# Jurnalul Oficial C 309/2012

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2012.309.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 309 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5512 octombrie 2012 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2012.309.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 309

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5512 octombrie 2012

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE
  Adunarea parlamentară paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte


  Sesiunea a 23-a a avut loc la Horsens (Danemarca) între 28 și 30 mai 2012. |
| 2012/C 309/01 | Procesul-verbal al reuniunii de luni, 28 mai 2012 | 1 |
| 2012/C 309/02 | Procesul-verbal al reuniunii de marți, 29 mai 2012 | 5 |
| 2012/C 309/03 | Procesul-verbal al reuniunii de miercuri, 30 mai 2012 | 8 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE
  Adunarea parlamentară paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte


  Sesiunea a 23-a a avut loc la Horsens (Danemarca) între 28 și 30 mai 2012.

Adunarea parlamentară paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte

Sesiunea a 23-a a avut loc la Horsens (Danemarca) între 28 și 30 mai 2012.

2012/C 309/01

Procesul-verbal al reuniunii de luni, 28 mai 2012

1

2012/C 309/02

Procesul-verbal al reuniunii de marți, 29 mai 2012

5

2012/C 309/03

Procesul-verbal al reuniunii de miercuri, 30 mai 2012

8

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE Adunarea parlamentară paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte Sesiunea a 23-a a avut loc la Horsens (Danemarca) între 28 și 30 mai 2012.

| 12.10.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 309/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 309/1

---

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE LUNI, 28 MAI 2012

2012/C 309/01

Cuprins

Reuniunea oficială de deschidere

Ședința Adunării Parlamentare Paritare

Componența Adunării Parlamentare Paritare

Acreditarea reprezentanților neparlamentari

| 1. | Adoptarea ordinii de zi (AP101.145) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Adoptarea proceselor-verbale ale ultimelor două ședințe din cadrul celei de a 22-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare (JO C 145, 23 mai 2012) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Comunicări ale copreședinților, inclusiv deciziile care au fost luate în cadrul reuniunii Biroului din 27 mai 2012 |
| --- | --- |

3.

| 4. | Declarația dlui Andris Piebalgs, comisar responsabil cu dezvoltarea |
| --- | --- |

4.

| 5. | Dezbatere cu Andris Piebalgs, comisar responsabil pentru dezvoltare - intervenții la cerere |
| --- | --- |

5.

| 6. | Timp afectat întrebărilor adresate Comisiei |
| --- | --- |

6.

| 7. | Acțiunile întreprinse de Comisie în legătură cu rezoluțiile adoptate în cadrul celei de a 22-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare |
| --- | --- |

7.

| 8. | Volatilitatea prețurilor, funcționarea piețelor globale pentru produsele agricole și impactul acestora asupra securității alimentare în țările ACP
  Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț
  Coraportori: Cornelius T. Mwalwanda (Malawi) și David Martin |
| --- | --- |

8.

Volatilitatea prețurilor, funcționarea piețelor globale pentru produsele agricole și impactul acestora asupra securității alimentare în țările ACP

Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț

Coraportori: Cornelius T. Mwalwanda (Malawi) și David Martin

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE LUNI, 28 MAI 2012

(Reuniunea a fost deschisă la ora 11.00)

Reuniunea oficială de deschidere

Au intervenit:

Peter Sørensen, primarul orașului Horsens, Mogens Lykketoft, președintele Adunării Naționale a Danemarcei, Musikari Kombo, copreședinte al Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE, Louis Michel, copreședinte al Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE, Helle Thorning-Schmidt, prim-ministrul Danemarcei.

(Reuniunea, suspendată la ora 12.30, a fost reluată la ora 15.05.)

A PREZIDAT: Louis MICHEL

Copreședinte

Ședința Adunării Parlamentare Paritare

Copreședintele a urat bun venit tuturor participanților.

Componența Adunării Parlamentare Paritare

Copreședintele a anunțat că lista membrilor Adunării Parlamentare Paritare, așa cum a fost trimisă de autoritățile statelor ACP și de Parlamentul European, va fi anexată la procesul-verbal.

Acreditarea reprezentanților neparlamentari

Copreședintele a anunțat că au fost primite trei cereri de acreditare a unor reprezentanți neparlamentari. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din Acordul de la Cotonou și cu articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de procedură al Adunării Parlamentare Paritare, datorită unor situații excepționale de forță majoră, au fost acreditați Excelența Sa dl Peceli V. Vocea, ambasadorul Republicii Insulelor Fiji și Excelența Sa Mamy Rakotoarivelo, Președinta Consiliului de Tranziție (Madagascar).

1.   Adoptarea ordinii de zi (AP101.145)

Ordinea de zi a fost adoptată în forma indicată în prezentul proces-verbal.

2.   Adoptarea proceselor-verbale ale ultimelor două ședințe din cadrul celei de a 22-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare (JO C 145, 23 mai 2012)

Procesul-verbal a fost aprobat.

3.   Comunicări ale copreședinților, inclusiv deciziile care au fost luate în cadrul reuniunii Biroului din 27 mai 2012

Copreședintele a prezentat un raport cu privire la rezultatele reuniunii Biroului din 27 mai 2012.

S-au luat următoarele decizii:

| a) | Comisiile permanente vor redacta următoarele rapoarte: | Comisia pentru afaceri politice







  — | Amenințările generate încă o dată de loviturile de stat la adresa democrației și a stabilității politice în țările ACP și rolul comunității internaționale |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Comisiile permanente vor redacta următoarele rapoarte:

Comisia pentru afaceri politice

—

Amenințările generate încă o dată de loviturile de stat la adresa democrației și a stabilității politice în țările ACP și rolul comunității internaționale

| | Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț







  — | Evaluarea Acordurilor de parteneriat economic (APE) (titlul va fi finalizat de către comisie) |
| --- | --- | --- |

Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț

—

Evaluarea Acordurilor de parteneriat economic (APE) (titlul va fi finalizat de către comisie)

| | Comisia pentru afaceri sociale și mediu







  — | Resursele umane în sectorul sănătății în țările ACP |
| --- | --- | --- |

Comisia pentru afaceri sociale și mediu

—

Resursele umane în sectorul sănătății în țările ACP

| b) | Rezoluția referitoare la Sudan și la Sudanul de Sud va fi înlocuită de o declarație a copreședinților. |
| --- | --- |

b)

Rezoluția referitoare la Sudan și la Sudanul de Sud va fi înlocuită de o declarație a copreședinților.

| c) | Se va organiza o dezbatere fără rezoluție referitoare la situația din Guineea-Bissau. |
| --- | --- |

c)

Se va organiza o dezbatere fără rezoluție referitoare la situația din Guineea-Bissau.

| d) | A 8-a reuniune regională se va desfășura în Samoa, între 18-20 iulie 2012. |
| --- | --- |

d)

A 8-a reuniune regională se va desfășura în Samoa, între 18-20 iulie 2012.

| e) | Dacă este posibil, toate reuniunile regionale se vor desfășura în cadrul parlamentului național respectiv. Numărul de teme de dezbatere va fi limitat pentru a facilita organizarea unor dezbateri mai profunde și pentru a da posibilitatea tuturor membrilor să intervină. |
| --- | --- |

e)

Dacă este posibil, toate reuniunile regionale se vor desfășura în cadrul parlamentului național respectiv. Numărul de teme de dezbatere va fi limitat pentru a facilita organizarea unor dezbateri mai profunde și pentru a da posibilitatea tuturor membrilor să intervină.

| f) | O misiune de informare și studiu va fi trimisă în Insulele Fiji după reuniunea regională și se va desfășura într-un interval stabilit între 22 și 25 iulie 2012. |
| --- | --- |

f)

O misiune de informare și studiu va fi trimisă în Insulele Fiji după reuniunea regională și se va desfășura într-un interval stabilit între 22 și 25 iulie 2012.

| g) | Dacă Uniunea Africană va desfășura o misiune pe termen lung de observare a alegerilor, o misiune de observare a alegerilor a APP va fi trimisă în Angola. Misiuni de observare a alegerilor ar putea fi trimise în Republica Congo și în Timorul de Est, cu condiția să se transmită invitații. |
| --- | --- |

g)

Dacă Uniunea Africană va desfășura o misiune pe termen lung de observare a alegerilor, o misiune de observare a alegerilor a APP va fi trimisă în Angola. Misiuni de observare a alegerilor ar putea fi trimise în Republica Congo și în Timorul de Est, cu condiția să se transmită invitații.

| h) | O declarație privind reforma politicii europene în domeniul pescuitului și impactul său asupra statelor ACP trebuia să fie transmisă Adunării de către Comisia pentru afaceri sociale și mediu, urmând să fie adoptată prin aclamare. |
| --- | --- |

h)

O declarație privind reforma politicii europene în domeniul pescuitului și impactul său asupra statelor ACP trebuia să fie transmisă Adunării de către Comisia pentru afaceri sociale și mediu, urmând să fie adoptată prin aclamare.

Copreședintele a adus un omagiu fostului primar al orașului Horsens, Jan Trøjborg, care a încetat din viață la 6 mai 2012.

Copreședintele a informat Adunarea că Forumul femeilor s-a reunit la 26 mai 2012. Acesta a fost coprezidat de Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius) și de Zita Gurmai, iar subiectul discutat a fost „Rolul femeilor în cadrul dezvoltării rurale și accesul lor la servicii de sănătate în zonele rurale”.

Documentele de strategie regională și națională, precum și programele indicative naționale pentru perioada 2008-2013 a celui de al 10-lea FED au fost transmise șefilor delegațiilor ACP competente, pentru a fi analizate de către parlamentele ACP.

Copreședintele a anunțat că termenele sunt următoarele:

| — | în ceea ce privește amendamentele la propunerile de rezoluții de compromis și alte propuneri de rezoluții urgente care urmează a fi supuse votului: marți, 29 mai 2012, ora 12.00. |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește amendamentele la propunerile de rezoluții de compromis și alte propuneri de rezoluții urgente care urmează a fi supuse votului: marți, 29 mai 2012, ora 12.00.

| — | în ceea ce privește întrebările legate de metodele de votare: miercuri, 30 mai 2012 la ora 10.00, în scris. |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește întrebările legate de metodele de votare: miercuri, 30 mai 2012 la ora 10.00, în scris.

4.   Declarația dlui Andris Piebalgs, comisar responsabil cu dezvoltarea

Comisarul a făcut o declarație privind dezvoltarea durabilă, energia și Summitul Rio+20, în care a subliniat, printre altele, faptul că sustenabilitatea și buna gestionare a resurselor sunt elemente de bază ale politicii de dezvoltare a UE. Aceste elemente sunt esențiale pentru punerea în aplicare a agendei UE a schimbării și reprezintă ambițiile UE pentru Summitul Rio+20 și pentru Consiliul de Miniștri ACP-UE din Vanuatu. Schimbările climatice cauzează o problemă presantă suplimentară: limitarea resurselor. Comisia a propus să se pună accentul în special pe economia ecologică, întrucât aceasta va reprezenta, în viitor, temelia vieții – apa, energia, terenurile și ecosistemele inclusiv pădurile, mediul marin și eficiența resurselor. Eradicarea sărăciei, securitatea alimentară, rezistența la dezastre, sănătatea și existența umană depind de aceste elemente.

5.   Dezbatere cu Andris Piebalgs, comisar responsabil pentru dezvoltare - „catch-the-eye”

Au intervenit: Olle Schmidt, Fiona Hall, Assarid Imbarcaouane (Mali), Mariya Nedelcheva, Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius), Patrice Tirolien, Piet Van der Walt (Namibia), Rabindre T. Parmessar (Surinam), Horst Schnellhardt, Adjedoue Weidou (Ciad), Norbert Neuser, Christophe Apala Pen'Apala Lutundula (Republica Democratică Congo), Simon Dieuseul Desras (Haiti), Komi Selom Klassou (Togo), Soubaneh Attaye Ali (Djibouti), Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Edwin Banda (Malawi) și Moses Kollie (Liberia).

O gamă largă de subiecte au fost abordate se comisar, printre care: finanțarea dezvoltării; diferențele dintre angajamentele asumate de statele membre în privința finanțării necesare pentru realizarea ODM; accesul la energie și eficiența energetică; al-Qaeda în regiunea Sahel; reforma politicii agricole comune și coerența politicii pentru dezvoltare; „diferențierea” UE în cadrul noului Instrument de cooperare pentru dezvoltare (ICD) și sprijinul viitor pentru țările cu venituri medii; vulnerabilitatea și poziția geografică îndepărtată ca posibile criterii de diferențiere; negocierile privind APP și intervalul de timp disponibil pentru finalizarea acestora; orientările FED; aprovizionarea cu alimente și biocombustibilii; îmbunătățirea situației din Haiti; cercetarea și dezvoltarea; sprijinul UE pentru a integra sectorul comercial neoficial actual în economiile naționale ale statelor ACP; energia solară și despădurirea; accesul la electricitate în zonele rurale.

Comisarul a răspuns întrebărilor adresate de membri.

6.   Timp afectat întrebărilor adresate Comisiei

În total, au fost adresate Comisiei 16 întrebări.

Comisia răspunsese anterior în scris la întrebările adresate. Comisarul a răspuns oral la întrebările suplimentare adresate de următorii autori:

| | Întrebarea nr. 3 adresată de André Pool (Seychelles) privind politica de dezvoltare a Comisiei Europene. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 3 adresată de André Pool (Seychelles) privind politica de dezvoltare a Comisiei Europene.

| | Întrebarea nr. 4 adresată de Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius) privind Comunicarea Comisiei Europene referitoare la agenda UE a schimbării. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 4 adresată de Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius) privind Comunicarea Comisiei Europene referitoare la agenda UE a schimbării.

| | Întrebarea nr. 17 adresată de Horst Schnellhardt privind îndeplinirea Obiectivului de dezvoltare al mileniului referitor la accesul la apă. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 17 adresată de Horst Schnellhardt privind îndeplinirea Obiectivului de dezvoltare al mileniului referitor la accesul la apă.

| | Întrebarea nr. 12 adresată de Michael Gahler privind situația politică internă din Fiji. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 12 adresată de Michael Gahler privind situația politică internă din Fiji.

| | Întrebarea nr. 13 adresată de Olle Schmidt privind prizonierii politici. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 13 adresată de Olle Schmidt privind prizonierii politici.

| | Întrebarea nr. 7 adresată de Enrique Guerrero Salom privind seceta din Cornul Africii. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 7 adresată de Enrique Guerrero Salom privind seceta din Cornul Africii.

| | Întrebarea nr. 5 adresată de Fiona Hall privind Rio+20. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 5 adresată de Fiona Hall privind Rio+20.

| | Întrebarea nr. 9 adresată de Catherine Bearder privind comerțul ilegal cu fildeș și CITES. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 9 adresată de Catherine Bearder privind comerțul ilegal cu fildeș și CITES.

| | Întrebarea nr. 10 adresată de Michael Cashman (înlocuit de Derek Vaughan) privind legislația UE referitoare la minereurile din conflicte. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 10 adresată de Michael Cashman (înlocuit de Derek Vaughan) privind legislația UE referitoare la minereurile din conflicte.

| | Întrebarea nr. 11 adresată de Niccoló Rinaldi (înlocuit de Catherine Bearder) privind importul de macaci comuni din Mauritius. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 11 adresată de Niccoló Rinaldi (înlocuit de Catherine Bearder) privind importul de macaci comuni din Mauritius.

Autorii întrebărilor nr. 1, 2, 6 și 8 nu au avut întrebări suplimentare.

Autorii întrebărilor nr. 14, 15 și 16 nu au fost prezenți.

7.   Acțiunile întreprinse de Comisie în legătură cu rezoluțiile adoptate în cadrul celei de a 22-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare

Comisarul s-a referit la documentul privind acțiunile întreprinse de Comisie în legătură cu rezoluțiile adoptate de Adunarea Parlamentară Paritară reunită la Lomé (Togo).

8.   Volatilitatea prețurilor, funcționarea piețelor globale pentru produsele agricole și impactul acestora asupra securității alimentare în țările ACP

Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț

Coraportori: Cornelius T. Mwalwanda (Malawi) și David Martin

Au intervenit: Andris Piebalgs (Comisia Europeană), Frank Engel, Bobbo Hamatoukour (Camerun), Françoise Castex, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopia), Nathalie Griesbeck, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghana), Mariya Nedelcheva, Assarid Imbarcaouane (Mali), Horst Schnellhardt, Sabado Malendza (Mozambic) și Ibrahim Bundu (Sierra Leone).

Cornelius T. Mwalwanda (Malawi) (care o înlocuiește pe Eunice Kazembé în calitate de membru al APP reprezentând Malawi) și David Martin au prezentat raportul. Cornelius T. Mwalwanda (Malawi) a subliniat că volatilitatea prețurilor reprezintă una dintre amenințările principale pentru sectorul agriculturii în țările ACP. Numărul de persoane afectat de insuficiența resurselor alimentare va crește datorită creșterii populației și a intensificării urbanizării. David Martin a subliniat că, în timp ce în Europa de Vest și în America alimentele sunt mai ieftine ca niciodată, cetățenii africani trebuie să cheltuiască un procent tot mai mare din veniturile disponibile pentru alimente.

Cornelius T. Mwalwanda (Malawi) și David Martin au încheiat dezbaterea.

(Reuniunea a fost închisă la ora 18.15)

Musikari KOMBO, EGH

Louis MICHEL

Copreședinți

Mohamed Ibn CHAMBAS și

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Cosecretari generali

---

| 12.10.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 309/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 309/5

---

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE MARȚI, 29 MAI 2012

2012/C 309/02

Cuprins

| 1. | Coerența politicilor în favoarea dezvoltării
  Dezbatere fără rezoluție |
| --- | --- |

1.

Coerența politicilor în favoarea dezvoltării

Dezbatere fără rezoluție

| 2. | Impactul social și de mediu al mineritului în țările ACP
  Comisia pentru afaceri sociale și mediu
  Coraportori: Job Ndugai (Tanzania) și Michèle Rivasi |
| --- | --- |

2.

Impactul social și de mediu al mineritului în țările ACP

Comisia pentru afaceri sociale și mediu

Coraportori: Job Ndugai (Tanzania) și Michèle Rivasi

| 3. | Acțiuni împotriva schimbărilor climatice: o întreprindere comună a Uniunii Europene și a țărilor ACP
  Schimb de opinii cu Connie Hedegaard, comisar responsabil cu acțiuni împotriva schimbărilor climatice |
| --- | --- |

3.

Acțiuni împotriva schimbărilor climatice: o întreprindere comună a Uniunii Europene și a țărilor ACP

Schimb de opinii cu Connie Hedegaard, comisar responsabil cu acțiuni împotriva schimbărilor climatice

| 4. | Rio+20 și energia din perspectiva dezvoltării durabile
  Schimb de opinii cu dl. Martin Lidegaard, ministru al Climei, Energiei și Construcțiilor (Danemarca) |
| --- | --- |

4.

Rio+20 și energia din perspectiva dezvoltării durabile

Schimb de opinii cu dl. Martin Lidegaard, ministru al Climei, Energiei și Construcțiilor (Danemarca)

| 5. | Acordurile de parteneriat economic (APE) – Situația actuală
  Declarația dlui Karel de Gucht, Comisar responsabil cu comerțul internațional, urmată de o dezbatere |
| --- | --- |

5.

Acordurile de parteneriat economic (APE) – Situația actuală

Declarația dlui Karel de Gucht, Comisar responsabil cu comerțul internațional, urmată de o dezbatere

| 6. | Impactul politic al conflictului libian asupra statelor vecine membre ale ACP și ale UE
  Comisia pentru afaceri politice
  Coraportori: Assarid Ag. Imbarcouane (Mali) și David Casa |
| --- | --- |

6.

Impactul politic al conflictului libian asupra statelor vecine membre ale ACP și ale UE

Comisia pentru afaceri politice

Coraportori: Assarid Ag. Imbarcouane (Mali) și David Casa

| 7. | Situația din Guineea-Bissau
  Dezbatere fără rezoluție |
| --- | --- |

7.

Situația din Guineea-Bissau

Dezbatere fără rezoluție

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE MARȚI, 29 MAI 2012

(Reuniunea a fost deschisă la ora 9.00)

A PREZIDAT: Dl Musikari KOMBO

Copreședinte

1.   Coerența politicilor în favoarea dezvoltării

Dezbatere fără rezoluție

Membrii au schimbat opinii în contextul raportului bianual al Comisiei privind coerența politicilor pentru dezvoltare.

Au intervenit: Domenico Rosa (Comisia Europeană), Bobbo Hamatoukour (Camerun), Birgit Schnieber-Jastram, Patrice Tirolien, Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius), Olle Schmidt, Abdourahamane Chegou (Niger), Filip Kaczmarek, Adjedoue Waidou (Ciad), Françoise Castex, Komi Selom Klassou (Togo), Edit Bauer, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Jacob Oulanyah (Uganda) și Enrique Guerrero Salom.

Comisia Europeană a răspuns la întrebările membrilor.

Membrii au convenit să aplice principiile coerenței politicilor pentru dezvoltare (CPD) în toate domeniile de politici, inclusiv comerțul, politica comună în domeniul pescuitului și politica agricolă comună. UE și statele sale membre, precum și țările ACP și organizațiile regionale trebuie să asigure faptul că politicile lor promovează CPD și integrarea regională. Printre alte aspecte discutate se numără reformele din sectorul zahărului, accesul la piață și evaluările de impact pentru CPD.

2.   Impactul social și de mediu al mineritului în țările ACP

Comisia pentru afaceri sociale și mediu

Coraportori: Job Ndugai (Tanzania) și Michèle Rivasi

Mary Mwanjelwa (Tanzania) și Edit Bauer au prezentat raportul în numele coraportorilor Job Ndugai and Michèle Rivasi.

Au intervenit: Olebile Marakadu Gaborone (Botswana), Horst Schnellhardt, Bobbo Hamatoukour (Camerun), Ole Christensen, Tom Marsters (Insulele Cook), Catherine Bearder, Charles Mwando Nsimba (Republica Democratică Congo), Christophe Apala Pen’Apala Lutundula (Republica Democratică Congo), Mariya Nedelcheva, Manuel Jimenez (Republica Dominicană), Françoise Castex, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopia), Michael Gahler, Hans-Peter Mayer, Zita Gurmai, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghana), Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambic), Abdourahamane Chegou (Niger), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria), Attiat Mustafa (Sudan), Charles W. Kakoma (Zambia) și Domenico Rosa (Comisia Europeană).

Membrii au convenit că resursele minerale trebuie să ocupe un loc central în cadrul strategiei de dezvoltare a țărilor ACP vizate, pentru a aduce beneficii întregii populații. Efectele negative ale mineritului, cum ar fi degradarea mediului, munca copiilor, acapararea terenurilor, conflictele armate, spălarea de bani și evaziunea fiscală trebuie să fie atenuate prin intermediul unor măsuri adecvate, al unor mecanisme de monitorizare și al unei transparențe sporite.

Edit Bauer și Mary Mwanjelwa (Tanzania) au încheiat dezbaterea.

3.   Acțiuni împotriva schimbărilor climatice: o întreprindere comună a Uniunii Europene și a țărilor ACP

Schimb de opinii cu Connie Hedegaard, comisar responsabil cu acțiuni împotriva schimbărilor climatice

Connie Hedegaard a intervenit, concentrându-se asupra interesului reciproc al UE și al țărilor ACP în lupta împotriva schimbărilor climatice, asupra cooperării cu succes a acestora în cadrul celei de-a 17-a Conferințe a părților (COP17) la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și asupra necesității urgente a unui progres substanțial la Summitul Rio+20, a accesului la energie sustenabilă pentru toți, a strategiilor de creștere ecologică, a necesității unor măsuri pe termen scurt în domeniul climei până în 2020 („decalajul la nivelul ambițiilor”), a necesității unei eficiențe sporite a integrării aspectelor legate de climă, și a obiectivului de a aloca 20 % din fonduri acțiunilor împotriva schimbărilor climatice în cadrul financiar multianual 2014-2020.

Au intervenit: Bobbo Hamatoukour (Camerun), Gay Mitchell, Yenielys Vilma Regueiferos Linares (Cuba), Norbert Neuser, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopia), Catherine Bearder, Netty Baldeh (Gambia), Horst Schnellhardt, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius), Abdourahamane Chegou (Niger), Komi Selom Klassou (Togo) și Zita Gurmai.

Membrii au discutat pe marginea necesității unei cooperări continue în cadrul viitoarelor negocieri privind clima, a unor măsuri de adaptare și de atenuare ajustate la specificul local, a oportunităților economice oferite de investițiile ecologice, a accesului la soluțiile de furnizare a energiei regenerabile și a utilizării mai frecvente a acestora, a gestionării oceanelor și a surselor de apă, a efectelor asupra securității alimentare, a protecției mediului, a responsabilizării femeilor și a sănătății publice.

Comisarul a răspuns întrebărilor adresate de membri.

4.   Rio+20 și energia din perspectiva dezvoltării durabile

Schimb de opinii cu dl Martin Lidegaard, ministru al climei, energiei și construcțiilor (Danemarca).

Martin Lidegaard, ministrul danez al climei, energiei și construcțiilor a abordat problema accesului la energie pentru toți, a necesității de a renunța treptat la energia bazată pe combustibili fosili, a efectelor pozitive ale utilizării eficiente a resurselor și ale energiei regenerabile asupra dezvoltării economice, precum și necesitatea obținerii unui rezultat tangibil în urma Summitului Rio+20.

Au intervenit: Bobbo Hamatoukour (Camerun), Edit Bauer, Zita Gurmai, Manuel Jiménez (Republica Dominicană), Catherine Bearder, Anna Záborská și Norbert Neuser.

Membrii au abordat aspecte precum creșterea economică durabilă, accesul sustenabil la energie pentru toți, echitatea în privința schimbărilor climatice, coordonarea între ACP și UE în perioada premergătoare Summitului Rio+20, necesitatea unui mecanism cuprinzător de monitorizare și a unor soluții adaptate la context în domeniul energiei, o strategie bazată pe drepturi în domeniul energiei, legăturile dintre politicile în domeniul energiei, al mediului și al dezvoltării, precum și cadrul dedicat obiectivelor de dezvoltare durabilă post-2015.

Ministrul a răspuns întrebărilor adresate de membri.

(Reuniunea, suspendată la ora 12.45, a fost reluată la ora 15.00.)

A PREZIDAT: Louis MICHEL

Copreședinte

5.   Acordurile de parteneriat economic (APE) – Situația actuală

Declarația dlui Karel de Gucht, Comisar responsabil cu comerțul internațional, urmată de o dezbatere

Comisarul Karel de Gucht a făcut o prezentare și a răspuns la întrebările adresate de: Olebile Marakadu Gaborone (Botswana), Peter Stastny, Bobbo Hamatoukour (Camerun), David Martin, Charles Mwando Nsimba (Republica Democratică Congo), Niccolò Rinaldi, Alhagi Sillah (în locul lui Netty Baldeh, Gambia), Horst Schnellhardt, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghana), Patrice Tirolien, Derek Vaughan, Cornelius T. Mwalwanda (Malawi), Piet Van Der Walt (Namibia), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria), Denis Polisi (Rwanda), Komi Selom Klassou (Togo), Adjedoue Weidou (Ciad) și Ibrahim Bundu (Sierra Leone).

Membrii au discutat în special domeniul de aplicare a Acordurilor de parteneriat economic. Subiectul care s-a bucurat de cea mai mare atenție a fost propunerea Comisiei de a modifica Regulamentul nr. 1528/2007 privind accesul la piață, întrucât unii membri au solicitat extinderea acestei soluții temporare după termenul propus de 1 ianuarie 2014. În cazul celor două întrebări adresate de Mussa Azzan Zungu (Tanzania) și de Charles W. Kakoma (Zambia) se va aplica procedura scrisă.

Copreședintele și-a exprimat aprecierea pentru nivelul ridicat de participare din partea Comisiei, care a fost reprezentată la această sesiune de trei comisari, responsabili pentru dezvoltare, acțiuni împotriva schimbărilor climatice și comerț.

6.   Impactul politic al conflictului libian asupra statelor vecine membre ale ACP și ale UE

Comisia pentru afaceri politice

Coraportori: Assarid Ag. Imbarcouane (Mali) și David Casa

Assarid Ag. Imbarcouane (Mali) și Filip Kaczmarek (care îl înlocuiește de David Casa) au prezentat raportul.

Au intervenit: Bobbo Hamatoukour (Camerun), Mariya Nedelcheva, Christophe Apala Lutundula (Republica Democratică Congo), Edward Scicluna, Musa Hussein Naib (Eritreea), Olle Schmidt, Alhagi Sillah (în locul lui Netty Baldeh, Gambia), Frank Engel, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghana), Zita Gurmai, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Michael Gahler, Juan Fernando Lopez Aguilar, Abdourahamane Chegou (Niger), Adjedoue Weidou (Ciad) și Jose Costa Pereira (SEAE).

Membrii au dezbătut consecințele politice și în materie de securitate ale conflictului libian asupra regiunii Sahel și în special asupra Republicii Mali. Aceștia au salutat Strategia UE pentru securitate și dezvoltare în regiunea Sahel și și-au manifestat preocuparea în legătură cu absența progreselor în ceea ce privește situația drepturilor omului în Libia și Mali.

Assarid Ag. Imbarcouane (Mali) și Filip Kaczmarek au încheiat dezbaterea.

