# Europos Sąjungos C 375/2020

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 375 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 63 metai2020m. lapkričio 6d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 375

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

63 metai2020m. lapkričio 6d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 375/01 | Komisijos pranešimas —, Atskiras pavojingų buitinių atliekų surinkimas | 1 |
| | Europos Centrinis Bankas |
| 2020/C 375/02 | ECB etikos kodekso dalinis pakeitimas,
  (Šiuo tekstu pakeičiamas ECB personalo taisyklių 0 dalies Etikos kodeksas tekstas, paskelbtas 2015 m. birželio 20 d. Oficialiajame leidinyje C 204, p. 3 ) | 25 |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 375/03 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta, (Byla M.9953 — CalSTRS/Altitude Group/AI THD) (
  1
  ) | 42 |
| 2020/C 375/04 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta, (Byla M.10003 — DWS/Vertex Bioenergy) (
  1
  ) | 43 |
| 2020/C 375/05 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta, (Byla M.9619 — CDC/EDF/ENGIE/La Poste) (
  1
  ) | 44 |
| 2020/C 375/06 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta, (Byla M.8130 — Imerys/Alteo certain assets) (
  1
  ) | 45 |

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2020/C 375/01

Komisijos pranešimas —, Atskiras pavojingų buitinių atliekų surinkimas

1

Europos Centrinis Bankas

2020/C 375/02

ECB etikos kodekso dalinis pakeitimas,
  (Šiuo tekstu pakeičiamas ECB personalo taisyklių 0 dalies Etikos kodeksas tekstas, paskelbtas 2015 m. birželio 20 d. Oficialiajame leidinyje C 204, p. 3 )

(Šiuo tekstu pakeičiamas ECB personalo taisyklių 0 dalies Etikos kodeksas tekstas, paskelbtas 2015 m. birželio 20 d. Oficialiajame leidinyje C 204, p. 3 )

25

Europos Komisija

2020/C 375/03

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta, (Byla M.9953 — CalSTRS/Altitude Group/AI THD) (
  1
  )

1

42

2020/C 375/04

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta, (Byla M.10003 — DWS/Vertex Bioenergy) (
  1
  )

1

43

2020/C 375/05

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta, (Byla M.9619 — CDC/EDF/ENGIE/La Poste) (
  1
  )

1

44

2020/C 375/06

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta, (Byla M.8130 — Imerys/Alteo certain assets) (
  1
  )

1

45

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 375/07 | 2020 m. lapkričio 5 d. Euro kursas | 46 |
| 2020/C 375/08 | 2020 m. liepos 22 d. Komisijos sprendimas, kuriuo Europos Sąjungos sandorių žurnalo vyriausiajam administratoriui nurodoma į Europos Sąjungos sandorių žurnalą įtraukti nacionalinio aviacijos apyvartinių taršos leidimų paskirstymo lentelių, pagal kurias skrydžius iš ES į Šveicariją vykdančius orlaivių naudotojus administruojančios valstybės narės 2020 m. turi nemokamai paskirstyti aviacijos apyvartinius taršos leidimus, pakeitimus | 47 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2020/C 375/07

2020 m. lapkričio 5 d. Euro kursas

46

2020/C 375/08

2020 m. liepos 22 d. Komisijos sprendimas, kuriuo Europos Sąjungos sandorių žurnalo vyriausiajam administratoriui nurodoma į Europos Sąjungos sandorių žurnalą įtraukti nacionalinio aviacijos apyvartinių taršos leidimų paskirstymo lentelių, pagal kurias skrydžius iš ES į Šveicariją vykdančius orlaivių naudotojus administruojančios valstybės narės 2020 m. turi nemokamai paskirstyti aviacijos apyvartinius taršos leidimus, pakeitimus

47

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 375/09 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją, (Byla M.9989 — BB Holding Investment/Duferdofin-Nucor), Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 57 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2020/C 375/09

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją, (Byla M.9989 — BB Holding Investment/Duferdofin-Nucor), Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

57

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 2020 11 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 375/1

---

Komisijos pranešimas

Atskiras pavojingų buitinių atliekų surinkimas

(2020/C 375/01)

TURINYS

| 1. | ĮVADAS | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | GERIAUSIA PAVOJINGŲ BUITINIŲ ATLIEKŲ SURINKIMO PATIRTIS | 3 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Buitinės cheminės medžiagos | 6 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Namų valymo ir asmens higienos priemonės | 7 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Dažai, lakai, rašalas ir klijai | 7 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Buitiniai ir sodo pesticidai | 8 |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Fotochemikalai | 8 |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Pakuotės | 9 |
| --- | --- | --- |

2.1.5.

| 2.2. | Buitinės sveikatos priežiūros atliekos | 9 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Vaistai | 9 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Aštrūs instrumentai ir kitos galimai užkrečiamosios atliekos | 10 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.3. | Statybos ir griovimo atliekos | 11 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Asbesto atliekos | 11 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Apdorota mediena | 12 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Akmens anglių degutas ir gudronuotieji gaminiai | 13 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

| 2.4. | Automobilių priežiūros priemonių atliekos | 13 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Tepalų filtrai ir užterštos sugeriančiosios medžiagos | 13 |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Automobilių pramonės gaminiai, paviršių poliruokliai ir antifrizo skysčiai | 14 |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

| 2.5. | Atliekos, kuriose yra gyvsidabrio (išskyrus EEĮA) | 14 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 3. | ATSKIRO PAVOJINGŲ BUITINIŲ ATLIEKŲ SURINKIMO SĖKMĖS VEIKSNIAI | 15 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Ekonominės paskatos | 15 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Individualiems poreikiams pritaikyti atskiro surinkimo įrenginiai | 16 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Sąmoningumo ugdymas ir komunikacija | 18 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Vykdymo užtikrinimas | 21 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 4. | ŠALTINIAI | 22 |
| --- | --- | --- |

4.

| PRIEDAS. Nuorodos į gerosios komunikacijos patirties pavyzdžius | 24 |
| --- | --- |

1.   ĮVADAS

Šios gairės parengtos atsižvelgiant į 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB dėl atliekų (1) (toliau – Pagrindų direktyva dėl atliekų) 20 straipsnio 4 dalį, kurioje reikalaujama, kad Komisija priimtų gaires dėl atskiro pavojingų atliekų iš namų ūkių frakcijų surinkimo, siekiant padėti ir sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms įgyvendinti Pagrindų direktyvos dėl atliekų 20 straipsnio 1 dalyje nustatytą atskiro surinkimo įpareigojimą.

Pagrindinis šių gairių tikslas – užkardyti pavojų žmonių sveikatai ir aplinkai, visų pirma atliekas tvarkantiems darbuotojams, sudarant palankesnes sąlygas atskirai rinkti namų ūkiuose susidarančias pavojingas atliekas. Laikantis Pagrindų direktyvos dėl atliekų tikslų (2), taip pat siekiama didinti medžiagų, kurios paruošiamos pakartotiniam naudojimui ir panaudojimui, kiekį ir gerinti jų kokybę, užkertant kelią kitų medžiagų srautų užteršimui, dėl kurio atliekos apdorojamos taip, kad ištekliai paliekami žemesniuose atliekų hierarchijos lygmenyse. Šio dokumento tikslas – apžvelgti geriausią patirtį įgyvendinant įpareigojimą atskirai rinkti atliekas visoje ES, visų pirma regioniniu ir vietos lygmenimis. Nors šios gairės susijusios su veiksmingu pavojingų buitinių atliekų tvarkymu, reikėtų nepamiršti, kad laikantis atliekų hierarchijos pirmenybė tebėra teikiama prevencijai ir atliekų kiekio mažinimui. Todėl labai svarbios informuotumo didinimo kampanijos, kuriomis siekiama mažinti pavojingų produktų naudojimą namuose.

Šios gairės skirtos valstybių narių vietos, regioninio ir centrinio lygmenų valdžios institucijoms ir atliekų tvarkytojams. Gairių tikslas – padėti jiems ir palengvinti jų užduotį rengiant ir įgyvendinant atskiro pavojingų buitinių atliekų surinkimo programas.

Image 1

Šaltinis: Pasaulio banko (2018 m.) ir Eurostato (2008 m.) duomenys (3).

Pavojingos buitinės atliekos paprastai sudaro maždaug 1 proc. komunalinių atliekų (išskyrus elektros ir elektroninės įrangos atliekas, toliau – EEĮA) svorio (4). Tai sudaro (5) 1–6 kg vienam gyventojui per metus. Tačiau šalių lygmens duomenis sunku palyginti, nes šalyse taikomi skirtingi ataskaitų teikimo procesai ir kategorijos (pvz., įskaitant EEĮA ar valgomuosius riebalus).

Didžiąją dalį komunalinių atliekų, kurių pagrindinis šaltinis yra buitinės atliekos, paprastai sudaro šeši atliekų srautai (žr. 1 pav.). Nors pavojingos buitinės atliekos, kaip maža frakcija, priskiriamos kategorijai „kita“, jų reikšmė santykinai didesnė dėl to, kad jos gali trukdyti kokybiškai perdirbti visas kitas frakcijas, taip pat dėl saugos sumetimų.

Šiose gairėse konkrečiai neaptariami atliekų srautai, kuriems taikomi kiti Sąjungos atliekų srities teisės aktai, pavyzdžiui, reglamentuojantys baterijas, EEĮA, naudotas alyvas ar netinkamas eksploatuoti transporto priemones, kurioms jau taikomos specialios surinkimo ir tvarkymo sistemos. Tačiau patirtis, įgyta taikant šias konkretesnes surinkimo sistemas, ir galima sąveika su jomis gali būti svarbios atskirai renkant pavojingas buitines atliekas.

Šios gairės nėra privalomos. Išimtinė kompetencija aiškinti ES teisę tebepriklauso Europos Sąjungos Teisingumo Teismui (ESTT).

2.   GERIAUSIA PAVOJINGŲ BUITINIŲ ATLIEKŲ SURINKIMO PATIRTIS

Pavojingoms buitinėms atliekoms priskiriamos įvairios medžiagos, turinčios įvairių pavojingų savybių. Pavojingos atliekos Pagrindų direktyvos dėl atliekų 3 straipsnio 2 punkte apibrėžtos kaip „atliekos, kurios turi vieną ar keletą pavojingų savybių, išvardytų [Direktyvos] III priede“. Tokios rūšies atliekų, paprastai susidarančių namų ūkiuose, pavyzdžiai: dažai ir lakai, sodo pesticidai, valymo priemonės, tam tikri nepanaudoti vaistai, tam tikros meistravimo namuose ir automobilių priežiūros priemonių atliekos.

Atliekų klasifikavimo kriterijai, susiję su savybėmis, dėl kurių atliekos gali tapti pavojingos, aprašyti šiame priede ir prireikus turi būti taikomi klasifikuojant atliekas kaip pavojingas arba nepavojingas, atsižvelgiant į jų kilmę bei rūšį ir į Europos atliekų sąrašą įtrauktas atliekas (Sprendimas 2000/532/EB) (6).

Atliekų sąraše pateikiama atliekų identifikavimo ir klasifikavimo pamatinė nomenklatūra ir juo privaloma vadovautis nustatant, kurios atliekos turi būti laikomos pavojingomis. Jame išvardytos atliekos yra suskirstytos į skirtingus skyrius ir poskyrius pagal šaltinį ir sudėtį. Atliekas galima tiksliai identifikuoti pagal šešių skaitmenų kodą. Šiame sąraše pavojingos atliekos pažymėtos žvaigždute (*).

Veiksmai, kuriuos reikia atlikti priskiriant atliekų kodą bet kuriam konkrečiam atliekų srautui, ir eilės tvarka, kuri turi būti taikoma peržiūrint skirtingus skyrius, aprašyti Sprendimo 2000/532/EB priede. Papildomas rekomendacijas dėl atliekų klasifikavimo ir atliekų kodų skyrimo galima rasti Komisijos pranešime – Atliekų klasifikavimo techninėse gairėse (7).

Tiek įvairių pavojingų buitinių atliekų rūšių savybės, tiek apdorojimas labai skiriasi, tačiau remiantis peržiūrėta geriausia pavojingų buitinių atliekų surinkimo patirtimi, nustatytos šios atskiro atliekų surinkimo sistemos:

| — | periodinis surinkimas konkrečioje vietoje (pvz., mobiliame surinkimo punkte) arba „nuo durų iki durų“ (kas dvi savaites ar dažniau), |
| --- | --- |

—

periodinis surinkimas konkrečioje vietoje (pvz., mobiliame surinkimo punkte) arba „nuo durų iki durų“ (kas dvi savaites ar dažniau),

| — | grąžinimas į parduotuvę, |
| --- | --- |

—

grąžinimas į parduotuvę,

| — | užstatas atliekų priėmimo aikštelėse. |
| --- | --- |

—

užstatas atliekų priėmimo aikštelėse.

ES maždaug du trečdaliai atskirai surenkamų PBA yra surenkami atliekų priėmimo aikštelėse, o likęs trečdalis daugiausia surenkamas periodinių surinkimų metu, visų pirma mobiliuosiuose surinkimo punktuose. Mažmeninės prekybos patalpose yra tam tikrų atliekų, pvz., baterijų ir EEĮA, surinkimo punktų (8).

Kai kurios pavojingos buitinės atliekos vis dar nėra tinkamai šalinamos (9) ir yra išmetamos į galutinių atliekų dėžę arba nedidelė jų dalis yra šalinama tokiais būdais, kurie gali kelti didelį pavojų sveikatai ir aplinkai, pavyzdžiui, nuleidžiant į kanalizaciją (10).

Image 2

| 1 gerosios patirties pavyzdys (11)

  Liuksemburgo Didžiojoje Hercogystėje įdiegta integruota atliekų surinkimo sistema, kurioje numatyti dideli ir nemokami pavojingų buitinių atliekų surinkimo įrenginiai: 18 stacionarių surinkimo punktų, į kuriuos gyventojai gali atnešti savo pavojingąsias medžiagas (t. y. vienas punktas 35 000 gyventojų), keturis kartus per metus veikia mobilieji surinkimo punktai, taip pat, pateikus prašymą, atliekos surenkamos iš namų. Taikant sistemą, surenkama daugiau kaip 5 kg pavojingų buitinių atliekų iš vieno gyventojo per metus (12).
  Numatytos tikslinėms grupėms, pavyzdžiui, daugiabučių namų gyventojams, skirtos informavimo kampanijos naudojant skaitmenines priemones ir specialias paramos paslaugas. Išsamiausiose surinkimo sistemose daugiabučių namų gyventojai gali atskirai atnešti iki 27 skirtingų rūšių atliekų, įskaitant pavojingas buitines atliekas. |
| --- |

1 gerosios patirties pavyzdys (11)

Liuksemburgo Didžiojoje Hercogystėje įdiegta integruota atliekų surinkimo sistema, kurioje numatyti dideli ir nemokami pavojingų buitinių atliekų surinkimo įrenginiai: 18 stacionarių surinkimo punktų, į kuriuos gyventojai gali atnešti savo pavojingąsias medžiagas (t. y. vienas punktas 35 000 gyventojų), keturis kartus per metus veikia mobilieji surinkimo punktai, taip pat, pateikus prašymą, atliekos surenkamos iš namų. Taikant sistemą, surenkama daugiau kaip 5 kg pavojingų buitinių atliekų iš vieno gyventojo per metus (12).

Numatytos tikslinėms grupėms, pavyzdžiui, daugiabučių namų gyventojams, skirtos informavimo kampanijos naudojant skaitmenines priemones ir specialias paramos paslaugas. Išsamiausiose surinkimo sistemose daugiabučių namų gyventojai gali atskirai atnešti iki 27 skirtingų rūšių atliekų, įskaitant pavojingas buitines atliekas.

| 2 gerosios patirties pavyzdys

  Helsinkio regioninė aplinkos apsaugos tarnyba (Suomija) didmiesčio teritorijoje įrengė 50 konteinerių, kuriuose nemokamai surenkamos įvairios atliekos, įskaitant pavojingas buitines atliekas. Konteineriai įrengti degalinėse, prekybos centruose ir kitose parduotuvėse, kad jų prieinamumas būtų optimalus. Siekiant užtikrinti jų saugumą, konteineriai yra prieinami tik darbo valandomis, o vietos policija padeda stebėti įrenginius, kurių neaptarnauja personalas. Į konteinerius galima dėti šias pavojingas buitines atliekas:






  — | aušinimo, stabdžių ir sankabų skysčius, |
| --- | --- |

2 gerosios patirties pavyzdys

Helsinkio regioninė aplinkos apsaugos tarnyba (Suomija) didmiesčio teritorijoje įrengė 50 konteinerių, kuriuose nemokamai surenkamos įvairios atliekos, įskaitant pavojingas buitines atliekas. Konteineriai įrengti degalinėse, prekybos centruose ir kitose parduotuvėse, kad jų prieinamumas būtų optimalus. Siekiant užtikrinti jų saugumą, konteineriai yra prieinami tik darbo valandomis, o vietos policija padeda stebėti įrenginius, kurių neaptarnauja personalas. Į konteinerius galima dėti šias pavojingas buitines atliekas:

—

aušinimo, stabdžių ir sankabų skysčius,

| — | alyvų atliekas, tepalų filtrus ir kitas naftingas atliekas, |
| --- | --- |

—

alyvų atliekas, tepalų filtrus ir kitas naftingas atliekas,

| — | tirpiklius, pavyzdžiui, terpentiną, skiediklius, acetoną (taip pat nagų lako valiklius), |
| --- | --- |

—

tirpiklius, pavyzdžiui, terpentiną, skiediklius, acetoną (taip pat nagų lako valiklius),

| — | plovimo skysčius su tirpikliais, |
| --- | --- |

—

plovimo skysčius su tirpikliais,

| — | dažus, klijus, lakus, medienos konservantus, |
| --- | --- |

—

dažus, klijus, lakus, medienos konservantus,

| — | stipriąsias rūgštis, pavyzdžiui, sieros rūgštį, |
| --- | --- |

—

stipriąsias rūgštis, pavyzdžiui, sieros rūgštį,

| — | slėginius indus, kuriuose yra arba buvo dujų, |
| --- | --- |

—

slėginius indus, kuriuose yra arba buvo dujų,

| — | purškalų flakonus, |
| --- | --- |

—

purškalų flakonus,

| — | šarminius plovimo skysčius, |
| --- | --- |

—

šarminius plovimo skysčius,

| — | pesticidus ir dezinfekantus, |
| --- | --- |

—

pesticidus ir dezinfekantus,

| — | fotografines chemines medžiagas. |
| --- | --- |

—

fotografines chemines medžiagas.

Taip pat yra tam tikrų pavojingų buitinių atliekų, kurios gali būti šalinamos tik atliekų priėmimo aikštelėse: elektros ir elektroninės įrangos atliekos (nemokamai), impregnuota mediena (nemokamai) ir atliekos, kuriose yra asbesto (10 EUR už kiekvieną 100 litrų, 2015 m. duomenys).

| 3 gerosios patirties pavyzdys (13)

  Odensėje (Danija) kiekvienas namų ūkis gauna 40 litrų talpos raudoną dėžę, skirtą pavojingoms buitinėms atliekoms laikyti ir gabenti. Dėžę galima priduoti keturiais būdais:






  — | pateikus prašymą, už tam tikrą mokestį ji gali būti paimta tiesiogiai iš namų ūkio, |
| --- | --- |

3 gerosios patirties pavyzdys (13)

Odensėje (Danija) kiekvienas namų ūkis gauna 40 litrų talpos raudoną dėžę, skirtą pavojingoms buitinėms atliekoms laikyti ir gabenti. Dėžę galima priduoti keturiais būdais:

—

pateikus prašymą, už tam tikrą mokestį ji gali būti paimta tiesiogiai iš namų ūkio,

| — | ji gali būti išvežta iš daugiabučių namų pavojingoms buitinėms atliekoms vežti pritaikytu mobiliu sunkvežimiu, |
| --- | --- |

—

ji gali būti išvežta iš daugiabučių namų pavojingoms buitinėms atliekoms vežti pritaikytu mobiliu sunkvežimiu,

| — | namų ūkiai dėžę gali pristatyti į vieną iš dviejų personalo aptarnaujamų pavojingų buitinių atliekų priėmimo punktų, |
| --- | --- |

—

namų ūkiai dėžę gali pristatyti į vieną iš dviejų personalo aptarnaujamų pavojingų buitinių atliekų priėmimo punktų,

| — | tam tikrais savaitgaliais namų ūkiai dėžę gali pristatyti į įprastas atliekų priėmimo aikšteles. |
| --- | --- |

—

tam tikrais savaitgaliais namų ūkiai dėžę gali pristatyti į įprastas atliekų priėmimo aikšteles.

Odensėje kasmet surenkama 300 tonų pavojingų buitinių atliekų, o tai yra maždaug 1,6 kg vienam gyventojui per metus. Didžiausią dalį pavojingų buitinių atliekų sudaro dažai ir lakai, t. y. 66–75 proc. visų surinktų pavojingų buitinių atliekų. Likusios pavojingos atliekos yra rūgščių mišiniai, pesticidai, purškalų flakonai ir įvairios kitos cheminės medžiagos.

Šių atliekų surinkimą tvarko specialius kursus išėję darbuotojai, todėl surinktų atliekų kokybė aukšta, o homogeniškumas didelis. Pavojingų atliekų surinkimas daugiausia finansuojamas iš bendro visų savivaldybės namų ūkių mokamo atliekų mokesčio. Kaina vienam gyventojui yra maždaug 3,3 EUR per metus (remiantis 2014 m. pateikta informacija).

| 4 gerosios patirties pavyzdys (14)

  Paryžiuje (Prancūzija) naudojami ant triračių transporto priemonių įrengti mobilieji surinkimo punktai (pranc. trimobiles). Be to, yra atliekų priėmimo aikštelių, o pateikus prašymą atliekos išvežamos iš namų ūkio. Šios transporto priemonės mažiau nei per valandą gali būti paverstos mobiliuoju surinkimo punktu. 2012 m. tinklą sudarė šeši mobilieji surinkimo punktai, naudoti 30 skirtingų vietų.
  Surinkimo paslaugos dažnumas priklauso nuo vietos aplinkybių ir svyruoja nuo vieno iki septynių kartų per mėnesį. Kiekvienas punktas toje pačioje vietoje būna pusę dienos. Surenkamos kelių frakcijų atliekos, įskaitant statybos ir griovimo atliekas, EEĮA ir medieną. Atliekų atgavimo rodiklis šiuose mobiliuosiuose surinkimo punktuose yra aukštas – 65 proc. visų tikslinėse vietovėse surenkamų pavojingų buitinių atliekų. 2017 m. buvo surinktos 323 tonos pavojingų atliekų (15).
  Ši paslauga teikiama tik namų ūkiams ir yra nemokama. Šią sistemą daugiausia finansuoja vietos valdžios institucijos, o jos kaina sudaro apie 2 EUR vienam gyventojui per metus tiek už mobiliuosius surinkimo punktus, tiek už įprastas atliekų priėmimo aikšteles. Kalbant apie EEĮA, didesnės gamintojo atsakomybės sistemos teikiamas finansavimas sudaro tik nedidelę viso finansavimo dalį. Paryžiuje ant triračių transporto priemonių įrengtuose mobiliuosiuose surinkimo punktuose surinktos atliekos kainuoja apie 300 EUR/t, o įprastose atliekų priėmimo aikštelėse – apie 75 EUR/t (remiantis 2014 m. ataskaita). |
| --- |

4 gerosios patirties pavyzdys (14)

Paryžiuje (Prancūzija) naudojami ant triračių transporto priemonių įrengti mobilieji surinkimo punktai (pranc. trimobiles). Be to, yra atliekų priėmimo aikštelių, o pateikus prašymą atliekos išvežamos iš namų ūkio. Šios transporto priemonės mažiau nei per valandą gali būti paverstos mobiliuoju surinkimo punktu. 2012 m. tinklą sudarė šeši mobilieji surinkimo punktai, naudoti 30 skirtingų vietų.

Surinkimo paslaugos dažnumas priklauso nuo vietos aplinkybių ir svyruoja nuo vieno iki septynių kartų per mėnesį. Kiekvienas punktas toje pačioje vietoje būna pusę dienos. Surenkamos kelių frakcijų atliekos, įskaitant statybos ir griovimo atliekas, EEĮA ir medieną. Atliekų atgavimo rodiklis šiuose mobiliuosiuose surinkimo punktuose yra aukštas – 65 proc. visų tikslinėse vietovėse surenkamų pavojingų buitinių atliekų. 2017 m. buvo surinktos 323 tonos pavojingų atliekų (15).

Ši paslauga teikiama tik namų ūkiams ir yra nemokama. Šią sistemą daugiausia finansuoja vietos valdžios institucijos, o jos kaina sudaro apie 2 EUR vienam gyventojui per metus tiek už mobiliuosius surinkimo punktus, tiek už įprastas atliekų priėmimo aikšteles. Kalbant apie EEĮA, didesnės gamintojo atsakomybės sistemos teikiamas finansavimas sudaro tik nedidelę viso finansavimo dalį. Paryžiuje ant triračių transporto priemonių įrengtuose mobiliuosiuose surinkimo punktuose surinktos atliekos kainuoja apie 300 EUR/t, o įprastose atliekų priėmimo aikštelėse – apie 75 EUR/t (remiantis 2014 m. ataskaita).

| 5 gerosios patirties pavyzdys (16)

  Taline (Estija) kaip pavojingų buitinių atliekų surinkimo punktai naudojami modifikuoti krovinių konteineriai, kuriuose įrengtos lentynos, stalčiai ir tinkamos saugyklos. Šie konteineriai pastatyti centrinėse vietose, kad būtų netoli gyventojų. Tokiu būdu surenkamų pavojingų buitinių atliekų kiekis išaugo nuo 12 tonų (0,03 kg vienam gyventojui per metus) 2000 m. iki 158 tonų (0,4 kg vienam gyventojui per metus) 2013 m.
  2005 m. vieno tokio konteinerio kaina svyravo nuo 3 700 EUR iki 4 500 EUR, priklausomai nuo dydžio (20–30 m3). Vieno surinkimo punkto tvarkymo kaina svyravo nuo 46 EUR/mėn. 2004 m. iki 70 EUR/mėn. 2013 m. |
| --- |

5 gerosios patirties pavyzdys (16)

Taline (Estija) kaip pavojingų buitinių atliekų surinkimo punktai naudojami modifikuoti krovinių konteineriai, kuriuose įrengtos lentynos, stalčiai ir tinkamos saugyklos. Šie konteineriai pastatyti centrinėse vietose, kad būtų netoli gyventojų. Tokiu būdu surenkamų pavojingų buitinių atliekų kiekis išaugo nuo 12 tonų (0,03 kg vienam gyventojui per metus) 2000 m. iki 158 tonų (0,4 kg vienam gyventojui per metus) 2013 m.

2005 m. vieno tokio konteinerio kaina svyravo nuo 3 700 EUR iki 4 500 EUR, priklausomai nuo dydžio (20–30 m3). Vieno surinkimo punkto tvarkymo kaina svyravo nuo 46 EUR/mėn. 2004 m. iki 70 EUR/mėn. 2013 m.

2.1.   Buitinės cheminės medžiagos

Daugumoje valstybių narių savivaldybės jau renka buitines chemines medžiagas atskirai. Tai paprastai daroma vykdant periodinį surinkimą ir atliekų priėmimo aikštelėse, taip pat naudojant papildomus mechanizmus, pasitelkiant skirstytojus, kurie tai daro savanoriškai.

Pavojingų buitinių cheminių medžiagų surinkimą ir apdorojimą daugiausia finansuoja savivaldybės. Surinkimo ir apdorojimo organizavimui ir finansavimui taip pat gali būti taikomos didesnės gamintojo atsakomybės sistemos, kaip nuo 2011 m. yra Prancūzijoje. Prancūzijoje kelios tokios sektorių sistemos taikomos buitinėms cheminėms medžiagoms, priskirtoms namų ūkiuose susidarančioms specifinėms difuzinėms atliekoms (pranc. déchets diffus spécifiques (17)), apimančioms pirotechnikos gaminius, angliavandenilius, gesintuvus, klijus, tirpiklius ir įprastas buitines chemines medžiagas. Pirotechnikos prietaisai surenkami per laivų teikėjų tinklą pagal sektoriaus schemos „Aper Pyro“ sutartį.

| 6 gerosios patirties pavyzdys

  Briuselyje (Belgija) gyventojai gali buitines chemines atliekas palikti mobiliajame sunkvežimyje „Proxy Chimik“. Sunkvežimis reguliariai sustoja maždaug 100 vietų Briuselyje ir kiekviename punkte stovi 45 minutes. Paslauga teikiama kartą per vieną arba du mėnesius, priklausomai nuo vietos.
  Apskaičiuota, kad 2012 m. šiuose mobiliuose punktuose surinktų atliekų kiekis sudarė 0,4 kg vienam gyventojui. Atliekos patikrinamos vietoje prieš jas priimant, siekiant išvengti užteršimo ir pavojaus sveikatai, taip pat padidinti jų panaudojimo potencialą (t. y. skysčiai ir kietosios medžiagos turi būti atnešami atskirai originalioje pakuotėje; ant pakuotės turi būti užrašytas produkto pavadinimas). Darbuotojams rengiami pagrindiniai mokymai, susiję su cheminėmis medžiagomis, kad jie galėtų taikyti atliekų priėmimo kriterijus.
  Teikiama informacija apima: aiškius nurodymus gyventojams, brošiūras, interneto svetaines ir mobiliąsias programėles, siekiant informuoti gyventojus apie surinkimo grafiką. Kad pavojingų buitinių atliekų surinkimas gyventojams būtų nemokamas, teikiamas viešasis finansavimas. |
| --- |

6 gerosios patirties pavyzdys

Briuselyje (Belgija) gyventojai gali buitines chemines atliekas palikti mobiliajame sunkvežimyje „Proxy Chimik“. Sunkvežimis reguliariai sustoja maždaug 100 vietų Briuselyje ir kiekviename punkte stovi 45 minutes. Paslauga teikiama kartą per vieną arba du mėnesius, priklausomai nuo vietos.

Apskaičiuota, kad 2012 m. šiuose mobiliuose punktuose surinktų atliekų kiekis sudarė 0,4 kg vienam gyventojui. Atliekos patikrinamos vietoje prieš jas priimant, siekiant išvengti užteršimo ir pavojaus sveikatai, taip pat padidinti jų panaudojimo potencialą (t. y. skysčiai ir kietosios medžiagos turi būti atnešami atskirai originalioje pakuotėje; ant pakuotės turi būti užrašytas produkto pavadinimas). Darbuotojams rengiami pagrindiniai mokymai, susiję su cheminėmis medžiagomis, kad jie galėtų taikyti atliekų priėmimo kriterijus.

Teikiama informacija apima: aiškius nurodymus gyventojams, brošiūras, interneto svetaines ir mobiliąsias programėles, siekiant informuoti gyventojus apie surinkimo grafiką. Kad pavojingų buitinių atliekų surinkimas gyventojams būtų nemokamas, teikiamas viešasis finansavimas.

2.1.1.   Namų valymo ir asmens higienos priemonės

Jeigu valymo ir asmens higienos priemonės (kosmetikos priemonės, plaukų dažai, nagų lakas, nagų lako valikliai ir kt.) yra pavojingos, jos klasifikuojamos pagal šiuos atitinkamus atliekų sąrašo kodus:

| 20 01 13* | – | tirpikliai; |
| --- | --- | --- |
| 20 01 14* | – | rūgštys; |
| 20 01 29* | – | plovikliai, kurių sudėtyje yra pavojingųjų medžiagų. |

20 01 13*

–

tirpikliai;

20 01 14*

–

rūgštys;

20 01 29*

–

plovikliai, kurių sudėtyje yra pavojingųjų medžiagų.

Daug kasdien naudojamų valymo priemonių po šalinimo gali tapti pavojingomis atliekomis, nes jų sudėtyje dažnai yra tirpiklių, rūgščių, bazių, abrazyvinių medžiagų, paviršinio aktyvumo medžiagų, baliklių ir kitų pavojingųjų sudedamųjų dalių. Be kitų pavojų, jos gali būti degios ar ėsdinančios.

Atskirai surenkant atliekas sudaromos palankesnės sąlygos šiam apdorojimui: namų valymo ir asmens higienos priemonės paprastai deginamos. Pakartotinis asmens higienos priemonių, pavyzdžiui, kosmetikos priemonių, naudojimas nėra įprasta praktika, tačiau esama kai kurių NVO iniciatyvų.

2.1.2.   Dažai, lakai, rašalas ir klijai

Dažai yra tirpiklių, pigmentų, mineralų, dervų, paviršinio aktyvumo medžiagų ir kitų priedų mišiniai. Po teptukų ir talpyklų valymo dalis gaminio patenka į kanalizaciją ir paviršinius vandenis. Naudojant tirpiklinius dažus ir pasibaigus jų gyvavimo ciklui į orą patenka lakieji organiniai junginiai.

Dažų ir tirpiklių atliekos, kuriose yra pavojingųjų medžiagų, sudaro didelę pavojingų buitinių atliekų dalį. Atliekų sąraše naudojamas šis kodas:

| 20 01 27* | – | dažai, rašalas, klijai ir dervos, kuriuose yra pavojingųjų medžiagų. |
| --- | --- | --- |

20 01 27*

–

dažai, rašalas, klijai ir dervos, kuriuose yra pavojingųjų medžiagų.

| 7 gerosios patirties pavyzdys

  „RePaint“ yra Jungtinės Karalystės pakartotinio dažų naudojimo tinklas (jį remia stambus dažų platintojas, kad pasidalytų patirtimi, suteiktų matomumą ir finansavimą), kuris surenka dažų likučius, perdirba juos į naujus dažus ir perskirsto nemokamai arba už mažą kainą privatiems asmenims, bendruomenėms ir labdaros subjektams. Siekiant išvengti užteršimo, laikomasi griežtų priimtinumo kriterijų (pvz., dažai priimami tik tuo atveju, jei jie vis dar yra originalioje talpykloje).
  „RePaint“ tinklas valdo daugiau kaip 74 surinkimo punktus, kaip antai atliekų priėmimo aikšteles ar savanorių valdomus įrenginius, ir kasmet perskirsto per 300 000 litrų dažų. Metinės surinkimo punktų eksploatavimo išlaidos sudaro beveik 10 000 EUR, priklausomai nuo apimties ir vietos. |
| --- |

7 gerosios patirties pavyzdys

„RePaint“ yra Jungtinės Karalystės pakartotinio dažų naudojimo tinklas (jį remia stambus dažų platintojas, kad pasidalytų patirtimi, suteiktų matomumą ir finansavimą), kuris surenka dažų likučius, perdirba juos į naujus dažus ir perskirsto nemokamai arba už mažą kainą privatiems asmenims, bendruomenėms ir labdaros subjektams. Siekiant išvengti užteršimo, laikomasi griežtų priimtinumo kriterijų (pvz., dažai priimami tik tuo atveju, jei jie vis dar yra originalioje talpykloje).

„RePaint“ tinklas valdo daugiau kaip 74 surinkimo punktus, kaip antai atliekų priėmimo aikšteles ar savanorių valdomus įrenginius, ir kasmet perskirsto per 300 000 litrų dažų. Metinės surinkimo punktų eksploatavimo išlaidos sudaro beveik 10 000 EUR, priklausomai nuo apimties ir vietos.

Atskirai surenkant atliekas sudaromos palankesnės sąlygos šiam apdorojimui: ES dažniausiai naudojamas naudoti nebetinkamų dažų apdorojimo būdas yra deginimas, tačiau taip pat pasitaiko pakartotinio naudojimo ir perdirbimo atvejų. Pagal Direktyvos 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų (18) 5 straipsnio 3 dalį, kuria draudžiama sąvartynuose šalinti skystas atliekas ir degiąsias atliekas, draudžiama sąvartynuose šalinti dažus, kuriuose yra tirpiklių (20 01 27*).

2.1.3.   Buitiniai ir sodo pesticidai

Pesticidai – tai medžiagos, kurių kaip veikliųjų medžiagų yra augalų apsaugos produktuose ir biociduose. Nors buitiniai pesticidai yra specialiai sukurti neprofesionaliam naudojimui / naudojimui namuose, jų sudėtyje yra veikliųjų medžiagų, kurios yra toksiškos kitiems augalams ir gyvūnams, ypač augalams (herbicidai), vabzdžiams (insekticidai) ar grybams (fungicidai). Kai kurie pesticidai gali būti patvarūs ir bioakumuliaciniai, o prarijus gali būti toksiški, taip gali dirginti akis ir odą. Galimybė išvengti pavojaus sveikatai ir aplinkai, kuris kyla dėl šių produktų šalinimo, labai priklauso nuo to, kaip vartotojai laikosi šalinimo instrukcijų. Dažniausiai valstybėse narėse taikoma šių atliekų surinkimo sistema yra surinkimas iš namų ūkių vietos atliekų priėmimo aikštelėse.

Buitinių pesticidų atliekoms taikomas šis atliekų sąrašo kodas:

| 20 01 19* | – | pesticidai. |
| --- | --- | --- |

20 01 19*

–

pesticidai.

Atskirai surenkant atliekas sudaromos palankesnės sąlygos šiam apdorojimui: buitinių ir sodo pesticidų atliekos bei cheminės medžiagos paprastai nėra tinkamos antriniam perdirbimui. Apskritai atliekų tvarkymo sistemose daugiausia dėmesio skiriama jų naudojimo mažinimui ir jų teisingam šalinimui pasibaigus gyvavimo ciklui. Dažniausiai pesticidų atliekos sunaikinamos deginant aukštoje temperatūroje.

2.1.4.   Fotochemikalai

Atsiradus skaitmeninei fotografijai, šios kategorijos pavojingų atliekų sumažėjo, tačiau kai kuriuose namų ūkiuose vis dar ryškinamos fotojuostos ir spausdinamos nuotraukos naudojant didelius kiekius pavojingųjų cheminių medžiagų. Fotomedžiagų apdorojimo skystųjų atliekų sudėtyje yra tokių medžiagų kaip hidrochinonas, natrio sulfitas, sidabras, gyvsidabrio chloridas, kadmis, ferocianidas, rūgštys ir formaldehidas. Jų randama ryškinimo vonelių atliekose, ryškalų atliekose, balikliuose, fiksažuose ir fiksažų atliekose. Atliekų sąraše naudojamas šis kodas:

| 20 01 17* | – | fotochemikalai. |
| --- | --- | --- |

20 01 17*

–

fotochemikalai.

Vokietijoje ir Danijoje reikalaujama, kad fotosalonų savininkai šias atliekas iš namų ūkių priimtų nemokamai. Jie taip pat atsakingi už šių atliekų šalinimą.

Atskirai surenkant atliekas sudaromos palankesnės sąlygos šiam apdorojimui: fotochemikalų atliekos paprastai perdirbamos ir tai finansiškai skatina sidabro išgavimas. Elektrolizė yra dažnai naudojamas, tačiau kapitalui imlus sidabro regeneravimo būdas.

2.1.5.   Pakuotės

Pakuočių atliekos, kuriose yra pavojingųjų medžiagų ir mišinių (pavyzdžiui, išvardytų pirmesniuose skirsniuose), laikomos pavojingomis atliekomis ir gali būti surenkamos atskirai atliekų priėmimo aikštelėse arba vykdant periodinį pavojingų buitinių atliekų surinkimą. Taikomos šios atliekų sąrašo kategorijos:

| 15 01 10* | – | pakuotės, kuriose yra pavojingųjų medžiagų likučių arba kurios yra jomis užterštos. |
| --- | --- | --- |

15 01 10*

–

pakuotės, kuriose yra pavojingųjų medžiagų likučių arba kurios yra jomis užterštos.

Papildomas gaires dėl pavojingųjų medžiagų ir mišinių talpyklų klasifikavimo ir dėl to, kada jos turi būti laikomos tuščiomis, galima rasti Komisijos pranešime „Atliekų klasifikavimo techninės gairės“ (19). Tuščios pakuotės iš namų ūkių paprastai surenkamos pagal atskiro surinkimo sistemas arba kaip mišrios komunalinės atliekos.

2.2.   Buitinės sveikatos priežiūros atliekos

2.2.1.   Vaistai

Namų ūkiuose dažniausiai randama įvairių vaistų, kaip antai analgetikų, antibiotikų, hormonų pakaitalų, geriamųjų chemoterapijos vaistų ir antidepresantų, ir, pagal kai kuriuos apskaičiavimus, didelė jų dalis tampa atliekomis (20). Pagal Direktyvą 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (127b straipsnį) (21) reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, kad būtų įdiegtos tinkamos nepanaudotų ir nebegaliojančių vaistų surinkimo sistemos. Valstybės narės įgyvendina šį įpareigojimą reikalaudamos, kad vaistinės arba atliekų priėmimo aikštelės (22) priimtų vaistų atliekas. Kitos ES naudojamos surinkimo vietos yra slaugos namai ir pensininkų bendruomenės. Surinkimo laikotarpiai yra įvairūs – nuo vieną dieną trunkančio rinkimo iki nuolat vykdomo ar reguliaraus rinkimo.

Atitinkami atliekų sąrašo kodai:

| 20 01 31* | – | citotoksiniai ir citostatiniai vaistai; |
| --- | --- | --- |
| 20 01 32* | – | vaistai, nenurodyti 20 01 31*. |

20 01 31*

–

citotoksiniai ir citostatiniai vaistai;

20 01 32*

–

vaistai, nenurodyti 20 01 31*.

Atskiras vaistų atliekų surinkimas yra svarbus, neatsižvelgiant į tai, ar konkretūs produktai priskiriami pavojingoms, ar nepavojingoms atliekoms, nes iš namų ūkių jie gali patekti į aplinką. Pavyzdžiui, iš miesto nuotekų valymo įrenginių išleidžiamose nuotekose yra išskirtų vaistų, taip pat į kriaukles ir klozetus išmestų nepanaudotų vaistų (23). Nuotekų valymo įrenginiai visų pirma skirti išmatoms ir kitoms įprastoms organinėms medžiagoms apdoroti, o ne vaistams šalinti. Todėl paviršiniuose vandenyse vis dažniau randama vaistų ir jų likučių (24) (25).

Siekdamos finansuoti surinkimą, valstybės narės, kaip antai Prancūzija (26) ir Ispanija (27) sukūrė didesnės gamintojo atsakomybės sistemas, taikomas nebegaliojantiems vaistams.

Atskirai surenkant atliekas sudaromos palankesnės sąlygos šiam apdorojimui: surinkti nebegaliojantys vaistai paprastai sudeginami aukštoje temperatūroje.

| 8 gerosios patirties pavyzdys

  Prancūzijoje vaistams skirta didesnės gamintojo atsakomybės sistema įgyvendinama pasitelkiant organizaciją „Cyclamed“, kuri koordinuoja atskirą vaistų surinkimą. Organizacija „Cyclamed“ rengia pacientams skirtas informuotumo didinimo kampanijas ir kuria partnerystes su visais vaistų tiekimo grandinės subjektais. Šioje sistemoje dalyvauja daugiau kaip 21 000 vaistinių, 200 platintojų ir 190 laboratorijų. Organizacijai „Cyclamed“ pavyksta surinkti 62 proc. nepanaudotų vaistų. Bendras surenkamas kiekis yra 10 500 tonų arba 162 g vienam gyventojui per metus.
  Bendros surinkimo sistemos išlaidos sudaro apie 10 mln. EUR, kuriuos sudaro gamintojų įnašai, siekiantys 0,0032 EUR už vieną vaistų dėžutę, neįskaitant PVM. Apie 50 proc. išlaidų susijusios su atliekų šalinimu (250 EUR/t), įskaitant deginimo išlaidas (120 EUR/t), saugojimu ir gabenimu (28). Vaistinėms suteikiamų surinkimo dėžių pirkimo išlaidos sudaro apie 25 proc. visų išlaidų, ryšių palaikymas – 10 proc., o bendras valdymas – 5 proc. Likusi dalis skirta studijų, mokslinių tyrimų ir įvairioms kitoms išlaidoms padengti. |
| --- |

8 gerosios patirties pavyzdys

Prancūzijoje vaistams skirta didesnės gamintojo atsakomybės sistema įgyvendinama pasitelkiant organizaciją „Cyclamed“, kuri koordinuoja atskirą vaistų surinkimą. Organizacija „Cyclamed“ rengia pacientams skirtas informuotumo didinimo kampanijas ir kuria partnerystes su visais vaistų tiekimo grandinės subjektais. Šioje sistemoje dalyvauja daugiau kaip 21 000 vaistinių, 200 platintojų ir 190 laboratorijų. Organizacijai „Cyclamed“ pavyksta surinkti 62 proc. nepanaudotų vaistų. Bendras surenkamas kiekis yra 10 500 tonų arba 162 g vienam gyventojui per metus.

Bendros surinkimo sistemos išlaidos sudaro apie 10 mln. EUR, kuriuos sudaro gamintojų įnašai, siekiantys 0,0032 EUR už vieną vaistų dėžutę, neįskaitant PVM. Apie 50 proc. išlaidų susijusios su atliekų šalinimu (250 EUR/t), įskaitant deginimo išlaidas (120 EUR/t), saugojimu ir gabenimu (28). Vaistinėms suteikiamų surinkimo dėžių pirkimo išlaidos sudaro apie 25 proc. visų išlaidų, ryšių palaikymas – 10 proc., o bendras valdymas – 5 proc. Likusi dalis skirta studijų, mokslinių tyrimų ir įvairioms kitoms išlaidoms padengti.

2.2.2.   Aštrūs instrumentai ir kitos galimai užkrečiamosios atliekos

Užkrečiamosios atliekos – atliekos, kuriose yra gyvybingų mikroorganizmų ar jų toksinų, kurie turimomis žiniomis ar remiantis patikimomis prielaidomis sukelia žmonių ar kitokių gyvųjų organizmų ligas (Pagrindų direktyvos dėl atliekų III priedas). Šios rūšies atliekos paprastai susidaro ligoninėse, laboratorijose ir susijusiose sveikatos priežiūros įstaigose. Tačiau panašių atliekų gali susidaryti dėl savarankiško pacientų gydymosi ir priežiūros namuose, nedalyvaujant sveikatos priežiūros darbuotojams. Tai gali būti pacientų panaudotos adatos, skirtos tam tikriems sutrikimams gydyti, įskaitant diabetą, taip pat savikontrolės diagnostinių priemonių, skirtų užkrečiamoms infekcinėms ligoms gydyti, atliekos. Pasaulio sveikatos organizacija pateikia informaciją apie įvairias infekcinių ligų sukėlėjų kategorijas, taip pat apie sveikatos priežiūros atliekų kategorijas (29). Specialios nacionalinės taisyklės dėl tokių atliekų surinkimo ir apdorojimo paprastai taikomos atliekoms, susidarančioms sveikatos priežiūros įstaigose, pavyzdžiui, ligoninėse, laboratorijose ir veterinarijos klinikose, bet netaikomos namuose susidarančioms sveikatos priežiūros atliekoms, kurių atskiro surinkimo sistemų paprastai nėra, išskyrus panaudotus vaistus (kaip aprašyta pirmiau).

Tinkamo atskirai surinktų užkrečiamųjų komunalinių atliekų kodų sąrašo nėra. Šiuo metu, taikant Sprendimo 2000/532/EB priede pateiktą metodiką, tokioms namų ūkiuose susidarančioms atliekoms galima taikyti šiuos atliekų sąrašo kodus:

| 20 03 01 | – | mišrios komunalinės atliekos; |
| --- | --- | --- |
| 20 03 99 | – | kitaip neapibrėžtos komunalinės atliekos. |

20 03 01

–

mišrios komunalinės atliekos;

20 03 99

–

kitaip neapibrėžtos komunalinės atliekos.

| 9 gerosios patirties pavyzdys

  Prancūzija nustatė didesnės gamintojo atsakomybės sistemą tam tikroms medicinos priemonėms, kurios gali būti užkrečiamos, visų pirma aštriems instrumentams, tyrimo priemonių rinkiniams ir nebetinkamiems naudoti medicinos prietaisams. Šiam įsipareigojimui vykdyti gamintojų vardu įsteigta organizacija DASTRI. Ji tiekia specialias talpyklas „Needle Boxes“ (liet. adatų dėžės), kurios turi būti grąžintos į vaistines, bendradarbiaujančias su DASTRI.
  Per šešerius metus pacientams buvo išdalinta 12 mln. aštriems instrumentams skirtų talpyklų, o 2018 m. 83 proc. aštrių instrumentų buvo saugiai surinkti ir apdoroti.
  Dėl COVID-19 pandemijos, kuri buvo paskelbta 2020 m. kovo mėn., kai kurios valstybės narės arba jų regionai nustatė specialią mišrių atliekų iš namų ūkių, kuriuose yra COVID-19 sergančių pacientų, surinkimo tvarką (30). Tačiau apskritai, kaip nurodyta Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) parengtose gairėse (31) ir išsamiau aptartose Komisijos tarnybų parengtose gairėse (32), tokios atliekos surenkamos kartu su nerūšiuotų komunalinių atliekų frakcija netaikant papildomų specialių surinkimo priemonių.
  Atskirai surenkant atliekas sudaromos palankesnės sąlygos šiam apdorojimui: užkrečiamąsias atliekas paprastai degina atliekų tvarkymo subjektai, turintys leidimą priimti užkrečiamąsias atliekas. Arba užkrečiamosios atliekos gali būti apdorojamos sterilizuojant garais arba chemiškai. 2019 m. Pasaulio sveikatos organizacija paskelbė išsamią sveikatos priežiūros atliekų tvarkymo technologijų apžvalgą (33). |
| --- |

9 gerosios patirties pavyzdys

Prancūzija nustatė didesnės gamintojo atsakomybės sistemą tam tikroms medicinos priemonėms, kurios gali būti užkrečiamos, visų pirma aštriems instrumentams, tyrimo priemonių rinkiniams ir nebetinkamiems naudoti medicinos prietaisams. Šiam įsipareigojimui vykdyti gamintojų vardu įsteigta organizacija DASTRI. Ji tiekia specialias talpyklas „Needle Boxes“ (liet. adatų dėžės), kurios turi būti grąžintos į vaistines, bendradarbiaujančias su DASTRI.