7.   Situația din Guineea-Bissau

Dezbatere fără rezoluție

Au intervenit: Jose Costa Pereira (SEAE), Christophe Apala Lutundula (Republica Democratică Congo), Peter Stastny, Ana Rita Geremias Sithole (Mozambic), Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Olle Schmidt, Patrice Tirolien, Alhagi Sillah (în locul lui Netty Baldeh, Gambia), Frank Engel, Adjedoue Weidou (Ciad), Michael Gahler și François Ibovi (Republica Congo).

Membrii și-au exprimat regretul în legătură cu lovitura de stat declanșată de armată în Guineea-Bissau la 12 aprilie 2012, care a constituit o perturbare gravă a stabilității acestei țări. A fost reamintit faptul că, la fel ca și în cazul Republicii Mali, armata ar trebui să servească intereselor populației, nu propriilor interese.

8.   Raportul cu privire la cea de a 7-a reuniune regională (Africa de Sud) desfășurată în Zambia, 22-24 februarie 2012 – raport prezentat de copreședinți

Copreședinții Louis Michel și Musikari Kombo au făcut o prezentare orală a reuniunii regionale, subliniind, printre altele, procesul regional de integrare și cooperare din Africa de Sud, ultimele evoluții ale negocierilor privind Acordurile de parteneriat economic, îndeplinirea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului și rolul bunei guvernanțe și al democrației în regiune.

9.   Rapoartele de sinteză ale atelierelor

Raportoarea Mariya Nedelcheva a prezentat atelierul privind guvernanța democratică pentru dezvoltare.

Raportorul Komi Selom Klassou (Togo) a prezentat atelierul privind energia sustenabilă și regenerabilă.

Ambele rapoarte au fost foarte apreciate și salutate de către Adunare.

10.   Raportul partenerilor economici și sociali

Prezentare susținută de dna Brenda King, președinta Comitetului de monitorizare ACP, Comitetul Economic și Social European

Brenda King, președinta Comitetului de monitorizare ACP, Comitetul Economic și Social European, a prezentat opiniile societății civile cu privire la aspectele discutate în cadrul APP ACP-UE.

Au intervenit: David Martin, Olle Schmidt, Glen Benedict Noel (Grenada), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambic).

Membrii au salutat propunerea dnei Brenda King, ca anul 2015 să fie consacrat drept „Anul European al Dezvoltării”. Ei au propus, de asemenea, ca această chestiune să fie abordată în cadrul unei reuniuni viitoare a Biroului, pe lângă situația prizonierilor de conștiință din UE și din țările ACP.

Brenda King a încheiat dezbaterea.

(Reuniunea a fost închisă la ora 18.15.)

Musikari KOMBO, EGH și

Louis MICHEL

Copreședinți

Mohamed Ibn CHAMBAS și

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Cosecretari Generali

---

| 12.10.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 309/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 309/8

---

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE MIERCURI, 30 MAI 2012

2012/C 309/03

Cuprins

| 1. | Chestiune urgentă: Situația din Nigeria |
| --- | --- |

1.

| 2. | Declarația dlui Alva Baptiste, ministrul afacerilor externe, al comerțului internațional și al aviației civile (Santa Lucia), președinte în exercițiu al Consiliului ACP |
| --- | --- |

2.

| 3. | Declarația dlui Christian Friis Bach, ministrul cooperării pentru dezvoltare (Danemarca), președinte în exercițiu al Consiliului UE |
| --- | --- |

3.

| 4. | Timp afectat întrebărilor adresate Consiliului |
| --- | --- |

4.

| 5. | Dezbatere cu Consiliul – intervenții la cerere (procedura „catch-the-eye”) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Provocări și oportunități ale dezvoltării urbane în orașele ACP
  Schimb de opinii cu dna Aisa Kacyira, director executiv adjunct al ONU-HABITAT
  Dezbatere fără rezoluție |
| --- | --- |

6.

Provocări și oportunități ale dezvoltării urbane în orașele ACP

Schimb de opinii cu dna Aisa Kacyira, director executiv adjunct al ONU-HABITAT

Dezbatere fără rezoluție

| 7. | Aprobarea proceselor-verbale ale reuniunilor de luni, 28 mai 2012 și marți, 29 mai 2012 |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vot asupra propunerilor de rezoluție incluse în rapoartele prezentate de cele trei comisii permanente |
| --- | --- |

8.

| 9. | Votarea propunerilor de rezoluții urgente |
| --- | --- |

9.

| 10. | Vot asupra declarațiilor |
| --- | --- |

10.

| 11. | Vot asupra amendamentelor la Regulamentul APP |
| --- | --- |

11.

| 12. | Chestiuni diverse |
| --- | --- |

12.

| 13. | Data și locul celei de a 24-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE |
| --- | --- |

13.

| Anexa I | Lista alfabetică a membrilor Adunării Parlamentare Paritare |
| --- | --- |

Anexa I

| Anexa II | Lista de prezență la sesiunea a 23-a, desfășurată în perioada 28-30 mai la Horsens (Danemarca) |
| --- | --- |

Anexa II

| Anexa III | Acreditarea delegaților neparlamentari |
| --- | --- |

Anexa III

| Anexa IV | Textele adoptate |
| --- | --- |

Anexa IV

| — | Rezoluția referitoare la impactul politic al conflictului libian asupra statelor vecine membre ale ACP și ale UE (ACP-EU/101.157/fin) |
| --- | --- |

—

| — | Rezoluția referitoare la volatilitatea prețurilor, funcționarea piețelor globale pentru produsele agricole și impactul acestora asupra securității alimentare în țările ACP (ACP-UE/101.149/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Rezoluția referitoare la impactul social și de mediu al mineritului în țările ACP (ACP-EU/101.156/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Rezoluția referitoare la situația securității în Nigeria (ACP-EU/101.170/fin) |
| --- | --- |

—

| — | Declarația privind reforma politicii europene în domeniul pescuitului și impactul său asupra statelor ACP (ACP-EU/101.154) |
| --- | --- |

—

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE MIERCURI, 30 MAI 2012

(Reuniunea a fost deschisă la ora 9.00.)

A PREZIDAT: Musikari KOMBO

Copreședinte

1.   Chestiune urgentă: situația din Nigeria

José Costa Pereira (SEAE) a deschis dezbaterea.

Au intervenit: Bobbo Hamatoukour (Camerun), Filip Kaczmarek, Zita Gurmai, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Olle Schmidt, Abdourahamane Chegou (Niger), Peter Šťastný, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria), Catherine Bearder, Mariya Nedelcheva și Anna Zaborska.

Cel de-al 10-lea FED sprijină reformele din sectorul justiției și lupta împotriva corupției, a traficului de droguri și a crimei organizate. Problema grupării Boko Haram trebuie să fie privită în contextul unei sărăcii mai accentuate în zona nordică, confruntată cu o deșertificare tot mai intensă, și aceasta necesită soluții concrete, pe termen lung. Violența se extinde, cu posibile implicații regionale.

2.   Declarația dlui Alva Baptiste, ministrul afacerilor externe, al comerțului internațional și al aviației civile (Santa Lucia), președinte în exercițiu al Consiliului ACP

Alva Baptiste a salutat politica de cooperare a Danemarcei. Acesta a informat Adunarea că Consiliul de Miniștri ACP-UE din Vanuatu va discuta aspectele privind „diferențierea” și „țările care fac obiectul mecanismului de graduare” în temeiul ICD și a afirmat că criteriile respective ar trebui să includă vulnerabilitatea în fața dezastrelor provocate de schimbările climatice, nivelul ridicat de îndatorare sau poziția geografică îndepărtată. Acesta a salutat mecanismul de revizuire a celui de al 10-lea FED și a reamintit că țările ACP s-au angajat să aprobe APE, însă aceste negocieri vor necesita mai mult timp.

3.   Declarația dlui Christian Friis Bach, ministrul cooperării pentru dezvoltare (Danemarca), președinte în exercițiu al Consiliului UE

Christian Friis Bach a informat Adunarea în legătură cu noua strategie daneză pentru dezvoltare. El a subliniat că, deși anul 2011 a fost un an dificil, Uniunea Europeană și-a menținut angajamentul cu privire la ODM. Consiliul UE a salutat Comunicarea Comisiei referitoare la creșterea impactului agendei UE a schimbării și așteaptă cu interes Conferința ONU Rio+20. Negocierile privind APE trebuie finalizate în curând.

4.   Timp afectat întrebărilor adresate Consiliului

Alva Baptiste a răspuns următoarelor întrebări și întrebări suplimentare:

| | Întrebarea nr. 2 adresată de Olle Schmidt privind un grup operativ pentru prizonierii politici. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 2 adresată de Olle Schmidt privind un grup operativ pentru prizonierii politici.

| | Întrebarea nr. 4 adresată de Filip Kaczmarek privind îmbătrânirea populației în țările în curs de dezvoltare. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 4 adresată de Filip Kaczmarek privind îmbătrânirea populației în țările în curs de dezvoltare.

| | Întrebarea nr. 5 adresată de Catherine Bearder privind comerțul ilegal cu fildeș și CITES. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 5 adresată de Catherine Bearder privind comerțul ilegal cu fildeș și CITES.

Christian Friis Bach a răspuns următoarelor întrebări și întrebări suplimentare:

| | Întrebarea nr. 12 adresată de Patrice Tirolien privind obiectivul referitor la asistența oficială pentru dezvoltare (AOD). |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 12 adresată de Patrice Tirolien privind obiectivul referitor la asistența oficială pentru dezvoltare (AOD).

| | Întrebarea nr. 13 adresată de Fiona Hall (înlocuită de Olle Schmidt) privind înscrierea FED în buget. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 13 adresată de Fiona Hall (înlocuită de Olle Schmidt) privind înscrierea FED în buget.

| | Întrebarea nr. 8 adresată de Olle Schmidt privind cetățenii UE luați ostatici în țări terțe. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 8 adresată de Olle Schmidt privind cetățenii UE luați ostatici în țări terțe.

| | Întrebarea nr. 10 adresată de Horst Schnellhardt privind prevenirea crizei foametei în regiunea Sahel. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 10 adresată de Horst Schnellhardt privind prevenirea crizei foametei în regiunea Sahel.

| | Întrebarea nr. 9 adresată de Michael Cashman (înlocuit de Derek Vaughan) privind ratificarea celei de a doua revizuiri a Acordului de la Cotonou. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 9 adresată de Michael Cashman (înlocuit de Derek Vaughan) privind ratificarea celei de a doua revizuiri a Acordului de la Cotonou.

| | Întrebarea nr. 11 adresată de Filip Kaczmarek privind îmbătrânirea populației în țările în curs de dezvoltare. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 11 adresată de Filip Kaczmarek privind îmbătrânirea populației în țările în curs de dezvoltare.

| | Întrebarea nr. 14 adresată de Zita Gurmai privind strategia europeană pentru negocierile post-ODM (Obiectivele de dezvoltare ale mileniului) și incluziunea persoanelor cu dizabilități. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 14 adresată de Zita Gurmai privind strategia europeană pentru negocierile post-ODM (Obiectivele de dezvoltare ale mileniului) și incluziunea persoanelor cu dizabilități.

| | Întrebarea nr. 16 adresată de Catherine Bearder privind comerțul ilegal cu fildeș și CITES. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 16 adresată de Catherine Bearder privind comerțul ilegal cu fildeș și CITES.

Autorii întrebărilor nr. 2, 4, 5, 9 și 11 nu au avut întrebări suplimentare.

Autorii întrebărilor nr. 1, 3, 6, 7 și 15 nu au fost prezenți.

5.   Dezbatere cu Consiliul – „catch-the-eye”

Au intervenit: Cornelius T. Mwalwanda (Malawi), Musa Hussein Naib (Eritreea), Amadou Ciré Sall (Senegal), Anna Zaborska, Denis Polisi (Rwanda), Sithembile Mlotshwa (Zimbabwe), Ibrahim Bundu (Sierra Leone) și Rose Francine Rogombe (Gabon).

Alva Baptiste și Christian Friis Bach au răspuns întrebărilor adresate cu privire la o gamă variată de subiecte precum: accesul la energie, noul program danez de cooperare, respectarea drepturilor omului în UE, negocierile privind APE, programele de dezvoltare privind sănătatea sexuală și reproductivă, sancțiunile aplicate Zimbabwe și o posibilă misiune de informare și studiu a APP în această țară, deficiențele în lupta împotriva malariei și Fondul Global de combatere a SIDA, tuberculozei și malariei.

6.   Provocări și oportunități ale dezvoltării urbane în orașele ACP

Schimb de opinii cu dna Aisa Kacyira, director executiv adjunct al ONU-HABITAT

Dezbatere fără rezoluție

Au intervenit: Bobbo Hamatoukour (Camerun), Maurice Ponga, Musa Hussein Naib (Eritreea), Jutta Haug, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghana), Olle Schmidt, Carlos Manuel (Mozambic), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria), Adjedoue Weidou (Ciad), Anne Rose Akol (Uganda) și copreședintele Louis Michel.

Aisa Kacyira a făcut o prezentare cu privire la provocările și oportunitățile dezvoltării urbane în orașele ACP. Numărul de persoane care trăiesc în cartierele sărace s-a redus în ultimii ani, dar în statele ACP procesul de urbanizare a fost mult mai rapid decât în restul lumii, acest lucru având implicații serioase asupra furnizării de apă, electricitate, servicii de transport și alte servicii de bază. Au fost abordate și aspecte legate de planificarea urbană strategică, guvernanța urbană, descentralizare și mecanismele de proprietate funciară.

(Reuniunea, suspendată la ora 12.50, a fost reluată la ora 15.00.)

A PREZIDAT: Louis MICHEL

Copreședinte

7.   Aprobarea proceselor-verbale ale reuniunilor de luni, 28 mai 2012 și marți, 29 mai 2012

Procesul-verbal a fost aprobat.

8.   Vot asupra propunerilor de rezoluție incluse în rapoartele prezentate de cele trei comisii permanente

Copreședintele a reamintit Adunării procedurile de vot.

| — | Impactul politic al conflictului libian asupra statelor vecine membre ale ACP și ale UE (ACP-EU/101.157/fin.)
  Comisia pentru afaceri politice
  Raportori: Assarid Imbarcouane (Mali) și David Casa
  Amendamente adoptate: 1, 2, 3, 4, 5.
  PPE a solicitat un vot separat pe camere privind considerentul Y, iar acest considerent a fost respins.
  Rezoluția astfel modificată a fost adoptată în unanimitate. |
| --- | --- |

—

Impactul politic al conflictului libian asupra statelor vecine membre ale ACP și ale UE (ACP-EU/101.157/fin.)

Comisia pentru afaceri politice

Raportori: Assarid Imbarcouane (Mali) și David Casa

Amendamente adoptate: 1, 2, 3, 4, 5.

PPE a solicitat un vot separat pe camere privind considerentul Y, iar acest considerent a fost respins.

Rezoluția astfel modificată a fost adoptată în unanimitate.

| — | Volatilitatea prețurilor, funcționarea piețelor globale pentru produsele agricole și impactul acestora asupra securității alimentare în țările ACP (ACP-EU/101.149/fin.)
  Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț
  Raportori: Cornelius T. Mwalwanda (Malawi) și David Martin
  Rezoluția a fost adoptată în unanimitate. |
| --- | --- |

—

Volatilitatea prețurilor, funcționarea piețelor globale pentru produsele agricole și impactul acestora asupra securității alimentare în țările ACP (ACP-EU/101.149/fin.)

Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț

Raportori: Cornelius T. Mwalwanda (Malawi) și David Martin

Rezoluția a fost adoptată în unanimitate.

| — | Impactul social și de mediu al mineritului în țările ACP (ACP-EU/101.056/fin.)
  Comisia pentru afaceri sociale și mediu
  Raportori: Job Ndugai (Tanzania) și Michèle Rivasi
  Amendamente adoptate: 1, 2.
  PPE a solicitat un vot separat pe camere privind punctul 2, iar acest punct a fost respins.
  PPE a solicitat un vot separat pe camere privind punctul 4, iar acest punct a fost adoptat.
  Rezoluția astfel modificată a fost adoptată în unanimitate. |
| --- | --- |

—

Impactul social și de mediu al mineritului în țările ACP (ACP-EU/101.056/fin.)

Comisia pentru afaceri sociale și mediu

Raportori: Job Ndugai (Tanzania) și Michèle Rivasi

Amendamente adoptate: 1, 2.

PPE a solicitat un vot separat pe camere privind punctul 2, iar acest punct a fost respins.

PPE a solicitat un vot separat pe camere privind punctul 4, iar acest punct a fost adoptat.

Rezoluția astfel modificată a fost adoptată în unanimitate.

9.   Votarea propunerilor de rezoluții urgente

| — | Propunere de rezoluție referitoare la situația securității în Nigeria (ACP-EU/101.170/fin.)
  Amendamente adoptate: 2, 3, 5.
  Amendamente respinse: 1, 4, 6.
  PPE a solicitat un vot separat pe camere privind punctul 9, iar acest punct a fost respins.
  PPE a solicitat un vot separat pe camere privind punctul 10, iar acest punct a fost respins.
  Rezoluția astfel modificată a fost adoptată în unanimitate. |
| --- | --- |

—

Propunere de rezoluție referitoare la situația securității în Nigeria (ACP-EU/101.170/fin.)

Amendamente adoptate: 2, 3, 5.

Amendamente respinse: 1, 4, 6.

PPE a solicitat un vot separat pe camere privind punctul 9, iar acest punct a fost respins.

PPE a solicitat un vot separat pe camere privind punctul 10, iar acest punct a fost respins.

Rezoluția astfel modificată a fost adoptată în unanimitate.

10.   Vot asupra declarațiilor

| — | Declarația privind reforma politicii europene în domeniul pescuitului și impactul său asupra statelor ACP (ACP-EU/101.154/fin.)
  Declarația a fost adoptată prin aclamare. |
| --- | --- |

—

Declarația privind reforma politicii europene în domeniul pescuitului și impactul său asupra statelor ACP (ACP-EU/101.154/fin.)

Declarația a fost adoptată prin aclamare.

11.   Vot asupra amendamentelor la Regulamentul APP

Musikari Kombo (copreședinte) a solicitat în mod oficial, în numele Adunării Parlamentare ACP, ca votul să fie amânat, astfel încât conținutul amendamentelor să poată fi mai bine analizat. Cei doi copreședinți au convenit să amâne votul.

12.   Chestiuni diverse

Nu au existat.

13.   Data și locul celei de a 24-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE

Cea de a 24-a sesiune a APP va avea loc în Surinam între 26-28 noiembrie 2012. Copreședinții vor organiza aspectele practice pe baza principiilor parlamentare ale Adunării și asigurând faptul că interesele și pozițiile tuturor părților sunt luate pe deplin în considerare.

Michael Gahler a subliniat poziția membrilor europeni.

Copreședintele a mulțumit autorităților daneze pentru angajamentul acestora în ceea ce privește organizarea sesiunii, primirea excepțională, calitatea infrastructurii și participarea politică la nivel înalt.

(Reuniunea a fost închisă la ora 15.20.)

Musikari KOMBO, EGH

Louis MICHEL

Copreședinți

Mohamed Ibn CHAMBAS și

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Cosecretari generali

---

ANEXA I

LISTA ALFABETICĂ A MEMBRILOR ADUNĂRII PARLAMENTARE PARITARE

| Reprezentanții ACP | Reprezentanții PE |
| --- | --- |
| KOMBO EGH, (KENYA) Copreședinte | MICHEL, Copreședinte |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGUA ȘI BARBUDA | ALVES |
| BAHAMAS | BAUER |
| BARBADOS | BEARDER |
| BELIZE | BOVÉ |
| BENIN | BULLMANN |
| BOTSWANA | CALLANAN |
| BURKINA FASO | CARVALHO |
| BURUNDI | CASA |
| CAMERUN (VP) | CASINI |
| CAPUL VERDE | CASPARY |
| REPUBLICA CENTRAFRICANĂ | CASTEX |
| CIAD | CHRISTENSEN |
| COMOROS | COELHO |
| CONGO (Republica Democratică) | DE KEYSER |
| CONGO (Republica) (VP) | DE MITA |
| INSULELE COOK | DE SARNEZ |
| CÔTE D’IVOIRE | DELVAUX |
| DJIBOUTI (VP) | DURANT |
| DOMINICA | ENGEL |
| REPUBLICA DOMINICANĂ (VP) | ESTARÀS FERRAGUT |
| GUINEEA ECUATORIALĂ | FERREIRA, Elisa |
| ERITREEA | FERREIRA, João |
| ETIOPIA | FORD |
| FIJI | GAHLER |
| GABON | GOERENS (VP) |
| GAMBIA | GRIESBECK |
| GHANA | GUERRERO SALOM |
| GRENADA (VP) | HALL |
| GUINEEA | HÄNDEL |
| GUINEEA-BISSAU | HANNAN |
| GUYANA | HAUG |
| HAITI | JENSEN |
| JAMAICA | JOLY |
| KIRIBATI | KACZMAREK |
| LESOTHO | KLASS (VP) |
| LIBERIA | KORHOLA |
| MADAGASCAR | KUHN |
| MALAWI (VP) | KURSKI |
| MALI | LE PEN |
| INSULELE MARSHALL (Republica) | LEGUTKO |
| MAURITANIA (VP) | LÓPEZ AGUILAR |
| MAURITIUS (VP) | LÖVIN |
| MICRONEZIA (Statele Federate ale) | MANDERS |
| MOZAMBIC (VP) | MARTIN |
| NAMIBIA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NAURU | MATO ADROVER |
| NIGER (VP) | MAYER |
| NIGERIA | McMILLAN-SCOTT |
| NIUE | MITCHELL |
| PALAU | MOREIRA |
| PAPUA-NOUA GUINEE | NEDELCHEVA |
| RWANDA | NEUSER |
| SAINT KITTS ȘI NEVIS | NICHOLSON (VP) |
| SAINT LUCIA | OMARJEE (VP) |
| SAINT VINCENT ȘI GRENADINE | OUZKÝ (VP) |
| SAMOA (VP) | RIVASI (VP) |
| SÃO TOMÉ ȘI PRÍNCIPE | ROITHOVÁ (VP) |
| SENEGAL | RONZULLI (VP) |
| SEYCHELLES | SCHLYTER |
| SIERRA LEONE | SCHMIDT |
| INSULELE SOLOMON | SCHNELLHARDT |
| SOMALIA | SCICLUNA |
| AFRICA DE SUD | SCOTTÀ |
| SUDAN | SENYSZYN |
| SURINAM | SPERONI (VP) |
| SWAZILAND | ŠŤASTNÝ (VP) |
| TANZANIA | STRIFFLER |
| TIMORUL DE EST | STURDY |
| TOGO | TIROLIEN |
| TONGA | TOIA |
| TRINIDAD ȘI TOBAGO | VAUGHAN (VP) |
| TUVALU | VLASÁK |
| UGANDA | WIELAND |
| VANUATU (VP) | ZANICCHI |
| ZAMBIA | ZIMMER |
| ZIMBABWE | |

Reprezentanții ACP

Reprezentanții PE

KOMBO EGH, (KENYA) Copreședinte

MICHEL, Copreședinte

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGUA ȘI BARBUDA

ALVES

BAHAMAS

BAUER

BARBADOS

BEARDER

BELIZE

BOVÉ

BENIN

BULLMANN

BOTSWANA

CALLANAN

BURKINA FASO

CARVALHO

BURUNDI

CASA

CAMERUN (VP)

CASINI

CAPUL VERDE

CASPARY

REPUBLICA CENTRAFRICANĂ

CASTEX

CIAD

CHRISTENSEN

COMOROS

COELHO

CONGO (Republica Democratică)

DE KEYSER

CONGO (Republica) (VP)

DE MITA

INSULELE COOK

DE SARNEZ

CÔTE D’IVOIRE

DELVAUX

DJIBOUTI (VP)

DURANT

DOMINICA

ENGEL

REPUBLICA DOMINICANĂ (VP)

ESTARÀS FERRAGUT

GUINEEA ECUATORIALĂ

FERREIRA, Elisa

ERITREEA

FERREIRA, João

ETIOPIA

FORD

FIJI

GAHLER

GABON

GOERENS (VP)

GAMBIA

GRIESBECK

GHANA

GUERRERO SALOM

GRENADA (VP)

HALL

GUINEEA

HÄNDEL

GUINEEA-BISSAU

HANNAN

GUYANA

HAUG

HAITI

JENSEN

JAMAICA

JOLY

KIRIBATI

KACZMAREK

LESOTHO

KLASS (VP)

LIBERIA

KORHOLA

MADAGASCAR

KUHN

MALAWI (VP)

KURSKI

MALI

LE PEN

INSULELE MARSHALL (Republica)

LEGUTKO

MAURITANIA (VP)

LÓPEZ AGUILAR

MAURITIUS (VP)

LÖVIN

MICRONEZIA (Statele Federate ale)

MANDERS

MOZAMBIC (VP)

MARTIN

NAMIBIA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NAURU

MATO ADROVER

NIGER (VP)

MAYER

NIGERIA

McMILLAN-SCOTT

NIUE

MITCHELL

PALAU

MOREIRA

PAPUA-NOUA GUINEE

NEDELCHEVA

RWANDA

NEUSER

SAINT KITTS ȘI NEVIS

NICHOLSON (VP)

SAINT LUCIA

OMARJEE (VP)

SAINT VINCENT ȘI GRENADINE

OUZKÝ (VP)

SAMOA (VP)

RIVASI (VP)

SÃO TOMÉ ȘI PRÍNCIPE

ROITHOVÁ (VP)

SENEGAL

RONZULLI (VP)

SEYCHELLES

SCHLYTER

SIERRA LEONE

SCHMIDT

INSULELE SOLOMON

SCHNELLHARDT

SOMALIA

SCICLUNA

AFRICA DE SUD

SCOTTÀ

SUDAN

SENYSZYN

SURINAM

SPERONI (VP)

SWAZILAND

ŠŤASTNÝ (VP)

TANZANIA

STRIFFLER

TIMORUL DE EST

STURDY

TOGO

TIROLIEN

TONGA

TOIA

TRINIDAD ȘI TOBAGO

VAUGHAN (VP)

TUVALU

VLASÁK

UGANDA

WIELAND

VANUATU (VP)

ZANICCHI

ZAMBIA

ZIMMER

ZIMBABWE

COMISIA PENTRU AFACERI POLITICE

| Membrii ACP | Membrii PE |
| --- | --- |
| TAMAPUA (SAMOA), Copreședinte | CASA, Copreședinte |
| MNKANDHLA(ZIMBABWE), VC | KORHOLA, VC |
| ROGOMBE (GABON), VC | CASTEX, VC |
| ANTIGUA ȘI BARBUDA | ALFONSI |
| YEHOUETOME (BENIN) | CALLANAN |
| REPUBLICA CENTRAFRICANĂ | CASINI |
| IBOVI (CONGO, Republica) | DE KEYSER |
| COTE D'IVOIRE | DURANT |
| ATEYE (DJIBOUTI) | FERREIRA, Elisa |
| NAIB(ERITREEA) | GAHLER |
| DABA (ETIOPIA) | GRIESBECK |
| KUBUABOLA (FIJI) | HANNAN |
| GUINEEA | HÄNDEL |
| SEERAJ (GUYANA) | KACZMAREK |
| DESRAS (HAITI) | LE PEN |
| JACKSON (JAMAICA) | LÓPEZ AGUILAR |
| KIRIBATI | MANDERS |
| KOLLIE (LIBERIA) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| IMBARCAOUANE (MALI) | MOREIRA |
| SITHOLE (MOZAMBIC) | NEDELCHEVA |
| PALAU | NICHOLSON |
| TOZAKA (INSULELE SOLOMON) | ROITHOVÁ |
| SLATER (ST VINCENT ȘI GRENADINE) | SCHMIDT |
| MAPHIKE (SWAZILAND) | SPERONI |
| KLASSOU (TOGO) | STRIFFLER |
| OULANYAH (UGANDA) | WIELAND |

Membrii ACP

Membrii PE

TAMAPUA (SAMOA), Copreședinte

CASA, Copreședinte

MNKANDHLA(ZIMBABWE), VC

KORHOLA, VC

ROGOMBE (GABON), VC

CASTEX, VC

ANTIGUA ȘI BARBUDA

ALFONSI

YEHOUETOME (BENIN)

CALLANAN

REPUBLICA CENTRAFRICANĂ

CASINI

IBOVI (CONGO, Republica)

DE KEYSER

COTE D'IVOIRE

DURANT

ATEYE (DJIBOUTI)

FERREIRA, Elisa

NAIB(ERITREEA)

GAHLER

DABA (ETIOPIA)

GRIESBECK

KUBUABOLA (FIJI)

HANNAN

GUINEEA

HÄNDEL

SEERAJ (GUYANA)

KACZMAREK

DESRAS (HAITI)

LE PEN

JACKSON (JAMAICA)

LÓPEZ AGUILAR

KIRIBATI

MANDERS

KOLLIE (LIBERIA)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

IMBARCAOUANE (MALI)

MOREIRA

SITHOLE (MOZAMBIC)

NEDELCHEVA

PALAU

NICHOLSON

TOZAKA (INSULELE SOLOMON)

ROITHOVÁ

SLATER (ST VINCENT ȘI GRENADINE)

SCHMIDT

MAPHIKE (SWAZILAND)

SPERONI

KLASSOU (TOGO)

STRIFFLER

OULANYAH (UGANDA)