Per šešerius metus pacientams buvo išdalinta 12 mln. aštriems instrumentams skirtų talpyklų, o 2018 m. 83 proc. aštrių instrumentų buvo saugiai surinkti ir apdoroti.

Dėl COVID-19 pandemijos, kuri buvo paskelbta 2020 m. kovo mėn., kai kurios valstybės narės arba jų regionai nustatė specialią mišrių atliekų iš namų ūkių, kuriuose yra COVID-19 sergančių pacientų, surinkimo tvarką (30). Tačiau apskritai, kaip nurodyta Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) parengtose gairėse (31) ir išsamiau aptartose Komisijos tarnybų parengtose gairėse (32), tokios atliekos surenkamos kartu su nerūšiuotų komunalinių atliekų frakcija netaikant papildomų specialių surinkimo priemonių.

Atskirai surenkant atliekas sudaromos palankesnės sąlygos šiam apdorojimui: užkrečiamąsias atliekas paprastai degina atliekų tvarkymo subjektai, turintys leidimą priimti užkrečiamąsias atliekas. Arba užkrečiamosios atliekos gali būti apdorojamos sterilizuojant garais arba chemiškai. 2019 m. Pasaulio sveikatos organizacija paskelbė išsamią sveikatos priežiūros atliekų tvarkymo technologijų apžvalgą (33).

2.3.   Statybos ir griovimo atliekos

2.3.1.   Asbesto atliekos

Terminu „asbestas“ apibūdinama serpentino ir amfibolinių grupei priskiriamų natūralių mineralinių silikatinių pluoštų grupė. Asbestas yra pavojinga pluoštinės struktūros mineralinė medžiaga, kuri įkvėpus sukelia stiprų, galimai mirtiną ilgalaikį poveikį sveikatai, įskaitant vėžį. Anksčiau dėl atsparumo ugniai ir karščiui asbestas buvo plačiai naudojamas izoliacijai ir kitiems tikslams.

Asbestas yra medžiaga, priskiriama 1 kategorijos kancerogenams (34), o pagal Atliekų pagrindų direktyvos III priedą atliekos, kuriose yra tokios medžiagos ir kurių koncentracija viršija 0,1 proc., klasifikuojamos kaip pavojingos. Asbesto turinčioms atliekoms, kurios gali susidaryti namų ūkiuose dėl griovimo ar renovacijos darbų arba dėl tam tikros (senos) įrangos išmetimo, taikomi keli atliekų sąrašo įrašai:

| 16 02 12* | – | nebenaudojama įranga, kurioje yra grynojo asbesto; |
| --- | --- | --- |
| 16 02 15* | – | pavojingos sudedamosios dalys, išimtos iš nebenaudojamos įrangos; |
| 17 06 01* | – | izoliacinės medžiagos, kuriose yra asbesto; |
| 17 06 05* | – | statybinės medžiagos, kuriose yra asbesto. |

16 02 12*

–

nebenaudojama įranga, kurioje yra grynojo asbesto;

16 02 15*

–

pavojingos sudedamosios dalys, išimtos iš nebenaudojamos įrangos;

17 06 01*

–

izoliacinės medžiagos, kuriose yra asbesto;

17 06 05*

–

statybinės medžiagos, kuriose yra asbesto.

Nors ES asbesto gamyba yra uždrausta pagal REACH reglamento (35) XVII priedo 6 įraše nustatytą apribojimą, asbesto vis dar yra daugelyje įvairių medžiagų ir gaminių, kurių gyvavimo ciklas yra ilgas, pavyzdžiui, pastatuose esančiose medžiagose, kaip antai betone, stogo dangoje, izoliacinėse medžiagose, vamzdžiuose ir t. t. Įvairių šalių gyventojai, užsiimantys „pasidaryk pats“ veikla, taip pat pristato (surišto, netrapaus) asbesto atliekas į atliekų priėmimo aikšteles. Reikėtų pažymėti, kad pagal Direktyvą 2009/148/EB (36)visose valstybėse narėse galioja teisės aktai, kuriais griežtai reglamentuojama darbuotojų apsauga nuo rizikos, susijusios su asbesto poveikiu darbe. Darbą, susijusį su medžiagomis, kuriose yra asbesto, turėtų atlikti tik kvalifikuoti specialistai ir jis neturėtų būti atliekamas kaip „pasidaryk pats“ veikla.

| 10 gerosios patirties pavyzdys

  Londone (Jungtinė Karalystė) teikiama užsakomoji suvynioto asbesto surinkimo paslauga. Gyventojai gali paprašyti kartą per metus surinkti subsidijuojamą 15 m3 asbesto kiekį (arba septynis statybinio laužo maišus), kuris nemokai paimamas iš namų. Siekiant optimizuoti išlaidų veiksmingumą, ši paslauga užsakoma konkurso būdu atrinktiems privatiems rangovams. |
| --- |

10 gerosios patirties pavyzdys

Londone (Jungtinė Karalystė) teikiama užsakomoji suvynioto asbesto surinkimo paslauga. Gyventojai gali paprašyti kartą per metus surinkti subsidijuojamą 15 m3 asbesto kiekį (arba septynis statybinio laužo maišus), kuris nemokai paimamas iš namų. Siekiant optimizuoti išlaidų veiksmingumą, ši paslauga užsakoma konkurso būdu atrinktiems privatiems rangovams.

| 11 gerosios patirties pavyzdys

  Flandrijos regionas (Belgija) siekia iki 2040 m. saugiai atsisakyti asbesto. Pagal vieną iš politikos priemonių namų ūkiai gali atgabenti savo netrapų (surištą) asbestą, susidariusį atliekant namų remonto darbus, į atliekų priėmimo aikštelę arba paprašyti paimti jį iš namų naudojant registruotus maišus, kuriuos galima iš anksto nusipirkti iš savivaldybės. Kai namų ūkiai atveža tokį asbestą į atliekų priėmimo aikštelę, iki 200 kg vienam gyventojui arba iki 1 m3, arba iki 10 stogo plokščių per metus nieko nekainuoja. Taikant bendrojo finansavimo formulę paslaugos mokestis gyventojams sumažinamas tik iki 30 EUR už vieną maišą, į kurį telpa apie 20 banguotųjų stogo plokščių. Iš rezultatų matyti, kad į atliekų priėmimo aikšteles pristatomo asbesto kiekis išlieka toks pats, net kai yra numatyta galimybė surinkti asbesto atliekas, o tai reiškia, kad nėra perėjimo nuo atliekų priėmimo aikštelių prie surinkimo iš namų. Iš to matyti, kad surinkimas iš namų yra svarbus siekiant paspartinti asbesto atliekų pašalinimą iš namų.
  Atskirai surenkant atliekas sudaromos palankesnės sąlygos šiam apdorojimui: nors esama alternatyvių apdorojimo metodų (37), asbesto atliekų šalinimas sąvartynuose tebėra geriausias prieinamas būdas. Prieš šalinimą sąvartyne galima imtis papildomų stabilizavimo priemonių, kad būtų sumažinta asbesto skaidulų išsiskyrimo rizika. |
| --- |

11 gerosios patirties pavyzdys

Flandrijos regionas (Belgija) siekia iki 2040 m. saugiai atsisakyti asbesto. Pagal vieną iš politikos priemonių namų ūkiai gali atgabenti savo netrapų (surištą) asbestą, susidariusį atliekant namų remonto darbus, į atliekų priėmimo aikštelę arba paprašyti paimti jį iš namų naudojant registruotus maišus, kuriuos galima iš anksto nusipirkti iš savivaldybės. Kai namų ūkiai atveža tokį asbestą į atliekų priėmimo aikštelę, iki 200 kg vienam gyventojui arba iki 1 m3, arba iki 10 stogo plokščių per metus nieko nekainuoja. Taikant bendrojo finansavimo formulę paslaugos mokestis gyventojams sumažinamas tik iki 30 EUR už vieną maišą, į kurį telpa apie 20 banguotųjų stogo plokščių. Iš rezultatų matyti, kad į atliekų priėmimo aikšteles pristatomo asbesto kiekis išlieka toks pats, net kai yra numatyta galimybė surinkti asbesto atliekas, o tai reiškia, kad nėra perėjimo nuo atliekų priėmimo aikštelių prie surinkimo iš namų. Iš to matyti, kad surinkimas iš namų yra svarbus siekiant paspartinti asbesto atliekų pašalinimą iš namų.

Atskirai surenkant atliekas sudaromos palankesnės sąlygos šiam apdorojimui: nors esama alternatyvių apdorojimo metodų (37), asbesto atliekų šalinimas sąvartynuose tebėra geriausias prieinamas būdas. Prieš šalinimą sąvartyne galima imtis papildomų stabilizavimo priemonių, kad būtų sumažinta asbesto skaidulų išsiskyrimo rizika.

2.3.2.   Apdorota mediena

Medienos atliekos susidaro atliekant namų renovacijos ir remonto darbus, susijusius su konstrukciniais ir nekonstrukciniais elementais, pavyzdžiui, langų ir durų rėmais, skiriamosiomis sienomis ir stogo elementais, stoginių mediena, sodų tvoromis ir kitais mediniais lauko statiniais. Kad mediena nesuirtų, ji impregnuojama medienos konservantais. Kai kurių plačiai naudojamų konservantų, pavyzdžiui, vario chromo arsenato (CCA), kreozoto ir pentachlorfenolio, naudojimas buvo labai apribotas arba uždraustas, tačiau vis dar būtina pašalinti jais apdorotą medieną (38) (39). Atitinkamas šių buitinių atliekų sąrašo kodas:

| 20 01 37* | – | mediena, kurios sudėtyje yra pavojingųjų medžiagų. |
| --- | --- | --- |

20 01 37*

–

mediena, kurios sudėtyje yra pavojingųjų medžiagų.

Paprastai namų ūkiai gali pristatyti apdorotą medieną į atliekų priėmimo aikšteles.

Atskirai surenkant atliekas sudaromos palankesnės sąlygos šiam apdorojimui: tinkamiausias CCA ir kitomis medžiagomis apdorotos medienos apdorojimas yra deginimas, taikant pažangiausią oro taršos kontrolę, atsižvelgiant į arseno lakumą dūmų dujose.

2.3.3.   Akmens anglių degutas ir gudronuotieji gaminiai

Akmens anglių degutas, prieš jį pakeičiant bitumu, paprastai buvo naudojamas kaip rišiklis tiesiant kelius. Be to, daugelį dešimtmečių mediniai pabėgiai kaip konservantu buvo apdorojami akmens anglių deguto kreozotu. Šiuo metu kreozoto naudojimas medienai apdoroti yra labai ribojamas ir reglamentuojamas pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (REACH) (40) XVII priedo 31 įrašą.

Atliekos, kuriose yra akmens anglių deguto, klasifikuojamos kaip pavojingos, nes jose yra dideli kiekiai policiklinių aromatinių angliavandenilių, kurie priklauso kancerogeninių junginių grupei. Asfalto atliekos, kuriose yra akmens anglių deguto, laikomos pavojingomis atliekomis, kai akmens anglių deguto kiekis sudaro >0,1 proc. Terminu „akmens anglių degutas“ apibūdinamos įvairios sudėtinės cheminės medžiagos, gautos iš akmens anglių, kurios CLP reglamento (41) VI priede priskiriamos 1A kategorijos kancerogenams ir kurios pagal Pagrindų direktyvos dėl atliekų III priedą priskiriamos prie pavojingų atliekų, jei jų koncentracija viršija 0,1 proc. Žinoma, kad panaudoti geležinkelio pabėgiai buvo pakartotinai naudojami soduose sienoms arba žemei stabilizuoti ir yra aptarti pirmiau pateiktame skirsnyje dėl medienos atliekų. Akmens anglių deguto taip pat gali būti tokiuose gaminiuose kaip akmens anglių deguto plokštės arba stogo dangos veltinis, kuris buvo naudojamas, pvz., kaip sodo namų stogų dalis. Dėl kai kurių iš šių medžiagų gali susidaryti didelis pavojingų atliekų kiekis, kai jos taisomos arba pakeičiamos.

Atliekų sąraše naudojami šie kodai:

| 17 03 01* | – | bituminiai mišiniai, kuriuose yra akmens anglių deguto; |
| --- | --- | --- |
| 17 03 03* | – | akmens anglių derva ir gudronuotieji gaminiai; |
| 20 01 37* | – | mediena, kurioje yra pavojingųjų medžiagų (žr. 3.3.2 skirsnį). |

17 03 01*

–

bituminiai mišiniai, kuriuose yra akmens anglių deguto;

17 03 03*

–

akmens anglių derva ir gudronuotieji gaminiai;

20 01 37*

–

mediena, kurioje yra pavojingųjų medžiagų (žr. 3.3.2 skirsnį).

Paprastai namų ūkiai gali pristatyti šias atliekas į atliekų priėmimo aikšteles.

Atskirai surenkant atliekas sudaromos palankesnės sąlygos šiam apdorojimui: atsižvelgiant į šalies teisės aktus ir infrastruktūrą, šios kategorijos atliekos yra termiškai apdorojamos (deginamos) arba šalinamos sąvartynuose, nors pagal atliekų hierarchiją šis būdas yra mažiau palankus.

2.4.   Automobilių priežiūros priemonių atliekos

2.4.1.   Tepalų filtrai ir užterštos sugeriančiosios medžiagos

Automobilių tepalų filtrai gali tapti buitinių atliekų dalimi, kai vairuotojai patys remontuoja savo automobilius. Dėl šios veiklos taip pat gali susidaryti kitų tepalų prisigėrusių atliekų, pavyzdžiui, skudurų ir pirštinių. Apskaičiuota, kad vien Jungtinėje Karalystėje su tokiais panaudotais filtrais kasmet išmetama 1 100 tonų (42) tepalų atliekų, dažnai kaip mišrios komunalinės atliekos. Atliekų sąraše naudojami šie kodai:

| 15 02 02* | – | absorbentai, filtrų medžiagos (įskaitant kitaip neapibrėžtus tepalų filtrus), pašluostės, apsauginiai audiniai, užteršti pavojingosiomis medžiagomis; |
| --- | --- | --- |
| 16 01 07* | – | tepalų filtrai. |

15 02 02*

–

absorbentai, filtrų medžiagos (įskaitant kitaip neapibrėžtus tepalų filtrus), pašluostės, apsauginiai audiniai, užteršti pavojingosiomis medžiagomis;

16 01 07*

–

tepalų filtrai.

Tokias atliekas būtų galima pristatyti į leidimus turinčias įmones, kuriose tokios atliekos susidaro dėl jų vykdomos profesinės veiklos, pavyzdžiui, į automobilių remonto dirbtuves ir atsarginių dalių parduotuves (už tai gali būti imamas mokestis) arba į atliekų priėmimo aikšteles, kuriose naudojamos specialios surinkimo talpyklos, siekiant išvengti nuotėkio ir palengvinti tolesnį pervežimą.

Atskirai surenkant atliekas sudaromos palankesnės sąlygos šiam apdorojimui: panaudoti tepalų filtrai yra tinkami antriniam perdirbimui, nes jie pagaminti iš plieno. Visi juose likę tepalai gali būti regeneruojami naudojant tepalų filtrų presus.

2.4.2.   Automobilių pramonės gaminiai, paviršių poliruokliai ir antifrizo skysčiai

Daugelis automobiliuose naudojamų arba jiems valyti ir prižiūrėti skirtų medžiagų bei mišinių yra pavojingi žmonių sveikatai ir aplinkai. Pavyzdžiui, pagrindinė antifrizo sudedamoji dalis yra toksiška medžiaga etilenglikolis. Antifrizas, kaip ir kiti automobilyje esantys skysčiai, pavyzdžiui stabdžių skystis ar tepamoji alyva, turi būti reguliariai keičiami. Taikytini atliekų sąrašo kodai:

| 16 01 13* | – | stabdžių skysčiai; |
| --- | --- | --- |
| 16 01 14* | – | antifrizo skysčiai, kuriuose yra pavojingųjų medžiagų; |
| 20 01 26* | – | aliejus ir riebalai, nenurodyti 20 01 25. |

16 01 13*

–

stabdžių skysčiai;

16 01 14*

–

antifrizo skysčiai, kuriuose yra pavojingųjų medžiagų;

20 01 26*

–

aliejus ir riebalai, nenurodyti 20 01 25.

Netinkamas tepalų atliekų tvarkymas apima jų išpylimą į kanalizaciją ar į dirvožemį, deginimą laužuose ar mazuto degikliuose, taip pat jų išmetimą su panaudotais filtrais į galutinių atliekų dėžę. Tokias atliekas būtų galima pristatyti į leidimus turinčias įmones, kuriose tokios atliekos susidaro dėl jų vykdomos profesinės veiklos, pavyzdžiui, į automobilių remonto dirbtuves, atsarginių dalių parduotuves ar degalines.

Atskirai surenkant atliekas sudaromos palankesnės sąlygos šiam apdorojimui: panaudotas antifrizas gali būti perdirbamas ir atkuriamos jo pradinės savybės. Perdirbtas antifrizas gali būti naudojamas kaip variklio aušinamasis skystis, o etilenglikolis gali būti išgaunamas ir pakartotinai panaudojamas plastiko pramonėje. Variklių alyva gali būti apdorojama ir regeneruojama į bazinę alyvą arba naudojama kaip kuras. Tačiau daug alyvos prarandama, daugiausia dėl to, kad ji deginama naudojimo etapu.

2.5.   Atliekos, kuriose yra gyvsidabrio (išskyrus EEĮA)

Įkvėpus arba prarijus gyvsidabris yra labai nuodingas žmonėms ir gyvūnams. Jis taip pat nuodingas vandens organizmams. Buitinės atliekos, kuriose yra gyvsidabrio, apima senas gyvsidabrio baterijas ir gyvsidabrio termometrus. Joms taikomi šie Atliekų sąrašo įrašai:

| 20 01 21* | – | dienos šviesos lempos ir kitos atliekos, kuriose yra gyvsidabrio; |
| --- | --- | --- |
| 20 01 33* | – | baterijos ir akumuliatoriai, nurodyti 16 06 01, 16 06 02 arba 16 06 03, nerūšiuotos baterijos ar akumuliatoriai, kuriuose yra tos baterijos. |

20 01 21*

–

dienos šviesos lempos ir kitos atliekos, kuriose yra gyvsidabrio;

20 01 33*

–

baterijos ir akumuliatoriai, nurodyti 16 06 01, 16 06 02 arba 16 06 03, nerūšiuotos baterijos ar akumuliatoriai, kuriuose yra tos baterijos.

Apskaičiuota, kad 2007 m. ES 27 matavimo prietaisuose iš viso buvo sunaudojama 7–17 tonų gyvsidabrio. Daugiausia jis buvo naudojamas kraujospūdžio matuokliuose, namų barometruose, medicininiuose termometruose ir termometruose, skirtuose naudoti laboratorijose ir pramonėje. Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (REACH) (43) (XVII priedas, 18a įrašas) šiuo metu draudžiama teikti rinkai gyvsidabrio turinčius matavimo prietaisus, o gyvsidabrio naudojimas plačiajai visuomenei parduodamoje įrangoje (pvz., medicininiuose termometruose ir barometruose) nutrauktas 2009 m. (44)

Dauguma valstybių narių surenka šią įrangą kartu su kitų rūšių pavojingomis atliekomis ir atskiria ją, kad po to perdirbtų. Tačiau didelė namų ūkiuose naudojamuose termometruose ir kituose matavimo prietaisuose naudojamo gyvsidabrio dalis vis dar netinkamai šalinama su mišriomis galutinėmis atliekomis.

Atskirai surenkant atliekas sudaromos palankesnės sąlygos šiam apdorojimui: atliekos, kuriose yra gyvsidabrio, turėtų būti perdirbamos ar apdorojamos įrenginyje, kuriame leidžiama apdoroti pavojingas atliekas. Gyvsidabrio regeneravimo įrenginių yra, pavyzdžiui, Vokietijoje, Prancūzijoje, Austrijoje ir Švedijoje. Prekyba gyvsidabriu griežtai reglamentuojama ir kontroliuojama pagal Reglamentą (ES) 2017/852 dėl gyvsidabrio (45). Atliekos, kuriose yra gyvsidabrio, prieš jas visam laikui šalinant požeminėse saugyklose, pavyzdžiui, druskos kasyklose, arba specialiai įrengtuose sąvartynuose, paprastai apdorojamos ir stabilizuojamos.

3.   ATSKIRO PAVOJINGŲ BUITINIŲ ATLIEKŲ SURINKIMO SĖKMĖS VEIKSNIAI

Atskiro surinkimo organizavimo metodai buvo nagrinėjami daugelyje tyrimų (46). Įrodyta, kad sėkmingos atskiro surinkimo sistemos veikia pagal integruotą metodą, apimantį šiuos keturis elementus: jas įgyvendinant teikiamos ekonominės paskatos, nustatytos aiškios taisyklės dėl teisės aktų vykdymo užtikrinimo, užtikrinama atskiro surinkimo infrastruktūra ir aktyviai bei reguliariai palaikomi ryšiai su tiksline auditorija (namų ūkiais, kuriuose susidaro atliekos). Pastebėta, kad šie elementai yra bendri visoms atskiro surinkimo sistemoms, įskaitant pavojingų buitinių atliekų surinkimo sistemas.

Išanalizavusi geriausią valstybių narių patirtį, Komisija nustatė toliau nurodytus veiksnius, kurie labai prisideda prie atskiro surinkimo sistemų veiksmingumo, visų pirma pavojingų buitinių atliekų atveju, kiek tai susiję su surinktų atliekų kiekiu.

3.1.   Ekonominės paskatos

Toliau išvardytos priemonės bendrai vertinamos kaip sėkmingai skatinančios atskirą surinkimą Europoje, įskaitant gyventojų vykdomą atskirą surinkimą atliekų susidarymo vietoje.

Dėl didesnės gamintojo atsakomybės finansinė ir (arba) su veikla susijusi atsakomybė už atliekų tvarkymą nuo savivaldybių perkeliama prekių gamintojams. Didesnė gamintojo atsakomybė padeda geriau rūšiuoti ir perdirbti atliekas, nes užtikrinama tinkama infrastruktūra ir būtinas informacijos teikimas, finansuojamos grynosios surinkimo paslaugos teikimo ir tolesnio apdorojimo pagal atliekų hierarchiją sąnaudos, taip pat didinamas informuotumas. Taikant didesnę gamintojo atsakomybę matyti, kad ji naudinga perdirbant daugelį atliekų srautų, pavyzdžiui, pakuotes, elektronikos prietaisus, baterijas ir transporto priemones.

2018 m. peržiūrėtos Pagrindų direktyvos dėl atliekų 8 ir 8a straipsniuose nustatyti bendrieji principai, kurių turi būti laikomasi įgyvendinant didesnės gamintojo atsakomybės sistemas. Svarbus aspektas – gamintojų mokamų mokesčių diferencijavimas pagal tvarumo kriterijus, atsižvelgiant, pavyzdžiui, į jų produktų patvarumą, pataisomumą, pakartotinį naudojimą, perdirbamumą arba juose esančias pavojingas medžiagas. Namų ūkyje naudojamų pavojingų produktų atveju diferencijavimas pagal poveikį aplinkai galėtų pagerinti produkto dizainą, kad būtų sumažintas jo pavojingumas (kokybinė prevencija) ir padidinta (kiekybinė) atliekų prevencija, galimybė jį perdirbti arba pakartotinai panaudoti.

Taikant sistemą „mokėk už tiek, kiek išmeti“ reikalaujama, kad namų ūkiai susimokėtų šalindami mišrias atliekas. Tai paprastai įgyvendinama naudojant paženklintus atliekų maišus, kurie turi būti pagaminti iš anksto, arba gatvių konteinerius, kurie atsirakina tik identifikavus naudotoją asmenine kortele. Labai svarbu, kad mišrios atliekos kainuotų santykinai brangiai, o perdirbamas atliekas ir kitas pagal srautus išrūšiuotas atliekas būtų galima šalinti (beveik) be jokio mokesčio. Taip akivaizdžiai skatinama rūšiuoti atliekas jų susidarymo vietoje.

Dėl finansinių paskatų veiksmingumo sistema „mokėk už tiek, kiek išmeti“ pasirodė esanti veiksminga atskiro atliekų surinkimo jų susidarymo vietoje priemonė.

| 12 gerosios patirties pavyzdys

  Flandrija (47) (Belgija) pirmauja atskiro surinkimo srityje dėl savo sistemos „mokėk už tiek, kiek išmeti“. Kintamoji namų ūkių mokamo komunalinių atliekų mokesčio už galutines atliekas dalis turi likti nuo 0,1 iki 0,3 EUR/kg arba nuo 0,75 iki 2,25 EUR už 60 litrų maišą. Sistema „mokėk už tiek, kiek išmeti“ veikia naudojant registruotus maišus arba brūkšniniais kodais pažymėtas atliekų dėžes. Prie daugiabučių pastatų ir labai tankiai apgyvendintose vietovėse gali būti naudojami (požeminiai) viešieji konteineriai, kurie automatiškai atsidaro sumokėjus mokestį arba naudojant ženklelį.
  Sąvartynų ir deginimo mokesčiai ir rinkliavos neturi tiesioginio poveikio piliečiams, bet skatina savivaldybes ir atliekų tvarkytojus didinti atliekų rūšiavimo, surinkimo ir perdirbimo veiksmingumą jų teritorijoje. Šie mokesčiai ir rinkliavos (48) padeda įskaičiuoti išorines (išmetamo anglies dioksido ir metano, oro ir požeminio vandens taršos) šalinimo sąnaudas ir išorinę perdirbimo naudą (sutaupytą energiją, pirminių išteklių gavybos poveikio aplinkai ir sveikatai mažinimą) į vidines sąnaudas.
  Taikant užstato grąžinimo sistemą vartotojas, pirkdamas prekę, pavyzdžiui gėrimą butelyje, sumoka užstatą, o grąžindamas talpą jį susigrąžina (49). Ši sistema paprastai taikoma gėrimų pakuotėms, tačiau ji taip pat taikoma grąžinamiems produktams, pavyzdžiui, propano dujų balionams, skirtiems maisto gamybai lauke. Dėl finansinių paskatų, taikant užstato grąžinimo sistemas, perdirbimo lygis beveik iškart išaugo iki daugiau kaip 90 proc.
  Iš pirmiau nurodytų priemonių pirmosios trys (didesnė gamintojo atsakomybė, sistema „mokėk už tiek, kiek išmeti“ ir mokesčiai už šalinimą sąvartynuose bei deginimą) laikomi svarbiausiomis ekonominėmis priemonėmis, skatinančiomis taikyti atliekų hierarchiją, kaip nurodyta Pagrindų direktyvos dėl atliekų IV priede.
  Gerąja patirtimi pagrįsti patarimai






  — | Suteikiant namų ūkiams galimybių už nedidelę kainą arba nemokamai saugiai šalinti pavojingas buitines atliekas padidinami surinkimo rodikliai. |
| --- | --- |

12 gerosios patirties pavyzdys

Flandrija (47) (Belgija) pirmauja atskiro surinkimo srityje dėl savo sistemos „mokėk už tiek, kiek išmeti“. Kintamoji namų ūkių mokamo komunalinių atliekų mokesčio už galutines atliekas dalis turi likti nuo 0,1 iki 0,3 EUR/kg arba nuo 0,75 iki 2,25 EUR už 60 litrų maišą. Sistema „mokėk už tiek, kiek išmeti“ veikia naudojant registruotus maišus arba brūkšniniais kodais pažymėtas atliekų dėžes. Prie daugiabučių pastatų ir labai tankiai apgyvendintose vietovėse gali būti naudojami (požeminiai) viešieji konteineriai, kurie automatiškai atsidaro sumokėjus mokestį arba naudojant ženklelį.

Sąvartynų ir deginimo mokesčiai ir rinkliavos neturi tiesioginio poveikio piliečiams, bet skatina savivaldybes ir atliekų tvarkytojus didinti atliekų rūšiavimo, surinkimo ir perdirbimo veiksmingumą jų teritorijoje. Šie mokesčiai ir rinkliavos (48) padeda įskaičiuoti išorines (išmetamo anglies dioksido ir metano, oro ir požeminio vandens taršos) šalinimo sąnaudas ir išorinę perdirbimo naudą (sutaupytą energiją, pirminių išteklių gavybos poveikio aplinkai ir sveikatai mažinimą) į vidines sąnaudas.

Taikant užstato grąžinimo sistemą vartotojas, pirkdamas prekę, pavyzdžiui gėrimą butelyje, sumoka užstatą, o grąžindamas talpą jį susigrąžina (49). Ši sistema paprastai taikoma gėrimų pakuotėms, tačiau ji taip pat taikoma grąžinamiems produktams, pavyzdžiui, propano dujų balionams, skirtiems maisto gamybai lauke. Dėl finansinių paskatų, taikant užstato grąžinimo sistemas, perdirbimo lygis beveik iškart išaugo iki daugiau kaip 90 proc.

Iš pirmiau nurodytų priemonių pirmosios trys (didesnė gamintojo atsakomybė, sistema „mokėk už tiek, kiek išmeti“ ir mokesčiai už šalinimą sąvartynuose bei deginimą) laikomi svarbiausiomis ekonominėmis priemonėmis, skatinančiomis taikyti atliekų hierarchiją, kaip nurodyta Pagrindų direktyvos dėl atliekų IV priede.

Gerąja patirtimi pagrįsti patarimai

—

Suteikiant namų ūkiams galimybių už nedidelę kainą arba nemokamai saugiai šalinti pavojingas buitines atliekas padidinami surinkimo rodikliai.

| — | Atitinkamais atvejais nustatant gamintojų atsakomybę už pavojingų buitinių atliekų tvarkymą taikant didesnės gamintojo atsakomybės sistemą užtikrinamas tvarus surinkimo įrenginių finansavimas ir, taikant veiksmingą diferencijavimą pagal poveikį aplinkai, taip pat gali būti skatinami projektavimo pakeitimai, kad būtų kuo labiau sumažintos produktų gyvavimo ciklo pabaigos valdymo sąnaudos. |
| --- | --- |

—

Atitinkamais atvejais nustatant gamintojų atsakomybę už pavojingų buitinių atliekų tvarkymą taikant didesnės gamintojo atsakomybės sistemą užtikrinamas tvarus surinkimo įrenginių finansavimas ir, taikant veiksmingą diferencijavimą pagal poveikį aplinkai, taip pat gali būti skatinami projektavimo pakeitimai, kad būtų kuo labiau sumažintos produktų gyvavimo ciklo pabaigos valdymo sąnaudos.

3.2.   Individualiems poreikiams pritaikyti atskiro surinkimo įrenginiai

Įvairių atliekų srautų surinkimo būdai yra labai įvairūs.

| 1) | Surinkimas „nuo durų iki durų“ (vieno srauto arba sumaišyto srauto) ypač tinkamas tankiai apgyvendintiems miestų regionams, kuriuose transportavimo atstumai yra nedideli. Šis būdas paprastai naudojamas skirtingiems atliekų srautams, pavyzdžiui (dažnam) sausų perdirbamų medžiagų ir biologinių atliekų surinkimui, tačiau retai naudojamas pavojingoms buitinėms atliekoms (tikriausiai dėl mažo kiekio, atliekų rūšių įvairovės ir padidėjusio pavojaus, kai pavojingos buitinės atliekos padedamos kelkraštyje). |
| --- | --- |

1)

Surinkimas „nuo durų iki durų“ (vieno srauto arba sumaišyto srauto) ypač tinkamas tankiai apgyvendintiems miestų regionams, kuriuose transportavimo atstumai yra nedideli. Šis būdas paprastai naudojamas skirtingiems atliekų srautams, pavyzdžiui (dažnam) sausų perdirbamų medžiagų ir biologinių atliekų surinkimui, tačiau retai naudojamas pavojingoms buitinėms atliekoms (tikriausiai dėl mažo kiekio, atliekų rūšių įvairovės ir padidėjusio pavojaus, kai pavojingos buitinės atliekos padedamos kelkraštyje).

| 2) | Periodinis surinkimas paprastai taikomas tokiems atliekų srautams kaip žaliosios atliekos, pavojingos buitinės atliekos ir stambiosios atliekos. Organizuodamos periodinį surinkimą savivaldybės teikia paslaugą namų ūkiams, tačiau surinkimo dažnumas yra nedidelis, pavyzdžiui, kartą per mėnesį. Surinkimo vieta gali būti įvairi (pvz., mobilieji sunkvežimiai gali surinkti pavojingas buitines atliekas centrinėse vietose) arba tai gali būti daroma pateikus prašymą (pvz., iš namų surenkant supakuotą surištą asbestą). Juos dažniausiai organizuoja ir sudaro sąlygas savivaldybės, bet kartais jos samdo privačius atliekų tvarkytojus. Savivaldybės gali riboti iš vieno namų ūkio surenkamų atliekų kiekį (pvz., iki 2 m3 stambiųjų atliekų) ir nustatyti tapatybės patikrinimus, siekdamos užtikrinti, kad atliekos būtų surenkamos tik iš privačių namų ūkių, o ne iš komercinę ar kitokią veiklą vykdančių subjektų. |
| --- | --- |

2)

Periodinis surinkimas paprastai taikomas tokiems atliekų srautams kaip žaliosios atliekos, pavojingos buitinės atliekos ir stambiosios atliekos. Organizuodamos periodinį surinkimą savivaldybės teikia paslaugą namų ūkiams, tačiau surinkimo dažnumas yra nedidelis, pavyzdžiui, kartą per mėnesį. Surinkimo vieta gali būti įvairi (pvz., mobilieji sunkvežimiai gali surinkti pavojingas buitines atliekas centrinėse vietose) arba tai gali būti daroma pateikus prašymą (pvz., iš namų surenkant supakuotą surištą asbestą). Juos dažniausiai organizuoja ir sudaro sąlygas savivaldybės, bet kartais jos samdo privačius atliekų tvarkytojus. Savivaldybės gali riboti iš vieno namų ūkio surenkamų atliekų kiekį (pvz., iki 2 m3 stambiųjų atliekų) ir nustatyti tapatybės patikrinimus, siekdamos užtikrinti, kad atliekos būtų surenkamos tik iš privačių namų ūkių, o ne iš komercinę ar kitokią veiklą vykdančių subjektų.

| 3) | Gatvės konteineriai ar atliekų atnešimo sistemos. Savivaldybės, organizacijos, įgyvendinančios didesnės gamintojo atsakomybės įpareigojimus, ar kiti atliekų tvarkymo subjektai pastato gatvės konteinerius arba taiko atliekų atnešimo sistemas, kad surinktų įvairių atliekų srautų atliekas: galutines atliekas, tam tikras pavojingas buitines atliekas, virtuvės atliekas, popierių ir kartoną, plastikus, metalą, stiklo pakuotes ir tekstilės gaminius. Pastatant atliekų dėžes ar konteinerius viešose vietose namų ūkiams suteikiama galimybė bet kada išmesti į juos savo atliekas, kartu optimizuojant logistiką, palyginti su surinkimu „nuo durų iki durų“. |
| --- | --- |

3)

Gatvės konteineriai ar atliekų atnešimo sistemos. Savivaldybės, organizacijos, įgyvendinančios didesnės gamintojo atsakomybės įpareigojimus, ar kiti atliekų tvarkymo subjektai pastato gatvės konteinerius arba taiko atliekų atnešimo sistemas, kad surinktų įvairių atliekų srautų atliekas: galutines atliekas, tam tikras pavojingas buitines atliekas, virtuvės atliekas, popierių ir kartoną, plastikus, metalą, stiklo pakuotes ir tekstilės gaminius. Pastatant atliekų dėžes ar konteinerius viešose vietose namų ūkiams suteikiama galimybė bet kada išmesti į juos savo atliekas, kartu optimizuojant logistiką, palyginti su surinkimu „nuo durų iki durų“.

| 4) | Grąžinimo įrenginiai. Didesnės gamintojų atsakomybės įpareigojimus įgyvendinančios organizacijos įrengia grąžinimo į parduotuves įrenginius, skirtus įvairioms atliekoms: gėrimų pakuotėms, EEĮA, baterijoms ir pavojingoms buitinėms atliekoms. Naudotis grąžinimo įrenginiais vartotojams patogu, be to, taip optimizuojama logistika, palyginti su surinkimu „nuo durų iki durų“. |
| --- | --- |

4)

Grąžinimo įrenginiai. Didesnės gamintojų atsakomybės įpareigojimus įgyvendinančios organizacijos įrengia grąžinimo į parduotuves įrenginius, skirtus įvairioms atliekoms: gėrimų pakuotėms, EEĮA, baterijoms ir pavojingoms buitinėms atliekoms. Naudotis grąžinimo įrenginiais vartotojams patogu, be to, taip optimizuojama logistika, palyginti su surinkimu „nuo durų iki durų“.

| 5) | Atliekų priėmimo aikštelėse naudotojai gali palikti beveik visas panaudoti arba šalinti skirtas atliekas, o surinkimo aikštelėje esantys darbuotojai gali padėti ir patikrinti atvežtų atliekų kokybę. Atliekų priėmimo aikštelėje daugiausia dėmesio skiriama buitinių atliekų surinkimui, todėl vykdant profesinę veiklą susidariusios atliekos turėtų būti nukreipiamos kitur, pavyzdžiui, reikalaujant įrodyti tapatybę su tapatybės kortele ir draudžiant atvežti didelius atliekų kiekius.






  13 gerosios patirties pavyzdys

  Nyderlanduose rekomenduojamas apytikris vienoje atliekų priėmimo aikštelėje aptarnaujamas gyventojų skaičius – 60 000 (50). Flandrijos regione (Belgija) savivaldybės gali rinktis taikyti gyventojų skaičiaus arba atstumo standartą. Pirmuoju atveju reiškia, kad vienoje savivaldybėje, kurioje gyvena ne mažiau kaip 10 000 gyventojų, veikia viena atliekų priėmimo aikštelė ir viena papildoma atliekų priėmimo aikštelė 30 000 gyventojų (51). O asociacijoje, apimančioje kelias savivaldybes, visos atliekų priėmimo aikštelės yra prieinamos visiems skirtingų asociacijos savivaldybių gyventojams ir 90 proc. gyventojų turėtų turėti galimybę naudotis 5 km spinduliu esančiomis atliekų priėmimo aikštelėmis. Miestai paprastai pasirenka atstumo standartą, todėl įrenginių skaičius tam tikram gyventojų skaičiui paprastai būna mažesnis dėl didelio gyventojų tankio.
  Reikėtų pažymėti, kad nors atlikus geriausios patirties įvairiose teritorijose analizę matyti, kad nėra vienos visiems tinkančios atskiro atliekų surinkimo sistemos, yra keli bendri elementai, pagal kurių skirtingus derinius nustatomas atskiro surinkimo sistemos modelis. Šie elementai pateikiami ir aptariami šiose gairėse. Lanksčiai derinant ir sujungiant šiuos elementus galima optimizuoti padėtį, atsižvelgiant į vietos aplinkybes, pavyzdžiui, gyventojų tankį, būstų tipą, klimatą, laikymo vietos apribojimus, surinkimą istoriniuose miestų centruose ir t. t.
  Gerąja patirtimi pagrįsti patarimai






  — | Įgyvendinant įvairių atskiro surinkimo sistemų derinį paprastai pasiekiamas didesnis surinkimo efektyvumas, jis tinka įvairiems atliekų srautams ir su šalinimu susijusiai gyventojų elgsenai bei pasirinkimams. |
| --- | --- | --- |

5)

Atliekų priėmimo aikštelėse naudotojai gali palikti beveik visas panaudoti arba šalinti skirtas atliekas, o surinkimo aikštelėje esantys darbuotojai gali padėti ir patikrinti atvežtų atliekų kokybę. Atliekų priėmimo aikštelėje daugiausia dėmesio skiriama buitinių atliekų surinkimui, todėl vykdant profesinę veiklą susidariusios atliekos turėtų būti nukreipiamos kitur, pavyzdžiui, reikalaujant įrodyti tapatybę su tapatybės kortele ir draudžiant atvežti didelius atliekų kiekius.

13 gerosios patirties pavyzdys

Nyderlanduose rekomenduojamas apytikris vienoje atliekų priėmimo aikštelėje aptarnaujamas gyventojų skaičius – 60 000 (50). Flandrijos regione (Belgija) savivaldybės gali rinktis taikyti gyventojų skaičiaus arba atstumo standartą. Pirmuoju atveju reiškia, kad vienoje savivaldybėje, kurioje gyvena ne mažiau kaip 10 000 gyventojų, veikia viena atliekų priėmimo aikštelė ir viena papildoma atliekų priėmimo aikštelė 30 000 gyventojų (51). O asociacijoje, apimančioje kelias savivaldybes, visos atliekų priėmimo aikštelės yra prieinamos visiems skirtingų asociacijos savivaldybių gyventojams ir 90 proc. gyventojų turėtų turėti galimybę naudotis 5 km spinduliu esančiomis atliekų priėmimo aikštelėmis. Miestai paprastai pasirenka atstumo standartą, todėl įrenginių skaičius tam tikram gyventojų skaičiui paprastai būna mažesnis dėl didelio gyventojų tankio.

Reikėtų pažymėti, kad nors atlikus geriausios patirties įvairiose teritorijose analizę matyti, kad nėra vienos visiems tinkančios atskiro atliekų surinkimo sistemos, yra keli bendri elementai, pagal kurių skirtingus derinius nustatomas atskiro surinkimo sistemos modelis. Šie elementai pateikiami ir aptariami šiose gairėse. Lanksčiai derinant ir sujungiant šiuos elementus galima optimizuoti padėtį, atsižvelgiant į vietos aplinkybes, pavyzdžiui, gyventojų tankį, būstų tipą, klimatą, laikymo vietos apribojimus, surinkimą istoriniuose miestų centruose ir t. t.

Gerąja patirtimi pagrįsti patarimai

—

Įgyvendinant įvairių atskiro surinkimo sistemų derinį paprastai pasiekiamas didesnis surinkimo efektyvumas, jis tinka įvairiems atliekų srautams ir su šalinimu susijusiai gyventojų elgsenai bei pasirinkimams.

| — | Įvairios pavojingos buitinės atliekos dažniausiai surenkamos atliekų priėmimo aikštelėse. Siekiant padidinti surinktų pavojingų buitinių atliekų kiekį, svarbu, kad aikštelės būtų patogios naudotojams: ilgai dirbtų, būtų nesunkiai pasiekiamos ir sudarytų tankų tinklą. |
| --- | --- |

—

Įvairios pavojingos buitinės atliekos dažniausiai surenkamos atliekų priėmimo aikštelėse. Siekiant padidinti surinktų pavojingų buitinių atliekų kiekį, svarbu, kad aikštelės būtų patogios naudotojams: ilgai dirbtų, būtų nesunkiai pasiekiamos ir sudarytų tankų tinklą.

| — | Periodinis surinkimas, surinkimas pateikus prašymą ir mobilieji surinkimo punktai yra labai svarbūs ir papildo atliekų priėmimo aikšteles, nes suteikia galimybę namų ūkiams šalinti atliekas arčiau namų. Jie taip pat naudingi siekiant spręsti vietos trūkumo problemą tankiai apgyvendintose vietovėse. Veiksmingi ir ekonomiškai efektyvūs sprendimai gali būti novatoriški įrenginiai (pvz., Paryžiuje naudojami ant triračių transporto priemonių įrengti mobilieji surinkimo punktai arba Taline naudojami pritaikyti krovinių konteineriai). |
| --- | --- |

—

Periodinis surinkimas, surinkimas pateikus prašymą ir mobilieji surinkimo punktai yra labai svarbūs ir papildo atliekų priėmimo aikšteles, nes suteikia galimybę namų ūkiams šalinti atliekas arčiau namų. Jie taip pat naudingi siekiant spręsti vietos trūkumo problemą tankiai apgyvendintose vietovėse. Veiksmingi ir ekonomiškai efektyvūs sprendimai gali būti novatoriški įrenginiai (pvz., Paryžiuje naudojami ant triračių transporto priemonių įrengti mobilieji surinkimo punktai arba Taline naudojami pritaikyti krovinių konteineriai).

| — | „Nuo durų iki durų“ surenkama daugiausia atliekų, ypač tankiai apgyvendintose vietovėse. Tačiau sąnaudos taip pat yra didesnės nei kitų rūšių surinkimo atveju. |
| --- | --- |

—

„Nuo durų iki durų“ surenkama daugiausia atliekų, ypač tankiai apgyvendintose vietovėse. Tačiau sąnaudos taip pat yra didesnės nei kitų rūšių surinkimo atveju.

| — | Surinkimo punktai ir įpareigojimai priimti tam tikras atliekas parduotuvėse, vaistinėse ir kitose specializuotose vietose gali būti įtraukti į surinkimo tinklą, kad būtų lengviau šalinti atliekas tinkamai, o ne kartu su mišriomis komunalinėmis atliekomis ar nuleidžiant į kanalizaciją. |
| --- | --- |

—

Surinkimo punktai ir įpareigojimai priimti tam tikras atliekas parduotuvėse, vaistinėse ir kitose specializuotose vietose gali būti įtraukti į surinkimo tinklą, kad būtų lengviau šalinti atliekas tinkamai, o ne kartu su mišriomis komunalinėmis atliekomis ar nuleidžiant į kanalizaciją.

| — | Tam tikrų pavojingų buitinių atliekų, pavyzdžiui, asbesto, atveju, vietos valdžios institucijos gali kuo labiau sumažinti pavojų sveikatai ir neteisėtą šalinimą teikdamos konkretiems srautams pritaikytas paslaugas, pavyzdžiui, surinkdamos surištą asbestą iš namų ir tiekdamos standartizuotas pakuotes. |
| --- | --- |

—

Tam tikrų pavojingų buitinių atliekų, pavyzdžiui, asbesto, atveju, vietos valdžios institucijos gali kuo labiau sumažinti pavojų sveikatai ir neteisėtą šalinimą teikdamos konkretiems srautams pritaikytas paslaugas, pavyzdžiui, surinkdamos surištą asbestą iš namų ir tiekdamos standartizuotas pakuotes.

| — | Gerinti rūšiavimą, o vėliau ir regeneruotų medžiagų kokybę padeda tinkamas darbuotojų, aptarnaujančių atliekų priėmimo aikšteles, mokymas, visų pirma susijęs su atliekų priėmimo kriterijais, kurie turėtų būti taikomi visose atliekų priėmimo aikštelėse. |
| --- | --- |

—

Gerinti rūšiavimą, o vėliau ir regeneruotų medžiagų kokybę padeda tinkamas darbuotojų, aptarnaujančių atliekų priėmimo aikšteles, mokymas, visų pirma susijęs su atliekų priėmimo kriterijais, kurie turėtų būti taikomi visose atliekų priėmimo aikštelėse.

| — | Sistemos, pagal kurią nustatomas atskirai surenkamų pavojingų buitinių atliekų kiekis, nustatymas ir surinkto kiekio bei surinkimo išlaidų vienam gyventojui per metus apskaičiavimas yra veiksmingas būdas stebėti surinkimo sistemos rezultatus, nustatyti tikslus ir ilgainiui įvertinti jos raidą. |
| --- | --- |

—

Sistemos, pagal kurią nustatomas atskirai surenkamų pavojingų buitinių atliekų kiekis, nustatymas ir surinkto kiekio bei surinkimo išlaidų vienam gyventojui per metus apskaičiavimas yra veiksmingas būdas stebėti surinkimo sistemos rezultatus, nustatyti tikslus ir ilgainiui įvertinti jos raidą.

3.3.   Sąmoningumo ugdymas ir komunikacija

Komunikacija yra labai svarbi siekiant informuoti ir motyvuoti namų ūkius rūšiuoti atliekas jų susidarymo vietoje. Komunikacija yra būtina siekiant informuoti gyventojus apie tai, kaip rūšiuoti atliekas, ir sukurti paramos bazę, tačiau jos retai pakanka, kad būtų pakeistas bendruomenės elgesys, susijęs su rūšiavimu. Todėl, siekiant sėkmingo bendravimo, ji turėtų būti papildoma ekonominėmis paskatomis ir vykdymo užtikrinimu.

| 14 gerosios patirties pavyzdys

  Liubliana (Slovėnija) išsiskiria tuo, kad joje dėl biologinių atliekų ir perdirbamų atliekų surinkimo „nuo durų iki durų“ sistemos, papildytos atliekų priėmimo aikštelėmis, surenkama 73 proc. perdirbamų atliekų. Siekiant skatinti rūšiavimą atliekų susidarymo vietoje, perdirbti tinkamos sausos atliekos surenkamos dažniau nei galutinės atliekos. Norint pasiekti tokį aukštą surinkimo lygį, svarbu naudotis socialiniais tinklais ir SMS žinutėmis informuoti apie surinkimo datas, parinktas pagal kiekvieno piliečio profilį. Viešoji atliekų tvarkymo bendrovė „Snaga“ taip pat naudojasi socialiniais tinklais (internetu, SMS paslauga, „Facebook“, „Twitter“), kad užtikrintų naudotojui patogesnes surinkimo paslaugas. Miesto centre esantys požeminiai surinkimo įrenginiai palengvina surinkimą, bet negadina vaizdo. |
| --- |

14 gerosios patirties pavyzdys

Liubliana (Slovėnija) išsiskiria tuo, kad joje dėl biologinių atliekų ir perdirbamų atliekų surinkimo „nuo durų iki durų“ sistemos, papildytos atliekų priėmimo aikštelėmis, surenkama 73 proc. perdirbamų atliekų. Siekiant skatinti rūšiavimą atliekų susidarymo vietoje, perdirbti tinkamos sausos atliekos surenkamos dažniau nei galutinės atliekos. Norint pasiekti tokį aukštą surinkimo lygį, svarbu naudotis socialiniais tinklais ir SMS žinutėmis informuoti apie surinkimo datas, parinktas pagal kiekvieno piliečio profilį. Viešoji atliekų tvarkymo bendrovė „Snaga“ taip pat naudojasi socialiniais tinklais (internetu, SMS paslauga, „Facebook“, „Twitter“), kad užtikrintų naudotojui patogesnes surinkimo paslaugas. Miesto centre esantys požeminiai surinkimo įrenginiai palengvina surinkimą, bet negadina vaizdo.