WIELAND

COMISIA PENTRU DEZVOLTARE ECONOMICĂ, FINANȚE ȘI COMERȚ

| Membrii ACP | Membrii PE |
| --- | --- |
| SALL (SENEGAL), Copreședinte | CARVALHO, Copreședinte |
| BUTUSOL (VANUATU), VC | LEGUTKO, VC |
| VAN DER WALT (NAMIBIA), VC | ALVES, VC |
| DE SOUSA MENDES DO SANTOS (ANGOLA) | |
| THOMPSON (BARBADOS) | BOVÉ |
| KUTEKALA KAAWA (CONGO, Republica Democratică) | BULLMANN |
| BANDUA (GHANA) | CASPARY |
| GUINEEA ECUATORIALĂ | ENGEL |
| LOBOSO (KENYA) | FORD |
| MWALWANDA (MALAWI) | GOERENS |
| INSULELE MARSHALL | GUERRERO SALOM |
| OULD GUELAYE (MAURITANIA) | JENSEN |
| DEERPALSING (MAURITIUS) | KUHN |
| MUKHTAR AHMED (NIGERIA) | MARTIN |
| POLISI (RWANDA) | MATO ADROVER |
| SAINT KITTS ȘI NEVIS | MAYER |
| RAYMOND (SAINT LUCIA) | McMILLAN-SCOTT |
| SAO TOMÉ ȘI PRINCIPE | MICHEL |
| POOL (SEYCHELLES) | MITCHELL |
| BUNDU (SIERRA LEONE) | OMARJEE |
| DIKWENI (AFRICA DE SUD) | SCHLYTER |
| MOHAMMED AHMED (SUDAN) | SCICLUNA |
| PARMESSAR (SURINAM) | ŠŤASTNÝ |
| TAINE (TONGA) | STURDY |
| SEEMUNGAL (TRINIDAD ȘI TOBAGO) | TIROLIEN |
| LATASI (TUVALU) | ZANICCHI |

Membrii ACP

Membrii PE

SALL (SENEGAL), Copreședinte

CARVALHO, Copreședinte

BUTUSOL (VANUATU), VC

LEGUTKO, VC

VAN DER WALT (NAMIBIA), VC

ALVES, VC

DE SOUSA MENDES DO SANTOS (ANGOLA)

THOMPSON (BARBADOS)

BOVÉ

KUTEKALA KAAWA (CONGO, Republica Democratică)

BULLMANN

BANDUA (GHANA)

CASPARY

GUINEEA ECUATORIALĂ

ENGEL

LOBOSO (KENYA)

FORD

MWALWANDA (MALAWI)

GOERENS

INSULELE MARSHALL

GUERRERO SALOM

OULD GUELAYE (MAURITANIA)

JENSEN

DEERPALSING (MAURITIUS)

KUHN

MUKHTAR AHMED (NIGERIA)

MARTIN

POLISI (RWANDA)

MATO ADROVER

SAINT KITTS ȘI NEVIS

MAYER

RAYMOND (SAINT LUCIA)

McMILLAN-SCOTT

SAO TOMÉ ȘI PRINCIPE

MICHEL

POOL (SEYCHELLES)

MITCHELL

BUNDU (SIERRA LEONE)

OMARJEE

DIKWENI (AFRICA DE SUD)

SCHLYTER

MOHAMMED AHMED (SUDAN)

SCICLUNA

PARMESSAR (SURINAM)

ŠŤASTNÝ

TAINE (TONGA)

STURDY

SEEMUNGAL (TRINIDAD ȘI TOBAGO)

TIROLIEN

LATASI (TUVALU)

ZANICCHI

COMISIA PENTRU AFACERI SOCIALE ȘI MEDIU

| Membrii ACP | Membrii PE |
| --- | --- |
| NDUGAI (TANZANIA), Copreședinte | RIVASI, Copreședinte |
| WEIDOU (CIAD), VC | BAUER, VC |
| NOEL (GRENADA), VC | SCHNELLARDT, VC |
| BAHAMAS | BEARDER |
| BELIZE | CHRISTENSEN |
| GABORONE (BOTSWANA) | COELHO |
| SANOU (BURKINA FASO) | DELVAUX |
| KARERWA (BURUNDI) | DE MITA |
| HAMATOUKOUR (CAMERUN) | DE SARNEZ |
| CAPUL VERDE | ESTARÀS FERRAGUT |
| INSULELE COMOROS | FERREIRA, João |
| MARSTERS (INSULELE COOK) | HALL |
| DOMINICA | HAUG |
| JÍMENEZ (REPUBLICA DOMINICANĂ) | JOLY |
| BALDEH (GAMBIA) | KLASS |
| GUINEEA-BISSAU | KURSKI |
| MAPHIKE (LESOTHO) | LÖVIN |
| RAKOTOARIVELO (MADAGASCAR) | NEUSER |
| MICRONEZIA (Statele Federate ale) | OUZKÝ |
| NAURU | RONZULLI |
| CHEGOU (NIGER) | SCOTTÀ |
| TAGELAGI (NIUE) | SENYSZYN |
| PAPUA–NOUA GUINEE | TOIA |
| SOMALIA | VAUGHAN |
| TIMORUL DE EST | VLASÁK |
| KAKOMA (ZAMBIA) | ZIMMER |

Membrii ACP

Membrii PE

NDUGAI (TANZANIA), Copreședinte

RIVASI, Copreședinte

WEIDOU (CIAD), VC

BAUER, VC

NOEL (GRENADA), VC

SCHNELLARDT, VC

BAHAMAS

BEARDER

BELIZE

CHRISTENSEN

GABORONE (BOTSWANA)

COELHO

SANOU (BURKINA FASO)

DELVAUX

KARERWA (BURUNDI)

DE MITA

HAMATOUKOUR (CAMERUN)

DE SARNEZ

CAPUL VERDE

ESTARÀS FERRAGUT

INSULELE COMOROS

FERREIRA, João

MARSTERS (INSULELE COOK)

HALL

DOMINICA

HAUG

JÍMENEZ (REPUBLICA DOMINICANĂ)

JOLY

BALDEH (GAMBIA)

KLASS

GUINEEA-BISSAU

KURSKI

MAPHIKE (LESOTHO)

LÖVIN

RAKOTOARIVELO (MADAGASCAR)

NEUSER

MICRONEZIA (Statele Federate ale)

OUZKÝ

NAURU

RONZULLI

CHEGOU (NIGER)

SCOTTÀ

TAGELAGI (NIUE)

SENYSZYN

PAPUA–NOUA GUINEE

TOIA

SOMALIA

VAUGHAN

TIMORUL DE EST

VLASÁK

KAKOMA (ZAMBIA)

ZIMMER

---

ANEXA II

LISTA DE PREZENȚĂ LA SESIUNEA DIN 28-30 MAI

DE LA HORSENS (DANEMARCA)

| KOMBO, EGH (Kenya)Copreședinte | MICHEL, Copreședinte |
| --- | --- |
| DOS SANTOS (Angola)
  THOMPSON (Barbados)
  YEHOUETOME (Benin)
  GABORONE (Botswana)
  SANOU (Burkina Faso)
  NTISEZERANA (Burundi) (VP)
  HAMATOUKOUR (Camerun) (VP)
  NGON-BABA (Republica Centrafricană)
  WEIDOU (Ciad)
  MWANDO NSIMBA (Congo, Republica Democratică)
  IBOVI (Congo, Republica) (VP)
  MARSTERS (Insulele Cook)
  SOUBANEH ATTEYE (Djibouti) (VP)
  JIMÉNEZ (Republica Dominicană) (VP)
  NAIB (Eritreea)
  DABA WAKJIRA (Etiopia)
  VOCEA (Fiji) (1)

  ROGOMBE (Gabon)
  BALDEH (Gambia)
  BANDUA (Ghana)
  NOEL (Grenada) (VP)
  SEERAJ (Guyana)
  DESRAS (Haiti)
  JACKSON (Jamaica)
  LABOSO (Kenya)
  MAPHIKE (Lesotho)
  KOLLIE (Liberia) (VP)
  RAKOTOARIVELO (Madagascar) (1)

  BANDA (Malawi) (VP)
  ASSARID IMBARCAOUANE (Mali)
  OULD GUELAYE (Mauritania) (VP)
  DEERPALSING (Mauritius) (VP)
  SITHOLE (Mozambic) (VP)
  VAN DER WALT (Namibia)
  CHEGOU (Niger) (VP)
  AHMED (Nigeria)
  TAGELAGI (Niue)
  POLISI (Rwanda) (VP)
  RAYMOND (Saint Lucia)
  SLATER (Saint Vincent și Grenadine)
  TAMAPUA (Samoa)(VP)
  SALL (Senegal)
  POOL (Seychelles)
  BUNDU (Sierra Leone)
  TOSAKA (Insulele Solomon)
  MUSA (Sudan)
  PARMESSAR (Surinam)
  GAMEDZE (Swaziland)
  NDUGAI (Tanzania) (VP)
  KLASSOU (Togo)
  TAIONE (Tonga)
  SEEMUNGAL (Trinidad și Tobago)
  LATASI (Tuvalu)
  OULANYAH (Uganda)
  BUTUSOL (Vanuatu) (VP)
  KAKOMA (Zambia)
  MNKANDHLA (Zimbabwe) | BAUER (2), (3)

  BEARDER
  CASTEX (2), (3)

  CHRISTENSEN (2), (3)

  DE KEYSER (2)

  DE SARNEZ
  ENGEL
  FERREIRA, João (2), (3)

  GAHLER
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM (2), (3)

  GURMAI (for FERREIRA, E.)
  HALL (2)

  HAUG
  KACZMAREK
  KORHOLA (3), (4)

  LÓPEZ AGUILAR (3), (4)

  MARTIN
  MAYER
  MITCHELL
  NEDELCHEVA
  NEUSER
  PONGA (for DE MITA)
  RINALDI (for GOERENS) (2)

  SCHMIDT
  SCHNELLHARDT
  SCHNIEBER-JASTRAM (for KLASS) (2), (3)

  SCICLUNA (3), (4)

  SPERONI (VP) (2), (3)

  ŠŤASTNÝ (VP)
  TIROLIEN
  VAUGHAN (VP)
  ZÁBORSKÁ (for STRIFFLER) |
| OBSERVATORI: |
| CUBA

  REGUEIFEROS LINARES |

KOMBO, EGH (Kenya)Copreședinte

MICHEL, Copreședinte

DOS SANTOS (Angola)

THOMPSON (Barbados)

YEHOUETOME (Benin)

GABORONE (Botswana)

SANOU (Burkina Faso)

NTISEZERANA (Burundi) (VP)

HAMATOUKOUR (Camerun) (VP)

NGON-BABA (Republica Centrafricană)

WEIDOU (Ciad)

MWANDO NSIMBA (Congo, Republica Democratică)

IBOVI (Congo, Republica) (VP)

MARSTERS (Insulele Cook)

SOUBANEH ATTEYE (Djibouti) (VP)

JIMÉNEZ (Republica Dominicană) (VP)

NAIB (Eritreea)

DABA WAKJIRA (Etiopia)

VOCEA (Fiji) (1)

ROGOMBE (Gabon)

BALDEH (Gambia)

BANDUA (Ghana)

NOEL (Grenada) (VP)

SEERAJ (Guyana)

DESRAS (Haiti)

JACKSON (Jamaica)

LABOSO (Kenya)

MAPHIKE (Lesotho)

KOLLIE (Liberia) (VP)

RAKOTOARIVELO (Madagascar) (1)

BANDA (Malawi) (VP)

ASSARID IMBARCAOUANE (Mali)

OULD GUELAYE (Mauritania) (VP)

DEERPALSING (Mauritius) (VP)

SITHOLE (Mozambic) (VP)

VAN DER WALT (Namibia)

CHEGOU (Niger) (VP)

AHMED (Nigeria)

TAGELAGI (Niue)

POLISI (Rwanda) (VP)

RAYMOND (Saint Lucia)

SLATER (Saint Vincent și Grenadine)

TAMAPUA (Samoa)(VP)

SALL (Senegal)

POOL (Seychelles)

BUNDU (Sierra Leone)

TOSAKA (Insulele Solomon)

MUSA (Sudan)

PARMESSAR (Surinam)

GAMEDZE (Swaziland)

NDUGAI (Tanzania) (VP)

KLASSOU (Togo)

TAIONE (Tonga)

SEEMUNGAL (Trinidad și Tobago)

LATASI (Tuvalu)

OULANYAH (Uganda)

BUTUSOL (Vanuatu) (VP)

KAKOMA (Zambia)

MNKANDHLA (Zimbabwe)

BAUER (2), (3)

BEARDER

CASTEX (2), (3)

CHRISTENSEN (2), (3)

DE KEYSER (2)

DE SARNEZ

ENGEL

FERREIRA, João (2), (3)

GAHLER

GRIESBECK

GUERRERO SALOM (2), (3)

GURMAI (for FERREIRA, E.)

HALL (2)

HAUG

KACZMAREK

KORHOLA (3), (4)

LÓPEZ AGUILAR (3), (4)

MARTIN

MAYER

MITCHELL

NEDELCHEVA

NEUSER

PONGA (for DE MITA)

RINALDI (for GOERENS) (2)

SCHMIDT

SCHNELLHARDT

SCHNIEBER-JASTRAM (for KLASS) (2), (3)

SCICLUNA (3), (4)

SPERONI (VP) (2), (3)

ŠŤASTNÝ (VP)

TIROLIEN

VAUGHAN (VP)

ZÁBORSKÁ (for STRIFFLER)

OBSERVATORI:

CUBA

REGUEIFEROS LINARES

Alte persoane prezente:

ANGOLA

CALUNGA

CUANGA

DA CARVALHO

ORNELAS

BARBADOS

BRATHWAITE

BENIN

DAYORI

HOUNGNIGBO

BOTSWANA

MANGOLE

MOTSHOME

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

OUOBA NABA

BURUNDI

HAVYARIMANA

KARERWA

NIJEBARIKO

CAMERUN

AWUDU MBAYA

DAOUDA

GBERI

OWONA KONO

REPUBLICA CENTRAFRICANĂ

DOTE

CIAD

ADJI

AFFONO

DINGAOMAIBE

MOGNANGAR

TEKILIO MAHAMAT

CONGO, Republica

BOUYA

GANGA

IBARA

LOGUELE

CONGO, Republica Democratică

APALA PEN'APALA LUTUNDULA

BASIALA MAKA

IYOLO

KUTEKALA KAAWA

NKONGO

DJIBOUTI

SAID

ETIOPIA

BEYENE

DABA

GIBO

FIJI

KUBUABOLA

GABON

MAGONGA

MANGOUALA

MILEBOU

GAMBIA

KEBBEH

SILLAH

GHANA

ANTWI

HAITI

BENOIT

JOHN

LEBON

KENYA

AFFEY

LIBERIA

BARCLAY

DUNAH

MADAGASCAR

RAJERISOLO

MALAWI

BANDA

KATOPOLA

NDISALE

CHITEYEYE

MAKANDE

MALI

HAIDOU

MAURITANIA

ABDELLA

BILAL

GUELADIO

OULD HAMOUD

OULD ZAMEL

MOZAMBIC

MALENDZA

MANUEL

NAMIBIA

NAHOLO

NIGER

FOUKORI

MAINA

OUSMANE

TONDY

NIGERIA

BURAIMO

HAMZA

IBRAHIM

LAR

MADWATTE

NSIEGBE

OKORIE

UZODIMMA

SEYCHELLES

JEANNEVOL

SIERRA LEONE

TORTO

AFRICA DE SUD

DIKWENI

SUDAN

ABDEL MAGID AAMIRE

ABEL HALIM

AHMED

HASSAN

MULAH

SURINAM

GAJADIEN

TARNADI

TANZANIA

MWANJELWA

ZUNGU

TOGO

GBONE

UGANDA

AKOL

BIHANDE-BWAMBALE

OKUONZI

ZIMBABWE

HLONGWANE

MLOTSHWA

CONSILIUL ACP

BAPTISTE, ministrul afacerilor externe, al comerțului internațional și al aviației civile, președinte în exercițiu al Consiliului ACP

CONSILIUL UE

FRIIS BACH, ministrul cooperării pentru dezvoltare (Danemarca), președinte în exercițiu al Consiliului UE

COMITETUL AMBASADORILOR STATELOR ACP

SKERRIT-ANDREW

COMISIA EUROPEANĂ

HEDEGAARD, comisar responsabil cu acțiuni împotriva schimbărilor climatice

PIEBALGS, comisar responsabil cu dezvoltarea

DE GUCHT, comisar responsabil cu comerțul internațional

SEAE

COSTA PEREIRA

CESE

KING

UA

IGUEH OFLEH

COMESA

NGWENYA

NKANAGU

SECRETARIATUL ACP

CHAMBAS, Cosecretar general

SECRETARIATUL UE

AGUIRIANO NALDA, Cosecretar general

---

(1)  Țară reprezentată de o persoană care nu este membru/membră a(l) parlamentului.

(2)  Prezent la 28 mai 2012.

(3)  Prezent la 29 mai 2012.

(4)  Prezent la 30 mai 2012.

---

ANEXA III

ANEXĂ LA REUNIUNEA DE LUNI, 28 MAI 2012

Acreditarea delegaților neparlamentari

Fiji

Excelența Sa Dl. Peceli V. VOCEA

Ambasadorul Republicii Insulelor Fiji

Bruxelles

Șeful delegației

Madagascar

Excelența Sa Dna Mamy RAKOTOARIVELO

Președinta Consiliului de Tranziție

Șefa delegației

---

ANEXA IV

| — | Rezoluția referitoare la impactul politic al conflictului libian asupra statelor vecine membre ale ACP și ale UE (ACP-EU/101.157/fin) |
| --- | --- |

—

Rezoluția referitoare la impactul politic al conflictului libian asupra statelor vecine membre ale ACP și ale UE (ACP-EU/101.157/fin)

| — | Rezoluția referitoare la volatilitatea prețurilor, funcționarea piețelor globale pentru produsele agricole și impactul acestora asupra securității alimentare în țările ACP (ACP-UE/101.149/fin.) |
| --- | --- |

—

Rezoluția referitoare la volatilitatea prețurilor, funcționarea piețelor globale pentru produsele agricole și impactul acestora asupra securității alimentare în țările ACP (ACP-UE/101.149/fin.)

| — | Rezoluția referitoare la impactul social și de mediu al mineritului în țările ACP (ACP-EU/101.156/fin.) |
| --- | --- |

—

Rezoluția referitoare la impactul social și de mediu al mineritului în țările ACP (ACP-EU/101.156/fin.)

| — | Rezoluția referitoare la situația securității în Nigeria (ACP-EU/101.170/fin) |
| --- | --- |

—

Rezoluția referitoare la situația securității în Nigeria (ACP-EU/101.170/fin)

| — | Declarația privind reforma politicii europene în domeniul pescuitului și impactul său asupra statelor ACP (ACP-EU/101.154) |
| --- | --- |

—

Declarația privind reforma politicii europene în domeniul pescuitului și impactul său asupra statelor ACP (ACP-EU/101.154)

REZOLUȚIE (1)

Impactul politic al conflictului libian asupra statelor vecine membre ale ACP și ale UE

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reunită la Horsens (Danemarca), între 28 - 30 mai 2012, |
| --- | --- |

—

reunită la Horsens (Danemarca), între 28 - 30 mai 2012,

| — | având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere decizia Adunării Uniunii Africane din 25 mai 2011 referitoare la soluționarea pașnică a crizei din Libia, în care se menționează că țările africane aflate la granița cu Libia au suportat cele mai grave consecințe în urma conflictului din Libia, atât din punctul de vedere al securității, cât și pe plan socioeconomic, subliniindu-se că soluționarea pe termen lung a crizei din Libia necesită o contribuție semnificativă din partea Africii, precum și coordonarea strânsă dintre toate părțile interesate, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Adunării Uniunii Africane din 25 mai 2011 referitoare la soluționarea pașnică a crizei din Libia, în care se menționează că țările africane aflate la granița cu Libia au suportat cele mai grave consecințe în urma conflictului din Libia, atât din punctul de vedere al securității, cât și pe plan socioeconomic, subliniindu-se că soluționarea pe termen lung a crizei din Libia necesită o contribuție semnificativă din partea Africii, precum și coordonarea strânsă dintre toate părțile interesate,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 18 mai 2011 referitoare la „revoltele democratice din Africa de Nord și Orientul Mijlociu: consecințe pentru țările ACP, pentru Europa și pentru întreaga lume” (2) și Rezoluția din 23 noiembrie 2011 referitoare la „primăvara arabă și impactul său asupra statelor subsahariene învecinate” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 18 mai 2011 referitoare la „revoltele democratice din Africa de Nord și Orientul Mijlociu: consecințe pentru țările ACP, pentru Europa și pentru întreaga lume” (2) și Rezoluția din 23 noiembrie 2011 referitoare la „primăvara arabă și impactul său asupra statelor subsahariene învecinate” (3),

| — | având în vedere Convențiile de la Geneva din 1949 și Protocoalele adiționale la acestea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convențiile de la Geneva din 1949 și Protocoalele adiționale la acestea,

| — | având în vedere Rezoluția 1970/2011 a Consiliului de Securitate al ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 1970/2011 a Consiliului de Securitate al ONU,

| — | având în vedere declarația Consiliului European extraordinar din 11 martie 2011 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Consiliului European extraordinar din 11 martie 2011 (4),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 21 martie, 23 mai și 18 iulie 2011 și din 23 martie 2012 referitoare la Libia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 21 martie, 23 mai și 18 iulie 2011 și din 23 martie 2012 referitoare la Libia,

| — | având în vedere Decizia Consiliului din 21 decembrie 2011 referitoare la deblocarea fondurilor libiene (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Consiliului din 21 decembrie 2011 referitoare la deblocarea fondurilor libiene (5),

| — | având în vedere Comunicarea comună către Consiliul European, Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 8 martie 2011 intitulată „Un parteneriat pentru democrație și prosperitate împărtășită cu țările sud-mediteraneene” (COM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună către Consiliul European, Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 8 martie 2011 intitulată „Un parteneriat pentru democrație și prosperitate împărtășită cu țările sud-mediteraneene” (COM(2011)0200),

| — | având în vedere Raportul din 14 decembrie 2011 al Grupului Internațional de Criză intitulat „Menținerea unității Libiei: provocări în materie de securitate după era Gaddafi”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 14 decembrie 2011 al Grupului Internațional de Criză intitulat „Menținerea unității Libiei: provocări în materie de securitate după era Gaddafi”,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri politice (ACP-UE/101.157/fin.), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri politice (ACP-UE/101.157/fin.),

| A. | întrucât Primăvara arabă, inclusiv revoluția din Libia, reprezintă o oportunitate pentru UE de a contribui la stabilitate, democrație și prosperitate într-o regiune esențială pentru stabilitatea statelor vecine membre ale UE și ale ACP; întrucât sprijinirea și consolidarea democrației în regiune este atât în interesul UE, cât și al ACP; |
| --- | --- |

A.

întrucât Primăvara arabă, inclusiv revoluția din Libia, reprezintă o oportunitate pentru UE de a contribui la stabilitate, democrație și prosperitate într-o regiune esențială pentru stabilitatea statelor vecine membre ale UE și ale ACP; întrucât sprijinirea și consolidarea democrației în regiune este atât în interesul UE, cât și al ACP;

| B. | întrucât, în pofida morții Colonelului Gaddafi și a căderii regimului său, situația este în continuare delicată în mai multe foste bastioane ale susținătorilor lui Gaddafi; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în pofida morții Colonelului Gaddafi și a căderii regimului său, situația este în continuare delicată în mai multe foste bastioane ale susținătorilor lui Gaddafi;

| C. | întrucât este important să se abordeze consecințele umanitare ale conflictului libian și soarta libienilor, care se confruntă cu condiții dificile în Libia; |
| --- | --- |

C.

întrucât este important să se abordeze consecințele umanitare ale conflictului libian și soarta libienilor, care se confruntă cu condiții dificile în Libia;

| D. | întrucât mulți cetățeni străini sunt acuzați pe nedrept că ar fi mercenari aflați în slujba lui Gaddafi; |
| --- | --- |

D.

întrucât mulți cetățeni străini sunt acuzați pe nedrept că ar fi mercenari aflați în slujba lui Gaddafi;

| E. | întrucât, la vremea intervenției în Libia, nici NATO, nici aliații săi din cadrul coaliției internaționale, care își desfășurau activitatea în temeiul unei rezoluții a Consiliului de Securitate al ONU, nu au luat în considerare pe deplin consecințele colaterale umanitare și legate de securitate rezultate în urma căderii regimului lui Gaddafi pentru statele ACP, îndeosebi pentru cele din regiunea sahelo-sahariană; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la vremea intervenției în Libia, nici NATO, nici aliații săi din cadrul coaliției internaționale, care își desfășurau activitatea în temeiul unei rezoluții a Consiliului de Securitate al ONU, nu au luat în considerare pe deplin consecințele colaterale umanitare și legate de securitate rezultate în urma căderii regimului lui Gaddafi pentru statele ACP, îndeosebi pentru cele din regiunea sahelo-sahariană;

| F. | întrucât UE și-a exprimat în repetate rânduri angajamentul de a sprijini drepturile omului, societatea civilă, securitatea și reformele sociale și politice care vizează instaurarea unei democrații reale în regiune, precum și combaterea regimurilor autoritare și a corupției și asigurarea unor condiții economice și sociale mai bune; |
| --- | --- |

F.

întrucât UE și-a exprimat în repetate rânduri angajamentul de a sprijini drepturile omului, societatea civilă, securitatea și reformele sociale și politice care vizează instaurarea unei democrații reale în regiune, precum și combaterea regimurilor autoritare și a corupției și asigurarea unor condiții economice și sociale mai bune;

| G. | întrucât, conform Amnesty International, există cazuri de încălcare gravă a drepturilor omului în regiunile ocupate care fuseseră abandonate, deoarece toate spitalele fuseseră jefuite și nu puteau furniza nici măcar serviciile minime de sănătate vitale; |
| --- | --- |

G.

întrucât, conform Amnesty International, există cazuri de încălcare gravă a drepturilor omului în regiunile ocupate care fuseseră abandonate, deoarece toate spitalele fuseseră jefuite și nu puteau furniza nici măcar serviciile minime de sănătate vitale;

| H. | întrucât, respectând pe deplin faptul că tranziția națională este, în esență, o chestiune ce privește Libia, UE și statele sale membre ar trebui, în cooperare cu ONU, să-și sporească eforturile de a oferi asistența și sprijinul necesare poporului libian, în special în ceea ce privește protecția drepturilor omului, concilierea națională, justiția socială, sprijinirea societății civile, educația și dezarmarea, demobilizarea și reintegrarea (DDR); |
| --- | --- |

H.

întrucât, respectând pe deplin faptul că tranziția națională este, în esență, o chestiune ce privește Libia, UE și statele sale membre ar trebui, în cooperare cu ONU, să-și sporească eforturile de a oferi asistența și sprijinul necesare poporului libian, în special în ceea ce privește protecția drepturilor omului, concilierea națională, justiția socială, sprijinirea societății civile, educația și dezarmarea, demobilizarea și reintegrarea (DDR);

| I. | întrucât, ambele părți și-au exprimat angajamentul de a consolida relațiile și cooperarea în multe domenii, inclusiv cele ale securității, gestionării frontierelor, societății civile, sănătății și educației; |
| --- | --- |

I.

întrucât, ambele părți și-au exprimat angajamentul de a consolida relațiile și cooperarea în multe domenii, inclusiv cele ale securității, gestionării frontierelor, societății civile, sănătății și educației;

| J. | întrucât una dintre consecințele politice ale conflictului libian care au afectat UE este sporirea imigrației legale și ilegale, care a cauzat o sarcină disproporționată pentru statele membre din sudul UE; |
| --- | --- |

J.

întrucât una dintre consecințele politice ale conflictului libian care au afectat UE este sporirea imigrației legale și ilegale, care a cauzat o sarcină disproporționată pentru statele membre din sudul UE;

| K. | întrucât, după conflictul libian, fluxurile migratorii au fost orizontale, mai degrabă decât sud-nord; întrucât, în comparație cu statele învecinate din Africa, statele membre ale UE și-au asumat o parte disproporționat de redusă a responsabilității de a ajuta, primi și găzdui refugiați din Libia în timpul evenimentelor din 2011; întrucât, eforturile unora dintre statele membre ale UE de a-și asuma în mod voluntar o mai mare responsabilitate ar trebui recunoscute și salutate; |
| --- | --- |

K.

întrucât, după conflictul libian, fluxurile migratorii au fost orizontale, mai degrabă decât sud-nord; întrucât, în comparație cu statele învecinate din Africa, statele membre ale UE și-au asumat o parte disproporționat de redusă a responsabilității de a ajuta, primi și găzdui refugiați din Libia în timpul evenimentelor din 2011; întrucât, eforturile unora dintre statele membre ale UE de a-și asuma în mod voluntar o mai mare responsabilitate ar trebui recunoscute și salutate;

| L. | întrucât întoarcerea rapidă a migranților ACP în Libia a avut consecințe de ordin economic, social și politic pentru numeroasele familii private de principala lor sursă de venit și pentru guvernele țărilor lor de origine, care se văd forțate să suporte costurile ridicate ale reprimirii și reintegrării persoanelor care se întorc; |
| --- | --- |

L.