Plėtojant paveikią komunikaciją reikėtų atsižvelgti į toliau išvardytus aspektus. Namų ūkiai gali gauti informaciją apie atliekų rūšiavimą iš įvairių šaltinių, pavyzdžiui, didesnės gamintojo atsakomybės organizacijų, vietos valdžios institucijų, taip pat nacionalinių ir regioninių valdžios institucijų. Siekiant kuo didesnio tokios komunikacijos poveikio ir sinergijos, rekomenduojama:

| — | suderinti jos apimtį ir turinį, |
| --- | --- |

—

suderinti jos apimtį ir turinį,

| — | vykdyti informavimo kampanijas vienu metu įvairiais kanalais: per televiziją, radiją, socialiniuose tinkluose, interneto svetainėse, laikraščiuose, vietos žurnaluose ir t. t., |
| --- | --- |

—

vykdyti informavimo kampanijas vienu metu įvairiais kanalais: per televiziją, radiją, socialiniuose tinkluose, interneto svetainėse, laikraščiuose, vietos žurnaluose ir t. t.,

| — | informaciją ir kalbą pritaikyti kiekvienai tikslinei grupei ir stengtis informuoti pažeidžiamus namų ūkius, kurie dažnai turi nedaug galimybių gauti informaciją, |
| --- | --- |

—

informaciją ir kalbą pritaikyti kiekvienai tikslinei grupei ir stengtis informuoti pažeidžiamus namų ūkius, kurie dažnai turi nedaug galimybių gauti informaciją,

| — | nustatyti rodiklius ir juos naudoti siekiant periodiškai įvertinti informuotumo lygį. Taip galima įvertinti ir patobulinti kampanijas ir nustatyti būsimus komunikacijos prioritetus, |
| --- | --- |

—

nustatyti rodiklius ir juos naudoti siekiant periodiškai įvertinti informuotumo lygį. Taip galima įvertinti ir patobulinti kampanijas ir nustatyti būsimus komunikacijos prioritetus,

| — | pateikti aiškius nurodymus dėl atliekų surinkimo maišų, o surinkimo punktuose sumažinti netikslinių medžiagų kiekį. |
| --- | --- |

—

pateikti aiškius nurodymus dėl atliekų surinkimo maišų, o surinkimo punktuose sumažinti netikslinių medžiagų kiekį.

| 15 gerosios patirties pavyzdys

  Kaip nurodyta 8 pavyzdyje, „Cyclamed“ (52) yra didesnės gamintojo atsakomybės organizacija, kuri koordinuoja ir finansuoja nebegaliojančių (arba nepanaudotų) vaistų surinkimą Prancūzijoje. Įgyvendindama komunikacijos strategiją ji siekia užtikrinti, kad vartotojai rūšiuotų ir grąžintų nepanaudotus vaistus į vaistines, o pakuotes ir informacinius lapelius mestų į popieriui skirtas šiukšlių dėžes. 2018 m. pasiektas 62 proc. surinkimo lygis. Informavimo veikla skirta vartotojams ir joje dalyvauja vaistinės, platintojai ir savivaldybės.
  Informavimo veiksmai, kurių imtasi 2018 m.:






  — | Trumpas filmukas (< 80 sekundžių trukmės), pateikiamas internete ir rodomas vaistinėse esančiuose ekranuose. Filmuke paprastai ir linksmai pateikiamos rūšiavimo instrukcijos. |
| --- | --- |

15 gerosios patirties pavyzdys

Kaip nurodyta 8 pavyzdyje, „Cyclamed“ (52) yra didesnės gamintojo atsakomybės organizacija, kuri koordinuoja ir finansuoja nebegaliojančių (arba nepanaudotų) vaistų surinkimą Prancūzijoje. Įgyvendindama komunikacijos strategiją ji siekia užtikrinti, kad vartotojai rūšiuotų ir grąžintų nepanaudotus vaistus į vaistines, o pakuotes ir informacinius lapelius mestų į popieriui skirtas šiukšlių dėžes. 2018 m. pasiektas 62 proc. surinkimo lygis. Informavimo veikla skirta vartotojams ir joje dalyvauja vaistinės, platintojai ir savivaldybės.

Informavimo veiksmai, kurių imtasi 2018 m.:

—

Trumpas filmukas (< 80 sekundžių trukmės), pateikiamas internete ir rodomas vaistinėse esančiuose ekranuose. Filmuke paprastai ir linksmai pateikiamos rūšiavimo instrukcijos.

| — | Trumpi vaizdo įrašai (12 sekundžių trukmės), skirti socialiniams tinklams ir elektroninėms reklaminėms lentoms (pvz., vaistinėse), kad būtų užtikrintas informuotumas. |
| --- | --- |

—

Trumpi vaizdo įrašai (12 sekundžių trukmės), skirti socialiniams tinklams ir elektroninėms reklaminėms lentoms (pvz., vaistinėse), kad būtų užtikrintas informuotumas.

| — | Plakatai, skrajutės ir infografikai – juos galima rasti interneto svetainėje, taip pat jie pateikiami vaistinėse ir savivaldybių svetainėse. Pagrindiniai duomenys ir vaizdinės rūšiavimo instrukcijos pateikiami siekiant motyvuoti vartotojus rūšiuoti. |
| --- | --- |

—

Plakatai, skrajutės ir infografikai – juos galima rasti interneto svetainėje, taip pat jie pateikiami vaistinėse ir savivaldybių svetainėse. Pagrindiniai duomenys ir vaizdinės rūšiavimo instrukcijos pateikiami siekiant motyvuoti vartotojus rūšiuoti.

| — | Reklamjuostės su pagrindine informacija, kurias vaistinės ar kiti subjektai gali lengvai naudoti savo interneto svetainėse. |
| --- | --- |

—

Reklamjuostės su pagrindine informacija, kurias vaistinės ar kiti subjektai gali lengvai naudoti savo interneto svetainėse.

| — | Iliustruota komiksų knygelė, kurioje yra ir „žaidimų“, kuriuos galima užpildyti. |
| --- | --- |

—

Iliustruota komiksų knygelė, kurioje yra ir „žaidimų“, kuriuos galima užpildyti.

| — | Lipdukai su pagrindine informacija apie rūšiavimą (< 15 žodžių), skirti vaistinėms ir platintojų pristatymo furgonams. |
| --- | --- |

—

Lipdukai su pagrindine informacija apie rūšiavimą (< 15 žodžių), skirti vaistinėms ir platintojų pristatymo furgonams.

| — | Interneto svetainė su specialiais puslapiais, skirtais tikslinėms grupėms ir partneriams: vartotojams, vaistinėms, platintojams ir savivaldybėms. Svetainėje yra sąveikių funkcijų, pavyzdžiui, dalyvaujančių vaistinių, kurios priima nebegaliojančius vaistus, geografinės vietos nustatymo funkcija, pateikiami viktorinos ir atsiliepimai. |
| --- | --- |

—

Interneto svetainė su specialiais puslapiais, skirtais tikslinėms grupėms ir partneriams: vartotojams, vaistinėms, platintojams ir savivaldybėms. Svetainėje yra sąveikių funkcijų, pavyzdžiui, dalyvaujančių vaistinių, kurios priima nebegaliojančius vaistus, geografinės vietos nustatymo funkcija, pateikiami viktorinos ir atsiliepimai.

| — | Socialiniai tinklai – tinklaraštis, dalyvavimas socialiniuose tinkluose „Facebook“ ir „Twitter“. Siekiant įvertinti poveikį, nustatomas sekėjų skaičius. |
| --- | --- |

—

Socialiniai tinklai – tinklaraštis, dalyvavimas socialiniuose tinkluose „Facebook“ ir „Twitter“. Siekiant įvertinti poveikį, nustatomas sekėjų skaičius.

| — | Mobilioji programėlė su atnaujinama vaistų paieškos sistema. Pusiau automatinės žinutės, kurios gali būti pritaikytos atsižvelgiant į naudotojo poreikius, ir rūšiavimo instrukcijos. |
| --- | --- |

—

Mobilioji programėlė su atnaujinama vaistų paieškos sistema. Pusiau automatinės žinutės, kurios gali būti pritaikytos atsižvelgiant į naudotojo poreikius, ir rūšiavimo instrukcijos.

| — | Informacinis biuletenis, skirtas vaistinėms, kuriame skelbiamos naujienos apie surinkimo sistemą, taip pat daug kitų straipsnių, kuriais siekiama padidinti aktualumą ir aprėptį. Poveikį vertina išorės bendrovė atlikdama apklausas vaistinėse. |
| --- | --- |

—

Informacinis biuletenis, skirtas vaistinėms, kuriame skelbiamos naujienos apie surinkimo sistemą, taip pat daug kitų straipsnių, kuriais siekiama padidinti aktualumą ir aprėptį. Poveikį vertina išorės bendrovė atlikdama apklausas vaistinėse.

| — | Reklama, skelbiama Prancūzijos vaistininkų žurnale, kuria raginama skirti „surinkimo ambasadorius“. |
| --- | --- |

—

Reklama, skelbiama Prancūzijos vaistininkų žurnale, kuria raginama skirti „surinkimo ambasadorius“.

| — | Reguliarūs susitikimai su šio sektoriaus federacijų atstovais, siekiant pateikti naujausią informaciją ir gauti grįžtamąją informaciją, kad būtų pagerintos paslaugos ir užtikrintas visų tiekimo grandinės partnerių dalyvavimas. |
| --- | --- |

—

Reguliarūs susitikimai su šio sektoriaus federacijų atstovais, siekiant pateikti naujausią informaciją ir gauti grįžtamąją informaciją, kad būtų pagerintos paslaugos ir užtikrintas visų tiekimo grandinės partnerių dalyvavimas.

| — | Kitos kampanijos – parama kampanijoms ir renginiams, kuriuos organizuoja atitinkamos kompetentingos institucijos ir kitos didesnės gamintojo atsakomybės organizacijos, siekiant pabrėžti atskiro visų atliekų surinkimo svarbą. |
| --- | --- |

—

Kitos kampanijos – parama kampanijoms ir renginiams, kuriuos organizuoja atitinkamos kompetentingos institucijos ir kitos didesnės gamintojo atsakomybės organizacijos, siekiant pabrėžti atskiro visų atliekų surinkimo svarbą.

| — | Savivaldybėms pritaikyta informacija ir dalyvavimas savivaldybių organizuojamuose renginiuose. |
| --- | --- |

—

Savivaldybėms pritaikyta informacija ir dalyvavimas savivaldybių organizuojamuose renginiuose.

Gerąja patirtimi pagrįsti patarimai

| — | Visi su pavojingų buitinių atliekų tvarkymu susiję subjektai (pvz., vietos valdžios institucijos, atliekų tvarkymo subjektai ir gamintojų vardu didesnės gamintojų atsakomybės įpareigojimus įgyvendinančios organizacijos) turėtų pateikti aiškias, nuoseklias ir išsamias pavojingų buitinių atliekų prevencijos, identifikavimo, rūšiavimo ir šalinimo instrukcijas (įskaitant geresnį pavojingų produktų ženklinimą). Pranešimai turėtų būti paprasti, kad su daug įvairių pavojingų buitinių atliekų susiduriantys vartotojai nebūtų klaidinami. |
| --- | --- |

—

Visi su pavojingų buitinių atliekų tvarkymu susiję subjektai (pvz., vietos valdžios institucijos, atliekų tvarkymo subjektai ir gamintojų vardu didesnės gamintojų atsakomybės įpareigojimus įgyvendinančios organizacijos) turėtų pateikti aiškias, nuoseklias ir išsamias pavojingų buitinių atliekų prevencijos, identifikavimo, rūšiavimo ir šalinimo instrukcijas (įskaitant geresnį pavojingų produktų ženklinimą). Pranešimai turėtų būti paprasti, kad su daug įvairių pavojingų buitinių atliekų susiduriantys vartotojai nebūtų klaidinami.

| — | Apie atliekų priėmimo aikštelių ir kitų pavojingų buitinių atliekų surinkimo punktų vietas ir darbo laiką turėtų būti plačiai informuojama įvairiais kanalais, įskaitant socialinius tinklus, užtikrinant, kad informacija pasiektų visas gyventojų grupes. |
| --- | --- |

—

Apie atliekų priėmimo aikštelių ir kitų pavojingų buitinių atliekų surinkimo punktų vietas ir darbo laiką turėtų būti plačiai informuojama įvairiais kanalais, įskaitant socialinius tinklus, užtikrinant, kad informacija pasiektų visas gyventojų grupes.

| — | Didinti gyventojų informuotumą ir dalyvavimą padeda vietos suinteresuotųjų subjektų (pvz., rajono asociacijų) ir socialinių grupių dalyvavimas surenkant pavojingas buitines atliekas. |
| --- | --- |

—

Didinti gyventojų informuotumą ir dalyvavimą padeda vietos suinteresuotųjų subjektų (pvz., rajono asociacijų) ir socialinių grupių dalyvavimas surenkant pavojingas buitines atliekas.

| — | Remiamos švietimo programos, visų pirma skirtos vaikams, kurie yra geri tinkamo atliekų tvarkymo praktikos „ambasadoriai“. Šviečiant vaikus apie pavojingų buitinių atliekų surinkimo svarbą ir praktiką (organizuojant kursus, apsilankymus vietoje ir pan.), jų tėvai ir vyresnieji asmenys taip pat netiesiogiai skatinami rūšiuoti atliekas. |
| --- | --- |

—

Remiamos švietimo programos, visų pirma skirtos vaikams, kurie yra geri tinkamo atliekų tvarkymo praktikos „ambasadoriai“. Šviečiant vaikus apie pavojingų buitinių atliekų surinkimo svarbą ir praktiką (organizuojant kursus, apsilankymus vietoje ir pan.), jų tėvai ir vyresnieji asmenys taip pat netiesiogiai skatinami rūšiuoti atliekas.

| — | Tinkamai rūšiuoti ir šalinti atliekas gali paskatinti informacijos apie žalingas netinkamo pavojingų buitinių atliekų šalinimo pasekmes visuomenės sveikatai ir aplinkai teikimas. |
| --- | --- |

—

Tinkamai rūšiuoti ir šalinti atliekas gali paskatinti informacijos apie žalingas netinkamo pavojingų buitinių atliekų šalinimo pasekmes visuomenės sveikatai ir aplinkai teikimas.

3.4.   Vykdymo užtikrinimas

Dėl netinkamo surinkimo ir šalinimo blogėja surinktų ir panaudoti skirtų atliekų kokybė. Pavojingos buitinės atliekos, surinktos kartu su mišriomis buitinėmis atliekomis ir kitomis nepavojingomis atliekomis, daro neigiamą poveikį kokybiško tų atliekų perdirbimo galimybėms. Nors komunikacija padeda namų ūkiams suprasti, kaip tinkamai rūšiuoti atliekas, reikalingos tam tikros paskatos arba kontrolė ir vykdymo užtikrinimas. Veiksmai, kurių kompetentingos institucijos gali imtis praktikoje:

| — | vizualiai tikrinti skaidrių atliekų surinkimo maišus: maišai turėtų būti pažymėti kaip neatitinkantys reikalavimų ir palikti surinkimo punkte, jeigu juose yra medžiagų, kurios nėra įtrauktos į atitinkamą atskiro surinkimo sistemą. |
| --- | --- |

—

vizualiai tikrinti skaidrių atliekų surinkimo maišus: maišai turėtų būti pažymėti kaip neatitinkantys reikalavimų ir palikti surinkimo punkte, jeigu juose yra medžiagų, kurios nėra įtrauktos į atitinkamą atskiro surinkimo sistemą.

| — | Tikrinti svorį: tikrinamos tam tikros įtartino svorio atliekos, pavyzdžiui, jei aliumininių ir plastikinių pakuočių arba biologinių atliekų surinkimo talpykla yra pernelyg sunki, tai gali reikšti, kad joje yra nenumatytų medžiagų, pavyzdžiui, dirvožemio. |
| --- | --- |

—

Tikrinti svorį: tikrinamos tam tikros įtartino svorio atliekos, pavyzdžiui, jei aliumininių ir plastikinių pakuočių arba biologinių atliekų surinkimo talpykla yra pernelyg sunki, tai gali reikšti, kad joje yra nenumatytų medžiagų, pavyzdžiui, dirvožemio.

| — | Baudos: gali būti ne tik atsisakoma paimti maišus ar dėžes, kuriuose yra netinkamai išrūšiuotų atliekų, bet ir taikomos administracinės baudos, kurios yra veiksminga priemonė tinkamam atskiram atliekų surinkimui jų susidarymo vietoje skatinti. Baudos taip pat padeda išvengti atvejų, kai maišai, kuriuos išvežti atsisakyta, lieka nesurinkti viešoje vietoje. Tačiau baudos turėtų papildyti atitinkamas ekonomines paskatas, įtikinimą ir komunikaciją, jos negali pakeisti šių priemonių. |
| --- | --- |

—

Baudos: gali būti ne tik atsisakoma paimti maišus ar dėžes, kuriuose yra netinkamai išrūšiuotų atliekų, bet ir taikomos administracinės baudos, kurios yra veiksminga priemonė tinkamam atskiram atliekų surinkimui jų susidarymo vietoje skatinti. Baudos taip pat padeda išvengti atvejų, kai maišai, kuriuos išvežti atsisakyta, lieka nesurinkti viešoje vietoje. Tačiau baudos turėtų papildyti atitinkamas ekonomines paskatas, įtikinimą ir komunikaciją, jos negali pakeisti šių priemonių.

Šia apgailėtina nekontroliuojamo ir neteisėto atliekų išmetimo praktika nepaisoma tinkamo atliekų surinkimo ir prevencijos paskatų ir daromas didelis neigiamas poveikis aplinkai ir visuomenės sveikatai. Nekontroliuojamo ir neteisėto atliekų išmetimo prevencijos ir vykdymo užtikrinimo strategijos įgyvendinimas – sėkmingo atliekų tvarkymo pagrindas. Didesnėmis paskatomis tinkamai tvarkyti pavojingas buitines atliekas tokia praktika retėja, todėl likę vykdymo užtikrinimo veiksmai tampa veiksmingesni.

Nacionalinės ar regioninės valdžios institucijos gali toliau gerinti rezultatus atlikdamos savivaldybių lyginamąją analizę ir skatindamos dalytis gerąja patirtimi vykdymo užtikrinimo srityje. Lyginamoji analizė turi būti atliekama tarp panašiomis savybėmis pasižyminčių savivaldybių ar regionų. Pavyzdžiui, Flandrijos (Belgija) savivaldybės yra suskirstytos į 16 grupių, kurioms nustatyti skirtingi atskiro surinkimo tikslai (53). Kriterijai, kuriomis pagrįstas suskirstymas į grupes, be kita ko, yra gyventojų amžius, migracija, turizmas ir urbanizacijos lygis. Komunalinių atliekų tvarkymo sistemų veiksmingumo lyginamosios analizės metodikas galima rasti literatūroje (54).

| 16 gerosios patirties pavyzdys

  Liuksemburgo Didžiojoje Hercogystėje 2012 m. kovo 21 d. priimtu Atliekų tvarkymo įstatymu įpareigojama, kad daugiabučiai pastatai turėtų atskiro atliekų surinkimo įrenginius. Pagal „SuperDrecksKëscht®“, integruotą atliekų surinkimo sistemą, pastatų administratoriams teikiamos nemokamos konsultavimo paslaugos, kad būtų remiamas įgyvendinimas vietos lygmeniu: rengiami apsilankymai vietoje, per kuriuos išanalizuojama esama padėtis, teikiamos rekomendacijos dėl rūšiavimo infrastruktūros, taip pat teikiama pagalba bendraujant su gyventojais. Ši teisinė prievolė, pagrįsta integruotu požiūriu, prisidėjo prie aukšto atliekų surinkimo lygio (55).
  Gerąja patirtimi pagrįsti patarimai






  — | Įgyvendinant teisinę prievolę daugiabučiuose pastatuose įdiegti tinkamą atliekų rūšiavimo infrastruktūrą pastatų administratoriai ir savininkai skatinami imtis veiksmų. Šios prievolės derinimas su praktinėmis paramos paslaugomis (apsilankymais vietoje, pranešimų formomis) pasirodė esąs veiksminga priemonė siekiant skatinti pavojingų buitinių atliekų rūšiavimą daugiabučiuose pastatuose, kad būtų išvengta netinkamo jų šalinimo. |
| --- | --- |

16 gerosios patirties pavyzdys

Liuksemburgo Didžiojoje Hercogystėje 2012 m. kovo 21 d. priimtu Atliekų tvarkymo įstatymu įpareigojama, kad daugiabučiai pastatai turėtų atskiro atliekų surinkimo įrenginius. Pagal „SuperDrecksKëscht®“, integruotą atliekų surinkimo sistemą, pastatų administratoriams teikiamos nemokamos konsultavimo paslaugos, kad būtų remiamas įgyvendinimas vietos lygmeniu: rengiami apsilankymai vietoje, per kuriuos išanalizuojama esama padėtis, teikiamos rekomendacijos dėl rūšiavimo infrastruktūros, taip pat teikiama pagalba bendraujant su gyventojais. Ši teisinė prievolė, pagrįsta integruotu požiūriu, prisidėjo prie aukšto atliekų surinkimo lygio (55).

Gerąja patirtimi pagrįsti patarimai

—

Įgyvendinant teisinę prievolę daugiabučiuose pastatuose įdiegti tinkamą atliekų rūšiavimo infrastruktūrą pastatų administratoriai ir savininkai skatinami imtis veiksmų. Šios prievolės derinimas su praktinėmis paramos paslaugomis (apsilankymais vietoje, pranešimų formomis) pasirodė esąs veiksminga priemonė siekiant skatinti pavojingų buitinių atliekų rūšiavimą daugiabučiuose pastatuose, kad būtų išvengta netinkamo jų šalinimo.

| — | Stebėdami netinkamai išrūšiuotų pavojingų buitinių atliekų koncentraciją ir rūšis galutinių atliekų maišuose atliekų tvarkytojai gali nustatyti prioritetus, kad galėtų sutelkti savo vykdymo užtikrinimo ir komunikacijos pastangas. |
| --- | --- |

—

Stebėdami netinkamai išrūšiuotų pavojingų buitinių atliekų koncentraciją ir rūšis galutinių atliekų maišuose atliekų tvarkytojai gali nustatyti prioritetus, kad galėtų sutelkti savo vykdymo užtikrinimo ir komunikacijos pastangas.

| — | Tiriant neteisėtai suverstas atliekas kartais galima nustatyti pažeidėjo tapatybę, kuria remiantis galima imtis vykdymo užtikrinimo veiksmų. Baudų nustatymas ir rizikos gauti baudą suvokimas skatina elgesio pokyčius. |
| --- | --- |

—

Tiriant neteisėtai suverstas atliekas kartais galima nustatyti pažeidėjo tapatybę, kuria remiantis galima imtis vykdymo užtikrinimo veiksmų. Baudų nustatymas ir rizikos gauti baudą suvokimas skatina elgesio pokyčius.

4.   ŠALTINIAI

ACR+ (2019 m.), Užstato grąžinimo sistemos Europoje.

Adamcová, D. et al., Household Solid Waste Composition Focusing on Hazardous Waste. Pol. J. Environ. Stud. Vol. 25, No. 2 (2016), 487-493, http://www.pjoes.com/Household-Solid-Waste-Composition-Focusing-on-Hazardous-Waste,61011,0,2.html.

Adème (2017), Les filières à responsabilité élargie du producteur, https://www.conibi.fr/uploads/pdf/comm/FILIERES-REP-EDITION2017.pdf, https://www.ademe.fr/sites/default/files/assets/documents/responsabilite_elargie_du_producteur_rep_memo2017_010401.pdf.

Amsterdam (2015), Afvalketen in Beeld.

Andreasi Bassi, S., Christensen, T.H., Damgaard, A. (2017), Environmental performance of household waste management in Europe – an example of 7 countries, Waste Management, 69, 545-557, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0956053X17305342.

aus der Beek, T. et al. (2016), „Pharmaceuticals in the environment.Global occurrences and perspectives“, Environmental Toxicology and Chemistry, Vol. 35/4, p. 823-835, http://dx.doi.org/10.1002/etc.3339.

Bio Intelligence (2012), Use of economic instruments and waste management performances.

Cyclamed (2019), Rapport annuel 2018.

D’emweltverwaltung (2018), Plan national de gestion des déchets et ressources.

Dijkgraaf, E., Vollebergh, H. (2004), Burn or bury? A social cost comparison of final waste disposal methods, Ecological economics, 5, 233-247.

Dubois, M. (2013), Disparity in European taxation of combustible waste, Waste Management 7, 1575-1576.

Europos Komisija (2002a), Study on hazardous household waste (HHW) with a main emphasis on hazardous household chemicals (HHC).

Europos Komisija (2002b), Costs for municipal waste management in the EU.

EAA (2015), Prevention of hazardous waste in Europe.

EAA (2019), Paving the way for a circular economy, Insights on status and potential, https://www.eea.europa.eu/publications/circular-economy-in-europe-insights.

Eurostatas (2008), Municipal solid waste composition EU 27.

Giegrich J., Mampel U., Franke B., Müller F., Knappe F. (1993), Eintrag organischer und anorganischer Schadstoffe in den Abfall über Produkte (Organinių ir neorganinių teršalų patekimas į atliekas per produktus). Ifeu-Institut für Energie- und Umweltforschung Heidelberg GmbH. F+E-Vorhaben Nr. 10310602 under contract with Umweltbundesamt Berlin; Heidelberg, 1993 m. gruodžio mėn.

Lavigne, C., De Jaeger, S., Rogge, N. (2019), identifying the most relevant peers for benchmarking waste management performance: A conditional directional distance Benefit-of-the-Doubt approach, Waste Management, 89, 418-429.

Letcher, T. M., & Vallero, D. A. (Eds.) (2019), Waste: A handbook for management. Academic Press.

Nainggolan. D. et al. Ecological Economics 166 (2019), 106402. Consumers in a Circular Economy: Economic Analysis of Household Waste.Sorting Behaviour.

EBPO (2012), Sustainable materials management, Making better use of resources, https://www.oecd.org/env/waste/smm-makingbetteruseofresources.htm.

OVAM (2010), Uitvoeringsplan milieuverantwoord beheer van huishoudelijke afvalstoffen.

OVAM (2018), Huishoudelijk Afval en gelijkaardig bedrijfsafval.

OVAM (2019), Planaanpassing Uitvoeringsplan huishoudelijk afval en gelijkaardig bedrijfsafval goedgekeurd door de Vlaamse Regering op 17 mei 2019.

START project (2008), Management Strategies for Pharmaceuticals in Drinking Water, http://www.start-project.de. Cituojama: https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2866706/pdf/ehp-118-a210.pdf.

UNEP (2016), Guidelines for Framework legislation for Integrated Waste Management, https://stg-wedocs.unep.org/handle/20.500.11822/22098.

Besluit van de Vlaamse Regering tot vaststelling van het Vlaams reglement betreffende het duurzaam beheer van materiaalkringlopen en afvalstoffen (Vlarema) bijlage 5.1.4, https://navigator.emis.vito.be/mijn-navigator?woId=44718 - https://www.ovam.be/sites/default/files/atoms/files/Minimum-%20en%20maximumtarieven%202019%20voor%20huisvuil%20en%20grofvuil.pdf.

Worldbank (2018), What a waste 2.0.

WRAP (2014), Waste Regulations Route Map, http://www.wrap.org.uk/sites/files/wrap/Route%20Map%20Revised%20Dec%2014.pdf.

---

(1)  OL L 312, 2008 11 22, p. 3.

(2)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2018/851, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2008/98/EB dėl atliekų (OL L 150, 2018 6 14, p. 109), 41 konstatuojamoji dalis.

(3)  Žr., pvz., 2017 m. Andreasi et al. atliktą įvairių atliekų sudėties apžvalgą.

(4)  Adamcová, D. et al. (2016 m.).

(5)  EAA (2015 m.) ir D’emwelverwaltung (2018 m.).

(6)  2000 m. gegužės 3 d. Komisijos sprendimas 2000/532/EB, pakeičiantis Sprendimą 94/3/EB, nustatantį atliekų sąrašą pagal Tarybos direktyvos 75/442/EEB dėl atliekų 1 straipsnio a dalį, ir Tarybos sprendimą 94/904/EB, nustatantį pavojingų atliekų sąrašą pagal Tarybos direktyvos 91/689/EEB dėl pavojingų atliekų 1 straipsnio 4 dalį (OL L 226, 2000 9 6, p. 3).

(7)  Komisijos pranešimas – Atliekų klasifikavimo techninės gairės (OL C 124, 2018 4 9, p. 1).

(8)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/household_report.pdf

(9)  Letcher ir Vallero (2019 m.).

(10)  https://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/household_report.pdf

(11)  https://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/20180227_Haz_Waste_Final_RepV5_clear.pdf

(12)  D’emweltverwaltung (2018 m.).

(13)  https://www.acrplus.org/images/project/R4R/Good_Practices/GP_Odense_hazardous-waste-collection.pdf

(14)  https://www.acrplus.org/images/project/R4R/Good_Practices/GP_ORDIF_mobile-civic amenity site.pdf

(15)  https://cdn.paris.fr/paris/2020/06/10/4beadd723295ce69dcd7acbcbe0a582f.pdf

(16)  https://www.acrplus.org/images/project/R4R/Good_Practices/GP_Tallinn_hazardous-waste-collection.pdf

(17)  https://www.ecologique-solidaire.gouv.fr/dechets-diffus-specifiques-menagers

(18)  1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyva 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų (OL L 182, 1999 7 16, p. 1).

(19)  Komisijos pranešimas – Atliekų klasifikavimo techninės gairės (OL C 124, 2018 4 9, p. 1).

(20)  Vokietijos federalinė aplinkos agentūra (vok. Umweltbundesamt) apskaičiavo, kad iš viso apie 30 proc. parduotų vaistų lieka nepanaudoti ir yra išmetami.

(21)  2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (OL L 311, 2001 11 28, p. 67).

(22)  Tinklas „Health care without harm“ (HCWH). Europa sukūrė duomenų bazę, kurios tikslas – apžvelgti dabartines ir ankstesnes vietos, regioninių ir nacionalinių NVO, Europos projektų ir ES valstybių narių nacionalinių ir (arba) regioninių valdžios institucijų iniciatyvas, kuriomis siekiama kovoti su vaistais aplinkoje ir vaistų atliekomis: http://saferpharma.org/pie-initiatives-database/?_sft_area_of_interest=unused-expired-pharmaceutical-disposal-practices.

(23)  EBPO (2019 m.), https://www.oecd.org/chemicalsafety/pharmaceutical-residues-in-freshwater-c936f42d-en.htm.

(24)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/29890607 ir https://doi.org/10.1016/j.scitotenv.2012.04.028.

(25)  aus der Beek, T. et al. (2016 m.).

(26)  Ademe (2017 m.)

(27)  https://www.sigre.es/

(28)  https://www.cyclamed.org/wp-content/uploads/2019/09/CYCLAMED_INFOGRAPHIE_2018-3-1024x1024.jpg

(29)  PSO, 2014 m. Safe management of wastes from health-care activities, https://www.who.int/water_sanitation_health/publications/wastemanag/en/.

(30)  Valstybės narės / regiono ataskaitą galima rasti ACR+ interneto svetainės skirsnyje apie COVID-19, https://www.acrplus.org/en/municipal-waste-management-covid-19.

(31)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/infection-prevention-control-household-management-covid-19

(32)  Waste management in the context of the coronavirus crisis (2020 m. balandžio mėn.), https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/waste_management_guidance_dg-env.pdf.

(33)  https://www.who.int/water_sanitation_health/publications/technologies-for-the-treatment-of-infectious-and-sharp-waste/en/

(34)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).

(35)  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB, (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

(36)  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/148/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto veikimu darbe (OL L 330, 2009 12 16, p. 28).

(37)  Pažangiausi metodai: asbestas – galimi apdorojimo metodai Flandrijoje. Apribojimai ir galimybės (2016 m.) https://www.ovam.be/sites/default/files/atoms/files/State%20of%20the%20art%20asbestos%20waste%20treatement.pdf

(38)  https://www.researchgate.net/publication/279340427_Regulations_in_the_European_Union_with_Emphasis_on_Germany_Sweden_and_Slovenia

(39)  Vokietijos aplinkos agentūrai atlikus išsamų tyrimą (Giegrich et al., 1993 m.) padaryta išvada, kad arsenas yra pagrindinis filtrato kancerogeniškumo veiksnys.

(40)  Žr. 35 išnašą.

(41)  Pavyzdžiui, aukštos temperatūros akmens anglių degutas [EC: 266-028-2].

(42)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/household_report.pdf

(43)  Žr. 35 išnašą.

(44)  http://ec.europa.eu/environment/chemicals/mercury/pdf/study_report2008.pdf

(45)  2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/852 dėl gyvsidabrio, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1102/2008 (OL L 137, 2017 5 24, p. 1).

(46)  Be kita ko, žr. EBPO (2012 m.), WRAP (2014 m.), UNEP (2016 m.) ir EAA (2019 m.).

(47)  Besluit van de Vlaamse Regering tot vaststelling van het Vlaams reglement betreffende het duurzaam beheer van materiaalkringlopen en afvalstoffen (Vlarema) bijlage 5.1.4.

(48)  Žr. išsamias diskusijas apie aplinkosaugos mokesčius adresu https://ex-tax.com/.

(49)  Žr. ACR+ (2019 m.) Europoje veikiančių užstato grąžinimo sistemų apžvalgą.

(50)  Amsterdamas (2015 m.).

(51)  OVAM (2010 m.).

(52)  „Cyclamed“ (2019 m.).

(53)  OVAM (2019 m.).

(54)  Lavigne et al. (2019 m.).

(55)  Liuksemburgo aplinkos agentūra, 2015 m.

---

PRIEDAS

Nuorodos į gerosios komunikacijos patirties pavyzdžius

Internete yra daug įtraukios komunikacijos pavyzdžių:

| — | http://www.epa.ie/pubs/reports/waste/wpp/Household_%20hazardous_waste_booklet.pdf |
| --- | --- |

—

http://www.epa.ie/pubs/reports/waste/wpp/Household_%20hazardous_waste_booklet.pdf

| — | http://www.snaga.si/en/separating-and-collecting-waste/hazardous-household-waste |
| --- | --- |

—

http://www.snaga.si/en/separating-and-collecting-waste/hazardous-household-waste

| — | https://communityrepaint.org.uk/help-support/paint-calculation/ |
| --- | --- |

—

https://communityrepaint.org.uk/help-support/paint-calculation/

| — | https://communityrepaint.org.uk/i-have-leftover-paint/give-leftover-paint-new-life/ |
| --- | --- |

—

https://communityrepaint.org.uk/i-have-leftover-paint/give-leftover-paint-new-life/

| — | https://www.ademe.fr/sites/default/files/assets/documents/produits-chimiques-donnees2015-synthese_8907.pdf |
| --- | --- |

—

https://www.ademe.fr/sites/default/files/assets/documents/produits-chimiques-donnees2015-synthese_8907.pdf

| — | https://www.aha-region.de/entsorgung/oeffnungszeiten/?L=0 |
| --- | --- |

—

https://www.aha-region.de/entsorgung/oeffnungszeiten/?L=0

| — | https://www.aha-region.de/entsorgung/sonderabfall/ |
| --- | --- |

—

https://www.aha-region.de/entsorgung/sonderabfall/

| — | https://www.arp-gan.be/pdf/memo_tri.pdf |
| --- | --- |

—

https://www.arp-gan.be/pdf/memo_tri.pdf

| — | https://www.cityoflondon.gov.uk/services/waste-and-recycling/commercial-waste/hazardous-waste-collection |
| --- | --- |

—

https://www.cityoflondon.gov.uk/services/waste-and-recycling/commercial-waste/hazardous-waste-collection

| — | https://www.est-ensemble.fr/decheteries-mobiles |
| --- | --- |

—

https://www.est-ensemble.fr/decheteries-mobiles

| — | https://vanha.hsy.fi/en/residents/sorting/instructions/hazardouswaste/Pages/default.aspx |
| --- | --- |

—

https://vanha.hsy.fi/en/residents/sorting/instructions/hazardouswaste/Pages/default.aspx

| — | https://vanha.hsy.fi/en/residents/sorting/wasteguide/Pages/default.aspx |
| --- | --- |

—

https://vanha.hsy.fi/en/residents/sorting/wasteguide/Pages/default.aspx

| — | https://www.kierratys.info/ |
| --- | --- |

—

https://www.kierratys.info/

| — | https://www.odensewaste.com/awareness-raising/awareness-raising/ |
| --- | --- |

—

https://www.odensewaste.com/awareness-raising/awareness-raising/

| — | https://www.offaly.ie/eng/Services/Environment/News-Publications/Free-drop-off-event-07th-July-2018.pdf |
| --- | --- |

—

https://www.offaly.ie/eng/Services/Environment/News-Publications/Free-drop-off-event-07th-July-2018.pdf

| — | https://www.sdk.lu/images/SDK-EN/PDF/Infoflyer-Residenzen-en-web.pdf |
| --- | --- |

—

https://www.sdk.lu/images/SDK-EN/PDF/Infoflyer-Residenzen-en-web.pdf

| — | https://www.sdk.lu/index.php/en/reverse-consumption/ecological-waste-management-in-the-house/stationary-collection |
| --- | --- |

—

https://www.sdk.lu/index.php/en/reverse-consumption/ecological-waste-management-in-the-house/stationary-collection

| — | https://www.tallinn.ee/eng/A-Guide-to-Sorting-Waste |
| --- | --- |

—

https://www.tallinn.ee/eng/A-Guide-to-Sorting-Waste

| — | www.dastri.fr |
| --- | --- |

—

www.dastri.fr

| — | www.raportaredeseuri.ro |
| --- | --- |

—

www.raportaredeseuri.ro

| — | http://geodechets.fr |
| --- | --- |

—

http://geodechets.fr

| — | www.vaarallinenjate.fi (suomių ir švedų kalbomis). |
| --- | --- |

—

www.vaarallinenjate.fi (suomių ir švedų kalbomis).

---

Europos Centrinis Bankas

| 2020 11 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 375/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 375/25

---

ECB ETIKOS KODEKSO DALINIS PAKEITIMAS

(Šiuo tekstu pakeičiamas ECB personalo taisyklių 0 dalies „Etikos kodeksas“ tekstas, paskelbtas 2015 m. birželio 20 d. Oficialiajame leidinyje C 204, p. 3)

(2020/C 375/02)

III dalis. ECB personalo taisyklių 0 dalis „Etikos kodeksas“ pakeičiama taip:

„III.   ECB PERSONALO TAISYKLIŲ 0 DALIS „ETIKOS KODEKSAS“

0.1.   Bendrosios nuostatos ir principai

| 0.1.1. | Privilegijos ir imunitetai, kuriais personalo nariai naudojasi pagal Protokolą dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų, yra suteikti tik siekiant užtikrinti ECB interesus. Šie privilegijos ir imunitetai jokiu būdu neatleidžia personalo narių nuo jų asmeninių pareigų vykdymo ar galiojančių įstatymų bei policijos nustatytų taisyklių laikymosi. Kilus ginčui dėl privilegijų ir imunitetų, atitinkami personalo nariai nedelsdami praneša Vykdomajai valdybai. |
| --- | --- |

0.1.1.

| 0.1.2. | Personalo nariai, esantys kitos organizacijos ar institucijos paskirtoje stažuotėje ECB arba atostogose, kad galėtų dirbti ECB pagal darbo sutartį su ECB, iš principo integruojami į ECB personalą, turi tokias pat pareigas ir teises kaip ir kiti personalo nariai ir atlieka savo profesines pareigas tik ECB naudai. |
| --- | --- |

0.1.2.

0.2   .Nepriklausomumas

0.2.1.   Interesų konfliktai

| 0.2.1.1. | Atlikdami savo profesines pareigas, personalo nariai vengia interesų konflikto. |
| --- | --- |

0.2.1.1.

| 0.2.1.2. | Interesų konfliktas – tai situacija, kai personalo nariai turi asmeninių interesų, kurie gali daryti įtaką arba atrodo, kad jie gali daryti įtaką nešališkam ir objektyviam jų profesinių pareigų vykdymui. Asmeniniai interesai – tai bet kokia finansinio ar nefinansinio pobūdžio nauda ar galima nauda personalo nariams, jų šeimos nariams, kitiems jų giminaičiams ar draugams ir artimiems pažįstamiems. |
| --- | --- |

0.2.1.2.

| 0.2.1.3 | Personalo nariai, kurie, atlikdami savo profesines pareigas, sužino apie interesų konfliktą, nedelsdami praneša apie tai savo tiesioginiam vadovui. Pasikonsultavęs su Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnyba, tiesioginis vadovas gali imtis visų tinkamų priemonių tokiam interesų konfliktui išvengti. Jei konflikto neįmanoma išspręsti arba sušvelninti kitomis tinkamomis priemonėmis, tiesioginis vadovas gali atleisti personalo narį nuo atsakomybės už atitinkamą klausimą. Jei interesų konfliktas yra susijęs su viešųjų pirkimų procedūra, tiesioginis vadovas praneša apie tai atitinkamai Viešųjų pirkimų tarnybai arba Viešųjų pirkimų komitetui, kurie nusprendžia, kokių priemonių imtis. |
| --- | --- |

0.2.1.3

| 0.2.1.4 | Prieš paskirdama kandidatą, paskiriančioji institucija, kaip apibrėžta 1a.1.1 straipsnio a punkte, vadovaudamasi kandidatų atrankos ir paskyrimo taisyklėmis, įvertina, ar dėl ankstesnės kandidato darbinės veiklos arba artimų asmeninių ryšių su personalo nariais, Vykdomosios valdybos nariais arba kitų ECB vidaus organų nariais negali kilti interesų konfliktas. Nustačiusi, kad gali kilti interesų konfliktas, paskiriančioji institucija kreipiasi į Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybą patarimo. |
| --- | --- |

0.2.1.4

0.2.2.   Dovanos ir svetingumas

| 0.2.2.1. | Personalo nariai negali nei reikalauti, nei priimti jokių jiems ar bet kokiam kitam asmeniui skirtų privalumų, kurie bet kokiu būdu susiję su jų darbu ECB. |
| --- | --- |

0.2.2.1.

| 0.2.2.2 | Privalumas – tai bet kokia finansinio ar nefinansinio pobūdžio dovana, svetingumas arba kitokia nauda, kuri objektyviai pagerina finansinę, teisinę ar asmeninę gavėjo ar bet kokio kito asmens padėtį ir kurios gavėjas neturi teisės gauti. Privalumu nelaikomas nedidelis svetingumas, pasiūlytas su darbu susijusiame susitikime. Privalumas laikomas susijusiu su gavėjo darbu ECB, jei jis siūlomas dėl gavėjo pareigų ECB, o ne iš asmeninių paskatų. |
| --- | --- |

0.2.2.2

| 0.2.2.3 | Kaip 0.2.2.1 dalies išimtis ir jei tai nėra siūloma dažnai ir ne iš to paties šaltinio, galima priimti:






  a) | privataus sektoriaus siūlomą svetingumą, kurio vertė ne didesnė kaip 50 EUR, jei tai siūloma su darbu susijusios progos kontekste. Ši išimtis netaikoma svetingumui, kurį siūlo dabartiniai ar potencialūs tiekėjai arba ECB vykdomų patikrinimų vietoje ar audito kontekste – kredito įstaigos; tokiu atveju negalima priimti jokio svetingumo; |
| --- | --- | --- |

0.2.2.3

a)

privataus sektoriaus siūlomą svetingumą, kurio vertė ne didesnė kaip 50 EUR, jei tai siūloma su darbu susijusios progos kontekste. Ši išimtis netaikoma svetingumui, kurį siūlo dabartiniai ar potencialūs tiekėjai arba ECB vykdomų patikrinimų vietoje ar audito kontekste – kredito įstaigos; tokiu atveju negalima priimti jokio svetingumo;

| b) | kitų centrinių bankų, nacionalinių viešųjų įstaigų ar Europos ir tarptautinių organizacijų siūlomų privalumų, kurie neperžengia įprastumo ir to, kas laikoma tinkama, ribų; |
| --- | --- |

b)

kitų centrinių bankų, nacionalinių viešųjų įstaigų ar Europos ir tarptautinių organizacijų siūlomų privalumų, kurie neperžengia įprastumo ir to, kas laikoma tinkama, ribų;

| c) | privalumus, siūlomus ypatingomis aplinkybėmis, kuriomis privalumų atsisakymas būtų reiškęs įžeidimą arba keltų didelį pavojų profesiniams santykiams. |
| --- | --- |

c)

privalumus, siūlomus ypatingomis aplinkybėmis, kuriomis privalumų atsisakymas būtų reiškęs įžeidimą arba keltų didelį pavojų profesiniams santykiams.

| 0.2.2.4 | Personalo nariai nedelsdami užregistruoja Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnyboje:






  a) | visus privalumus, priimtus pagal 0.2.2.3 dalies c punktą; |
| --- | --- | --- |

0.2.2.4

a)

visus privalumus, priimtus pagal 0.2.2.3 dalies c punktą;

| b) | visus privalumus, kurių vertės negalima aiškiai priskirti vertei iki 0.2.2.3 dalyje nustatytų ribų; |
| --- | --- |

b)

visus privalumus, kurių vertės negalima aiškiai priskirti vertei iki 0.2.2.3 dalyje nustatytų ribų;

| c) | visus trečiųjų šalių pasiūlytus privalumus, kuriuos priimti draudžiama. |
| --- | --- |

c)

visus trečiųjų šalių pasiūlytus privalumus, kuriuos priimti draudžiama.

Personalo nariai perduoda ECB visas dovanas, priimtas pagal 0.2.2.3 dalies c punktą. Tokios dovanos tampa ECB nuosavybe.

| 0.2.2.5 | Bet kokiu atveju privalumo priėmimas negali pažeisti ar daryti įtakos personalo objektyvumui ir veiksmų laisvei. |
| --- | --- |

0.2.2.5

0.2.3.   Viešieji pirkimai

Personalo nariai užtikrina tinkamą viešųjų pirkimų procedūrų vykdymą išlikdami objektyvūs, neutralūs ir sąžiningi, ir užtikrindami savo veiksmų skaidrumą. Personalo nariai laikosi visų bendrųjų ir specialiųjų taisyklių, susijusių su interesų konfliktų vengimu ir pranešimu, privalumų priėmimu ir profesinėmis paslaptimis.

Su viešųjų pirkimų procedūroje dalyvaujančiais tiekėjais personalo nariai bendrauja tik oficialiais kanalais ir, kai tai įmanoma, bendrauja su jais raštu.

0.2.4.   Premijos, apdovanojimai ir kiti garbės ženklai

Prieš priimdami premijas, apdovanojimus ar kitus garbės ženklus, susijusius su jų darbu ECB, personalo nariai turi gauti Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybos leidimą.

0.2.5.   Draudimas priimti iš trečiųjų šalių mokėjimus už profesinių pareigų vykdymą

Personalo nariai nepriima iš trečiųjų šalių jokių mokėjimų už jų profesinių pareigų vykdymą. Jei trečiosios šalys siūlo mokėjimus, jie turi būti mokami ECB.

Su ECB uždaviniais arba personalo nario atsakomybe susijusi veikla laikoma personalo nario profesinių pareigų dalimi. Iškilus abejonei, atsakingas tiesioginis vadovas įvertina ir nusprendžia, ar veikla laikytina profesine pareiga.

0.2.6.   Išorinė veikla

| 0.2.6.1. | Prieš imdamiesi darbinio pobūdžio išorinės veiklos arba išorinės veiklos, kuri peržengia to, kas pagrįstai gali būti laikoma laisvalaikio pramoga, ribas, personalo nariai turi gauti leidimą.
  Žmogiškųjų išteklių generalinis direktorius ar jo pavaduotojas, pasikonsultavę su Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnyba ir atitinkamais tiesioginiais vadovais, suteikia tokį leidimą, jei išorinė veikla jokiu būdu nepakenkia personalo nario profesinių pareigų ECB vykdymui ir nėra galimas interesų konflikto šaltinis.
  Toks leidimas kiekvieną kartą suteikiamas ne daugiau kaip penkeriems metams. |
| --- | --- |

0.2.6.1.

Žmogiškųjų išteklių generalinis direktorius ar jo pavaduotojas, pasikonsultavę su Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnyba ir atitinkamais tiesioginiais vadovais, suteikia tokį leidimą, jei išorinė veikla jokiu būdu nepakenkia personalo nario profesinių pareigų ECB vykdymui ir nėra galimas interesų konflikto šaltinis.