întrucât întoarcerea rapidă a migranților ACP în Libia a avut consecințe de ordin economic, social și politic pentru numeroasele familii private de principala lor sursă de venit și pentru guvernele țărilor lor de origine, care se văd forțate să suporte costurile ridicate ale reprimirii și reintegrării persoanelor care se întorc;

| M. | întrucât nu există o cooperare adecvată între Înaltul Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru Refugiați și UE în ceea ce privește coordonarea acțiunii internaționale de sprijinire a aproximativ 5 000 de refugiați din Libia de altă origine decât cea libiană, care încă se află în prezent în tabere improvizate în Tunisia și Egipt; |
| --- | --- |

M.

întrucât nu există o cooperare adecvată între Înaltul Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru Refugiați și UE în ceea ce privește coordonarea acțiunii internaționale de sprijinire a aproximativ 5 000 de refugiați din Libia de altă origine decât cea libiană, care încă se află în prezent în tabere improvizate în Tunisia și Egipt;

| N. | întrucât conflictul din Libia a cauzat proliferarea, în regiunea sahelo-sahariană, a unor cantități enorme de arme care, în mâinile diverselor grupări teroriste și criminale și ale traficanților de droguri, foarte numeroși în regiune, reprezintă o amenințare gravă la adresa securității și stabilității întregii subregiuni; |
| --- | --- |

N.

întrucât conflictul din Libia a cauzat proliferarea, în regiunea sahelo-sahariană, a unor cantități enorme de arme care, în mâinile diverselor grupări teroriste și criminale și ale traficanților de droguri, foarte numeroși în regiune, reprezintă o amenințare gravă la adresa securității și stabilității întregii subregiuni;

| O. | întrucât foștii combatanți care se întorc în Libia aducând cantități masive de arme și muniții, reprezintă eventuali recruți pentru mișcările rebele, grupurile afiliate grupării al-Qaeda din Maghrebul Islamic (AQIM) și pentru bandele criminale; |
| --- | --- |

O.

întrucât foștii combatanți care se întorc în Libia aducând cantități masive de arme și muniții, reprezintă eventuali recruți pentru mișcările rebele, grupurile afiliate grupării al-Qaeda din Maghrebul Islamic (AQIM) și pentru bandele criminale;

| P. | întrucât este foarte probabil ca această situație de fapt, combinată cu reapariția iredentismului tuareg în țări cum ar fi Mali și Niger, să pericliteze stabilitatea și integritatea teritorială a țărilor din regiunea sahelo-sahariană, în special în Mauritania și Burkina Faso; |
| --- | --- |

P.

întrucât este foarte probabil ca această situație de fapt, combinată cu reapariția iredentismului tuareg în țări cum ar fi Mali și Niger, să pericliteze stabilitatea și integritatea teritorială a țărilor din regiunea sahelo-sahariană, în special în Mauritania și Burkina Faso;

| Q. | întrucât este extrem de preocupat de faptul că partea de nord a Mali este sub ocupație, iar membrii AQIM și ai altor grupări rebele, în cooperare cu gruparea islamistă Ansar Eddine, grupuri de tuaregi care se întorc din Libia și pretind că fac parte din Mișcarea Națională pentru Eliberarea Azawadului (MNLA), au lansat atacuri mortale în mai multe orașe, soldate cu numeroase victime printre civili și militari și cu refugierea a mii de persoane în țările vecine; |
| --- | --- |

Q.

întrucât este extrem de preocupat de faptul că partea de nord a Mali este sub ocupație, iar membrii AQIM și ai altor grupări rebele, în cooperare cu gruparea islamistă Ansar Eddine, grupuri de tuaregi care se întorc din Libia și pretind că fac parte din Mișcarea Națională pentru Eliberarea Azawadului (MNLA), au lansat atacuri mortale în mai multe orașe, soldate cu numeroase victime printre civili și militari și cu refugierea a mii de persoane în țările vecine;

| R. | întrucât, în noaptea dintre 21 și 22 martie 2012, președintele malian, Amadou Toumani Touré, a fost înlăturat printr-o lovitură de stat care a pus capăt unui lung proces democratic început de mai bine de două decenii; |
| --- | --- |

R.

întrucât, în noaptea dintre 21 și 22 martie 2012, președintele malian, Amadou Toumani Touré, a fost înlăturat printr-o lovitură de stat care a pus capăt unui lung proces democratic început de mai bine de două decenii;

| S. | întrucât autorii loviturii de stat din Mali susțin că a fost cauzată de incompetența fostului guvern de a reprima rebeliunea tuaregă; |
| --- | --- |

S.

întrucât autorii loviturii de stat din Mali susțin că a fost cauzată de incompetența fostului guvern de a reprima rebeliunea tuaregă;

| T. | întrucât rebeli care fac parte din MNLA, Ansar Eddine, AQIM și alte grupări rebele au ocupat cele trei regiuni administrative din nordul statului Mali ca urmare a tulburărilor din cadrul conducerii statului și a problemelor cu care se confruntă lanțul de comandă al armatei maliene, iar MNLA a declarat unilateral independența regiunii numite Azawad, care reprezintă două treimi din teritoriul malian; |
| --- | --- |

T.

întrucât rebeli care fac parte din MNLA, Ansar Eddine, AQIM și alte grupări rebele au ocupat cele trei regiuni administrative din nordul statului Mali ca urmare a tulburărilor din cadrul conducerii statului și a problemelor cu care se confruntă lanțul de comandă al armatei maliene, iar MNLA a declarat unilateral independența regiunii numite Azawad, care reprezintă două treimi din teritoriul malian;

| U. | întrucât situația din ce în ce mai gravă a securității a dus la colapsul sectorului turismului, precum și la încetinirea, sau chiar înghețarea proiectelor de dezvoltare aflate în curs în mai multe dintre statele din subregiune, conducând la pierderea locurilor de muncă a numeroși tineri, de a căror vulnerabilitate pot profita grupările teroriste sau criminale; |
| --- | --- |

U.

întrucât situația din ce în ce mai gravă a securității a dus la colapsul sectorului turismului, precum și la încetinirea, sau chiar înghețarea proiectelor de dezvoltare aflate în curs în mai multe dintre statele din subregiune, conducând la pierderea locurilor de muncă a numeroși tineri, de a căror vulnerabilitate pot profita grupările teroriste sau criminale;

| V. | întrucât teritoriului statului Mali, slab populat, și lungimea frontierelor sale, imprecis delimitate, impun o bună coordonare regională a informațiilor și a acțiunilor; |
| --- | --- |

V.

întrucât teritoriului statului Mali, slab populat, și lungimea frontierelor sale, imprecis delimitate, impun o bună coordonare regională a informațiilor și a acțiunilor;

| W. | întrucât criza umanitară și a alimentelor se înrăutățește ca urmare a atacurilor violente ale rebelilor tuaregi care fac parte din gruparea islamistă AQIM, care au condus la strămutarea a 81 000 de persoane pe plan intern și în statele învecinate (Mauritania, Niger și Burkina Faso) unde, în ultimii ani, o secetă gravă a cauzat lipsa apei și a alimentelor; |
| --- | --- |

W.

întrucât criza umanitară și a alimentelor se înrăutățește ca urmare a atacurilor violente ale rebelilor tuaregi care fac parte din gruparea islamistă AQIM, care au condus la strămutarea a 81 000 de persoane pe plan intern și în statele învecinate (Mauritania, Niger și Burkina Faso) unde, în ultimii ani, o secetă gravă a cauzat lipsa apei și a alimentelor;

| X. | întrucât, în această situație fără precedent, foametea se răspândește în afara zonei ocupate; |
| --- | --- |

X.

întrucât, în această situație fără precedent, foametea se răspândește în afara zonei ocupate;

| Y. | întrucât lupta împotriva terorismului în Sahel implică, de asemenea, o politică activă de promovare a dezvoltării, a justiției sociale, a statului de drept și a integrării; întrucât populațiilor locale trebuie să li se ofere perspective economice alternative la economia criminală; |
| --- | --- |

Y.

întrucât lupta împotriva terorismului în Sahel implică, de asemenea, o politică activă de promovare a dezvoltării, a justiției sociale, a statului de drept și a integrării; întrucât populațiilor locale trebuie să li se ofere perspective economice alternative la economia criminală;

| Z. | întrucât Consiliul de Securitate al ONU joacă un rol important în soluționarea conflictelor la nivel mondial; |
| --- | --- |

Z.

întrucât Consiliul de Securitate al ONU joacă un rol important în soluționarea conflictelor la nivel mondial;

| AA. | întrucât, având în vedere tranziția politică din Libia, libienii ar trebui sprijiniți în efortul lor de instituire, fără întârziere, a unei democrați pluraliste, bazate pe o constituție elaborată în urma unui proces amplu de consultare publică; |
| --- | --- |

AA.

întrucât, având în vedere tranziția politică din Libia, libienii ar trebui sprijiniți în efortul lor de instituire, fără întârziere, a unei democrați pluraliste, bazate pe o constituție elaborată în urma unui proces amplu de consultare publică;

| 1. | reamintește că statele membre au o responsabilitate comună de a reinstala beneficiarii de protecție internațională și solicitanții de azil strămutați în UE în urma conflictului din Libia, îndeosebi în cazurile în care sistemul de azil al statului membru gazdă se află sub o presiune deosebită; |
| --- | --- |

1.

reamintește că statele membre au o responsabilitate comună de a reinstala beneficiarii de protecție internațională și solicitanții de azil strămutați în UE în urma conflictului din Libia, îndeosebi în cazurile în care sistemul de azil al statului membru gazdă se află sub o presiune deosebită;

| 2. | solicită, în acest sens, formalizarea imediată a unui sistem de „solidaritate obligatorie și irevocabilă” cu acele state membre expuse unor presiuni specifice și disproporționate, sub forma posibilității de reinstalare pe teritoriul UE, însoțită de o cooperare sporită cu Libia; |
| --- | --- |

2.

solicită, în acest sens, formalizarea imediată a unui sistem de „solidaritate obligatorie și irevocabilă” cu acele state membre expuse unor presiuni specifice și disproporționate, sub forma posibilității de reinstalare pe teritoriul UE, însoțită de o cooperare sporită cu Libia;

| 3. | solicită UE și statelor sale membre să pună la dispoziție finanțare adecvată în vederea reinstalării pe teritoriul UE; |
| --- | --- |

3.

solicită UE și statelor sale membre să pună la dispoziție finanțare adecvată în vederea reinstalării pe teritoriul UE;

| 4. | salută activitatea depusă de Înaltul Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați (ICNUR) în beneficiul refugiaților și persoanelor strămutate în urma conflictului din Libia și îi solicită acestuia să-și intensifice eforturile în vederea transferului migranților în condiții de siguranță și cu demnitate și în vederea facilitării reintegrării lor rapide; |
| --- | --- |

4.

salută activitatea depusă de Înaltul Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați (ICNUR) în beneficiul refugiaților și persoanelor strămutate în urma conflictului din Libia și îi solicită acestuia să-și intensifice eforturile în vederea transferului migranților în condiții de siguranță și cu demnitate și în vederea facilitării reintegrării lor rapide;

| 5. | solicită comunității internaționale și, în special, UE să mobilizeze de urgență asistență umanitară pentru a ajuta grupurile de populație din partea de nord a statului Mali; |
| --- | --- |

5.

solicită comunității internaționale și, în special, UE să mobilizeze de urgență asistență umanitară pentru a ajuta grupurile de populație din partea de nord a statului Mali;

| 6. | consideră că există o nevoie urgentă de a sprijini inițiativele care vizează consolidarea dialogului și creșterea capacității comunităților locale de rezista și de a contracara atracția prezentată de terorism și recrutarea tinerilor de către teroriști și alte grupuri infracționale, inclusiv prin sprijinirea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor și a formării acestora; |
| --- | --- |

6.

consideră că există o nevoie urgentă de a sprijini inițiativele care vizează consolidarea dialogului și creșterea capacității comunităților locale de rezista și de a contracara atracția prezentată de terorism și recrutarea tinerilor de către teroriști și alte grupuri infracționale, inclusiv prin sprijinirea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor și a formării acestora;

| 7. | solicită UE și întregii comunități internaționale să ofere asistența necesară statelor ACP afectate pentru a le ajuta să înființeze structurile de care au nevoie pentru a primi și reintegra lucrătorii migranți de pe teritoriul lor proveniți din Libia; |
| --- | --- |

7.

solicită UE și întregii comunități internaționale să ofere asistența necesară statelor ACP afectate pentru a le ajuta să înființeze structurile de care au nevoie pentru a primi și reintegra lucrătorii migranți de pe teritoriul lor proveniți din Libia;

| 8. | își exprimă preocupările privind încălcările grave ale drepturilor omului, jafurile și celelalte atrocități comise de forțele de ocupație împotriva populației civile vulnerabile, a cărei majoritate s-a văzut forțată să se refugieze în țările învecinate; |
| --- | --- |

8.

își exprimă preocupările privind încălcările grave ale drepturilor omului, jafurile și celelalte atrocități comise de forțele de ocupație împotriva populației civile vulnerabile, a cărei majoritate s-a văzut forțată să se refugieze în țările învecinate;

| 9. | solicită noilor autorități din Libia să ia toate măsurile necesare pentru a asigura siguranța lucrătorilor migranți africani în Libia; |
| --- | --- |

9.

solicită noilor autorități din Libia să ia toate măsurile necesare pentru a asigura siguranța lucrătorilor migranți africani în Libia;

| 10. | salută Decizia Consiliului din 21 decembrie 2011 de a debloca toate fondurile și activele deținute în UE ale Băncii Centrale a Libiei și ale Libyan Arab Foreign Bank cu scopul de a sprijini reconstrucția Libiei, redresarea economiei Libiei și sprijinirea noilor autorități libiene; |
| --- | --- |

10.

salută Decizia Consiliului din 21 decembrie 2011 de a debloca toate fondurile și activele deținute în UE ale Băncii Centrale a Libiei și ale Libyan Arab Foreign Bank cu scopul de a sprijini reconstrucția Libiei, redresarea economiei Libiei și sprijinirea noilor autorități libiene;

| 11. | solicită Comisiei și Consiliului să stimuleze capacitatea de reacție rapidă a UE în domeniul gestionării integrate a frontierelor și al sprijinului societății civile și al mijloacelor de comunicare în masă, astfel cum s-a convenit în cadrul Conferinței internaționale de la Paris din 2 septembrie 2011; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei și Consiliului să stimuleze capacitatea de reacție rapidă a UE în domeniul gestionării integrate a frontierelor și al sprijinului societății civile și al mijloacelor de comunicare în masă, astfel cum s-a convenit în cadrul Conferinței internaționale de la Paris din 2 septembrie 2011;

| 12. | salută răspunsul UE la Primăvara arabă și la conflictul din Libia, îndeosebi instituirea unui „Parteneriat pentru democrație și prosperitate împărtășită cu țările sud-mediteraneene” ca instrument principal de sprijin al statelor angajate într-un proces de reformă aflate în vecinătatea sudică a Europei; |
| --- | --- |

12.

salută răspunsul UE la Primăvara arabă și la conflictul din Libia, îndeosebi instituirea unui „Parteneriat pentru democrație și prosperitate împărtășită cu țările sud-mediteraneene” ca instrument principal de sprijin al statelor angajate într-un proces de reformă aflate în vecinătatea sudică a Europei;

| 13. | condamnă proliferarea armelor în perioada conflictului și prădarea depozitelor de arme existente și solicită o strategie urgentă de dezarmare, demobilizare și reintegrare a luptătorilor rebeli și a civililor într-o manieră adecvată care să respecte realitățile politice, subliniind, în același timp, că dezarmarea, demobilizarea și reintegrarea trebuie să fie o prioritate pentru stabilizarea Libiei și a regiunii din vecinătatea sa; |
| --- | --- |

13.

condamnă proliferarea armelor în perioada conflictului și prădarea depozitelor de arme existente și solicită o strategie urgentă de dezarmare, demobilizare și reintegrare a luptătorilor rebeli și a civililor într-o manieră adecvată care să respecte realitățile politice, subliniind, în același timp, că dezarmarea, demobilizarea și reintegrarea trebuie să fie o prioritate pentru stabilizarea Libiei și a regiunii din vecinătatea sa;

| 14. | înseamnă statele din regiunea sahelo-sahariană, noile autorități libiene și agențiile multilaterale competente să ia toate măsurile necesare pentru a opri proliferarea armelor în regiune prin instituirea unor mecanisme adecvate pentru controlarea și securizarea frontierelor naționale din întreaga regiune, inclusiv a unor mecanisme pentru oprirea transferului de arme de calibru mic și a armamentului ușor, pentru implementarea programelor de strângere și distrugere a armelor de calibru mic și a armamentului ușor ilegale și să instituie măsuri pentru schimbul de informații și lansarea unor operațiuni comune de securitate în regiune; |
| --- | --- |

14.

înseamnă statele din regiunea sahelo-sahariană, noile autorități libiene și agențiile multilaterale competente să ia toate măsurile necesare pentru a opri proliferarea armelor în regiune prin instituirea unor mecanisme adecvate pentru controlarea și securizarea frontierelor naționale din întreaga regiune, inclusiv a unor mecanisme pentru oprirea transferului de arme de calibru mic și a armamentului ușor, pentru implementarea programelor de strângere și distrugere a armelor de calibru mic și a armamentului ușor ilegale și să instituie măsuri pentru schimbul de informații și lansarea unor operațiuni comune de securitate în regiune;

| 15. | salută instituirea, în 2010, a Comitetului de stat major operativ comun (CEMOC) de către Algeria, Mali, Mauritania și Niger pentru a coordona lupta împotriva terorismului, a crimei organizate și a traficului de droguri din regiunea sahelo-sahariană; |
| --- | --- |

15.

salută instituirea, în 2010, a Comitetului de stat major operativ comun (CEMOC) de către Algeria, Mali, Mauritania și Niger pentru a coordona lupta împotriva terorismului, a crimei organizate și a traficului de droguri din regiunea sahelo-sahariană;

| 16. | solicită Consiliului de Securitate al ONU să adopte o rezoluție de urgență în cadrul eforturilor de pace din regiunea sahelo-sahariană; |
| --- | --- |

16.

solicită Consiliului de Securitate al ONU să adopte o rezoluție de urgență în cadrul eforturilor de pace din regiunea sahelo-sahariană;

| 17. | evidențiază sărăcia extremă cu care se confruntă anumite grupuri de populație din regiunea de nord a statului Mali și violența la care au fost supuse, situație care exacerbează criza umanitară și a alimentelor; |
| --- | --- |

17.

evidențiază sărăcia extremă cu care se confruntă anumite grupuri de populație din regiunea de nord a statului Mali și violența la care au fost supuse, situație care exacerbează criza umanitară și a alimentelor;

| 18. | condamnă cu fermitate activitățile grupărilor armate din regiune, îndeosebi ocuparea regiunii de nord a statului Mali de rebeli care fac parte din MNLA, Ansar Dine, AQIM și alte grupări și solicită retragerea lor imediată și necondiționată; |
| --- | --- |

18.

condamnă cu fermitate activitățile grupărilor armate din regiune, îndeosebi ocuparea regiunii de nord a statului Mali de rebeli care fac parte din MNLA, Ansar Dine, AQIM și alte grupări și solicită retragerea lor imediată și necondiționată;

| 19. | condamnă cu fermitate lovitura de stat condusă de anumite grupuri din armata maliană și solicită reinstituirea de urgență a democrației, considerând că este necesar să se pună în aplicare pe deplin strategia de retragere elaborată de Comunitatea Economică a Statelor din Africa de Vest (CEDEAO) și UA; |
| --- | --- |

19.

condamnă cu fermitate lovitura de stat condusă de anumite grupuri din armata maliană și solicită reinstituirea de urgență a democrației, considerând că este necesar să se pună în aplicare pe deplin strategia de retragere elaborată de Comunitatea Economică a Statelor din Africa de Vest (CEDEAO) și UA;

| 20. | condamnă în special atrocitățile comise de forțele de ocupație împotriva populațiilor civile, îndreptate în cea mai mare parte împotriva femeilor și copiilor, și condamnă în mod special recursul la răpire și la viol ca arme de război; solicită desfășurarea unei anchete cu privire la atrocitățile comise în ultimele luni în Mali; |
| --- | --- |

20.

condamnă în special atrocitățile comise de forțele de ocupație împotriva populațiilor civile, îndreptate în cea mai mare parte împotriva femeilor și copiilor, și condamnă în mod special recursul la răpire și la viol ca arme de război; solicită desfășurarea unei anchete cu privire la atrocitățile comise în ultimele luni în Mali;

| 21. | invită UE și statele sale membre să acorde o atenție deosebită situației femeilor și a fetelor din regiunea Sahel și să ia toate măsurile necesare pentru a asigura protecția acestora împotriva oricărui tip de violență și de încălcare a drepturilor omului în ceea ce le privește; |
| --- | --- |

21.

invită UE și statele sale membre să acorde o atenție deosebită situației femeilor și a fetelor din regiunea Sahel și să ia toate măsurile necesare pentru a asigura protecția acestora împotriva oricărui tip de violență și de încălcare a drepturilor omului în ceea ce le privește;

| 22. | își reafirmă angajamentul față de consolidarea democrației și a integrității teritoriale a statelor afectate de conflictul din Libia; |
| --- | --- |

22.

își reafirmă angajamentul față de consolidarea democrației și a integrității teritoriale a statelor afectate de conflictul din Libia;

| 23. | subliniază necesitatea ca noile autorități libiene să aplice standardele de drept internațional; prin urmare, solicită UE să furnizeze resurse și asistență Libiei în acest scop, asigurând, astfel, o mai mare certitudine juridică și ajutor umanitar pentru victimele conflictului; |
| --- | --- |

23.

subliniază necesitatea ca noile autorități libiene să aplice standardele de drept internațional; prin urmare, solicită UE să furnizeze resurse și asistență Libiei în acest scop, asigurând, astfel, o mai mare certitudine juridică și ajutor umanitar pentru victimele conflictului;

| 24. | respinge cu fermitate declarația MNLA privind independența regiunii de nord a statului Mali și o consideră nulă și neavenită; își subliniază angajamentul față de unitatea și integritatea teritorială a statului Mali; |
| --- | --- |

24.

respinge cu fermitate declarația MNLA privind independența regiunii de nord a statului Mali și o consideră nulă și neavenită; își subliniază angajamentul față de unitatea și integritatea teritorială a statului Mali;

| 25. | salută inițiativele CEDEAO de reinstaurare a păcii în regiunea de nord a statului Mali și de înlăturare a tuturor obstacolelor care împiedică suveranitatea deplină a statului Mali în regiune; de asemenea, invită comunitatea internațională să sprijine aceste inițiative și să ia măsurile necesare pentru a atenua consecințele colaterale ale conflictului libian în țările învecinate, mai ales în lumina angajamentului asumat de NATO și aliații săi din cadrul coaliției internaționale care a intervenit în conflictul din Libia; |
| --- | --- |

25.

salută inițiativele CEDEAO de reinstaurare a păcii în regiunea de nord a statului Mali și de înlăturare a tuturor obstacolelor care împiedică suveranitatea deplină a statului Mali în regiune; de asemenea, invită comunitatea internațională să sprijine aceste inițiative și să ia măsurile necesare pentru a atenua consecințele colaterale ale conflictului libian în țările învecinate, mai ales în lumina angajamentului asumat de NATO și aliații săi din cadrul coaliției internaționale care a intervenit în conflictul din Libia;

| 26. | este extrem de preocupat de acordul încheiat între MNLA și gruparea islamistă Ansar Dine în vederea creării unui stat islamic în regiunea de nord a statului Mali și solicită Uniunii Africane și Uniunii Europene să elaboreze o strategie pe termen scurt, mediu și lung pentru a pune capăt ocupației de către forțele armate ilegale menționate în regiunea în cauză; |
| --- | --- |

26.

este extrem de preocupat de acordul încheiat între MNLA și gruparea islamistă Ansar Dine în vederea creării unui stat islamic în regiunea de nord a statului Mali și solicită Uniunii Africane și Uniunii Europene să elaboreze o strategie pe termen scurt, mediu și lung pentru a pune capăt ocupației de către forțele armate ilegale menționate în regiunea în cauză;

| 27. | solicită comunității internaționale în general și UE în special să-și intensifice cooperarea cu țările din regiunea sahelo-sahariană și cu Comunitatea Economică a Statelor din Africa de Vest (CEDEAO) în vederea combaterii terorismului și a crimei organizate în subregiune, îndeosebi prin sporirea resurselor de care dispune misiunea Comitetului de stat major operativ comun (CEMOC) pentru protecția regiunii sahelo-sahariene; |
| --- | --- |

27.

solicită comunității internaționale în general și UE în special să-și intensifice cooperarea cu țările din regiunea sahelo-sahariană și cu Comunitatea Economică a Statelor din Africa de Vest (CEDEAO) în vederea combaterii terorismului și a crimei organizate în subregiune, îndeosebi prin sporirea resurselor de care dispune misiunea Comitetului de stat major operativ comun (CEMOC) pentru protecția regiunii sahelo-sahariene;

| 28. | solicită Uniunii Europene și statelor sale membre să sprijine consolidarea capacităților statelor din regiune și să mobilizeze toate mijloacele disponibile pentru a proteja populația și pentru a promova securitatea și dezvoltarea regiunii, în cooperare cu statele din regiune și cu organizațiile interstatale CEDEAO și UEMAO (Uniunea Economică și Monetară Vest-Africană); |
| --- | --- |

28.

solicită Uniunii Europene și statelor sale membre să sprijine consolidarea capacităților statelor din regiune și să mobilizeze toate mijloacele disponibile pentru a proteja populația și pentru a promova securitatea și dezvoltarea regiunii, în cooperare cu statele din regiune și cu organizațiile interstatale CEDEAO și UEMAO (Uniunea Economică și Monetară Vest-Africană);

| 29. | își exprimă speranța că o misiune în cadrul politicii de securitate și apărare comune (PSAC) va ajuta statele din subregiune să-și controleze granițele mai eficient și, mai ales, să combată traficul cu arme, droguri și ființe umane; |
| --- | --- |

29.

își exprimă speranța că o misiune în cadrul politicii de securitate și apărare comune (PSAC) va ajuta statele din subregiune să-și controleze granițele mai eficient și, mai ales, să combată traficul cu arme, droguri și ființe umane;

| 30. | solicită țărilor din regiune să ia măsuri pentru a încuraja schimburile de informații privind securitatea, îndeosebi în ceea ce privește confiscarea armelor, prin intermediul sistemelor de schimburi de informații existente, cum ar fi cele utilizate de Centrul african de studii și de cercetare asupra terorismului, de INTERPOL sau de ONU; |
| --- | --- |

30.

solicită țărilor din regiune să ia măsuri pentru a încuraja schimburile de informații privind securitatea, îndeosebi în ceea ce privește confiscarea armelor, prin intermediul sistemelor de schimburi de informații existente, cum ar fi cele utilizate de Centrul african de studii și de cercetare asupra terorismului, de INTERPOL sau de ONU;

| 31. | subliniază faptul că, la elaborarea unei noi constituții sau a unui cadru juridic nou în Libia, trebuie să se respecte drepturile fundamentale ale omului; |
| --- | --- |

31.

subliniază faptul că, la elaborarea unei noi constituții sau a unui cadru juridic nou în Libia, trebuie să se respecte drepturile fundamentale ale omului;

| 32. | invită noul guvern libian să extindă cooperarea cu CEDEAO cu scopul de a lua toate măsurile necesare pentru a rezista atacurilor grupărilor teroriste criminale care au legături cu AQIM și care sprijină rebeliunea tuaregă din nordul statului Mali; |
| --- | --- |

32.

invită noul guvern libian să extindă cooperarea cu CEDEAO cu scopul de a lua toate măsurile necesare pentru a rezista atacurilor grupărilor teroriste criminale care au legături cu AQIM și care sprijină rebeliunea tuaregă din nordul statului Mali;

| 33. | solicită UE să sprijine eforturile autorităților interimare libiene de a realiza o tranziție cuprinzătoare de la situația de conflict la instaurarea păcii în Libia și invită Consiliul național de tranziție să se angajeze într-un proces de reconciliere amplu care să vizeze toți cetățenii libieni și care să facă posibilă o tranziție democratică, pașnică și transparentă în această țară; |
| --- | --- |

33.

solicită UE să sprijine eforturile autorităților interimare libiene de a realiza o tranziție cuprinzătoare de la situația de conflict la instaurarea păcii în Libia și invită Consiliul național de tranziție să se angajeze într-un proces de reconciliere amplu care să vizeze toți cetățenii libieni și care să facă posibilă o tranziție democratică, pașnică și transparentă în această țară;

| 34. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Parlamentului European, Consiliului de miniștri al ACP-UE, Comisiei Europene, instituțiilor Uniunii Africane și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

34.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Parlamentului European, Consiliului de miniștri al ACP-UE, Comisiei Europene, instituțiilor Uniunii Africane și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite.