Toks leidimas kiekvieną kartą suteikiamas ne daugiau kaip penkeriems metams.

| 0.2.6.2. | Kaip 0.2.6.1 dalies išimtis, leidimo nereikia išorinei veiklai, kuri:






  i) | yra neatlygintina, ir |
| --- | --- | --- |

0.2.6.2.

i)

yra neatlygintina, ir

| ii) | vykdoma kultūros, mokslo, švietimo, sporto, labdaros, religijos, socialinio ar kitokio geranoriško darbo srityse, ir |
| --- | --- |

ii)

vykdoma kultūros, mokslo, švietimo, sporto, labdaros, religijos, socialinio ar kitokio geranoriško darbo srityse, ir

| iii) | nėra susijusi su ECB arba personalo nario profesinėmis pareigomis ECB. |
| --- | --- |

iii)

nėra susijusi su ECB arba personalo nario profesinėmis pareigomis ECB.

| 0.2.6.3. | Nepažeidžiant 0.2.6.1 ir 0.2.6.2 dalių, personalo nariai gali dalyvauti politinių ir profesinių sąjungų veikloje, tačiau šioje veikloje jie negali naudotis savo padėtimi ECB ir turi aiškiai nurodyti, kad jų asmeninis požiūris nebūtinai atitinka ECB požiūrį. |
| --- | --- |

0.2.6.3.

| 0.2.6.4. | Personalo nariai, ketinantys kandidatuoti arba išrinkti ar paskirti į viešąjį postą, praneša apie tai Žmogiškųjų išteklių generaliniam direktoriui ar jo pavaduotojui, kuris, pasikonsultavęs su Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnyba, atsižvelgęs į tarnybos interesus, posto svarbą, su juo susijusias pareigas, atlyginimą už tas pareigas ir už jų ėjimo metu patirtų išlaidų atlyginimą, nusprendžia, ar atitinkamas personalo narys:






  a) | turėtų kreiptis dėl nemokamų atostogų suteikimo dėl asmeninių priežasčių; |
| --- | --- | --- |

0.2.6.4.

a)

turėtų kreiptis dėl nemokamų atostogų suteikimo dėl asmeninių priežasčių;

| b) | turėtų kreiptis dėl kasmetinių atostogų suteikimo; |
| --- | --- |

b)

turėtų kreiptis dėl kasmetinių atostogų suteikimo;

| c) | gali gauti leidimą vykdyti savo profesines pareigas ne visą darbo dieną; |
| --- | --- |

c)

gali gauti leidimą vykdyti savo profesines pareigas ne visą darbo dieną;

| d) | gali toliau vykdyti savo profesines pareigas, kaip vykdė iki tol. |
| --- | --- |

d)

gali toliau vykdyti savo profesines pareigas, kaip vykdė iki tol.

Jei iš personalo nario pareikalaujama imti nemokamas atostogas dėl asmeninių priežasčių arba jam leidžiama vykdyti savo profesines pareigas ne visą darbo dieną, tokių nemokamų atostogų arba ne visos darbo dienos režimo trukmė atitinka personalo nario posto kadenciją.

| 0.2.6.5. | Personalo nariai vykdo išorinę veiklą ne darbo metu. Išimtiniais atvejais Žmogiškųjų išteklių generalinis direktorius ar jo pavaduotojas gali leisti nukrypti nuo šios taisyklės. |
| --- | --- |

0.2.6.5.

| 0.2.6.6. | Žmogiškųjų išteklių generalinis direktorius ar jo pavaduotojas, pasikonsultavę su Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnyba ir, jei įmanoma, išklausę personalo narį, gali bet kuriuo metu pareikalauti, kad personalo narys nutrauktų išorinę veiklą, kuri kokiu nors būdu gali pakenkti personalo nario profesinių pareigų ECB vykdymui ar yra galimas interesų konflikto šaltinis, net jei jai prieš tai buvo suteiktas leidimas. Jei to pareikalaujama, personalo nariams suteikiamas pagrįstos trukmės laikotarpis išorinei veiklai nutraukti, išskyrus atvejus, kai tarnybos interesais tokią veiklą reikia nutraukti nedelsiant. |
| --- | --- |

0.2.6.6.

0.2.7.   Sutuoktinio arba pripažinto partnerio atlygintina darbinė veikla

Personalo nariai praneša Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybai apie bet kokią jų sutuoktinio arba pripažinto partnerio atlygintiną darbinę veiklą, kuri gali sukelti interesų konfliktą. Jei darbinės veiklos pobūdis gali sukelti interesų konfliktą su personalo nario profesinėmis pareigomis, Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnyba pirmiausia praneša ir pataria atsakingam tiesioginiam vadovui, kokių tinkamų priemonių reikėtų imtis siekiant sušvelninti interesų konfliktą, įskaitant, jei reikia, personalo nario atleidimą nuo atsakomybės už atitinkamą klausimą.

0.2.8.   Apribojimai pasibaigus tarnybos laikui

Derybos dėl būsimos darbinės veiklos

| 0.2.8.1. | Derybose dėl būsimos darbinės veiklos personalo nariai elgiasi garbingai ir diskretiškai. Jei darbinės veiklos pobūdis gali sukelti interesų konfliktą su personalo nario profesinėmis pareigomis, jie praneša apie tai Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybai. Esant interesų konfliktui, Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnyba praneša ir pataria atsakingam tiesioginiam vadovui, kokių tinkamų priemonių reikėtų imtis siekiant sušvelninti interesų konfliktą, įskaitant, jei reikia, personalo nario atleidimą nuo atsakomybės už atitinkamą klausimą. |
| --- | --- |

0.2.8.1.

Pareiga pranešti

| 0.2.8.2. | Prieš priimdami pasiūlymą dėl bet kokios darbinės veiklos per toliau nurodytus pranešimo laikotarpius, personalo nariai ir buvę personalo nariai praneša Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybai:






  a) | I arba aukštesnės atlyginimo grupės personalo nariai, dalyvaujantys priežiūros veikloje: dvejus metus nuo tos dienos, kai baigėsi jų dalyvavimas priežiūros veikloje; |
| --- | --- | --- |

0.2.8.2.

a)

I arba aukštesnės atlyginimo grupės personalo nariai, dalyvaujantys priežiūros veikloje: dvejus metus nuo tos dienos, kai baigėsi jų dalyvavimas priežiūros veikloje;

| b) | F/G–H atlyginimo grupių personalo nariai, dalyvaujantys priežiūros veikloje: šešis mėnesius nuo tos dienos, kai baigėsi jų dalyvavimas priežiūros veikloje; |
| --- | --- |

b)

F/G–H atlyginimo grupių personalo nariai, dalyvaujantys priežiūros veikloje: šešis mėnesius nuo tos dienos, kai baigėsi jų dalyvavimas priežiūros veikloje;

| c) | kiti I arba aukštesnės atlyginimo grupės personalo nariai: vienerius metus nuo tos dienos, kai jie faktiškai buvo atleisti nuo savo profesinių pareigų. |
| --- | --- |

c)

kiti I arba aukštesnės atlyginimo grupės personalo nariai: vienerius metus nuo tos dienos, kai jie faktiškai buvo atleisti nuo savo profesinių pareigų.

Veiklos pertraukos laikotarpiai

| 0.2.8.3. | Veiklos pertraukos laikotarpiai taikomi šiems personalo nariams:






  a) | personalo nariai, kurie jų darbo ECB metu dalyvavo priežiūros veikloje bent šešis mėnesius, gali pradėti dirbti:






  1) | kredito įstaigoje, kurios priežiūroje jie tiesiogiai dalyvavo, tik praėjus:






  i) | vieneriems metams – jei jie yra I arba aukštesnės atlyginimo grupės personalo nariai (vadovaujantis 0.2.8.7 dalimi, išimtinėmis aplinkybėmis šis laikotarpis gali būti pratęstas iki dvejų metų); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

0.2.8.3.

a)

personalo nariai, kurie jų darbo ECB metu dalyvavo priežiūros veikloje bent šešis mėnesius, gali pradėti dirbti:

1)

kredito įstaigoje, kurios priežiūroje jie tiesiogiai dalyvavo, tik praėjus:

i)

vieneriems metams – jei jie yra I arba aukštesnės atlyginimo grupės personalo nariai (vadovaujantis 0.2.8.7 dalimi, išimtinėmis aplinkybėmis šis laikotarpis gali būti pratęstas iki dvejų metų);

| ii) | šešiems mėnesiams – jei jie yra F/G–H atlyginimo grupių personalo nariai
  nuo tos dienos, kai baigėsi jų tiesioginis dalyvavimas kredito įstaigos priežiūroje; |
| --- | --- |

ii)

šešiems mėnesiams – jei jie yra F/G–H atlyginimo grupių personalo nariai

nuo tos dienos, kai baigėsi jų tiesioginis dalyvavimas kredito įstaigos priežiūroje;

| 2) | tokios kredito įstaigos tiesioginėje konkurentėje – tik praėjus:






  i) | šešiems mėnesiams – jei jie yra I arba aukštesnės atlyginimo grupės personalo nariai; |
| --- | --- | --- |

2)

tokios kredito įstaigos tiesioginėje konkurentėje – tik praėjus:

i)

šešiems mėnesiams – jei jie yra I arba aukštesnės atlyginimo grupės personalo nariai;

| ii) | trims mėnesiams – jei jie yra F/G–H atlyginimo grupių personalo nariai
  nuo tos dienos, kai baigėsi jų tiesioginis dalyvavimas kredito įstaigos priežiūroje; |
| --- | --- |

ii)

trims mėnesiams – jei jie yra F/G–H atlyginimo grupių personalo nariai

nuo tos dienos, kai baigėsi jų tiesioginis dalyvavimas kredito įstaigos priežiūroje;

| b) | I arba aukštesnės atlyginimo grupės personalo nariai, kurie bent šešis mėnesius dirbo Ekonomikos generaliniame direktorate, Tyrimų generaliniame direktorate, Makroprudencinės politikos ir finansinio stabilumo generaliniame direktorate, Rinkos operacijų generaliniame direktorate, Rizikos valdymo direktorate, Tarptautinių ir Europos ryšių generaliniame direktorate, ECB atstovybėje Vašingtone, Sekretoriato generaliniame direktorate (išskyrus Informacijos valdymo paslaugų departamentą), Vykdomosios valdybos patarėjais, Teisinių paslaugų generaliniame direktorate, Mikroprudencinės priežiūros I–IV generaliniuose direktoratuose arba Priežiūros valdybos sekretoriate, gali pradėti dirbti Sąjungoje įsteigtoje finansų bendrovėje tik praėjus trims mėnesiams nuo tos dienos, kai baigėsi jų darbas tose veiklos srityse; |
| --- | --- |

b)

I arba aukštesnės atlyginimo grupės personalo nariai, kurie bent šešis mėnesius dirbo Ekonomikos generaliniame direktorate, Tyrimų generaliniame direktorate, Makroprudencinės politikos ir finansinio stabilumo generaliniame direktorate, Rinkos operacijų generaliniame direktorate, Rizikos valdymo direktorate, Tarptautinių ir Europos ryšių generaliniame direktorate, ECB atstovybėje Vašingtone, Sekretoriato generaliniame direktorate (išskyrus Informacijos valdymo paslaugų departamentą), Vykdomosios valdybos patarėjais, Teisinių paslaugų generaliniame direktorate, Mikroprudencinės priežiūros I–IV generaliniuose direktoratuose arba Priežiūros valdybos sekretoriate, gali pradėti dirbti Sąjungoje įsteigtoje finansų bendrovėje tik praėjus trims mėnesiams nuo tos dienos, kai baigėsi jų darbas tose veiklos srityse;

| c) | K arba aukštesnės atlyginimo grupės personalo nariai, kurie bent šešis mėnesius dirbo bet kurioje kitoje ECB veiklos srityje, gali pradėti dirbti Sąjungoje įsteigtoje finansų bendrovėje tik praėjus trims mėnesiams nuo tos dienos, kai baigėsi jų darbas tose veiklos srityse; |
| --- | --- |

c)

K arba aukštesnės atlyginimo grupės personalo nariai, kurie bent šešis mėnesius dirbo bet kurioje kitoje ECB veiklos srityje, gali pradėti dirbti Sąjungoje įsteigtoje finansų bendrovėje tik praėjus trims mėnesiams nuo tos dienos, kai baigėsi jų darbas tose veiklos srityse;

| d) | I arba aukštesnės atlyginimo grupės personalo nariai, kurie dirbdami ECB bent šešis mėnesius dalyvavo mokėjimo sistemų priežiūroje, gali pradėti dirbti subjekte, kurio priežiūroje jie tiesiogiai dalyvavo, tik praėjus šešiems mėnesiams nuo tos dienos, kai baigėsi jų tiesioginis dalyvavimas subjekto priežiūroje; |
| --- | --- |

d)

I arba aukštesnės atlyginimo grupės personalo nariai, kurie dirbdami ECB bent šešis mėnesius dalyvavo mokėjimo sistemų priežiūroje, gali pradėti dirbti subjekte, kurio priežiūroje jie tiesiogiai dalyvavo, tik praėjus šešiems mėnesiams nuo tos dienos, kai baigėsi jų tiesioginis dalyvavimas subjekto priežiūroje;

| e) | I arba aukštesnės atlyginimo grupės personalo nariai, kurie dirbdami ECB tiesiogiai dalyvavo tiekėjo atrankoje arba sutarties su tiekėju valdyme, gali pradėti dirbti tokiam tiekėjui tik praėjus:






  1) | šešiems mėnesiams – jei bendra sutarties ar sutarčių su šiuo tiekėju vertė yra didesnė nei 200 000 EUR, bet mažesnė nei 1 mln. EUR; |
| --- | --- | --- |

e)

I arba aukštesnės atlyginimo grupės personalo nariai, kurie dirbdami ECB tiesiogiai dalyvavo tiekėjo atrankoje arba sutarties su tiekėju valdyme, gali pradėti dirbti tokiam tiekėjui tik praėjus:

1)

šešiems mėnesiams – jei bendra sutarties ar sutarčių su šiuo tiekėju vertė yra didesnė nei 200 000 EUR, bet mažesnė nei 1 mln. EUR;

| 2) | vieneriems metams – jei bendra sutarties ar sutarčių su šiuo tiekėju vertė yra 1 mln. EUR arba daugiau |
| --- | --- |

2)

vieneriems metams – jei bendra sutarties ar sutarčių su šiuo tiekėju vertė yra 1 mln. EUR arba daugiau

nuo tos dienos, kai baigėsi jų dalyvavimas;

| f) | I arba aukštesnės atlyginimo grupės personalo nariai, pasibaigus jų darbui ECB gali pradėti lobistinę ir patariamąją veiklą ECB atžvilgiu tais klausimais, už kuriuos jie buvo atsakingi dirbdami ECB, tik praėjus šešiems mėnesiams nuo tos dienos, kai baigėsi jų atsakomybė už tuos klausimus; |
| --- | --- |

f)

I arba aukštesnės atlyginimo grupės personalo nariai, pasibaigus jų darbui ECB gali pradėti lobistinę ir patariamąją veiklą ECB atžvilgiu tais klausimais, už kuriuos jie buvo atsakingi dirbdami ECB, tik praėjus šešiems mėnesiams nuo tos dienos, kai baigėsi jų atsakomybė už tuos klausimus;

| g) | I arba aukštesnės atlyginimo grupės personalo nariai, kurie dirbdami ECB tiesiogiai dalyvavo teisiniuose ginčuose arba labai konfliktiniuose santykiuose su kitu subjektu, gali pradėti dirbti tokiam subjektui ar bet kuriai kitai šaliai, veikiančiai to subjekto vardu, tik praėjus šešiems mėnesiams nuo tos dienos, kai baigėsi jų tiesioginis dalyvavimas. |
| --- | --- |

g)

I arba aukštesnės atlyginimo grupės personalo nariai, kurie dirbdami ECB tiesiogiai dalyvavo teisiniuose ginčuose arba labai konfliktiniuose santykiuose su kitu subjektu, gali pradėti dirbti tokiam subjektui ar bet kuriai kitai šaliai, veikiančiai to subjekto vardu, tik praėjus šešiems mėnesiams nuo tos dienos, kai baigėsi jų tiesioginis dalyvavimas.

| 0.2.8.4. | Jei planuojama darbinė veikla patenka į dvi skirtingas veiklos pertraukos laikotarpių kategorijas, taikomas ilgesnis veiklos pertraukos laikotarpis. |
| --- | --- |

0.2.8.4.

| 0.2.8.5. | Tiems personalo nariams, kurie dirbo ECB ne ilgiau kaip ketverius metus, taikoma pareigos pranešti ir veiklos pertraukos laikotarpių trukmė, kaip nustatyta 0.2.8.2 ir 0.2.8.3 dalyse, neviršija pusės jų darbo ECB trukmės. |
| --- | --- |

0.2.8.5.

| 0.2.8.6. | Personalo nario prašymu Vykdomoji valdyba gali išimties tvarka panaikinti arba sutrumpinti 0.2.8.3 dalyje nustatytus veiklos pertraukos laikotarpius, jei yra ypatingų aplinkybių, dėl kurių atmestinas iš vėlesnės darbinės veiklos kylantis interesų konfliktas. Per pagrįstos trukmės laikotarpį personalo narys pateikia motyvuotą prašymą ir pagrindžiančius įrodymus Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybai, kad Vykdomoji valdyba priimtų sprendimą. |
| --- | --- |

0.2.8.6.

| 0.2.8.7. | Jei taikomas 0.2.8.3 dalies a punkto 1 papunkčio i įtraukoje nustatytas veiklos pertraukos laikotarpis, išimtinėmis aplinkybėmis ir Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybos siūlymu Vykdomoji valdyba gali nuspręsti pratęsti tą veiklos pertraukos laikotarpį iki ne daugiau kaip dvejų metų, jei interesų konfliktas išlieka. |
| --- | --- |

0.2.8.7.

0.3.   Profesiniai standartai

0.3.1.   Profesinė paslaptis

Personalo nariai laikosi ECB dokumentų tvarkymo ir konfidencialumo taisyklių, o ypač, prireikus, prašo leidimo atskleisti informaciją ECB viduje ir už jo ribų.

0.3.2.   Santykiai su išorinėmis šalimis

| 0.3.2.1. | Personalo nariai turi atminti ECB nepriklausomumą, reputaciją ir poreikį saugoti profesines paslaptis. Vykdydami savo profesines pareigas, personalo nariai negali siekti ar gauti nurodymų iš jokios valdžios, institucijos, organizacijos ar asmens už ECB ribų. Personalo nariai informuoja savo tiesioginį vadovą apie bet kokį trečiosios šalies bandymą daryti įtaką ECB jam vykdant savo uždavinius.
  Reikšdami nuomonę klausimais, kuriais ECB dar nėra nustatęs savo pozicijos, personalo nariai aiškiai nurodo, kad jų asmeninė nuomonė nebūtinai atspindi ECB nuomonę. |
| --- | --- |

0.3.2.1.

Reikšdami nuomonę klausimais, kuriais ECB dar nėra nustatęs savo pozicijos, personalo nariai aiškiai nurodo, kad jų asmeninė nuomonė nebūtinai atspindi ECB nuomonę.

| 0.3.2.2. | Bendraudami su kitomis Europos institucijomis, įstaigomis, agentūromis ir tarptautinėmis organizacijomis, personalo nariai yra lengvai prieinami, atsako į užklausas ir yra pasiruošę atsakyti laiku.
  Personalo nariai palaiko santykius su savo kolegomis Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) nacionaliniuose centriniuose bankuose ir nacionalinėse kompetentingose institucijose, kurios dalyvauja bendrame priežiūros mechanizme (BPM), glaudžiai bendradarbiaudami tarpusavyje, atsižvelgdami į savo įsipareigojimus ECB ir ECB nešališką vaidmenį ECBS. |
| --- | --- |

0.3.2.2.

Personalo nariai palaiko santykius su savo kolegomis Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) nacionaliniuose centriniuose bankuose ir nacionalinėse kompetentingose institucijose, kurios dalyvauja bendrame priežiūros mechanizme (BPM), glaudžiai bendradarbiaudami tarpusavyje, atsižvelgdami į savo įsipareigojimus ECB ir ECB nešališką vaidmenį ECBS.

| 0.3.2.3. | Personalo nariai turi būti atsargūs bendraudami su interesų grupėmis ir žiniasklaida. Visus iš visuomenės ar žiniasklaidos gautus prašymus suteikti informaciją personalo nariai perduoda Komunikacijos ir kalbos paslaugų generaliniam direktoratui (DG/C) Veiklos praktikos vadove nustatyta tvarka. Visus iš visuomenės ar žiniasklaidos gautus prašymus gauti prieigą prie ECB dokumentų personalo nariai perduoda Sekretoriato generaliniam direktoratui Veiklos praktikos vadove nustatyta tvarka. |
| --- | --- |

0.3.2.3.

| 0.3.2.4. | Personalo nariai, ketinantys sakyti kalbą išorinėje konferencijoje arba seminare ar prisidėti prie išorinės publikacijos, Veiklos praktikos vadove nustatyta tvarka turi gauti išankstinį leidimą ir laikytis atitinkamų nuostatų. |
| --- | --- |

0.3.2.4.

| 0.3.2.5. | 0.3.2.3 ir 0.3.2.4 dalys netaikomos darbuotojų atstovams tais klausimais, kurie priskiriami jų įgaliojimams. Darbuotojų atstovai gali laiku pranešti DG/C apie visus kontaktus su žiniasklaida, kalbas ar išorines publikacijas. Visais atvejais ir toliau visapusiškai taikomi jų lojalumo ir profesinės paslapties įsipareigojimai. |
| --- | --- |

0.3.2.5.

0.3.3.   Vidaus santykiai

| 0.3.3.1. | Personalo nariai laikosi savo vadovų nurodymų ir taikomų atskaitomybės schemų. Jei, personalo nario nuomone, jiems duotas nurodymas yra neįprastas, apie savo abejones jie informuoja savo tiesioginį vadovą arba, jei, jų nuomone, tiesioginis vadovas nesiėmė pakankamai priemonių jų abejonėms išsklaidyti, – savo generalinį direktorių, direktorių arba jų pavaduotoją. Jei generalinis direktorius, direktorius arba jų pavaduotojas raštu patvirtina nurodymą, personalo nariai privalo vykdyti tokį nurodymą, nebent jis yra akivaizdžiai neteisėtas. |
| --- | --- |

0.3.3.1.

| 0.3.3.2. | Personalo nariai neprašo kitų personalo narių vykdyti privačių prašymų jiems ar kitiems asmenims. |
| --- | --- |

0.3.3.2.

| 0.3.3.3. | Su savo kolegomis personalo nariai turi elgtis lojaliai. Visų pirma, personalo nariai negali nuslėpti nuo kitų personalo narių informacijos, kuri gali paveikti jų veiklą, ypač asmeniniam pranašumui įgyti, arba teikti neteisingą, netikslią ar perdėtą informaciją. Be to, jie negali trukdyti kolegoms arba atsisakyti su jais bendradarbiauti. |
| --- | --- |

0.3.3.3.

0.3.4.   Priežiūros ir pinigų politikos funkcijų atskyrimo principo laikymasis

Personalo nariai laikosi priežiūros ir pinigų politikos funkcijų atskyrimo principo, kaip nustatyta šį principą įgyvendinančiose taisyklėse.

0.4.   Asmeniniai finansiniai sandoriai

0.4.1.   Bendrieji principai

| 0.4.1.1. | Savo arba trečiosios šalies sąskaita vykdydami asmeninius finansinius sandorius, personalo nariai elgiasi ypač atsargiai ir rūpestingai, kad apsaugotų ECB reputaciją ir patikimumą bei visuomenės pasitikėjimą ECB darbuotojų sąžiningumu ir nešališkumu. Jų asmeniniai finansiniai sandoriai turi būti nespekuliaciniai, riboti ir pagrįstai proporcingi jų pajamoms ir turtui, kad nekiltų pavojus jų finansiniam nepriklausomumui. |
| --- | --- |

0.4.1.1.

| 0.4.1.2. | Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnyba gali išleisti privalomas šios dalies aiškinimo ir taikymo gaires. Vykdomajai valdybai patvirtinus, Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnyba taip pat gali nurodyti draudžiamus asmeninius finansinius sandorius arba sandorius, kuriems pagal 0.4.2.2 ir 0.4.2.3 dalis turi būti suteikiamas išankstinis leidimas, jei tokie sandoriai prieštarauja arba gali būti laikoma, kad jie prieštarauja ECB veiklai. Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnyba paskelbia tokias gaires tinkamomis priemonėmis. |
| --- | --- |

0.4.1.2.

| 0.4.1.3. | Personalo nariams draudžiama naudotis ar bandyti naudotis informacija, kuri yra susijusi su ECB, nacionalinių centrinių bankų, nacionalinių kompetentingų institucijų arba Europos sisteminės rizikos valdybos veikla ir kuri nebuvo paviešinta arba nėra prieinama viešai (toliau – nevieša informacija), savo ar kitų asmenų privatiems interesams tenkinti.
  Personalo nariams ypač draudžiama pasinaudoti nevieša informacija bet kokiuose asmeniniuose finansiniuose sandoriuose arba rekomenduojant ar patariant dėl tokių sandorių. |
| --- | --- |

0.4.1.3.