REZOLUȚIE (6)

referitoare la volatilitatea prețurilor, funcționarea piețelor globale pentru produsele agricole și impactul acestora asupra securității alimentare în țările ACP

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reunită la Horsens (Danemarca), între 28 - 30 mai 2012, |
| --- | --- |

—

reunită la Horsens (Danemarca), între 28 - 30 mai 2012,

| — | având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat ACP-UE semnat la Cotonou, la data de 23 iunie 2000, și revizuit în 2005 și în 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat ACP-UE semnat la Cotonou, la data de 23 iunie 2000, și revizuit în 2005 și în 2010,

| — | având în vedere Declarația Mileniului a ONU din 8 septembrie 2000, care definește Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) drept obiective stabilite de comun acord de către comunitatea internațională în vederea eradicării sărăciei și a foametei, și, în special, ODM1 referitor la principiul eradicării sărăciei și foametei extreme, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Mileniului a ONU din 8 septembrie 2000, care definește Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) drept obiective stabilite de comun acord de către comunitatea internațională în vederea eradicării sărăciei și a foametei, și, în special, ODM1 referitor la principiul eradicării sărăciei și foametei extreme,

| — | având în vedere Convenția privind ajutorul alimentar semnată la Londra la 13 aprilie 1999, ale cărei obiective sunt contribuția la securitatea alimentară mondială și îmbunătățirea capacității comunității internaționale de a face față crizelor alimentare și altor nevoi alimentare ale țărilor în curs de dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind ajutorul alimentar semnată la Londra la 13 aprilie 1999, ale cărei obiective sunt contribuția la securitatea alimentară mondială și îmbunătățirea capacității comunității internaționale de a face față crizelor alimentare și altor nevoi alimentare ale țărilor în curs de dezvoltare,

| — | având în vedere orientările facultative ale FAO privind sprijinirea realizării treptate a dreptului la o alimentație adecvată în contextul securității alimentare naționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările facultative ale FAO privind sprijinirea realizării treptate a dreptului la o alimentație adecvată în contextul securității alimentare naționale,

| — | având în vedere Declarația de la Maputo privind agricultura și securitatea alimentară, semnată în 2003, prin care guvernele africane s-au angajat să aloce agriculturii cel puțin 10 % din bugetele lor anuale naționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Maputo privind agricultura și securitatea alimentară, semnată în 2003, prin care guvernele africane s-au angajat să aloce agriculturii cel puțin 10 % din bugetele lor anuale naționale,

| — | având în vedere Orientările din noiembrie 2004 privind politica funciară a UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările din noiembrie 2004 privind politica funciară a UE,

| — | având în vedere cea de-a 7-a Sesiune specială a Consiliului Drepturilor Omului al ONU din 22 mai 2008 de la Geneva privind „Impactul negativ al agravării crizei alimentare mondiale, provocate, printre altele, de creșterea prețurilor la alimente, asupra asigurării dreptului la hrană”, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a 7-a Sesiune specială a Consiliului Drepturilor Omului al ONU din 22 mai 2008 de la Geneva privind „Impactul negativ al agravării crizei alimentare mondiale, provocate, printre altele, de creșterea prețurilor la alimente, asupra asigurării dreptului la hrană”,

| — | având în vedere Declarația comună privind securitatea alimentară la nivel mondial adoptată la L’Aquila, la 10 iulie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună privind securitatea alimentară la nivel mondial adoptată la L’Aquila, la 10 iulie 2009,

| — | având în vedere Inițiativa ONU privind nivelul minim de protecție socială, |
| --- | --- |

—

având în vedere Inițiativa ONU privind nivelul minim de protecție socială,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la politica agricolă comună și siguranța alimentară mondială, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la politica agricolă comună și siguranța alimentară mondială,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2009 referitoare la summitul FAO și securitatea alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2009 referitoare la summitul FAO și securitatea alimentară,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European intitulată „Un cadru de politică al UE în vederea sprijinirii țărilor în curs de dezvoltare în eforturile acestora de a răspunde provocărilor pe care le ridică securitatea alimentară” (COM(2010)0127), adoptată la 31 martie 2010, precum și Concluziile Consiliului adoptate la 10 mai 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European intitulată „Un cadru de politică al UE în vederea sprijinirii țărilor în curs de dezvoltare în eforturile acestora de a răspunde provocărilor pe care le ridică securitatea alimentară” (COM(2010)0127), adoptată la 31 martie 2010, precum și Concluziile Consiliului adoptate la 10 mai 2010,

| — | având în vedere Rezoluția sa referitoare la securitatea alimentară, adoptată la Kinshasa, la 4 decembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa referitoare la securitatea alimentară, adoptată la Kinshasa, la 4 decembrie 2010,

| — | având în vedere cele opt recomandări către G20 publicate la 29 ianuarie 2011 de Raportorul special al Organizației Națiunilor Unite pentru dreptul la hrană, |
| --- | --- |

—

având în vedere cele opt recomandări către G20 publicate la 29 ianuarie 2011 de Raportorul special al Organizației Națiunilor Unite pentru dreptul la hrană,

| — | având în vedere raportul interinstituțional din 2 iunie 2011 elaborat pentru G20 și coordonat de FAO și de OCDE privind „Volatilitatea prețurilor pe piețele alimentare și agricole: soluții de politică”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul interinstituțional din 2 iunie 2011 elaborat pentru G20 și coordonat de FAO și de OCDE privind „Volatilitatea prețurilor pe piețele alimentare și agricole: soluții de politică”,

| — | având în vedere raportul Comisiei de experți la nivel înalt pentru securitatea alimentară și alimentație privind „Volatilitatea prețurilor și securitatea alimentară” din iulie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei de experți la nivel înalt pentru securitatea alimentară și alimentație privind „Volatilitatea prețurilor și securitatea alimentară” din iulie 2011,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 27 septembrie 2011 referitoare la sprijinirea țărilor în curs de dezvoltare în eforturile acestora de a răspunde provocărilor pe care le ridică securitatea alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 27 septembrie 2011 referitoare la sprijinirea țărilor în curs de dezvoltare în eforturile acestora de a răspunde provocărilor pe care le ridică securitatea alimentară,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț (ACP-UE/101.149/fin.), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț (ACP-UE/101.149/fin.),

| A. | întrucât, conform FAO, numărul persoanelor care suferă de foamete se ridica la 925 de milioane în 2010; |
| --- | --- |

A.

întrucât, conform FAO, numărul persoanelor care suferă de foamete se ridica la 925 de milioane în 2010;

| B. | întrucât doar 62 din cele 118 țări în curs de dezvoltare urmează să realizeze ODM1, în timp ce 29 de țări din lume se confruntă în prezent cu dificultăți în ceea ce privește aprovizionarea cu alimente, necesitând asistență alimentară externă; |
| --- | --- |

B.

întrucât doar 62 din cele 118 țări în curs de dezvoltare urmează să realizeze ODM1, în timp ce 29 de țări din lume se confruntă în prezent cu dificultăți în ceea ce privește aprovizionarea cu alimente, necesitând asistență alimentară externă;

| C. | întrucât, până în 2050, se prognozează o creștere de 70 % până la 100 % a cererii mondiale de produse agricole, estimându-se că populația mondială va număra 9 miliarde de locuitori; |
| --- | --- |

C.

întrucât, până în 2050, se prognozează o creștere de 70 % până la 100 % a cererii mondiale de produse agricole, estimându-se că populația mondială va număra 9 miliarde de locuitori;

| D. | întrucât insecuritatea alimentară, motivul revoltelor generate de foamete, ce pot cauza probleme de siguranță colectivă la nivel mondial, este exacerbată într-o și mai mare măsură de chestiuni legate de proprietatea funciară, de lipsa unor politici agricole adecvate, de degradarea solului, de schimbările climatice, de insecuritatea legată de proprietatea asupra terenurilor, de cererea de combustibili agricoli și de politicile energetice, de speculațiile cu produse de bază, precum și de creșterea prețurilor alimentelor în mod artificial, în mare parte ca urmare a speculațiilor; |
| --- | --- |

D.

întrucât insecuritatea alimentară, motivul revoltelor generate de foamete, ce pot cauza probleme de siguranță colectivă la nivel mondial, este exacerbată într-o și mai mare măsură de chestiuni legate de proprietatea funciară, de lipsa unor politici agricole adecvate, de degradarea solului, de schimbările climatice, de insecuritatea legată de proprietatea asupra terenurilor, de cererea de combustibili agricoli și de politicile energetice, de speculațiile cu produse de bază, precum și de creșterea prețurilor alimentelor în mod artificial, în mare parte ca urmare a speculațiilor;

| E. | întrucât, din august 2010, s-a înregistrat o creștere de la lună la lună a prețurilor la alimente, nivelurile actuale fiind mai mari decât cele înregistrate în perioada crizei prețurilor din 2008; |
| --- | --- |

E.

întrucât, din august 2010, s-a înregistrat o creștere de la lună la lună a prețurilor la alimente, nivelurile actuale fiind mai mari decât cele înregistrate în perioada crizei prețurilor din 2008;

| F. | întrucât, conform raportului Băncii Mondiale din august 2011 privind prețurile la alimente, prețurile ridicate și volatile ale acestora periclitează situația celor mai sărace popoare din țările în curs de dezvoltare și contribuie la situația de urgență din Cornul Africii; |
| --- | --- |

F.

întrucât, conform raportului Băncii Mondiale din august 2011 privind prețurile la alimente, prețurile ridicate și volatile ale acestora periclitează situația celor mai sărace popoare din țările în curs de dezvoltare și contribuie la situația de urgență din Cornul Africii;

| G. | întrucât instabilitatea prețurilor la produsele de bază afectează atât consumatorii, cât și producătorii, astfel încât agricultorii din țările ACP se confruntă cu dificultăți foarte serioase în planificarea producției și a comercializării produselor lor; întrucât proporția veniturilor percepute de agricultori pe baza lanțului de aprovizionare cu alimente a scăzut considerabil, iar profiturile întreprinderilor de prelucrare și ale comercianților cu amănuntul au crescut constant; |
| --- | --- |

G.

întrucât instabilitatea prețurilor la produsele de bază afectează atât consumatorii, cât și producătorii, astfel încât agricultorii din țările ACP se confruntă cu dificultăți foarte serioase în planificarea producției și a comercializării produselor lor; întrucât proporția veniturilor percepute de agricultori pe baza lanțului de aprovizionare cu alimente a scăzut considerabil, iar profiturile întreprinderilor de prelucrare și ale comercianților cu amănuntul au crescut constant;

| H. | întrucât, în numeroase zone, fertilitatea solului a scăzut la niveluri alarmante, ducând la reducerea producției și la supraexploatarea solurilor degradate; întrucât, conform probelor științifice, solul se poate regenera, producția poate crește, exploatațiile pot fi protejate de condițiile climatice extreme, biodiversitatea poate fi sporită, iar veniturile gospodăriilor de mici dimensiuni pot fi diversificate și sporite prin utilizarea de sisteme agro-ecologice care combină recoltele cu creșterea arborilor și a animalelor; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în numeroase zone, fertilitatea solului a scăzut la niveluri alarmante, ducând la reducerea producției și la supraexploatarea solurilor degradate; întrucât, conform probelor științifice, solul se poate regenera, producția poate crește, exploatațiile pot fi protejate de condițiile climatice extreme, biodiversitatea poate fi sporită, iar veniturile gospodăriilor de mici dimensiuni pot fi diversificate și sporite prin utilizarea de sisteme agro-ecologice care combină recoltele cu creșterea arborilor și a animalelor;

| I. | întrucât, începând cu anii 1980, s-a înregistrat o reducere dramatică a nivelului de ajutor pentru dezvoltare alocat agriculturii, acesta scăzând la 38 % din asistența oficială pentru dezvoltare (ODA); întrucât cota cheltuielilor publice pentru agricultură a scăzut, în medie, la 7 % în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

I.

întrucât, începând cu anii 1980, s-a înregistrat o reducere dramatică a nivelului de ajutor pentru dezvoltare alocat agriculturii, acesta scăzând la 38 % din asistența oficială pentru dezvoltare (ODA); întrucât cota cheltuielilor publice pentru agricultură a scăzut, în medie, la 7 % în țările în curs de dezvoltare;

| J. | întrucât majoritatea guvernelor din Africa și-au exprimat preocupările cu privire la faptul că beneficiile liberalizării comerțului la nivel mondial tind să fie minime în Africa Subsahariană, ca urmare a expunerii premature a industriilor agricole emergente la concurența reală cu producătorii din țările în curs de dezvoltare și dezvoltate, și că deschiderea piețelor ar trebui să aibă loc treptat, și nu brusc; |
| --- | --- |

J.

întrucât majoritatea guvernelor din Africa și-au exprimat preocupările cu privire la faptul că beneficiile liberalizării comerțului la nivel mondial tind să fie minime în Africa Subsahariană, ca urmare a expunerii premature a industriilor agricole emergente la concurența reală cu producătorii din țările în curs de dezvoltare și dezvoltate, și că deschiderea piețelor ar trebui să aibă loc treptat, și nu brusc;

| K. | întrucât intensificarea cumpărării de terenuri, în special de către investitori străini, contribuie la fragilizarea sistemului agricol și alimentar, deja precar, din statele ACP; |
| --- | --- |

K.

întrucât intensificarea cumpărării de terenuri, în special de către investitori străini, contribuie la fragilizarea sistemului agricol și alimentar, deja precar, din statele ACP;

| L. | întrucât producția agricolă este utilizată din ce mai mult pentru biocombustibili, făcând ca volatilitatea de pe piața petrolului să afecteze volatilitatea piețelor produselor de bază și contribuind la creșterea prețurilor alimentelor și la insecuritatea alimentară; |
| --- | --- |

L.

întrucât producția agricolă este utilizată din ce mai mult pentru biocombustibili, făcând ca volatilitatea de pe piața petrolului să afecteze volatilitatea piețelor produselor de bază și contribuind la creșterea prețurilor alimentelor și la insecuritatea alimentară;

| M. | întrucât speculațiile financiare și liberalizarea tot mai accentuată a piețelor financiare și a comerțului cu produse agricole contribuie într-o mare măsură la volatilitatea prețurilor; întrucât instrumentele derivate bazate pe piețele de produse agricole și alimentare au devenit foarte cunoscute și sunt accesibile cu ușurință pentru investitorii din toată lumea, nemaifiind instrumente de nișă pentru investitorii profesioniști și nici instrumente speculative pentru participanții la piețele la vedere, |
| --- | --- |

M.

întrucât speculațiile financiare și liberalizarea tot mai accentuată a piețelor financiare și a comerțului cu produse agricole contribuie într-o mare măsură la volatilitatea prețurilor; întrucât instrumentele derivate bazate pe piețele de produse agricole și alimentare au devenit foarte cunoscute și sunt accesibile cu ușurință pentru investitorii din toată lumea, nemaifiind instrumente de nișă pentru investitorii profesioniști și nici instrumente speculative pentru participanții la piețele la vedere,

| 1. | reamintește că accesul la o alimentație adecvată este unul dintre drepturile universale ale omului; îndeamnă toate țările să pună în aplicare orientările facultative ale FAO privind dreptul la hrană; |
| --- | --- |

1.

reamintește că accesul la o alimentație adecvată este unul dintre drepturile universale ale omului; îndeamnă toate țările să pună în aplicare orientările facultative ale FAO privind dreptul la hrană;

| 2. | subliniază faptul că stabilitatea politică este o condiție obligatorie pentru dezvoltarea și îmbunătățirea securității alimentare; prin urmare, invită toate părțile implicate să dea dovadă de voința politică necesară pentru a garanta această stabilitate; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că stabilitatea politică este o condiție obligatorie pentru dezvoltarea și îmbunătățirea securității alimentare; prin urmare, invită toate părțile implicate să dea dovadă de voința politică necesară pentru a garanta această stabilitate;

Agricultura și acapararea terenurilor

| 3. | solicită alocarea unui procent mai ridicat din ODA al UE pentru agricultură și dezvoltare rurală în statele ACP cu scopul de a consolida securitatea alimentară; îndeamnă comunitatea internațională să respecte angajamentele asumate în cadrul summitului de la L'Aquila de a furniza suma de 22 de miliarde de USD (din care, până în prezent, a fost acordată doar o cincime) pentru a sprijini agricultorii din țările în curs de dezvoltare și pentru a combate foametea; |
| --- | --- |

3.

solicită alocarea unui procent mai ridicat din ODA al UE pentru agricultură și dezvoltare rurală în statele ACP cu scopul de a consolida securitatea alimentară; îndeamnă comunitatea internațională să respecte angajamentele asumate în cadrul summitului de la L'Aquila de a furniza suma de 22 de miliarde de USD (din care, până în prezent, a fost acordată doar o cincime) pentru a sprijini agricultorii din țările în curs de dezvoltare și pentru a combate foametea;

| 4. | consideră că sunt necesare, de asemenea, contribuții semnificative din partea guvernelor statelor ACP pentru a acoperi numeroasele lacune în materie de investiții în dezvoltarea rurală din aceste țări în vederea dezvoltării unui sistem agricol integrat care să conducă la autosuficiență; |
| --- | --- |

4.

consideră că sunt necesare, de asemenea, contribuții semnificative din partea guvernelor statelor ACP pentru a acoperi numeroasele lacune în materie de investiții în dezvoltarea rurală din aceste țări în vederea dezvoltării unui sistem agricol integrat care să conducă la autosuficiență;

| 5. | consideră că micile exploatații agricole pot reprezenta răspunsul la provocările în materie de securitate alimentară și solicită UE să nu mai subvenționeze exporturile, care destabilizează agricultura la scară mică în țările în curs de dezvoltare și să sporească ajutorul și sprijinul acordat micilor exploatații durabile, micilor agricultori care desfășoară activități durabile și producătorilor agricoli mijlocii, aceștia reprezentând principalul sprijin pentru securitatea alimentară; |
| --- | --- |

5.

consideră că micile exploatații agricole pot reprezenta răspunsul la provocările în materie de securitate alimentară și solicită UE să nu mai subvenționeze exporturile, care destabilizează agricultura la scară mică în țările în curs de dezvoltare și să sporească ajutorul și sprijinul acordat micilor exploatații durabile, micilor agricultori care desfășoară activități durabile și producătorilor agricoli mijlocii, aceștia reprezentând principalul sprijin pentru securitatea alimentară;

| 6. | subliniază contribuția fundamentală a femeilor și tinerilor la securitatea alimentară și nutrițională și la producția agricolă; invită Comisia Europeană și guvernele statelor ACP să investească în programe care sprijină în mod specific femeile și micii agricultori (de exemplu, prin programe educaționale și de formare în domeniul agriculturii durabile și ecologice sau prin facilitarea accesului la împrumuturi și la regimuri non-profit de microcredite); |
| --- | --- |

6.

subliniază contribuția fundamentală a femeilor și tinerilor la securitatea alimentară și nutrițională și la producția agricolă; invită Comisia Europeană și guvernele statelor ACP să investească în programe care sprijină în mod specific femeile și micii agricultori (de exemplu, prin programe educaționale și de formare în domeniul agriculturii durabile și ecologice sau prin facilitarea accesului la împrumuturi și la regimuri non-profit de microcredite);

| 7. | subliniază că implicarea micilor agricultori și a organizațiilor locale din domeniul agriculturii în procesul de punere în aplicare a unei politici agricole în țările ACP este de o importanță capitală și că Uniunea Europeană ar trebui să coopereze cu asociațiile de mici agricultori și cu alte asociații locale și să le consolideze cu scopul de a garanta protecția intereselor comunităților locale; |
| --- | --- |

7.

subliniază că implicarea micilor agricultori și a organizațiilor locale din domeniul agriculturii în procesul de punere în aplicare a unei politici agricole în țările ACP este de o importanță capitală și că Uniunea Europeană ar trebui să coopereze cu asociațiile de mici agricultori și cu alte asociații locale și să le consolideze cu scopul de a garanta protecția intereselor comunităților locale;

| 8. | subliniază necesitatea sporirii investițiilor publice în cercetarea în domeniul sistemelor de producție agro-ecologică durabile care asociază culturile, silvicultura și creșterea animalelor și solicită UE și statelor ACP să dezvolte activități comune de cercetare și formare și capacități de îmbunătățire a metodelor de exploatare agricolă durabile și a noilor tehnologii, îndeosebi prin parteneriate public-privat și prin întreprinderi comune; |
| --- | --- |

8.

subliniază necesitatea sporirii investițiilor publice în cercetarea în domeniul sistemelor de producție agro-ecologică durabile care asociază culturile, silvicultura și creșterea animalelor și solicită UE și statelor ACP să dezvolte activități comune de cercetare și formare și capacități de îmbunătățire a metodelor de exploatare agricolă durabile și a noilor tehnologii, îndeosebi prin parteneriate public-privat și prin întreprinderi comune;

| 9. | își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la achizițiile de terenuri la scară largă desfășurate în prezent de investitori străini în țările în curs de dezvoltare, în detrimentul agricultorilor locali mici și mijlocii; solicită UE să încurajeze guvernele țărilor ACP să se angajeze să realizeze o reformă funciară pentru a garanta titlurile de proprietate ale agricultorilor locali și ale agricultorilor mici și mijlocii, în special ale agricultorilor femei, și pentru a preveni practicile de acaparare a terenurilor de către corporații; |
| --- | --- |

9.

își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la achizițiile de terenuri la scară largă desfășurate în prezent de investitori străini în țările în curs de dezvoltare, în detrimentul agricultorilor locali mici și mijlocii; solicită UE să încurajeze guvernele țărilor ACP să se angajeze să realizeze o reformă funciară pentru a garanta titlurile de proprietate ale agricultorilor locali și ale agricultorilor mici și mijlocii, în special ale agricultorilor femei, și pentru a preveni practicile de acaparare a terenurilor de către corporații;

| 10. | solicită statelor ACP să-și revizuiască politicile funciare în vederea identificării și desemnării anumitor zone drept zone agricole, ținând seama în mod corespunzător de aspectele legate de utilizarea și gestionarea terenurilor; |
| --- | --- |

10.

solicită statelor ACP să-și revizuiască politicile funciare în vederea identificării și desemnării anumitor zone drept zone agricole, ținând seama în mod corespunzător de aspectele legate de utilizarea și gestionarea terenurilor;

| 11. | solicită Comisiei Europene să înlesnească o evaluare independentă a impactului politicilor de liberalizare a comerțului asupra terenurilor agricole, utilizate din ce în ce mai mult pentru a servi întreprinderilor agricole de export, mai degrabă decât pentru a satisface nevoile în materie de alimente la nivel național și să prezinte propuneri concrete pentru abordarea acestui aspect și a problemelor pe care le generează, cum ar fi acapararea terenurilor la scară largă și deteriorarea rapidă a securității alimentare; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei Europene să înlesnească o evaluare independentă a impactului politicilor de liberalizare a comerțului asupra terenurilor agricole, utilizate din ce în ce mai mult pentru a servi întreprinderilor agricole de export, mai degrabă decât pentru a satisface nevoile în materie de alimente la nivel național și să prezinte propuneri concrete pentru abordarea acestui aspect și a problemelor pe care le generează, cum ar fi acapararea terenurilor la scară largă și deteriorarea rapidă a securității alimentare;

| 12. | solicită Comisiei Europene să actualizeze orientările privind politica funciară în ceea ce privește acapararea terenurilor și să prezinte măsuri de îmbunătățire a raportării și monitorizării achizițiilor de terenuri la scară largă în care sunt implicați investitori europeni; |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei Europene să actualizeze orientările privind politica funciară în ceea ce privește acapararea terenurilor și să prezinte măsuri de îmbunătățire a raportării și monitorizării achizițiilor de terenuri la scară largă în care sunt implicați investitori europeni;

Speculațiile piețelor financiare pe piețele produselor de bază

| 13. | consideră că este necesară sporirea semnificativă a transparenței pe piețele agricole mondiale; în acest sens, salută instituirea, la îndemnul miniștrilor agriculturii ai G20, a sistemului de informații privind piața agricolă (AMIS) cu scopul de a soluționa problema volatilității prețurilor alimentelor cu ajutorul unor informații precise și transparente, oferite în timp util, referitoare la piețele agricole mondiale; |
| --- | --- |

13.

consideră că este necesară sporirea semnificativă a transparenței pe piețele agricole mondiale; în acest sens, salută instituirea, la îndemnul miniștrilor agriculturii ai G20, a sistemului de informații privind piața agricolă (AMIS) cu scopul de a soluționa problema volatilității prețurilor alimentelor cu ajutorul unor informații precise și transparente, oferite în timp util, referitoare la piețele agricole mondiale;

| 14. | solicită ONU și G20 să-și intensifice eforturile în vederea încheierii unui acord de reglementare la nivel mondial vizând să pună capăt speculațiilor abuzive cu produsele agricole de bază și să coordoneze crearea unor mecanisme de prevenire a fluctuațiilor excesive ale prețurilor mondiale ale alimentelor; |
| --- | --- |

14.

solicită ONU și G20 să-și intensifice eforturile în vederea încheierii unui acord de reglementare la nivel mondial vizând să pună capăt speculațiilor abuzive cu produsele agricole de bază și să coordoneze crearea unor mecanisme de prevenire a fluctuațiilor excesive ale prețurilor mondiale ale alimentelor;

| 15. | solicită identificarea clară a părților implicate în comerț pe piețele alimentelor și produselor agricole de bază și efectuarea unei analize aprofundate a mecanismelor de transmisie ale speculației cu produse alimentare pe piețele locale și mondiale; îndeamnă toate părțile implicate relevante să instituie în comun un mecanism internațional de monitorizare a activității comerciale cu instrumente financiare derivate bazate pe piețele agricole și de produse de bază; |
| --- | --- |

15.

solicită identificarea clară a părților implicate în comerț pe piețele alimentelor și produselor agricole de bază și efectuarea unei analize aprofundate a mecanismelor de transmisie ale speculației cu produse alimentare pe piețele locale și mondiale; îndeamnă toate părțile implicate relevante să instituie în comun un mecanism internațional de monitorizare a activității comerciale cu instrumente financiare derivate bazate pe piețele agricole și de produse de bază;

| 16. | subliniază că accesul la piețe este cel mai mare obstacol cu care se confruntă agricultorii mici și mijlocii în statele ACP și că este necesară eliminarea de urgență a regimurilor comerciale nefavorabile și a obstacolelor în calea comerțului, îndeosebi a celor care împiedică exporturile statelor ACP pe piețele statelor dezvoltate; |
| --- | --- |

16.

subliniază că accesul la piețe este cel mai mare obstacol cu care se confruntă agricultorii mici și mijlocii în statele ACP și că este necesară eliminarea de urgență a regimurilor comerciale nefavorabile și a obstacolelor în calea comerțului, îndeosebi a celor care împiedică exporturile statelor ACP pe piețele statelor dezvoltate;

| 17. | consideră că actualele politici comerciale, în special în materie de subvenții pentru agricultură în țările bogate și de restricții în ceea ce privește exporturile pe timp de criză, trebuie revizuite cu scopul de a limita impactul lor asupra volatilității prețurilor la alimente; subliniază angajamentul UE de a elimina treptat subvențiile la export, în paralel cu aplicarea unor măsuri similare de către partenerii săi din cadrul OMC; solicită UE să își coordoneze mai bine politica în materie de dezvoltare și cea comercială; |
| --- | --- |

17.

consideră că actualele politici comerciale, în special în materie de subvenții pentru agricultură în țările bogate și de restricții în ceea ce privește exporturile pe timp de criză, trebuie revizuite cu scopul de a limita impactul lor asupra volatilității prețurilor la alimente; subliniază angajamentul UE de a elimina treptat subvențiile la export, în paralel cu aplicarea unor măsuri similare de către partenerii săi din cadrul OMC; solicită UE să își coordoneze mai bine politica în materie de dezvoltare și cea comercială;

| 18. | subliniază faptul că promovarea comerțului la nivel regional poate contribui la securitatea alimentară și le poate oferi producătorilor condiții de piață mai stabile; |
| --- | --- |

18.

subliniază faptul că promovarea comerțului la nivel regional poate contribui la securitatea alimentară și le poate oferi producătorilor condiții de piață mai stabile;

| 19. | solicită eliminarea stimulentelor fiscale care denaturează piața și a subvențiilor menite să ofere sprijin pentru biocombustibili, ceea ce ar conduce la producerea de biocombustibili numai în cazul în care aceasta este fezabilă din punct de vedere economic, limitând astfel impactul producției de biocombustibili asupra securității alimentare; |
| --- | --- |

19.

solicită eliminarea stimulentelor fiscale care denaturează piața și a subvențiilor menite să ofere sprijin pentru biocombustibili, ceea ce ar conduce la producerea de biocombustibili numai în cazul în care aceasta este fezabilă din punct de vedere economic, limitând astfel impactul producției de biocombustibili asupra securității alimentare;

| 20. | consideră că este necesară stabilirea unui echilibru între obiectivele legate de securitatea alimentară și cele legate de energie; solicită UE să realizeze un studiu privind impactul obiectivelor sale strategice în domeniul biocombustibililor asupra securității alimentare și, în funcție de rezultatele studiului de impact, să le revizuiască; |
| --- | --- |

20.

consideră că este necesară stabilirea unui echilibru între obiectivele legate de securitatea alimentară și cele legate de energie; solicită UE să realizeze un studiu privind impactul obiectivelor sale strategice în domeniul biocombustibililor asupra securității alimentare și, în funcție de rezultatele studiului de impact, să le revizuiască;

| 21. | încurajează guvernele statelor ACP să găsească noi măsuri sau să le consolideze pe cele existente în vederea atenuării consecințelor volatilității prețurilor, de exemplu, prin aprovizionarea persoanelor sărace cu alimente subvenționate sau cu numerar prin intermediul unor măsuri de protecție flexibile; |
| --- | --- |

21.

încurajează guvernele statelor ACP să găsească noi măsuri sau să le consolideze pe cele existente în vederea atenuării consecințelor volatilității prețurilor, de exemplu, prin aprovizionarea persoanelor sărace cu alimente subvenționate sau cu numerar prin intermediul unor măsuri de protecție flexibile;

| 22. | solicită ca rezervele fizice de cereale și de produse alimentare de urgență de la nivel național și regional să fie sporite și gestionate și depozitate mai bine, asigurându-se o mai bună coordonare și monitorizare a prețurilor și stocurilor la nivel internațional pentru a combate volatilitatea prețurilor la alimente și a putea interveni mai bine și mai rapid în caz de criză alimentară; |
| --- | --- |

22.

solicită ca rezervele fizice de cereale și de produse alimentare de urgență de la nivel național și regional să fie sporite și gestionate și depozitate mai bine, asigurându-se o mai bună coordonare și monitorizare a prețurilor și stocurilor la nivel internațional pentru a combate volatilitatea prețurilor la alimente și a putea interveni mai bine și mai rapid în caz de criză alimentară;

| 23. | solicită UE și statelor ACP să contribuie la conservarea, îmbunătățirea și promovarea soiurilor de semințe locale care, adesea, satisfac într-o mai mare măsură nevoile populației indigene și sunt adaptate condițiilor climatice din țările în curs de dezvoltare, cu scopul de a garanta dreptul agricultorilor de a-și înmulți propriile soiuri de semințe, împiedicând utilizarea acestor semințe de către oricine în temeiul normelor privind drepturile de proprietate intelectuală; |
| --- | --- |

23.

solicită UE și statelor ACP să contribuie la conservarea, îmbunătățirea și promovarea soiurilor de semințe locale care, adesea, satisfac într-o mai mare măsură nevoile populației indigene și sunt adaptate condițiilor climatice din țările în curs de dezvoltare, cu scopul de a garanta dreptul agricultorilor de a-și înmulți propriile soiuri de semințe, împiedicând utilizarea acestor semințe de către oricine în temeiul normelor privind drepturile de proprietate intelectuală;

| 24. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Președinției Consiliului UE, FAO și G20. |
| --- | --- |

24.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Președinției Consiliului UE, FAO și G20.

REZOLUȚIE (7)

referitoare la impactul social și de mediu al mineritului în țările ACP

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reunită de la Horsens (Danemarca), între 28 - 30 mai 2012, |
| --- | --- |

—

reunită de la Horsens (Danemarca), între 28 - 30 mai 2012,

| — | având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat ACP-CE („Acordul de la Cotonou”), în special articolul 8 alineatul (4) privind nediscriminarea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat ACP-CE („Acordul de la Cotonou”), în special articolul 8 alineatul (4) privind nediscriminarea,

| — | având în vedere inițiativa „Global Compact” a ONU și Orientările OCDE privind întreprinderile multinaționale, care prezintă principiile comportamentului responsabil în afaceri, |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativa „Global Compact” a ONU și Orientările OCDE privind întreprinderile multinaționale, care prezintă principiile comportamentului responsabil în afaceri,

| — | având în vedere Inițiativa mondială pentru eliminarea muncii copiilor în industria extractivă prezentată de Organizația Internațională a Muncii (OIM) în 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Inițiativa mondială pentru eliminarea muncii copiilor în industria extractivă prezentată de Organizația Internațională a Muncii (OIM) în 2005,

| — | având în vedere planul de acțiune „Africa Mining Vision”, adoptat de șefii de stat din cadrul Uniunii Africane în februarie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de acțiune „Africa Mining Vision”, adoptat de șefii de stat din cadrul Uniunii Africane în februarie 2009,

| — | având în vedere Declarația de la Bruxelles privind dezvoltarea și gestionarea durabilă a industriei resurselor minerale din statele ACP (ACP/89/008/10), adoptată la 13 – 15 decembrie 2010, în cadrul primei reuniuni a miniștrilor ACP responsabili pentru industria resurselor minerale, care a avut loc la Bruxelles, Belgia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Bruxelles privind dezvoltarea și gestionarea durabilă a industriei resurselor minerale din statele ACP (ACP/89/008/10), adoptată la 13 – 15 decembrie 2010, în cadrul primei reuniuni a miniștrilor ACP responsabili pentru industria resurselor minerale, care a avut loc la Bruxelles, Belgia,

| — | având în vedere domeniul de acțiune și activitățile Grupului internațional pentru gestionarea durabilă a resurselor în cadrul Programului Națiunilor Unite pentru Mediu (PNUM), |
| --- | --- |

—

având în vedere domeniul de acțiune și activitățile Grupului internațional pentru gestionarea durabilă a resurselor în cadrul Programului Națiunilor Unite pentru Mediu (PNUM),

| — | având în vedere studiul din iunie 2006 al Organizației Internațională a Muncii referitor la „Munca copiilor în sectorul extracției aurului: expunerea problemei”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din iunie 2006 al Organizației Internațională a Muncii referitor la „Munca copiilor în sectorul extracției aurului: expunerea problemei”,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2010 referitoare la viitorul Parteneriatului strategic UE-Africa în urma celui de-al treilea summit UE-Africa (P7_TA(2010)0482), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2010 referitoare la viitorul Parteneriatului strategic UE-Africa în urma celui de-al treilea summit UE-Africa (P7_TA(2010)0482),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European referitoare la o strategie eficientă privind materiile prime pentru Europa (P7_TA(2011)0364), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European referitoare la o strategie eficientă privind materiile prime pentru Europa (P7_TA(2011)0364),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile comerciale internaționale (P7_TA(2010)0446), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile comerciale internaționale (P7_TA(2010)0446),

| — | având în vedere studiul din 2009 al Centrului african pentru politicile comerciale referitor la Exploatarea minereurilor, durabilitatea mediului și dezvoltarea durabilă în Comunitatea Africii de Est, Comunitatea de Dezvoltare a Africii Australe și Comunitatea Economică a Statelor din Africa de Vest, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din 2009 al Centrului african pentru politicile comerciale referitor la Exploatarea minereurilor, durabilitatea mediului și dezvoltarea durabilă în Comunitatea Africii de Est, Comunitatea de Dezvoltare a Africii Australe și Comunitatea Economică a Statelor din Africa de Vest,

| — | având în vedere raportul din 2006 al Grupului de experți al ONU intitulat „Natural Resources and Conflict in Africa: Transforming a Peace Liability into a Peace Asset” (Resursele naturale și conflictele în Africa: transformarea unei amenințări pentru pace într-un atu pentru pace), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2006 al Grupului de experți al ONU intitulat „Natural Resources and Conflict in Africa: Transforming a Peace Liability into a Peace Asset” (Resursele naturale și conflictele în Africa: transformarea unei amenințări pentru pace într-un atu pentru pace),

| — | având în vedere rezoluțiile ONU privind „diamantele însângerate”, în special, Rezoluția 1459(2003) a Consiliului de Securitate al ONU privind sistemul de certificare pentru Procesul Kimberley, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile ONU privind „diamantele însângerate”, în special, Rezoluția 1459(2003) a Consiliului de Securitate al ONU privind sistemul de certificare pentru Procesul Kimberley,

| — | având în vedere Declarația adoptată de OIM în 1998 privind principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația adoptată de OIM în 1998 privind principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă,

| — | având în vedere Directiva 2006/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind gestionarea deșeurilor din industriile extractive, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind gestionarea deșeurilor din industriile extractive,

| — | având în vedere principiul coerenței politicilor în favoarea dezvoltării (CPD), astfel cum este formulat în Tratatul de la Lisabona (articolul 208 din TFUE), și obligația juridică în temeiul principiului CPD de a consulta statele ACP (articolul 12 din Acordul de parteneriat de la Cotonou), |
| --- | --- |

—

având în vedere principiul coerenței politicilor în favoarea dezvoltării (CPD), astfel cum este formulat în Tratatul de la Lisabona (articolul 208 din TFUE), și obligația juridică în temeiul principiului CPD de a consulta statele ACP (articolul 12 din Acordul de parteneriat de la Cotonou),

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri sociale și mediu (ACP-UE/101.156/fin.), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri sociale și mediu (ACP-UE/101.156/fin.),

| A. | întrucât, conform UNCTAD, resursele minerale neregenerabile sunt împărțite în trei categorii: minerale energetice - petrolul, gazele, uraniul și cărbunele; minerale metalice - cuprul, cobaltul și bauxita; minerale nemetalice – pietrele prețioase (diamantele); |
| --- | --- |

A.

întrucât, conform UNCTAD, resursele minerale neregenerabile sunt împărțite în trei categorii: minerale energetice - petrolul, gazele, uraniul și cărbunele; minerale metalice - cuprul, cobaltul și bauxita; minerale nemetalice – pietrele prețioase (diamantele);

| B. | întrucât majoritatea statelor ACP, în special cele din Africa, dispun de numeroase resurse minerale, precum metale, petrol, diamante, aur, fier, cobalt, uraniu, cupru, bauxită și argint, însă, în pofida acestei bogății, cea mai mare parte a populației trăiește în sărăcie; |
| --- | --- |

B.

întrucât majoritatea statelor ACP, în special cele din Africa, dispun de numeroase resurse minerale, precum metale, petrol, diamante, aur, fier, cobalt, uraniu, cupru, bauxită și argint, însă, în pofida acestei bogății, cea mai mare parte a populației trăiește în sărăcie;

| C. | întrucât cea mai mare parte a mineralelor sunt exportate în vrac, sub formă de concentrat sau metale, fără a aduce cu adevărat valoare adăugată țărilor ACP producătoare; |
| --- | --- |

C.

întrucât cea mai mare parte a mineralelor sunt exportate în vrac, sub formă de concentrat sau metale, fără a aduce cu adevărat valoare adăugată țărilor ACP producătoare;

| D. | întrucât opacitatea și confidențialitatea contractelor sau acordurilor privind desfășurarea de activități miniere au contribuit la manipularea statelor fragile și la eludarea controlului parlamentar; |
| --- | --- |

D.

întrucât opacitatea și confidențialitatea contractelor sau acordurilor privind desfășurarea de activități miniere au contribuit la manipularea statelor fragile și la eludarea controlului parlamentar;

| E. | întrucât, în absența unor guverne conștiente de această problemă și de responsabilitățile ce le revin în legătură cu reglementarea și monitorizarea sectorului mineritului, activitățile întreprinderilor miniere din statele ACP au adus prejudicii majore condițiilor de mediu, sociale și în domeniul sănătății de la nivel local; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în absența unor guverne conștiente de această problemă și de responsabilitățile ce le revin în legătură cu reglementarea și monitorizarea sectorului mineritului, activitățile întreprinderilor miniere din statele ACP au adus prejudicii majore condițiilor de mediu, sociale și în domeniul sănătății de la nivel local;

| F. | întrucât activitățile miniere desfășurate de guverne și de întreprinderi locale sau transnaționale au avut drept rezultat acapararea terenurilor, strămutarea populațiilor locale și limitarea posibilităților populației locale de a-și asigura securitatea aprovizionării cu alimente prin intermediul activităților agricole; |
| --- | --- |

F.

întrucât activitățile miniere desfășurate de guverne și de întreprinderi locale sau transnaționale au avut drept rezultat acapararea terenurilor, strămutarea populațiilor locale și limitarea posibilităților populației locale de a-și asigura securitatea aprovizionării cu alimente prin intermediul activităților agricole;

| G. | întrucât mineritul cauzează probleme grave de sănătate, atât fizice, cât și psihologice, conducând la o mortalitate extrem de ridicată în rândul minerilor; |
| --- | --- |

G.

întrucât mineritul cauzează probleme grave de sănătate, atât fizice, cât și psihologice, conducând la o mortalitate extrem de ridicată în rândul minerilor;

| H. | întrucât este cunoscut faptul că veniturile din mineritul ilegal contribuie la conflictele interne; întrucât, în statele în care tind să aibă loc conflicte sau în cele care se confruntă cu conflicte, cum ar fi Angola, Republica Democratică Congo, Sierra Leone și Liberia, exploatarea ilegală a resurselor naturale rămâne una dintre cauzele conflictelor și ale repetării acestora; |
| --- | --- |

H.

întrucât este cunoscut faptul că veniturile din mineritul ilegal contribuie la conflictele interne; întrucât, în statele în care tind să aibă loc conflicte sau în cele care se confruntă cu conflicte, cum ar fi Angola, Republica Democratică Congo, Sierra Leone și Liberia, exploatarea ilegală a resurselor naturale rămâne una dintre cauzele conflictelor și ale repetării acestora;

| I. | întrucât studiul din 2010 solicitat de Comisia pentru dezvoltare a Parlamentului European referitor la posibila utilizare a materialelor radioactive provenite de la mine de uraniu de suprafață pentru construirea de locuințe în Gabon și Niger semnalează faptul că în aceste țări există probleme grave legate de exploatarea și siguranța minelor de uraniu pentru populația locală; întrucât acest studiu critică lipsa transparenței în ceea ce privește datele furnizate de companii referitoare la poluarea radioactivă și dă un exemplu de posibilă folosire a materialelor radioactive în construcții, susținând că sunt afectate sursele de apă și solurile din vecinătatea satelor miniere; |
| --- | --- |

I.

întrucât studiul din 2010 solicitat de Comisia pentru dezvoltare a Parlamentului European referitor la posibila utilizare a materialelor radioactive provenite de la mine de uraniu de suprafață pentru construirea de locuințe în Gabon și Niger semnalează faptul că în aceste țări există probleme grave legate de exploatarea și siguranța minelor de uraniu pentru populația locală; întrucât acest studiu critică lipsa transparenței în ceea ce privește datele furnizate de companii referitoare la poluarea radioactivă și dă un exemplu de posibilă folosire a materialelor radioactive în construcții, susținând că sunt afectate sursele de apă și solurile din vecinătatea satelor miniere;

| J. | întrucât munca copiilor este încă amplu utilizată în cadrul exploatațiilor miniere la scară mică și întrucât aceste activități expun copiii la riscuri grave de rănire, precum și la substanțe chimice toxice sau chiar la pericole de moarte; întrucât inițiativele luate în trecut de guvernele relevante nu au avut impactul scontat; |
| --- | --- |

J.

întrucât munca copiilor este încă amplu utilizată în cadrul exploatațiilor miniere la scară mică și întrucât aceste activități expun copiii la riscuri grave de rănire, precum și la substanțe chimice toxice sau chiar la pericole de moarte; întrucât inițiativele luate în trecut de guvernele relevante nu au avut impactul scontat;

| K. | întrucât Inițiativa privind transparența în industriile extractive (EITI), un organism voluntar compus din întreprinderi miniere, subliniază importanța transparenței guvernelor și întreprinderilor din industriile extractive, precum și necesitatea de a îmbunătăți gestionarea finanțelor publice și responsabilitatea; |
| --- | --- |

K.

întrucât Inițiativa privind transparența în industriile extractive (EITI), un organism voluntar compus din întreprinderi miniere, subliniază importanța transparenței guvernelor și întreprinderilor din industriile extractive, precum și necesitatea de a îmbunătăți gestionarea finanțelor publice și responsabilitatea;

| L. | întrucât, în perioada 1990 – 2008, producția mondială a 14 tipuri de minerale principale a crescut de la 1 milion de tone la aproximativ 2,5 milioane de tone; întrucât se estimează că cererea la nivel mondial va crește în mod semnificativ, pe măsură ce populația va ajunge la 9 miliarde în 2050, în contextul actualelor modele de dezvoltare, urbanizare și consum; întrucât se așteaptă ca cererea de cupru, minereu de fier și aluminiu să se dubleze în următorii 15 - 20 ani; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în perioada 1990 – 2008, producția mondială a 14 tipuri de minerale principale a crescut de la 1 milion de tone la aproximativ 2,5 milioane de tone; întrucât se estimează că cererea la nivel mondial va crește în mod semnificativ, pe măsură ce populația va ajunge la 9 miliarde în 2050, în contextul actualelor modele de dezvoltare, urbanizare și consum; întrucât se așteaptă ca cererea de cupru, minereu de fier și aluminiu să se dubleze în următorii 15 - 20 ani;

| M. | întrucât Centrul african pentru politicile comerciale a conchis că „numeroase întreprinderi miniere își păstrează profiturile în conturi offshore, păstrând sume foarte mici în conturile locale pentru a acoperi cheltuieli de funcționare”; |
| --- | --- |

M.

întrucât Centrul african pentru politicile comerciale a conchis că „numeroase întreprinderi miniere își păstrează profiturile în conturi offshore, păstrând sume foarte mici în conturile locale pentru a acoperi cheltuieli de funcționare”;

| N. | întrucât concentrarea populației în zonele unde se desfășoară activități miniere la scară mică favorizează condiții proaste de igienă care cauzează epidemii de malarie, dizenterie și alte boli; întrucât, odată cu creșterea numărului lucrătorilor migranți în zonele respective, s-a înregistrat o creștere a prostituției, care a condus, în mod inevitabil, la creșterea numărului de sarcini în rândul adolescentelor, de familii monoparentale și de cazuri de boli cu transmitere sexuală, îndeosebi HIV/SIDA, în state precum Ghana și Togo (OIM, 2006); |
| --- | --- |

N.

întrucât concentrarea populației în zonele unde se desfășoară activități miniere la scară mică favorizează condiții proaste de igienă care cauzează epidemii de malarie, dizenterie și alte boli; întrucât, odată cu creșterea numărului lucrătorilor migranți în zonele respective, s-a înregistrat o creștere a prostituției, care a condus, în mod inevitabil, la creșterea numărului de sarcini în rândul adolescentelor, de familii monoparentale și de cazuri de boli cu transmitere sexuală, îndeosebi HIV/SIDA, în state precum Ghana și Togo (OIM, 2006);

| 1. | își exprimă preocupările profunde cu privire la faptul că, în pofida faptului că multe țări în curs de dezvoltare, mai ales țările africane, dispun de resurse minerale bogate, în cadrul actualului model comercial țările în curs de dezvoltare exportă materiile prime în țările industrializate, cumpărând produse prelucrate de la ele, iar structurile economice naționale și strategiile de dezvoltare ale țărilor în cauză nu au adus nicio contribuție la combaterea sărăciei; |
| --- | --- |

1.

își exprimă preocupările profunde cu privire la faptul că, în pofida faptului că multe țări în curs de dezvoltare, mai ales țările africane, dispun de resurse minerale bogate, în cadrul actualului model comercial țările în curs de dezvoltare exportă materiile prime în țările industrializate, cumpărând produse prelucrate de la ele, iar structurile economice naționale și strategiile de dezvoltare ale țărilor în cauză nu au adus nicio contribuție la combaterea sărăciei;

| 2. | solicită guvernelor ACP să pună capăt „blestemului resurselor” și să acorde resurselor minerale bogate din țările ACP, în special din Africa, o atenție deosebită la elaborarea strategiei lor de dezvoltare, în beneficiul întregii populații, și nu pentru îmbogățirea investitorilor și elitelor, în detrimentul cetățenilor obișnuiți; |
| --- | --- |

2.

solicită guvernelor ACP să pună capăt „blestemului resurselor” și să acorde resurselor minerale bogate din țările ACP, în special din Africa, o atenție deosebită la elaborarea strategiei lor de dezvoltare, în beneficiul întregii populații, și nu pentru îmbogățirea investitorilor și elitelor, în detrimentul cetățenilor obișnuiți;

| 3. | solicită statelor ACP să evalueze măsura în care contractele existente respectă standardele internaționale în materie de utilizare durabilă a resurselor naționale în interesul public, să ofere stimulente pentru investiții și să eficientizeze actualele sisteme de impozitare, să combată corupția din cadrul administrației de stat și al autorităților de supraveghere și să investească profiturile provenite în urma exporturilor de resurse în dezvoltarea țării în cauză (infrastructuri, sistemul social, industria de prelucrare etc.); |
| --- | --- |

3.

solicită statelor ACP să evalueze măsura în care contractele existente respectă standardele internaționale în materie de utilizare durabilă a resurselor naționale în interesul public, să ofere stimulente pentru investiții și să eficientizeze actualele sisteme de impozitare, să combată corupția din cadrul administrației de stat și al autorităților de supraveghere și să investească profiturile provenite în urma exporturilor de resurse în dezvoltarea țării în cauză (infrastructuri, sistemul social, industria de prelucrare etc.);

| 4. | îndeamnă statele ACP să numească experți competenți și cu experiență la negocierea contractelor pentru minereuri cu întreprinderile miniere; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă statele ACP să numească experți competenți și cu experiență la negocierea contractelor pentru minereuri cu întreprinderile miniere;

| 5. | subliniază potențialul rol important al parlamentelor naționale și al societății civile în supravegherea acordurilor sau contractelor privind desfășurarea de activități miniere cu scopul de a-și asuma responsabilitatea față de propriii cetățeni, de a pune capăt secretomaniei și de a combate corupția la toate nivelurile; solicită guvernelor ACP să-și respecte obligațiile de a furniza informații parlamentelor naționale și de a include factorii de decizie locali și reprezentanții societății civile în procesul de luare a deciziilor în ceea ce privește modul de utilizare a resurselor naționale; |
| --- | --- |

5.

subliniază potențialul rol important al parlamentelor naționale și al societății civile în supravegherea acordurilor sau contractelor privind desfășurarea de activități miniere cu scopul de a-și asuma responsabilitatea față de propriii cetățeni, de a pune capăt secretomaniei și de a combate corupția la toate nivelurile; solicită guvernelor ACP să-și respecte obligațiile de a furniza informații parlamentelor naționale și de a include factorii de decizie locali și reprezentanții societății civile în procesul de luare a deciziilor în ceea ce privește modul de utilizare a resurselor naționale;

| 6. | subliniază necesitatea unor cadre legislative și de reglementare solide și transparente, ce pot fi puse în aplicare cu scopul de a gestiona sectorul resurselor minerale în statele ACP; solicită guvernelor și parlamentelor statelor ACP să elaboreze politici și să reglementeze investițiile străine directe (ISD) în interesul public, după consultarea societății civile, astfel încât să ofere un mediu juridic stabil care să încurajeze investițiile străine directe, să aducă beneficii economiei locale și să creeze valoare adăugată la nivel local, sprijinind dezvoltarea; |
| --- | --- |

6.

subliniază necesitatea unor cadre legislative și de reglementare solide și transparente, ce pot fi puse în aplicare cu scopul de a gestiona sectorul resurselor minerale în statele ACP; solicită guvernelor și parlamentelor statelor ACP să elaboreze politici și să reglementeze investițiile străine directe (ISD) în interesul public, după consultarea societății civile, astfel încât să ofere un mediu juridic stabil care să încurajeze investițiile străine directe, să aducă beneficii economiei locale și să creeze valoare adăugată la nivel local, sprijinind dezvoltarea;

| 7. | solicită guvernelor statelor ACP să pună capăt ieșirilor masive de capital din țările lor, având în vedere faptul că se estimează că scurgerile ilicite de capital din Africa, inclusiv în urma evaziunii fiscale, se ridică la 865 de miliarde de dolari în perioada 1970 – 2008, conform organizației Global Financial Integrity (GFI); |
| --- | --- |

7.

solicită guvernelor statelor ACP să pună capăt ieșirilor masive de capital din țările lor, având în vedere faptul că se estimează că scurgerile ilicite de capital din Africa, inclusiv în urma evaziunii fiscale, se ridică la 865 de miliarde de dolari în perioada 1970 – 2008, conform organizației Global Financial Integrity (GFI);

| 8. | insistă asupra abordării chestiunii spălării de bani, care, conform directorului Grupului interguvernamental de acțiune împotriva spălării banilor în Africa de Vest (GIABA), se ridică, numai în Africa de Vest, la 337 de miliarde de euro, o mare parte datorându-se evaziunii fiscale, în timp ce cel de al 10-lea Fond european de dezvoltare pentru țările ACP se ridică la 22 682 de milioane de euro pe o perioadă de cinci ani (2008-2013); |
| --- | --- |

8.

insistă asupra abordării chestiunii spălării de bani, care, conform directorului Grupului interguvernamental de acțiune împotriva spălării banilor în Africa de Vest (GIABA), se ridică, numai în Africa de Vest, la 337 de miliarde de euro, o mare parte datorându-se evaziunii fiscale, în timp ce cel de al 10-lea Fond european de dezvoltare pentru țările ACP se ridică la 22 682 de milioane de euro pe o perioadă de cinci ani (2008-2013);

| 9. | insistă, în acest context, asupra necesității de a crea, de a valorifica sau consolida servicii publice de calitate, în special în domeniul combaterii scurgerilor de capital, a spălării banilor și a evaziunii fiscale, ca mijloc de combatere a profiturilor ilicite provenite din venituri obținute în urma activităților miniere; |
| --- | --- |

9.

insistă, în acest context, asupra necesității de a crea, de a valorifica sau consolida servicii publice de calitate, în special în domeniul combaterii scurgerilor de capital, a spălării banilor și a evaziunii fiscale, ca mijloc de combatere a profiturilor ilicite provenite din venituri obținute în urma activităților miniere;

| 10. | salută discuțiile purtate la nivel european pe tema elaborării unei inițiative europene pentru transparență, și anume propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind situațiile financiare anuale, situațiile financiare consolidate și rapoartele conexe ale anumitor tipuri de entități, suscitate de Legea Dodd Frank, care obligă întreprinderile din industria petrolului, gazelor și exploatării miniere înregistrate în SUA să publice un raport privind plățile către guverne și aprovizionarea cu minereuri utilizate pentru finanțarea conflictelor; invită toți partenerii internaționali să conlucreze pentru a impune cerințe similare; |
| --- | --- |

10.

salută discuțiile purtate la nivel european pe tema elaborării unei inițiative europene pentru transparență, și anume propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind situațiile financiare anuale, situațiile financiare consolidate și rapoartele conexe ale anumitor tipuri de entități, suscitate de Legea Dodd Frank, care obligă întreprinderile din industria petrolului, gazelor și exploatării miniere înregistrate în SUA să publice un raport privind plățile către guverne și aprovizionarea cu minereuri utilizate pentru finanțarea conflictelor; invită toți partenerii internaționali să conlucreze pentru a impune cerințe similare;

| 11. | salută propunerile Comisiei Europene de modificare a Directivei privind transparența și Directivei contabile care impun atât companiilor multinaționale din UE cotate la bursă, cât și marilor companii necotate la bursă din industria extractivă și din sectorul de exploatare a pădurilor primare obligația de a raporta plățile defalcate pe țări și pe proiecte către guvernele locale, regionale și naționale din țări terțe; îndeamnă Comisia Europeană să prezinte propuneri legislative la nivelul UE echivalente cu secțiunea 1502 din Legea Dodd Frank, care le impune întreprinderilor din SUA care se aprovizionează cu minereuri din Republica Democratică Congo și din țările vecine obligația de a aplica sistemul de „due dilligence” în cadrul lanțului lor de aprovizionare; |
| --- | --- |

11.

salută propunerile Comisiei Europene de modificare a Directivei privind transparența și Directivei contabile care impun atât companiilor multinaționale din UE cotate la bursă, cât și marilor companii necotate la bursă din industria extractivă și din sectorul de exploatare a pădurilor primare obligația de a raporta plățile defalcate pe țări și pe proiecte către guvernele locale, regionale și naționale din țări terțe; îndeamnă Comisia Europeană să prezinte propuneri legislative la nivelul UE echivalente cu secțiunea 1502 din Legea Dodd Frank, care le impune întreprinderilor din SUA care se aprovizionează cu minereuri din Republica Democratică Congo și din țările vecine obligația de a aplica sistemul de „due dilligence” în cadrul lanțului lor de aprovizionare;

| 12. | solicită guvernelor statelor ACP și, respectiv, UE să prezinte o propunere legislativă privind divulgarea automată a profiturilor înregistrate și a impozitelor plătite de corporațiile transnaționale în fiecare țară în curs de dezvoltare cu scopul de a combate abuzurile din paradisurile fiscale, evaziunea fiscală și scurgerile ilicite de capital; |
| --- | --- |

12.

solicită guvernelor statelor ACP și, respectiv, UE să prezinte o propunere legislativă privind divulgarea automată a profiturilor înregistrate și a impozitelor plătite de corporațiile transnaționale în fiecare țară în curs de dezvoltare cu scopul de a combate abuzurile din paradisurile fiscale, evaziunea fiscală și scurgerile ilicite de capital;

| 13. | subliniază că statele ACP ar trebui să se asigure că autorizațiile pentru desfășurarea activităților de minerit includ dispoziții obligatorii din punct de vedere juridic privind standarde sociale și de mediu; solicită UE să includă obligații și sarcini ale investitorilor străini care operează în țări în curs de dezvoltare de a respecta drepturile omului, precum și standardele de mediu și standardele fundamentale de muncă ale OIM; consideră că întreprinderile care desfășoară activități în țări terțe ar trebui să aibă aceleași drepturi și obligații legale ca în țările lor de origine; |
| --- | --- |

13.

subliniază că statele ACP ar trebui să se asigure că autorizațiile pentru desfășurarea activităților de minerit includ dispoziții obligatorii din punct de vedere juridic privind standarde sociale și de mediu; solicită UE să includă obligații și sarcini ale investitorilor străini care operează în țări în curs de dezvoltare de a respecta drepturile omului, precum și standardele de mediu și standardele fundamentale de muncă ale OIM; consideră că întreprinderile care desfășoară activități în țări terțe ar trebui să aibă aceleași drepturi și obligații legale ca în țările lor de origine;

| 14. | subliniază faptul că extracția artizanală și la scară redusă poate avea un rol vital în viața comunităților locale și poate crea locuri de muncă și genera venituri pentru numeroase persoane; solicită statelor ACP să reglementeze acest sector, să elaboreze acte legislative care să nu permită utilizarea substanțelor toxice interzise la nivel internațional, cum ar fi mercurul și cianurile, și să ofere condiții de muncă sigure minerilor care lucrează în sectorul extracției artizanală și la scară redusă, prin facilitarea accesului la microcredite, pentru ca aceștia să se poată dota cu echipamente care nu dăunează sănătății și ecologice și să respecte drepturile fundamentale ale acestora; |
| --- | --- |

14.

subliniază faptul că extracția artizanală și la scară redusă poate avea un rol vital în viața comunităților locale și poate crea locuri de muncă și genera venituri pentru numeroase persoane; solicită statelor ACP să reglementeze acest sector, să elaboreze acte legislative care să nu permită utilizarea substanțelor toxice interzise la nivel internațional, cum ar fi mercurul și cianurile, și să ofere condiții de muncă sigure minerilor care lucrează în sectorul extracției artizanală și la scară redusă, prin facilitarea accesului la microcredite, pentru ca aceștia să se poată dota cu echipamente care nu dăunează sănătății și ecologice și să respecte drepturile fundamentale ale acestora;

| 15. | reamintește că munca copiilor este încă amplu utilizată în cadrul exploatațiilor miniere la scară mică și că aceste activități expun copiii la riscuri grave de rănire, precum și la substanțe chimice toxice sau chiar la pericole de moarte; subliniază că sunt necesare campanii de informare cu privire la riscurile pentru sănătate la care sunt expuși copiii datorită condițiilor de muncă din cadrul exploatațiilor miniere la scară mică; solicită de urgență statelor ACP și țărilor partenere în curs de dezvoltare, inclusiv Uniunii Europene, să pună în aplicare inițiative de combatere a muncii copiilor; |
| --- | --- |

15.

reamintește că munca copiilor este încă amplu utilizată în cadrul exploatațiilor miniere la scară mică și că aceste activități expun copiii la riscuri grave de rănire, precum și la substanțe chimice toxice sau chiar la pericole de moarte; subliniază că sunt necesare campanii de informare cu privire la riscurile pentru sănătate la care sunt expuși copiii datorită condițiilor de muncă din cadrul exploatațiilor miniere la scară mică; solicită de urgență statelor ACP și țărilor partenere în curs de dezvoltare, inclusiv Uniunii Europene, să pună în aplicare inițiative de combatere a muncii copiilor;

| 16. | solicită guvernelor statelor ACP să ia măsurile necesare pentru a se asigura că deșeurile provenite din activitățile de minerit sunt gestionate în așa fel încât nu periclitează sănătatea umană și fără a utiliza procese sau metode care ar putea aduce daune mediului și pentru a interzice deversarea sau eliminarea necontrolată a deșeurilor; |
| --- | --- |

16.

solicită guvernelor statelor ACP să ia măsurile necesare pentru a se asigura că deșeurile provenite din activitățile de minerit sunt gestionate în așa fel încât nu periclitează sănătatea umană și fără a utiliza procese sau metode care ar putea aduce daune mediului și pentru a interzice deversarea sau eliminarea necontrolată a deșeurilor;

| 17. | îndeamnă partenerii pentru dezvoltare, inclusiv Uniunea Europeană, să ofere asistență tehnică statelor ACP care desfășoară activități miniere pentru a evalua impactul social și de mediu al activităților miniere desfășurate atât în trecut, cât și în prezent, să determine responsabilitatea în materie de daune aduse mediului și în materie de sănătate la toate nivelurile, să ofere despăgubiri victimelor și să reabiliteze ecosistemul conform principiului „poluatorul plătește”; subliniază, în ceea ce privește activitățile miniere, necesitatea de a acorda prioritate protecției faunei și florei, precum și preocupărilor în materie de mediu, mai degrabă decât considerentelor comerciale, și solicită statelor ACP să nu acționeze pripit la acordarea autorizațiilor de prospectare în zonele care adăpostesc specii rare sau amenințate cu dispariția, de exemplu, în parcul național Virunga din Uganda; |
| --- | --- |

17.

îndeamnă partenerii pentru dezvoltare, inclusiv Uniunea Europeană, să ofere asistență tehnică statelor ACP care desfășoară activități miniere pentru a evalua impactul social și de mediu al activităților miniere desfășurate atât în trecut, cât și în prezent, să determine responsabilitatea în materie de daune aduse mediului și în materie de sănătate la toate nivelurile, să ofere despăgubiri victimelor și să reabiliteze ecosistemul conform principiului „poluatorul plătește”; subliniază, în ceea ce privește activitățile miniere, necesitatea de a acorda prioritate protecției faunei și florei, precum și preocupărilor în materie de mediu, mai degrabă decât considerentelor comerciale, și solicită statelor ACP să nu acționeze pripit la acordarea autorizațiilor de prospectare în zonele care adăpostesc specii rare sau amenințate cu dispariția, de exemplu, în parcul național Virunga din Uganda;

| 18. | reamintește că Uniunea Europeană finanțează, de exemplu, în contextul celui de al 10-lea și celui de al 11-lea Fond european de dezvoltare, programe care vizează conservarea biodiversității în țările ACP, ale căror obiective sunt însă subminate de instalarea în zonele desemnate pentru a fi protejate a unor întreprinderi de extracție a petrolului și miniere; solicită guvernelor statelor ACP vizate să se angajeze să respecte legislația națională în materie de mediu și convențiile internaționale; |
| --- | --- |

18.

reamintește că Uniunea Europeană finanțează, de exemplu, în contextul celui de al 10-lea și celui de al 11-lea Fond european de dezvoltare, programe care vizează conservarea biodiversității în țările ACP, ale căror obiective sunt însă subminate de instalarea în zonele desemnate pentru a fi protejate a unor întreprinderi de extracție a petrolului și miniere; solicită guvernelor statelor ACP vizate să se angajeze să respecte legislația națională în materie de mediu și convențiile internaționale;

| 19. | regretă că activitățile miniere au drept rezultat, uneori, acapararea terenurilor și, în consecință, evacuarea populației din regiunile de origine; insistă ca întreprinderile miniere să elaboreze planuri de reinstalare și relocare, dacă este cazul, și să nu abandoneze puțurile fără a le reabilita mai întâi; |
| --- | --- |

19.

regretă că activitățile miniere au drept rezultat, uneori, acapararea terenurilor și, în consecință, evacuarea populației din regiunile de origine; insistă ca întreprinderile miniere să elaboreze planuri de reinstalare și relocare, dacă este cazul, și să nu abandoneze puțurile fără a le reabilita mai întâi;

| 20. | subliniază faptul că drepturile asupra terenurilor ale comunităților, sub diferite forme (individuale sau colective), ar trebui să fie recunoscute prin lege cu scopul de a proteja membrii comunității și de a oferi protecția necesară în cazul investițiilor în sectorul minier sau în alte sectoare; |
| --- | --- |

20.

subliniază faptul că drepturile asupra terenurilor ale comunităților, sub diferite forme (individuale sau colective), ar trebui să fie recunoscute prin lege cu scopul de a proteja membrii comunității și de a oferi protecția necesară în cazul investițiilor în sectorul minier sau în alte sectoare;

| 21. | solicită statelor ACP și statelor membre UE să conlucreze în vederea interzicerii substanțelor toxice interzise la nivel internațional în sectorul minier și să ia parte la Comitetul interguvernamental de negociere al cărui mandat constă în elaborarea unui instrument global obligatoriu din punct de vedere juridic privind mercurul, sub auspiciile Programului Națiunilor Unite pentru Mediu (PNUM); |
| --- | --- |

21.

solicită statelor ACP și statelor membre UE să conlucreze în vederea interzicerii substanțelor toxice interzise la nivel internațional în sectorul minier și să ia parte la Comitetul interguvernamental de negociere al cărui mandat constă în elaborarea unui instrument global obligatoriu din punct de vedere juridic privind mercurul, sub auspiciile Programului Națiunilor Unite pentru Mediu (PNUM);

| 22. | încurajează statele ACP să înființeze agenții naționale în sectorul științei, tehnologiei și inovației sau să consolideze structurile existente, precum și capacitatea lor de supraveghere, în vederea promovării tehnologiilor și know-how-lui ecologice în sectorul explorării și exploatației miniere; |
| --- | --- |

22.

încurajează statele ACP să înființeze agenții naționale în sectorul științei, tehnologiei și inovației sau să consolideze structurile existente, precum și capacitatea lor de supraveghere, în vederea promovării tehnologiilor și know-how-lui ecologice în sectorul explorării și exploatației miniere;

| 23. | subliniază că este important ca politica privind materiile prime a UE să țină seama pe deplin de obiectivele creșterii economice sustenabile în țările în curs de dezvoltare (astfel cum prevede articolul 208 din TFUE), asigurând consecvența dintre politica pentru dezvoltare și inițiativa privind materiile prime; consideră, prin urmare, că UE ar trebui, de asemenea, să sprijine țările în curs de dezvoltare în diversificarea propriilor economii, în reducerea dependenței lor de exporturile de materii prime și în sporirea valorii produselor proprii prin fabricarea și prelucrarea pe plan intern; |
| --- | --- |

23.

subliniază că este important ca politica privind materiile prime a UE să țină seama pe deplin de obiectivele creșterii economice sustenabile în țările în curs de dezvoltare (astfel cum prevede articolul 208 din TFUE), asigurând consecvența dintre politica pentru dezvoltare și inițiativa privind materiile prime; consideră, prin urmare, că UE ar trebui, de asemenea, să sprijine țările în curs de dezvoltare în diversificarea propriilor economii, în reducerea dependenței lor de exporturile de materii prime și în sporirea valorii produselor proprii prin fabricarea și prelucrarea pe plan intern;

| 24. | îndeamnă guvernele statelor UE și ACP să abordeze problema muncii copiilor, întrucât există riscuri majore ca, încă de la o vârstă fragedă, copiii să lucreze în medii periculoase, fără a beneficia, în cele mai multe cazuri, de drepturi și protecție fundamentale; |
| --- | --- |

24.

îndeamnă guvernele statelor UE și ACP să abordeze problema muncii copiilor, întrucât există riscuri majore ca, încă de la o vârstă fragedă, copiii să lucreze în medii periculoase, fără a beneficia, în cele mai multe cazuri, de drepturi și protecție fundamentale;

| 25. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de Miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Președinției Consiliului Uniunii Europene, Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican și Consiliului ONU pentru Drepturile Omului. |
| --- | --- |

25.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de Miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Președinției Consiliului Uniunii Europene, Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican și Consiliului ONU pentru Drepturile Omului.

REZOLUȚIE (8)

referitoare la situația securității în Nigeria

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reunită la Horsens (Danemarca), la 28 - 30 mai 2012, |
| --- | --- |

—

reunită la Horsens (Danemarca), la 28 - 30 mai 2012,

| — | având în vedere articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind încălcările drepturilor omului în Nigeria, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind încălcările drepturilor omului în Nigeria,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 martie 2001 privind situația din Africa de Vest, în special punctele referitoare la Nigeria, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 martie 2001 privind situația din Africa de Vest, în special punctele referitoare la Nigeria,

| — | având în vedere declarațiile Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant Ashton din 26 decembrie 2011, privind atacurile cu bombă din ziua de Crăciun, și din 22 ianuarie 2012, privind atacurile cu bombă din Kano, Nigeria, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant Ashton din 26 decembrie 2011, privind atacurile cu bombă din ziua de Crăciun, și din 22 ianuarie 2012, privind atacurile cu bombă din Kano, Nigeria,

| — | având în vedere declarația Consiliului de Securitate al ONU din 27 decembrie 2011 privind atacurile din Nigeria, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Consiliului de Securitate al ONU din 27 decembrie 2011 privind atacurile din Nigeria,

| — | având în vedere reuniunea ministerială Nigeria-UE din 8 februarie 2012 de la Abuja, |
| --- | --- |

—

având în vedere reuniunea ministerială Nigeria-UE din 8 februarie 2012 de la Abuja,

| — | având în vedere cea de a doua revizuire a Acordului de la Cotonou 2007 - 2013, ratificată de Nigeria la 27 septembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a doua revizuire a Acordului de la Cotonou 2007 - 2013, ratificată de Nigeria la 27 septembrie 2010,

| — | având în vedere Constituția Republicii Federale Nigeria, în special prevederile acesteia privind protecția libertății religioase din capitolul IV – „Dreptul la libertatea de gândire, conștiință și religie”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Republicii Federale Nigeria, în special prevederile acesteia privind protecția libertății religioase din capitolul IV – „Dreptul la libertatea de gândire, conștiință și religie”,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, ratificat de Nigeria la 29 octombrie 1993, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, ratificat de Nigeria la 29 octombrie 1993,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor din 1981, ratificată de Nigeria la 22 iunie 1983, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor din 1981, ratificată de Nigeria la 22 iunie 1983,

| — | având în vedere Declarația ONU din 1981 privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare pe bază de religie și credință, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU din 1981 privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare pe bază de religie și credință,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| A. | întrucât actele de violență comise de gruparea islamistă radicală Boko Haram s-au soldat cu moartea a sute de persoane inocente, inclusiv musulmani, creștini și persoane de alte religii; |
| --- | --- |

A.

întrucât actele de violență comise de gruparea islamistă radicală Boko Haram s-au soldat cu moartea a sute de persoane inocente, inclusiv musulmani, creștini și persoane de alte religii;

| B. | întrucât secta fundamentalistă islamică, denumită popular Boko Haram, a devenit cunoscută în 2009, ca urmare a confruntărilor violente dintre această grupare obscură și poliția nigeriană; |
| --- | --- |

B.

întrucât secta fundamentalistă islamică, denumită popular Boko Haram, a devenit cunoscută în 2009, ca urmare a confruntărilor violente dintre această grupare obscură și poliția nigeriană;

| C. | întrucât această sectă este cunoscută pentru contestarea a ceea ce consideră a fi influența nefastă a educației occidentale și pentru promovarea introducerii legii sharia sau legii islamice în țară; |
| --- | --- |

C.

întrucât această sectă este cunoscută pentru contestarea a ceea ce consideră a fi influența nefastă a educației occidentale și pentru promovarea introducerii legii sharia sau legii islamice în țară;

| D. | întrucât se presupune că gruparea militantă își recrutează membri îndeosebi din rândul studenților itineranți ai Coranului (Almajirai), al manifestanților politici fără scrupule și al tinerilor aflați sub o influență nefastă; |
| --- | --- |

D.

întrucât se presupune că gruparea militantă își recrutează membri îndeosebi din rândul studenților itineranți ai Coranului (Almajirai), al manifestanților politici fără scrupule și al tinerilor aflați sub o influență nefastă;

| E. | întrucât, conform unor relatări recente, există o posibilă legătură între Boko Haram și Al Qaeda din Maghrebul Islamic (AQIM) și Al-Shabab din Somalia, ceea ce ar reprezenta o amenințare gravă la adresa păcii și securității în regiunea Sahel și în Africa de Vest, astfel cum au demonstrat-o și evenimentele recente din Mali; |
| --- | --- |

E.

întrucât, conform unor relatări recente, există o posibilă legătură între Boko Haram și Al Qaeda din Maghrebul Islamic (AQIM) și Al-Shabab din Somalia, ceea ce ar reprezenta o amenințare gravă la adresa păcii și securității în regiunea Sahel și în Africa de Vest, astfel cum au demonstrat-o și evenimentele recente din Mali;

| F. | întrucât se consideră că legăturile cu grupările teroriste respective și colaborarea în materie de logistică și formare sunt factori care au contribuit la atacurile mortale comise de secta Boko Haram în Nigeria; |
| --- | --- |

F.

întrucât se consideră că legăturile cu grupările teroriste respective și colaborarea în materie de logistică și formare sunt factori care au contribuit la atacurile mortale comise de secta Boko Haram în Nigeria;

| G. | întrucât întinderea frontierelor Nigeriei reprezintă o importantă provocare în materie de securitate, precum și motivul pentru care traficul de arme de calibru mic și armament ușor de-a lungul anilor s-a dovedit a fi dificil de controlat, astfel cum au demonstrat actele de tâlhărie armată din ultima decadă comise pe autostrăzile din nord-estul Nigeriei de persoane suspectate a fi foști rebeli din Ciad și Niger; |
| --- | --- |

G.

întrucât întinderea frontierelor Nigeriei reprezintă o importantă provocare în materie de securitate, precum și motivul pentru care traficul de arme de calibru mic și armament ușor de-a lungul anilor s-a dovedit a fi dificil de controlat, astfel cum au demonstrat actele de tâlhărie armată din ultima decadă comise pe autostrăzile din nord-estul Nigeriei de persoane suspectate a fi foști rebeli din Ciad și Niger;

| H. | întrucât stabilitatea politică și etnică a Nigeriei are repercusiuni în afara frontierelor țării, datorită rolului de lider pe care această țară îl joacă în regiune și în Africa Subsahariană în general; |
| --- | --- |

H.

întrucât stabilitatea politică și etnică a Nigeriei are repercusiuni în afara frontierelor țării, datorită rolului de lider pe care această țară îl joacă în regiune și în Africa Subsahariană în general;

| I. | întrucât criza generată de Boko Haram în prezent este cea mai gravă provocare în materie de securitate cu care s-a confruntat Nigeria, accentuată și mai mult de proliferarea armelor de calibru mic, în special ca urmare a răsturnării regimului lui Gaddafi în Libia; |
| --- | --- |

I.

întrucât criza generată de Boko Haram în prezent este cea mai gravă provocare în materie de securitate cu care s-a confruntat Nigeria, accentuată și mai mult de proliferarea armelor de calibru mic, în special ca urmare a răsturnării regimului lui Gaddafi în Libia;

| J. | întrucât libertatea religioasă, de convingere, de conștiință și de gândire reprezintă valori fundamentale și universale și constituie elemente esențiale ale democrației; |
| --- | --- |

J.

întrucât libertatea religioasă, de convingere, de conștiință și de gândire reprezintă valori fundamentale și universale și constituie elemente esențiale ale democrației;

| K. | întrucât, ca răspuns la intensificarea violențelor, președintele Goodluck Jonathan a declarat, la 31 decembrie 2011, starea de urgență în mai multe zone de guvernare locală din nordul țării și a închis temporar granițele cu Ciad, Camerun și Niger; |
| --- | --- |

K.

întrucât, ca răspuns la intensificarea violențelor, președintele Goodluck Jonathan a declarat, la 31 decembrie 2011, starea de urgență în mai multe zone de guvernare locală din nordul țării și a închis temporar granițele cu Ciad, Camerun și Niger;

| L. | întrucât gruparea a suferit o înfrângere majoră și s-a retras din prim plan ca urmare a decesului liderului său și a capturării a numeroși membri de către poliție; |
| --- | --- |

L.

întrucât gruparea a suferit o înfrângere majoră și s-a retras din prim plan ca urmare a decesului liderului său și a capturării a numeroși membri de către poliție;

| M. | întrucât secta militantă s-a regrupat și a reapărut în prim plan în 2011, comițând atacuri mortale asupra politicienilor locali și a forțelor de securitate din partea de nord-est a țării; atrocitățile s-au răspândit apoi cu rapiditate în numeroase părți din nordul Nigeriei; |
| --- | --- |

M.

întrucât secta militantă s-a regrupat și a reapărut în prim plan în 2011, comițând atacuri mortale asupra politicienilor locali și a forțelor de securitate din partea de nord-est a țării; atrocitățile s-au răspândit apoi cu rapiditate în numeroase părți din nordul Nigeriei;

| N. | întrucât Boko Haram a revendicat atentate mortale, printre care pe cele din 20 ianuarie, de la Kano, care s-au soldat cu moartea a 185 de persoane, și atacurile cu bombă asupra bisericilor în ziua de Crăciun, care s-au soldat cu 40 de morți; |
| --- | --- |

N.

întrucât Boko Haram a revendicat atentate mortale, printre care pe cele din 20 ianuarie, de la Kano, care s-au soldat cu moartea a 185 de persoane, și atacurile cu bombă asupra bisericilor în ziua de Crăciun, care s-au soldat cu 40 de morți;

| O. | întrucât, din martie, Boko Haram a incendiat mai bine de o duzină de școli în nord; |
| --- | --- |

O.

întrucât, din martie, Boko Haram a incendiat mai bine de o duzină de școli în nord;

| P. | întrucât secta utilizează din ce în ce mai multe arme sofisticate și dispozitive explozive improvizate (IED) pentru a cauza haos și pentru a distruge numeroase proprietăți publice și private, generând teamă și panică în rândul populației; |
| --- | --- |

P.

întrucât secta utilizează din ce în ce mai multe arme sofisticate și dispozitive explozive improvizate (IED) pentru a cauza haos și pentru a distruge numeroase proprietăți publice și private, generând teamă și panică în rândul populației;

| Q. | întrucât organizațiile pentru apărarea drepturilor omului au documentat implicarea Boko Haram în atacuri împotriva unor secții de poliție, baze militare, birouri de securitate, moschei, biserici, școli și bănci, precum și într-un atentat sinucigaș cu bombă la sediul central al ONU, în care au fost ucise cel puțin 24 de persoane și au fost rănite peste 100 de alte persoane; |
| --- | --- |

Q.

întrucât organizațiile pentru apărarea drepturilor omului au documentat implicarea Boko Haram în atacuri împotriva unor secții de poliție, baze militare, birouri de securitate, moschei, biserici, școli și bănci, precum și într-un atentat sinucigaș cu bombă la sediul central al ONU, în care au fost ucise cel puțin 24 de persoane și au fost rănite peste 100 de alte persoane;

| R. | întrucât atentatele sinucigașe cu bombă, un fenomen recent în țară, sunt acum frecvente, soldându-se cu numeroase victime; |
| --- | --- |

R.

întrucât atentatele sinucigașe cu bombă, un fenomen recent în țară, sunt acum frecvente, soldându-se cu numeroase victime;

| S. | întrucât numărul victimelor cauzate de actele de violență comise în cadrul atentatelor Boko Haram și al operațiunilor de contracarare a acestora, desfășurate de Forțele speciale comune pentru securitate, a ajuns, în prezent, la 1 500; |
| --- | --- |

S.

întrucât numărul victimelor cauzate de actele de violență comise în cadrul atentatelor Boko Haram și al operațiunilor de contracarare a acestora, desfășurate de Forțele speciale comune pentru securitate, a ajuns, în prezent, la 1 500;

| T. | întrucât în Nigeria au avut loc, de la începutul anului, și atentate nerevendicate, care au contribuit, de asemenea, la climatul de violențã; |
| --- | --- |

T.

întrucât în Nigeria au avut loc, de la începutul anului, și atentate nerevendicate, care au contribuit, de asemenea, la climatul de violențã;

| U. | întrecut forțele de securitate nu au putut pune capăt campaniei violente desfășurate de Boko Haram; |
| --- | --- |

U.

întrecut forțele de securitate nu au putut pune capăt campaniei violente desfășurate de Boko Haram;

| V. | întrucât doar câțiva dintre membrii proeminenți ai Boko Haram au fost arestați și sunt deținuți de agențiile de securitate; |
| --- | --- |

V.

întrucât doar câțiva dintre membrii proeminenți ai Boko Haram au fost arestați și sunt deținuți de agențiile de securitate;

| W. | întrucât este avută în vedere posibilitatea dialogului și negocierilor dintre guvernul federal și sectă; |
| --- | --- |

W.

întrucât este avută în vedere posibilitatea dialogului și negocierilor dintre guvernul federal și sectă;

| X. | întrucât se crede că Boko Haram nu mai este o grupare omogenă, situație exploatată în prezent de organizații criminale implicate în jefuirea unor bănci, răpiri și asasinate politice; |
| --- | --- |

X.

întrucât se crede că Boko Haram nu mai este o grupare omogenă, situație exploatată în prezent de organizații criminale implicate în jefuirea unor bănci, răpiri și asasinate politice;

| Y. | întrucât majoritatea nigerienilor doresc să trăiască împreună, ca entitate indivizibilă; |
| --- | --- |

Y.

întrucât majoritatea nigerienilor doresc să trăiască împreună, ca entitate indivizibilă;

| Z. | întrucât musulmanii și creștinii din țară nu sunt implicați în niciun conflict latent; |
| --- | --- |

Z.

întrucât musulmanii și creștinii din țară nu sunt implicați în niciun conflict latent;

| AA. | întrucât, deși Nigeria este unul dintre cei mai mari producători și exportatori de petrol din lume, aproximativ 60 % din populația țării trăia cu mai puțin de 1 dolar pe zi în 2011; întrucât corupția endemică, sărăcia generalizată și absența instrumentelor de redistribuire a bogăției reprezintă motive care stau la baza condițiilor de insecuritate generalizată din țară, care a creat un mediu favorabil recrutării tinerilor fără un loc de muncă de către grupările extremiste; întrucât soluționarea pașnică a conflictelor necesită, de asemenea, accesul echitabil la resurse și redistribuirea echitabilă a veniturilor; |
| --- | --- |

AA.

întrucât, deși Nigeria este unul dintre cei mai mari producători și exportatori de petrol din lume, aproximativ 60 % din populația țării trăia cu mai puțin de 1 dolar pe zi în 2011; întrucât corupția endemică, sărăcia generalizată și absența instrumentelor de redistribuire a bogăției reprezintă motive care stau la baza condițiilor de insecuritate generalizată din țară, care a creat un mediu favorabil recrutării tinerilor fără un loc de muncă de către grupările extremiste; întrucât soluționarea pașnică a conflictelor necesită, de asemenea, accesul echitabil la resurse și redistribuirea echitabilă a veniturilor;

| BB. | întrucât rata din ce în ce mai ridicată a șomajului a făcut ca tinerii să fie vulnerabili în fața îndoctrinării, manipulării și recrutării de către grupările fundamentaliste islamice, cum ar fi Boko Haram; |
| --- | --- |

BB.

întrucât rata din ce în ce mai ridicată a șomajului a făcut ca tinerii să fie vulnerabili în fața îndoctrinării, manipulării și recrutării de către grupările fundamentaliste islamice, cum ar fi Boko Haram;

| CC. | întrucât, recunoscând amenințarea la adresa securității reprezentată de ciocnirile violente, parlamentul național al Nigeriei a promulgat legea împotriva terorismului în 2011; |
| --- | --- |

CC.

întrucât, recunoscând amenințarea la adresa securității reprezentată de ciocnirile violente, parlamentul național al Nigeriei a promulgat legea împotriva terorismului în 2011;

| DD. | întrucât, la stabilirea bugetului federal pentru 2012, Nigeria a alocat securității naționale cea mai mare sumă din istoria sa; |
| --- | --- |

DD.

întrucât, la stabilirea bugetului federal pentru 2012, Nigeria a alocat securității naționale cea mai mare sumă din istoria sa;

| EE. | întrucât, la 12 noiembrie 2009, Comisia Europeană și guvernul federal al Nigeriei au semnat un document de strategie națională Nigeria-UE și un program orientativ național pentru perioada 2008 - 2013, în temeiul cărora UE va finanța proiecte care vizează, printre altele, asigurarea păcii, a securității și a respectării drepturilor omului, |
| --- | --- |

EE.

întrucât, la 12 noiembrie 2009, Comisia Europeană și guvernul federal al Nigeriei au semnat un document de strategie națională Nigeria-UE și un program orientativ național pentru perioada 2008 - 2013, în temeiul cărora UE va finanța proiecte care vizează, printre altele, asigurarea păcii, a securității și a respectării drepturilor omului,

| 1. | condamnă cu fermitate violențele recente – în special atentatele comise de secta islamistă fundamentalistă Boko Haram – și tragicele pierderi de vieți omenești din regiunile afectate din Nigeria și transmite condoleanțe celor care au pierdut persoane apropiate și un mesaj de compasiune celor răniți; |
| --- | --- |

1.

condamnă cu fermitate violențele recente – în special atentatele comise de secta islamistă fundamentalistă Boko Haram – și tragicele pierderi de vieți omenești din regiunile afectate din Nigeria și transmite condoleanțe celor care au pierdut persoane apropiate și un mesaj de compasiune celor răniți;

| 2. | solicită sectei Boko Haram să depună armele, pentru a crea o atmosferă propice dialogului și negocierilor cu guvernul; |
| --- | --- |

2.

solicită sectei Boko Haram să depună armele, pentru a crea o atmosferă propice dialogului și negocierilor cu guvernul;

| 3. | îndeamnă guvernul să dezarmeze fără întârziere toate persoanele și grupările care dețin în mod ilegal arme de foc în țară; |
| --- | --- |

3.

îndeamnă guvernul să dezarmeze fără întârziere toate persoanele și grupările care dețin în mod ilegal arme de foc în țară;

| 4. | îndeamnă toate comunitățile să nu recurgă la violență și să caute soluții pașnice la divergențele dintre grupurile religioase și etnice din Nigeria; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă toate comunitățile să nu recurgă la violență și să caute soluții pașnice la divergențele dintre grupurile religioase și etnice din Nigeria;

| 5. | își reiterează preocupările cu privire la respectarea pe deplin și cu adevărat a dreptului la libertatea religioasă al tuturor minorităților religioase din Nigeria; subliniază, în acest context, faptul că libertatea de cult este doar un aspect al dreptului la libertate religioasă, care include libertatea de a-și schimba religia și de a o manifesta prin învățătură, practicare și respectare la nivel individual, colectiv, privat, public și instituțional; |
| --- | --- |

5.

își reiterează preocupările cu privire la respectarea pe deplin și cu adevărat a dreptului la libertatea religioasă al tuturor minorităților religioase din Nigeria; subliniază, în acest context, faptul că libertatea de cult este doar un aspect al dreptului la libertate religioasă, care include libertatea de a-și schimba religia și de a o manifesta prin învățătură, practicare și respectare la nivel individual, colectiv, privat, public și instituțional;

| 6. | încurajează guvernul Nigeriei să-și intensifice eforturile pentru a pune fără întârziere capăt violențelor, pentru a garanta securitatea și protecția populației sale și respectarea drepturilor omului și pentru a preveni, prin toate mijloacele posibile, orice atacuri viitoare și să continue să încurajeze dialogul interconfesional și să sporească libertatea de gândire, de conștiință și religioasă; recunoaște că este necesar ca Consiliul interconfesional nigerian (NIREC) să-și intensifice eforturile de promovare a armoniei, dialogului și păcii dintre religii; |
| --- | --- |

6.

încurajează guvernul Nigeriei să-și intensifice eforturile pentru a pune fără întârziere capăt violențelor, pentru a garanta securitatea și protecția populației sale și respectarea drepturilor omului și pentru a preveni, prin toate mijloacele posibile, orice atacuri viitoare și să continue să încurajeze dialogul interconfesional și să sporească libertatea de gândire, de conștiință și religioasă; recunoaște că este necesar ca Consiliul interconfesional nigerian (NIREC) să-și intensifice eforturile de promovare a armoniei, dialogului și păcii dintre religii;

| 7. | solicită autorităților să continue ancheta privind cauzele celor mai recente cazuri de violență și să se asigure că autorii lor sunt aduși în fața justiției într-o manieră echitabilă și transparentă; |
| --- | --- |

7.

solicită autorităților să continue ancheta privind cauzele celor mai recente cazuri de violență și să se asigure că autorii lor sunt aduși în fața justiției într-o manieră echitabilă și transparentă;

| 8. | subliniază importanța unui sistem judiciar independent, imparțial și accesibil pentru a consolida respectul pentru statul de drept și drepturile fundamentale ale populației; |
| --- | --- |

8.

subliniază importanța unui sistem judiciar independent, imparțial și accesibil pentru a consolida respectul pentru statul de drept și drepturile fundamentale ale populației;

| 9. | solicită guvernul Nigeriei să intensifice lupta împotriva corupției, sărăciei și inegalității și să consolideze reformele sociale, politice și economice care respectă drepturile omului, acest lucru necesitând, printre altele, distribuirea echitabilă și corectă a resurselor și a bogăției; |
| --- | --- |

9.

solicită guvernul Nigeriei să intensifice lupta împotriva corupției, sărăciei și inegalității și să consolideze reformele sociale, politice și economice care respectă drepturile omului, acest lucru necesitând, printre altele, distribuirea echitabilă și corectă a resurselor și a bogăției;

| 10. | solicită agențiilor donatoare să coopereze cu guvernul Nigeriei pentru a crea locuri de muncă pentru numeroșii tineri șomeri din țară; |
| --- | --- |

10.

solicită agențiilor donatoare să coopereze cu guvernul Nigeriei pentru a crea locuri de muncă pentru numeroșii tineri șomeri din țară;

| 11. | salută proiectul pilot iminent al guvernului Nigeriei de predare în toate școlile, indiferent de specificul lor, a bazelor educaționale ale democrației, statului de drept, pluralismului și toleranței; |
| --- | --- |

11.

salută proiectul pilot iminent al guvernului Nigeriei de predare în toate școlile, indiferent de specificul lor, a bazelor educaționale ale democrației, statului de drept, pluralismului și toleranței;

| 12. | regretă moartea cetățeanului britanic Chris McManus și a cetățeanului italian Franco Lamolinara – doi ingineri care lucrau pentru o companie de construcții italiană și care au fost ținuți ostatici timp de 10 luni în nordul Nigeriei – în timpul unei tentative de salvare eșuate, la 8 martie 2012, și transmite condoleanțe familiilor victimelor; |
| --- | --- |

12.

regretă moartea cetățeanului britanic Chris McManus și a cetățeanului italian Franco Lamolinara – doi ingineri care lucrau pentru o companie de construcții italiană și care au fost ținuți ostatici timp de 10 luni în nordul Nigeriei – în timpul unei tentative de salvare eșuate, la 8 martie 2012, și transmite condoleanțe familiilor victimelor;

| 13. | solicită comunității internaționale, îndeosebi Organizației Națiunilor Unite (ONU), Uniunii Africane (UA) și Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest (CEDEAO) să sprijine eforturile Nigeriei de a gestiona amenințările legate de terorism, proliferarea armamentului ușor și a crimelor transfrontaliere prin dotarea și formarea personalului agențiilor pentru securitate în domeniul culegerii eficace de informații și al combaterii terorismului modern; |
| --- | --- |

13.

solicită comunității internaționale, îndeosebi Organizației Națiunilor Unite (ONU), Uniunii Africane (UA) și Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest (CEDEAO) să sprijine eforturile Nigeriei de a gestiona amenințările legate de terorism, proliferarea armamentului ușor și a crimelor transfrontaliere prin dotarea și formarea personalului agențiilor pentru securitate în domeniul culegerii eficace de informații și al combaterii terorismului modern;

| 14. | recunoaște colaborarea cu Uniunea Europeană, Statele Unite și alte părți interesate la nivel internațional, precum și sprijinul acordat de acestea Nigeriei și eforturilor sale susținute de combatere a terorismului; |
| --- | --- |

14.

recunoaște colaborarea cu Uniunea Europeană, Statele Unite și alte părți interesate la nivel internațional, precum și sprijinul acordat de acestea Nigeriei și eforturilor sale susținute de combatere a terorismului;

| 15. | încurajează intensificarea cooperării regionale cu scopul de a gestiona amenințarea reprezentată de posibilele legături dintre Boko Haram și AQMI; încurajează statele din regiune să-și intensifice cooperarea, inclusiv prin intermediul organizațiilor regionale relevante, în vederea prevenirii legăturilor dintre Boko Haram și AQMI și a apărării frontierelor terestre și maritime ale Nigeriei împotriva infiltrării grupărilor armate; invită instituțiile UE și statele membre să acorde sprijin pentru aceste eforturi regionale; |
| --- | --- |

15.

încurajează intensificarea cooperării regionale cu scopul de a gestiona amenințarea reprezentată de posibilele legături dintre Boko Haram și AQMI; încurajează statele din regiune să-și intensifice cooperarea, inclusiv prin intermediul organizațiilor regionale relevante, în vederea prevenirii legăturilor dintre Boko Haram și AQMI și a apărării frontierelor terestre și maritime ale Nigeriei împotriva infiltrării grupărilor armate; invită instituțiile UE și statele membre să acorde sprijin pentru aceste eforturi regionale;

| 16. | încredințează Copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene și Uniunii Africane. |
| --- | --- |

16.

încredințează Copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene și Uniunii Africane.

DECLARAȚIE (9)

privind reforma politicii europene în domeniul pescuitului și impactul său asupra statelor ACP

| A. | Politica comună în domeniul pescuitului a UE (PCP), care reglementează politica în domeniul pescuitului a statelor membre ale UE în apele comunitare, inclusiv dimensiunea externă a acestei politici, este în curs de revizuire și urmează să fie finalizată în 2013. |
| --- | --- |

A.

Politica comună în domeniul pescuitului a UE (PCP), care reglementează politica în domeniul pescuitului a statelor membre ale UE în apele comunitare, inclusiv dimensiunea externă a acestei politici, este în curs de revizuire și urmează să fie finalizată în 2013.

| B. | În cadrul politicii comune în domeniul pescuitului, cele mai importante cadre de politică pentru relațiile ACP-UE în acest domeniu sunt acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului și organizațiile regionale de gestionare a pescuitului. În prezent, UE a încheiat 21 de acorduri de parteneriat în domeniul pescuitului, dintre care 15 sunt în vigoare. Unsprezece dintre ele sunt APP-uri privind tonul și alte patru vizează mai multe specii (Mauritania, Guineea-Bissau, Maroc și Groenlanda). |
| --- | --- |

B.

În cadrul politicii comune în domeniul pescuitului, cele mai importante cadre de politică pentru relațiile ACP-UE în acest domeniu sunt acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului și organizațiile regionale de gestionare a pescuitului. În prezent, UE a încheiat 21 de acorduri de parteneriat în domeniul pescuitului, dintre care 15 sunt în vigoare. Unsprezece dintre ele sunt APP-uri privind tonul și alte patru vizează mai multe specii (Mauritania, Guineea-Bissau, Maroc și Groenlanda).

| C. | Ecosistemele costiere ale țărilor tropicale, cum ar fi zonele economice exclusive (ZEE) ale statelor ACP, se numără printre cele mai bogate zone în resurse halieutice. Această bogăție a resurselor este atrăgătoare pentru toate statele care practică pescuitul în larg, inclusiv pentru statele membre ale UE. |
| --- | --- |

C.

Ecosistemele costiere ale țărilor tropicale, cum ar fi zonele economice exclusive (ZEE) ale statelor ACP, se numără printre cele mai bogate zone în resurse halieutice. Această bogăție a resurselor este atrăgătoare pentru toate statele care practică pescuitul în larg, inclusiv pentru statele membre ale UE.

| D. | Flota externă a statelor UE constă în prezent din peste 700 de nave, dintre care doar aproximativ o jumătate sunt implicate în acorduri de parteneriat în domeniul pescuitului, cealaltă jumătate desfășurându-și activitatea în temeiul unor acorduri private de autorizare. Alte aproximativ 400 de nave originare în UE își desfășoară activitatea în cadrul unor întreprinderi comune cu sediul în țări terțe, inclusiv în țările ACP; Acordurile în domeniul pescuitului acoperă în prezent mai puțin de 0,5 % din activitățile flotelor UE, iar peștele capturat în cadrul APP-urilor reprezintă circa 3 % din aprovizionarea totală cu pește a pieței UE, în timp ce importurile din țările ACP se ridică la aproximativ 10 % din importurile de pește în UE. |
| --- | --- |

D.

Flota externă a statelor UE constă în prezent din peste 700 de nave, dintre care doar aproximativ o jumătate sunt implicate în acorduri de parteneriat în domeniul pescuitului, cealaltă jumătate desfășurându-și activitatea în temeiul unor acorduri private de autorizare. Alte aproximativ 400 de nave originare în UE își desfășoară activitatea în cadrul unor întreprinderi comune cu sediul în țări terțe, inclusiv în țările ACP; Acordurile în domeniul pescuitului acoperă în prezent mai puțin de 0,5 % din activitățile flotelor UE, iar peștele capturat în cadrul APP-urilor reprezintă circa 3 % din aprovizionarea totală cu pește a pieței UE, în timp ce importurile din țările ACP se ridică la aproximativ 10 % din importurile de pește în UE.

| E. | Ar trebui reamintit, de asemenea, faptul că piețele europene depind în proporție de peste 60 % de importuri, cele provenind din țările ACP ridicându-se la aproximativ 10 %, iar 68 % din exporturile de pește ale statelor ACP sunt destinate pieței UE. |
| --- | --- |

E.

Ar trebui reamintit, de asemenea, faptul că piețele europene depind în proporție de peste 60 % de importuri, cele provenind din țările ACP ridicându-se la aproximativ 10 %, iar 68 % din exporturile de pește ale statelor ACP sunt destinate pieței UE.

| F. | În acordurile de pescuit actuale, proporția dintre capacitățile de pescuit negociate și valoarea contribuției financiare acordate sectorului a determinat guvernele statelor ACP să acorde acces la resursele de pescuit în mod nesustenabil, conducând, de asemenea, la situația în care unora dintre statele ACP le-au fost alocate mai multe fonduri decât pot absorbi sau nu le-au fost alocate suficiente fonduri pentru a satisface nevoile lor. |
| --- | --- |

F.

În acordurile de pescuit actuale, proporția dintre capacitățile de pescuit negociate și valoarea contribuției financiare acordate sectorului a determinat guvernele statelor ACP să acorde acces la resursele de pescuit în mod nesustenabil, conducând, de asemenea, la situația în care unora dintre statele ACP le-au fost alocate mai multe fonduri decât pot absorbi sau nu le-au fost alocate suficiente fonduri pentru a satisface nevoile lor.

| G. | În trecut, anumite grupuri de țări ACP (din Pacific, Oceanul Indian sau Africa de Vest) au propus negocierea acordurilor de acces la resursele piscicole la nivel regional. Cu toate acestea, în mod tradițional, Comisia Europeană a favorizat acordurile bilaterale. Acesta este cazul și în actuala propunere, însă sunt propuse o serie de măsuri în vederea realizării unei consecvențe mai mari între abordarea regională și cea bilaterală din cadrul politicii externe a UE, „corelând interesele bilaterale ale UE într-o anumită regiune în cadrul unei abordări regionale integrate.” |
| --- | --- |

G.

În trecut, anumite grupuri de țări ACP (din Pacific, Oceanul Indian sau Africa de Vest) au propus negocierea acordurilor de acces la resursele piscicole la nivel regional. Cu toate acestea, în mod tradițional, Comisia Europeană a favorizat acordurile bilaterale. Acesta este cazul și în actuala propunere, însă sunt propuse o serie de măsuri în vederea realizării unei consecvențe mai mari între abordarea regională și cea bilaterală din cadrul politicii externe a UE, „corelând interesele bilaterale ale UE într-o anumită regiune în cadrul unei abordări regionale integrate.”

| H. | În comunicarea sa privind dimensiunea externă, Comisia precizează că „intenționează să lanseze o inițiativă politică la nivel înalt pentru a discuta modalitățile de reducere a capacității la nivel mondial până în 2013. Această inițiativă ar lua în considerare aspirațiile statelor în curs de dezvoltare și ar fi în concordanță cu reforma PCP care va propune, printre principalele mecanisme de reducere a capacității, gestionarea bazată pe drepturile de pescuit”. |
| --- | --- |

H.

În comunicarea sa privind dimensiunea externă, Comisia precizează că „intenționează să lanseze o inițiativă politică la nivel înalt pentru a discuta modalitățile de reducere a capacității la nivel mondial până în 2013. Această inițiativă ar lua în considerare aspirațiile statelor în curs de dezvoltare și ar fi în concordanță cu reforma PCP care va propune, printre principalele mecanisme de reducere a capacității, gestionarea bazată pe drepturile de pescuit”.

| 1. | îndeamnă UE să se asigure că toate componentele acordurilor în domeniul pescuitului cu țările în curs de dezvoltare contribuie la sustenabilitatea sectorului pescuitului; în acest sens, UE ar trebui să încheie parteneriate în vederea dezvoltării pescuitului sustenabil, al căror obiectiv principal ar trebui să fie crearea în țările terțe în curs de dezvoltare vizate a unui climat favorabil activităților sustenabile din punct de vedere economic, social și al mediului; |
| --- | --- |

1.

îndeamnă UE să se asigure că toate componentele acordurilor în domeniul pescuitului cu țările în curs de dezvoltare contribuie la sustenabilitatea sectorului pescuitului; în acest sens, UE ar trebui să încheie parteneriate în vederea dezvoltării pescuitului sustenabil, al căror obiectiv principal ar trebui să fie crearea în țările terțe în curs de dezvoltare vizate a unui climat favorabil activităților sustenabile din punct de vedere economic, social și al mediului;

| 2. | solicită UE să ia măsuri pentru ca viitoarele Regulamente UE privind PCP, privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură (OCP) sau privind anumite măsuri ce vizează piețele care autorizează activități de pescuit nesustenabile în vederea conservării stocurilor de pește să contribuie la punerea în aplicare a pescuitului durabil în statele ACP; |
| --- | --- |

2.

solicită UE să ia măsuri pentru ca viitoarele Regulamente UE privind PCP, privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură (OCP) sau privind anumite măsuri ce vizează piețele care autorizează activități de pescuit nesustenabile în vederea conservării stocurilor de pește să contribuie la punerea în aplicare a pescuitului durabil în statele ACP;

| 3. | solicită UE să creeze un mediu favorabil investițiilor private europene în activitățile de pescuit sustenabile din statele ACP, contribuind astfel la crearea de locuri de muncă decente și la o importantă valoare adăugată în țările ACP, prin acordarea unei importanțe deosebite bunei guvernanțe în cadrul viitoarelor acorduri în domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

3.

solicită UE să creeze un mediu favorabil investițiilor private europene în activitățile de pescuit sustenabile din statele ACP, contribuind astfel la crearea de locuri de muncă decente și la o importantă valoare adăugată în țările ACP, prin acordarea unei importanțe deosebite bunei guvernanțe în cadrul viitoarelor acorduri în domeniul pescuitului;

| 4. | consideră că dimensiunea externă a viitoarei PCP ar trebui să promoveze integrarea regională a statelor ACP, prin armonizarea măsurilor luate în conformitate cu acordul pentru pescuit sustenabil (APS), prin sprijinirea cooperării regionale în materie științifică și de supraveghere, prin acordarea a mai mult sprijin participării reale a statelor ACP la organizațiile regionale de gestionare a pescuitului și prin combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN); |
| --- | --- |

4.

consideră că dimensiunea externă a viitoarei PCP ar trebui să promoveze integrarea regională a statelor ACP, prin armonizarea măsurilor luate în conformitate cu acordul pentru pescuit sustenabil (APS), prin sprijinirea cooperării regionale în materie științifică și de supraveghere, prin acordarea a mai mult sprijin participării reale a statelor ACP la organizațiile regionale de gestionare a pescuitului și prin combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN);

| 5. | salută propunerea privind decuplarea ajutorului acordat de UE sectorului de plățile pentru drepturile de acces la apele statelor ACP și privind definirea ajutorului acordat sectorului în funcție de nevoi și de capacitățile de absorbție ale țărilor partenere; îndeamnă UE să consolideze capacitatea de absorbție a ajutoarelor a țărilor terțe; |
| --- | --- |

5.

salută propunerea privind decuplarea ajutorului acordat de UE sectorului de plățile pentru drepturile de acces la apele statelor ACP și privind definirea ajutorului acordat sectorului în funcție de nevoi și de capacitățile de absorbție ale țărilor partenere; îndeamnă UE să consolideze capacitatea de absorbție a ajutoarelor a țărilor terțe;

| 6. | consideră că implicarea statelor ACP în organizațiile regionale este crucială pentru ca acestea să-și poată exercita drepturile, pentru ca flotele lor locale să poată avea acces la resursele marine, îndeosebi la stocurile de pești mari migratori și populațiile transzonale, inclusiv la ton și la specii de pești pelagici mici, precum și pentru a-și îndeplini obligațiile și angajamentele în vederea exploatării sustenabile, pe baza unor planuri adecvate de gestionare a activităților de pescuit, și a sporirii contribuției sectorului pescuitului la securitatea alimentară în statele ACP; |
| --- | --- |

6.

consideră că implicarea statelor ACP în organizațiile regionale este crucială pentru ca acestea să-și poată exercita drepturile, pentru ca flotele lor locale să poată avea acces la resursele marine, îndeosebi la stocurile de pești mari migratori și populațiile transzonale, inclusiv la ton și la specii de pești pelagici mici, precum și pentru a-și îndeplini obligațiile și angajamentele în vederea exploatării sustenabile, pe baza unor planuri adecvate de gestionare a activităților de pescuit, și a sporirii contribuției sectorului pescuitului la securitatea alimentară în statele ACP;

| 7. | solicită înființarea unui mecanism de dialog participativ și transparent cu toate părțile interesate pentru a realiza prioritățile țărilor în curs de dezvoltare în ceea ce privește dezvoltarea sustenabilă a sectoarelor lor de pescuit; |
| --- | --- |

7.

solicită înființarea unui mecanism de dialog participativ și transparent cu toate părțile interesate pentru a realiza prioritățile țărilor în curs de dezvoltare în ceea ce privește dezvoltarea sustenabilă a sectoarelor lor de pescuit;

| 8. | solicită evaluarea impactului economic, social și de mediu al tuturor politicilor UE care afectează dezvoltarea sectorului pescuitului în țările terțe vizate de acordurile în domeniul pescuitului; evaluarea respectivă ar trebui să fie publică și disponibilă pentru toate părțile interesate cu scopul de a încuraja participarea în cunoștință de cauză la dialogul pe teme de politică în UE și în statele ACP vizate; |
| --- | --- |

8.

solicită evaluarea impactului economic, social și de mediu al tuturor politicilor UE care afectează dezvoltarea sectorului pescuitului în țările terțe vizate de acordurile în domeniul pescuitului; evaluarea respectivă ar trebui să fie publică și disponibilă pentru toate părțile interesate cu scopul de a încuraja participarea în cunoștință de cauză la dialogul pe teme de politică în UE și în statele ACP vizate;

| 9. | salută propunerea de a include o clauză privind transparența în viitoarele acorduri în domeniul pescuitului cu scopul de a face cunoscute eforturile de pescuit comune ale flotelor active, atât locale, cât și străine, într-o anumită ZEE; o astfel de clauză, împreună cu o mai bună colectare și cercetare a datelor, va contribui la evaluarea nivelului stocurilor excedentare disponibile; consideră că este nevoie de mai multă transparență în aplicarea acordurilor pentru pescuit sustenabil în ceea ce privește publicarea evaluărilor ex-ante și ex-post care conțin date importante, cum ar fi valoarea capturilor realizate de flotele UE în apele ACP; |
| --- | --- |

9.

salută propunerea de a include o clauză privind transparența în viitoarele acorduri în domeniul pescuitului cu scopul de a face cunoscute eforturile de pescuit comune ale flotelor active, atât locale, cât și străine, într-o anumită ZEE; o astfel de clauză, împreună cu o mai bună colectare și cercetare a datelor, va contribui la evaluarea nivelului stocurilor excedentare disponibile; consideră că este nevoie de mai multă transparență în aplicarea acordurilor pentru pescuit sustenabil în ceea ce privește publicarea evaluărilor ex-ante și ex-post care conțin date importante, cum ar fi valoarea capturilor realizate de flotele UE în apele ACP;

| 10. | insistă ca navele sub pavilionul UE sau deținute de UE care pescuiesc în apele teritoriale ale statelor ACP să își desfășoare activitatea în baza unui acord care să stipuleze condițiile în care operatorii UE pot desfășura activități de pescuit în țările terțe vizate, în special:






  — | toate capturile flotelor europene de pescuit în apele țărilor ACP ar trebui să se bazeze pe existența unui excedent; |
| --- | --- | --- |

10.

insistă ca navele sub pavilionul UE sau deținute de UE care pescuiesc în apele teritoriale ale statelor ACP să își desfășoare activitatea în baza unui acord care să stipuleze condițiile în care operatorii UE pot desfășura activități de pescuit în țările terțe vizate, în special:

—

toate capturile flotelor europene de pescuit în apele țărilor ACP ar trebui să se bazeze pe existența unui excedent;

| — | UE ar trebui să ia măsuri pentru ca navele UE să utilizeze doar practici, metode și echipamente de pescuit adecvate, care respectă caracterul și dimensiunile resurselor de pescuit exploatate; |
| --- | --- |

—

UE ar trebui să ia măsuri pentru ca navele UE să utilizeze doar practici, metode și echipamente de pescuit adecvate, care respectă caracterul și dimensiunile resurselor de pescuit exploatate;

| — | UE ar trebui să se asigure că cel puțin o parte a capturilor este debarcată în statele ACP cu scopul de a promova dezvoltarea industriilor de prelucrare locale; |
| --- | --- |

—

UE ar trebui să se asigure că cel puțin o parte a capturilor este debarcată în statele ACP cu scopul de a promova dezvoltarea industriilor de prelucrare locale;

| 11. | solicită UE să garanteze transparența deplină a punerii în aplicare a acordurilor pentru pescuit sustenabil cu țările partenere, inclusiv în ceea ce privește negocierile privind accesul la resursele de pescuit, gestionarea activităților de pescuit și evaluarea rezultatelor negocierilor; |
| --- | --- |

11.

solicită UE să garanteze transparența deplină a punerii în aplicare a acordurilor pentru pescuit sustenabil cu țările partenere, inclusiv în ceea ce privește negocierile privind accesul la resursele de pescuit, gestionarea activităților de pescuit și evaluarea rezultatelor negocierilor;

| 12. | solicită, de asemenea, ca statele ACP-UE să garanteze transparența deplină în ceea ce privește gestionarea pescuitului în apele lor teritoriale în cadrul acordurilor încheiate cu țările partenere; în acest sens, sunt necesare eforturi concertate din partea tuturor părților interesate pentru a se asigura că informațiile-cheie sunt disponibile public, în special pentru societatea civilă, și că deputații în Parlament au posibilitatea și mijloacele necesare pentru a se folosi de aceste informații cu scopul de a trage la răspundere guvernele lor pentru deciziile luate și serviciile executate; |
| --- | --- |

12.

solicită, de asemenea, ca statele ACP-UE să garanteze transparența deplină în ceea ce privește gestionarea pescuitului în apele lor teritoriale în cadrul acordurilor încheiate cu țările partenere; în acest sens, sunt necesare eforturi concertate din partea tuturor părților interesate pentru a se asigura că informațiile-cheie sunt disponibile public, în special pentru societatea civilă, și că deputații în Parlament au posibilitatea și mijloacele necesare pentru a se folosi de aceste informații cu scopul de a trage la răspundere guvernele lor pentru deciziile luate și serviciile executate;

| 13. | consideră că, în contextul reformei privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură, respectarea de către importurile provenite din ACP a viitoarelor standarde ale UE în materie de pescuit sustenabil, protecția mediului, standarde de muncă și respectarea drepturilor omului ar trebui să contribuie la promovarea pescuitului sustenabil în statele ACP, și nu să fie utilizată în scopuri protecționiste sau în vederea înclinării balanței în favoarea operatorilor de nave din UE; |
| --- | --- |

13.

consideră că, în contextul reformei privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură, respectarea de către importurile provenite din ACP a viitoarelor standarde ale UE în materie de pescuit sustenabil, protecția mediului, standarde de muncă și respectarea drepturilor omului ar trebui să contribuie la promovarea pescuitului sustenabil în statele ACP, și nu să fie utilizată în scopuri protecționiste sau în vederea înclinării balanței în favoarea operatorilor de nave din UE;

| 14. | insistă ca investițiile europene în sectorul pescuitului din statele ACP să țină seama de nevoile de dezvoltare ale statelor ACP: crearea de locuri de muncă, securitatea alimentară, venituri din export etc.; întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) din statele ACP, îndeosebi sectorul pescuitului la scară mică și întreprinderile de prelucrare și export, răspund în mod eficient multora dintre aceste nevoi în mod direct; prin urmare, sprijinirea dezvoltării IMM-urilor în sectorul pescuitului ar trebui să reprezinte o prioritate pentru UE; |
| --- | --- |

14.

insistă ca investițiile europene în sectorul pescuitului din statele ACP să țină seama de nevoile de dezvoltare ale statelor ACP: crearea de locuri de muncă, securitatea alimentară, venituri din export etc.; întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) din statele ACP, îndeosebi sectorul pescuitului la scară mică și întreprinderile de prelucrare și export, răspund în mod eficient multora dintre aceste nevoi în mod direct; prin urmare, sprijinirea dezvoltării IMM-urilor în sectorul pescuitului ar trebui să reprezinte o prioritate pentru UE;

| 15. | subliniază faptul că APP-urile cu statele ACP trebuie, pe termen mediu, să încurajeze țările terțe să exploateze în mod durabil propriile resurse, fie că sunt destinate consumului intern, fie exporturilor, pentru ca bogăția generată să rămână în aceste țări, în beneficiul lor; |
| --- | --- |

15.

subliniază faptul că APP-urile cu statele ACP trebuie, pe termen mediu, să încurajeze țările terțe să exploateze în mod durabil propriile resurse, fie că sunt destinate consumului intern, fie exporturilor, pentru ca bogăția generată să rămână în aceste țări, în beneficiul lor;

| 16. | consideră că acordurile în domeniul pescuitului dintre UE și țările terțe trebuie să fie precedate de o dezbatere publică deschisă, cu participarea efectivă a populației și a organizațiilor sociale din diferite țări, precum și a parlamentelor naționale și a Parlamentului European, pentru ca negocierea lor să fie democratică și transparentă în cadrul de funcționare al instituțiilor din fiecare țară; |
| --- | --- |

16.

consideră că acordurile în domeniul pescuitului dintre UE și țările terțe trebuie să fie precedate de o dezbatere publică deschisă, cu participarea efectivă a populației și a organizațiilor sociale din diferite țări, precum și a parlamentelor naționale și a Parlamentului European, pentru ca negocierea lor să fie democratică și transparentă în cadrul de funcționare al instituțiilor din fiecare țară;

| 17. | încredințează Copreședinților sarcina de a transmite prezenta declarație Consiliului de miniștri ACP-UE, Comisiei Europene și Parlamentului European. |
| --- | --- |

17.

încredințează Copreședinților sarcina de a transmite prezenta declarație Consiliului de miniștri ACP-UE, Comisiei Europene și Parlamentului European.

---

(1)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 30 mai 2012, la Horsens (Danemarca).

1

(2)  JO C 327, 10.11.2011, p. 38.

2

(3)  (ACP-UE/101.111/11/fin.).

3

(4)  EUCO 7/1/11.

4

(5)  18765/11.

5

(6)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 30 mai 2012, la Horsens (Danemarca).

6

(7)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 30 mai 2012, la Horsens (Danemarca).

7

(8)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 30 mai 2012, la Horsens (Danemarca).

8

(9)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 30 mai 2012, la Horsens (Danemarca).

9

---