Personalo nariams ypač draudžiama pasinaudoti nevieša informacija bet kokiuose asmeniniuose finansiniuose sandoriuose arba rekomenduojant ar patariant dėl tokių sandorių.

| 0.4.1.4. | Iškilus abejonėms dėl šios dalies aiškinimo, prieš sudarydami asmeninį finansinį sandorį, personalo nariai kreipiasi į Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybą patarimo. |
| --- | --- |

0.4.1.4.

0.4.2.   Asmeninių finansinių sandorių kategorijos

Nepažeisdami 0.4.1 ir 0.4.3 dalyse nustatytų bendrųjų pareigų, personalo nariai laikosi šioms kategorijoms taikomų taisyklių:

| a) | asmeninių finansinių sandorių, kuriems apribojimai netaikomi; |
| --- | --- |

a)

asmeninių finansinių sandorių, kuriems apribojimai netaikomi;

| b) | draudžiamų asmeninių finansinių sandorių; |
| --- | --- |

b)

draudžiamų asmeninių finansinių sandorių;

| c) | asmeninių finansinių sandorių, kuriems turi būti suteiktas išankstinis leidimas; |
| --- | --- |

c)

asmeninių finansinių sandorių, kuriems turi būti suteiktas išankstinis leidimas;

| d) | asmeninių finansinių sandorių, apie kuriuos reikia pranešti po jų sudarymo. |
| --- | --- |

d)

asmeninių finansinių sandorių, apie kuriuos reikia pranešti po jų sudarymo.

0.4.2.1.   Asmeniniai finansiniai sandoriai, kuriems apribojimai netaikomi

Nepažeisdami 0.4.1 ir 0.4.3 dalyse nustatytų bendrųjų pareigų, personalo nariai gali sudaryti šiuos asmeninius finansinius sandorius, kuriems netaikomi jokie apribojimai ar pareiga pranešti:

| a) | pirkti arba parduoti vienetus kolektyvinio investavimo schemos, kurios investicijų politikai personalo narys neturi jokios įtakos, išskyrus schemas, kurių pagrindinis tikslas – investuoti į turtą, priskiriamą 0.4.2.2 dalies b punkte ir 0.4.2.3 dalies b ir c punktuose nurodytoms kategorijoms; taip pat atlikti su tokiu pirkimu ar pardavimu tiesiogiai susijusius lėšų pervedimus ir valiutos keitimo sandorius; |
| --- | --- |

a)

pirkti arba parduoti vienetus kolektyvinio investavimo schemos, kurios investicijų politikai personalo narys neturi jokios įtakos, išskyrus schemas, kurių pagrindinis tikslas – investuoti į turtą, priskiriamą 0.4.2.2 dalies b punkte ir 0.4.2.3 dalies b ir c punktuose nurodytoms kategorijoms; taip pat atlikti su tokiu pirkimu ar pardavimu tiesiogiai susijusius lėšų pervedimus ir valiutos keitimo sandorius;

| b) | pirkti arba išpirkti draudimo liudijimus arba metines išmokas; |
| --- | --- |

b)

pirkti arba išpirkti draudimo liudijimus arba metines išmokas;

| c) | pirkti arba parduoti užsienio valiutą vienkartiniam nefinansinių investicijų ar turto įsigijimui, privačios kelionės tikslais ar siekiant padengti esamas ar būsimas asmenines išlaidas valiuta, kuria nėra mokamas personalo nario atlyginimas; |
| --- | --- |

c)

pirkti arba parduoti užsienio valiutą vienkartiniam nefinansinių investicijų ar turto įsigijimui, privačios kelionės tikslais ar siekiant padengti esamas ar būsimas asmenines išlaidas valiuta, kuria nėra mokamas personalo nario atlyginimas;

| d) | turėti išlaidų, įskaitant nefinansinių investicijų ar turto, taip pat ir nekilnojamojo, pirkimą ar pardavimą; |
| --- | --- |

d)

turėti išlaidų, įskaitant nefinansinių investicijų ar turto, taip pat ir nekilnojamojo, pirkimą ar pardavimą;

| e) | tvarkyti hipoteką; |
| --- | --- |

e)

tvarkyti hipoteką;

| f) | pervesti lėšas iš personalo nario einamosios ar taupymo sąskaitos bet kuria valiuta į kitą jo ar trečiosios šalies turimą einamąją ar taupymo sąskaitą; |
| --- | --- |

f)

pervesti lėšas iš personalo nario einamosios ar taupymo sąskaitos bet kuria valiuta į kitą jo ar trečiosios šalies turimą einamąją ar taupymo sąskaitą;

| g) | sudaryti kitus asmeninius finansinius sandorius, kurie nėra draudžiami ar kuriems neturi būti suteiktas išankstinis leidimas, ir kurių vertė neviršija 10 000 EUR per bet kurį kalendorinį mėnesį. Personalo nariai negali suskaidyti asmeninių finansinių sandorių, kad apeitų šią ribą. |
| --- | --- |

g)

sudaryti kitus asmeninius finansinius sandorius, kurie nėra draudžiami ar kuriems neturi būti suteiktas išankstinis leidimas, ir kurių vertė neviršija 10 000 EUR per bet kurį kalendorinį mėnesį. Personalo nariai negali suskaidyti asmeninių finansinių sandorių, kad apeitų šią ribą.

0.4.2.2.   Draudžiami asmeniniai finansiniai sandoriai

Personalo nariai negali sudaryti nei vieno iš šių asmeninių finansinių sandorių:

| a) | sandorių, susijusių arba sudaromų su privačiu juridiniu asmeniu ar privačiu asmeniu, su kuriais personalo narys palaiko profesinius santykius ECB vardu; |
| --- | --- |

a)

sandorių, susijusių arba sudaromų su privačiu juridiniu asmeniu ar privačiu asmeniu, su kuriais personalo narys palaiko profesinius santykius ECB vardu;

| b) | sandorių, susijusių su i) individualiomis antrinę rinką turinčiomis obligacijomis ir akcijomis, kurias išleido Sąjungoje įsteigtos ar filialą turinčios finansų bendrovės (išskyrus centrinius bankus); ii) išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, susijusiomis su tokiomis obligacijomis ir akcijomis; iii) sudėtinėmis priemonėmis, jeigu viena iš jų sudedamųjų dalių priskirtina i arba ii papunkčiams; ir iv) kolektyvinio investavimo schemų, kurių pagrindinis tikslas – investuoti į tokias obligacijas, akcijas ar priemones, vienetais. |
| --- | --- |

b)

sandorių, susijusių su i) individualiomis antrinę rinką turinčiomis obligacijomis ir akcijomis, kurias išleido Sąjungoje įsteigtos ar filialą turinčios finansų bendrovės (išskyrus centrinius bankus); ii) išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, susijusiomis su tokiomis obligacijomis ir akcijomis; iii) sudėtinėmis priemonėmis, jeigu viena iš jų sudedamųjų dalių priskirtina i arba ii papunkčiams; ir iv) kolektyvinio investavimo schemų, kurių pagrindinis tikslas – investuoti į tokias obligacijas, akcijas ar priemones, vienetais.

0.4.2.3.   Asmeniniai finansiniai sandoriai, kuriems turi būti suteiktas išankstinis leidimas

Personalo nariai turi prašyti Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybos leidimo prieš sudarydami šiuos asmeninius finansinius sandorius:

| a) | trumpalaikę prekybą, t. y. pardavimą arba pirkimą turto, turinčio tą patį tarptautinį vertybinių popierių identifikavimo numerį (ISIN), kurį jie nupirko arba pardavė per praėjusį mėnesį. Leidimo nereikia, jei turtas parduodamas vykdant nuostolių stabdymo pavedimą, kurį personalo narys davė savo brokeriui; |
| --- | --- |

a)

trumpalaikę prekybą, t. y. pardavimą arba pirkimą turto, turinčio tą patį tarptautinį vertybinių popierių identifikavimo numerį (ISIN), kurį jie nupirko arba pardavė per praėjusį mėnesį. Leidimo nereikia, jei turtas parduodamas vykdant nuostolių stabdymo pavedimą, kurį personalo narys davė savo brokeriui;

| b) | bet kurį kalendorinį mėnesį 10 000 EUR viršijančius sandorius i) euro zonos valstybių narių išleistais Vyriausybių vertybiniais popieriais; ii) išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, susijusiomis su tokiais Vyriausybių vertybiniais popieriais; iii) sudėtinėmis priemonėmis, jeigu viena iš jų sudedamųjų dalių priskirtina i arba ii papunkčiams; ir iv) kolektyvinio investavimo schemų, kurių pagrindinis tikslas – investuoti į tokius vertybinius popierius ar priemones, vienetais; |
| --- | --- |

b)

bet kurį kalendorinį mėnesį 10 000 EUR viršijančius sandorius i) euro zonos valstybių narių išleistais Vyriausybių vertybiniais popieriais; ii) išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, susijusiomis su tokiais Vyriausybių vertybiniais popieriais; iii) sudėtinėmis priemonėmis, jeigu viena iš jų sudedamųjų dalių priskirtina i arba ii papunkčiams; ir iv) kolektyvinio investavimo schemų, kurių pagrindinis tikslas – investuoti į tokius vertybinius popierius ar priemones, vienetais;

| c) | bet kurį kalendorinį mėnesį 10 000 EUR viršijančius sandorius i) auksu ir su auksu susijusiomis išvestinėmis finansinėmis priemonėmis (įskaitant aukso indekso vertybinius popierius); ii) akcijomis, obligacijomis ar susijusiomis išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kurias išleido bendrovės, kurių pagrindinė veikla yra aukso gavyba arba gamyba; iii) sudėtinėmis priemonėmis, jeigu viena iš jų sudedamųjų dalių priskirtina i arba ii papunkčiams; ir iv) kolektyvinio investavimo schemų, kurių pagrindinis tikslas – investuoti į tokius vertybinius popierius ar priemones, vienetais; |
| --- | --- |

c)

bet kurį kalendorinį mėnesį 10 000 EUR viršijančius sandorius i) auksu ir su auksu susijusiomis išvestinėmis finansinėmis priemonėmis (įskaitant aukso indekso vertybinius popierius); ii) akcijomis, obligacijomis ar susijusiomis išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kurias išleido bendrovės, kurių pagrindinė veikla yra aukso gavyba arba gamyba; iii) sudėtinėmis priemonėmis, jeigu viena iš jų sudedamųjų dalių priskirtina i arba ii papunkčiams; ir iv) kolektyvinio investavimo schemų, kurių pagrindinis tikslas – investuoti į tokius vertybinius popierius ar priemones, vienetais;

| d) | užsienio valiutos operacijas, išskyrus nurodytąsias 0.4.2.1 dalies c punkte, bet kurį kalendorinį mėnesį viršijančias 10 000 EUR. |
| --- | --- |

d)

užsienio valiutos operacijas, išskyrus nurodytąsias 0.4.2.1 dalies c punkte, bet kurį kalendorinį mėnesį viršijančias 10 000 EUR.

0.4.2.4.   Asmeniniai finansiniai sandoriai, apie kuriuos reikia pranešti po jų sudarymo

Per 30 kalendorinių dienų nuo sandorio sudarymo personalo nariai praneša Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybai apie visus asmeninius finansinius sandorius, kurie bet kurį kalendorinį mėnesį viršija 10 000 EUR ir kurie nepriskirtini nei vienai iš pirmiau nurodytų trijų kategorijų. Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnyba apibrėžia pateiktiną informaciją, pranešimo formatą ir procedūrą.

Pareiga pranešti pirmiausia taikoma:

| a) | paskoloms, išskyrus hipoteką (įskaitant perėjimą nuo fiksuotos prie kintamos priemonės arba atvirkščiai, arba esamos paskolos pratęsimą). Personalo nariai turi nurodyti, ar paskola naudojama finansinėms priemonėms įsigyti; |
| --- | --- |

a)

paskoloms, išskyrus hipoteką (įskaitant perėjimą nuo fiksuotos prie kintamos priemonės arba atvirkščiai, arba esamos paskolos pratęsimą). Personalo nariai turi nurodyti, ar paskola naudojama finansinėms priemonėms įsigyti;

| b) | su palūkanų norma susijusioms išvestinėms finansinėms priemonėms ir išvestinėms finansinėms priemonėms, paremtoms indeksais; |
| --- | --- |

b)

su palūkanų norma susijusioms išvestinėms finansinėms priemonėms ir išvestinėms finansinėms priemonėms, paremtoms indeksais;

| c) | bendrovių, išskyrus nurodytąsias 0.4.2.2 dalies b punkte, akcijų ir tokių bendrovių išleistų obligacijų pirkimui arba pardavimui. |
| --- | --- |

c)

bendrovių, išskyrus nurodytąsias 0.4.2.2 dalies b punkte, akcijų ir tokių bendrovių išleistų obligacijų pirkimui arba pardavimui.

0.4.2.5.   Turimas turtas, kylantis iš draudžiamų sandorių

Personalo nariai gali pasilikti turtą, kylantį iš 0.4.2.2 dalyje apibrėžtų sandorių, kurį:

| a) | jie turi tuo momentu, kai jiems pradedami taikyti 0.4 dalyje nustatyti apribojimai; |
| --- | --- |

a)

jie turi tuo momentu, kai jiems pradedami taikyti 0.4 dalyje nustatyti apribojimai;

| b) | jie vėliau įgyja nesiimdami veiksmų, pirmiausia gavę paveldėjimą, dovaną, pasikeitus jų šeiminei padėčiai arba pasikeitus subjekto, kurio turto ar teisių turi personalo narys, kapitalo struktūrai arba kontrolei; |
| --- | --- |

b)

jie vėliau įgyja nesiimdami veiksmų, pirmiausia gavę paveldėjimą, dovaną, pasikeitus jų šeiminei padėčiai arba pasikeitus subjekto, kurio turto ar teisių turi personalo narys, kapitalo struktūrai arba kontrolei;

| c) | jie įsigijo tuo metu, kai sandoris dar nebuvo draudžiamas.
  Personalo nariai gali disponuoti bet kokiomis su tuo turtu susijusiomis teisėmis ar jas vykdyti tik gavę išankstinį Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybos leidimą.
  Personalo nariai kreipiasi į Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybą patarimo, jei tokio turto turėjimas gali sukelti interesų konfliktą. Tokiu atveju Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnyba gali pareikalauti, kad per protingą laiką personalo narys atsisakytų tokio turto, jei toks atsisakymas būtinas interesų konfliktui išvengti. |
| --- | --- |

c)

jie įsigijo tuo metu, kai sandoris dar nebuvo draudžiamas.

Personalo nariai gali disponuoti bet kokiomis su tuo turtu susijusiomis teisėmis ar jas vykdyti tik gavę išankstinį Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybos leidimą.

Personalo nariai kreipiasi į Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybą patarimo, jei tokio turto turėjimas gali sukelti interesų konfliktą. Tokiu atveju Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnyba gali pareikalauti, kad per protingą laiką personalo narys atsisakytų tokio turto, jei toks atsisakymas būtinas interesų konfliktui išvengti.

0.4.2.6.   Prašymas suteikti leidimą

Bet koks prašymas suteikti leidimą pagal 0.4.2.3 arba 0.4.2.5 dalis pateikiamas Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybai likus ne mažiau kaip penkioms darbo dienoms iki planuojamos sandorio dienos. Prašymas pateikiamas Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybos nurodytu formatu. Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnyba priima sprendimą dėl prašymo per penkias darbo dienas, pirmiausia atsižvelgdama, kai tinkama: a) į personalo nario profesines pareigas ir jo prieigą prie atitinkamos neviešos informacijos; b) spekuliacinį/nespekuliacinį sandorio pobūdį; c) sumas, jei jos nurodytos; d) ECB reputacijos riziką; e) laiką, ypač ECB sprendimų priėmimo organų posėdžio laiko požiūriu. Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnyba gali suteikti leidimą su tam tikromis sąlygomis. Jei per penkias darbo dienas Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnyba neatsako į prašymą suteikti leidimą, laikoma, kad sandoriui leidimas suteiktas.

0.4.2.7.   Trečiosios šalies vykdomas diskrecinis turto valdymas

Jei finansinius sandorius sudaro trečioji šalis, kurios diskrecijai pagal rašytinį turto valdymo susitarimą personalo narys patikėjo savo asmeninių finansinių sandorių valdymą, tokiems finansiniams sandoriams 0.4.2.2–0.4.2.6 dalyse nustatyti apribojimai netaikomi. Šią išimtį patvirtina Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnyba. Patvirtinimas suteikiamas, jei pateikiama įrodymų, kad sutartose sąlygose užtikrinama, kad personalo narys negali tiesiogiai ar netiesiogiai daryti įtakos jokiam trečiosios šalies priimamam valdymo sprendimui. Personalo narys praneša Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybai apie visus turto valdymo susitarimo sąlygų pakeitimus.

0.4.3.   Atitikties užtikrinimo stebėsena

| 0.4.3.1. | Personalo nariai pateikia Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybai sąrašą galiojančių:






  a) | bankų sąskaitų, įskaitant bendras sąskaitas, pasaugos sąskaitas, kreditinės kortelės sąskaitas ir vertybinių popierių brokerių atidarytas sąskaitas, ir |
| --- | --- | --- |

0.4.3.1.

a)

bankų sąskaitų, įskaitant bendras sąskaitas, pasaugos sąskaitas, kreditinės kortelės sąskaitas ir vertybinių popierių brokerių atidarytas sąskaitas, ir

| b) | visų įgaliojimų, kuriuos trečiosios šalys jiems suteikė savo bankų sąskaitų, įskaitant pasaugos sąskaitas, atžvilgiu. Personalo nariai gali turėti ir naudoti įgaliojimus trečiųjų šalių bankų sąskaitų atžvilgiu tik tuomet, jei jie gali pateikti ECB atitinkamus įrašus, kaip nustatyta 0.4.3.2 dalyje. |
| --- | --- |

b)

visų įgaliojimų, kuriuos trečiosios šalys jiems suteikė savo bankų sąskaitų, įskaitant pasaugos sąskaitas, atžvilgiu. Personalo nariai gali turėti ir naudoti įgaliojimus trečiųjų šalių bankų sąskaitų atžvilgiu tik tuomet, jei jie gali pateikti ECB atitinkamus įrašus, kaip nustatyta 0.4.3.2 dalyje.

Personalo nariai nuolat atnaujina šį sąrašą.

| 0.4.3.2. | Vykdydami savo pareigą teikti ataskaitas pagal 0.4.3 dalį, personalo nariai saugo praėjusių ir einamųjų kalendorinių metų įrašus apie visus šiuos duomenis:






  a) | visų 0.4.3.1 dalyje nurodytų sąskaitų išrašus; |
| --- | --- | --- |

0.4.3.2.

a)

visų 0.4.3.1 dalyje nurodytų sąskaitų išrašus;

| b) | visus finansinio turto ar teisių pardavimus ar pirkimus, kuriuos personalo nariai arba trečiosios šalys atlieka personalo narių rizika ir sąskaita arba personalo nariai atlieka trečiųjų šalių rizika ir sąskaita; |
| --- | --- |

b)

visus finansinio turto ar teisių pardavimus ar pirkimus, kuriuos personalo nariai arba trečiosios šalys atlieka personalo narių rizika ir sąskaita arba personalo nariai atlieka trečiųjų šalių rizika ir sąskaita;

| c) | hipotekos ar kitų paskolų sudarymą arba pakeitimą savo rizika ir savo sąskaita, arba jų atliktus kitų asmenų rizika ir sąskaita; |
| --- | --- |

c)

hipotekos ar kitų paskolų sudarymą arba pakeitimą savo rizika ir savo sąskaita, arba jų atliktus kitų asmenų rizika ir sąskaita;

| d) | jų veiklą, susijusią su pensijų schemomis, įskaitant ECB pensijų schemą; |
| --- | --- |

d)

jų veiklą, susijusią su pensijų schemomis, įskaitant ECB pensijų schemą;

| e) | visus įgaliojimus, kuriuos trečiosios šalys jiems suteikė savo bankų sąskaitų, įskaitant pasaugos sąskaitas, atžvilgiu; |
| --- | --- |

e)

visus įgaliojimus, kuriuos trečiosios šalys jiems suteikė savo bankų sąskaitų, įskaitant pasaugos sąskaitas, atžvilgiu;

| f) | bet kokio rašytinio turto valdymo susitarimo, kaip apibrėžta 0.4.2.7 dalyje, ir jo pakeitimų sąlygas. |
| --- | --- |

f)

bet kokio rašytinio turto valdymo susitarimo, kaip apibrėžta 0.4.2.7 dalyje, ir jo pakeitimų sąlygas.

| 0.4.3.3. | Gavusi Vykdomosios valdybos patvirtinimą, Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnyba gali prašyti išorinio paslaugų teikėjo atlikti:






  a) | reguliarius atitikties patikrinimus, taikomus tam tikrai personalo narių daliai, kurią nustato Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnyba, ir |
| --- | --- | --- |

0.4.3.3.

a)

reguliarius atitikties patikrinimus, taikomus tam tikrai personalo narių daliai, kurią nustato Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnyba, ir

| b) | ad hoc atitikties patikrinimus, taikomus konkrečiai personalo narių grupei arba konkrečių rūšių sandoriams. |
| --- | --- |

b)

ad hoc atitikties patikrinimus, taikomus konkrečiai personalo narių grupei arba konkrečių rūšių sandoriams.

Tokiems atitikties patikrinimams Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnyba gali pareikalauti, kad atitinkami personalo nariai užklijuotame voke pateiktų tam tikro nurodyto laikotarpio 0.4.3.2 dalyje nurodytus įrašus, kurie perduodami išoriniam paslaugų teikėjui. Personalo nariai pateikia tokius įrašus per Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybos nurodytą terminą.

| 0.4.3.4. | Nepažeidžiant 0.4.3.5 dalies, išorinis paslaugų teikėjas visą gautą informaciją ir dokumentus griežtai tvarko kaip slaptus ir naudoja juos tik atitikties patikrinimams vykdyti. |
| --- | --- |

0.4.3.4.

| 0.4.3.5. | Jei išorinis paslaugų teikėjas randa įrodymų, dėl kurių kyla įtarimas, kad personalo narys pažeidė savo profesines pareigas arba ECB dirbantis išorinis asmuo, kuriam 0.4 dalyje nustatyti apribojimai taikomi pagal susitarimą, pažeidė sutartines pareigas, jis praneša apie tokį galimą pažeidimą Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybai ir prideda tai pagrindžiančius dokumentus. Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnyba įvertina galimą pažeidimą ir, jei įtarimas yra pagrįstas, praneša apie tai kompetentingam organui arba veiklos sričiai (sritims), jei reikia, tolesniam tyrimui, arba drausminei procedūrai. Pagal pirmiau nurodytas taisykles pateikta išorinio paslaugų teikėjo ataskaita, įskaitant pagrindžiančius dokumentus, gali būti naudojama bet kokioje vėlesnėje vidinėje ir (arba) išorinėje procedūroje. |
| --- | --- |

0.4.3.5.

| 0.4.3.6. | Personalo narių pareigos pagal 0.4.3 straipsnį taikomos iki kalendorinių metų, einančių po tų metų, kuriais baigėsi jų darbas, pabaigos. 0.4.1.3 dalyje nustatytas draudimas naudoti neviešą informaciją taikomas tol, kol informacija nepaskelbiama viešai. |
| --- | --- |

0.4.3.6.

0.4bis.   Informavimo apie pažeidimus priemonė ir pranešėjo apsauga

0.4bis.1.   Apibrėžtys

Šiame straipsnyje vartojamos tokios apibrėžtys:

| a) | pažeidimas – bet kurio ECB veikloje dalyvaujančio asmens bet kokia neteisėta veika, įskaitant sukčiavimą ar korupciją, daranti įtaką Sąjungos finansiniams interesams, arba bet koks elgesys, susijęs su profesinių pareigų vykdymu, reiškiantis, kad toks asmuo nesilaiko jam taikytinų taisyklių ir reglamentų; |
| --- | --- |

a)

pažeidimas – bet kurio ECB veikloje dalyvaujančio asmens bet kokia neteisėta veika, įskaitant sukčiavimą ar korupciją, daranti įtaką Sąjungos finansiniams interesams, arba bet koks elgesys, susijęs su profesinių pareigų vykdymu, reiškiantis, kad toks asmuo nesilaiko jam taikytinų taisyklių ir reglamentų;

| b) | tapatybė – bet kokia informacija, pagal kurią nustatoma ar gali būti nustatoma fizinio asmens tapatybė arba kuri gali lemti tai, kad fizinio asmens tapatybė gali būti tiesiogiai ar netiesiogiai nustatyta, visų pirma pagal identifikatorius, nurodytus Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 3 straipsnio 1 punkte (*1); |
| --- | --- |

b)

tapatybė – bet kokia informacija, pagal kurią nustatoma ar gali būti nustatoma fizinio asmens tapatybė arba kuri gali lemti tai, kad fizinio asmens tapatybė gali būti tiesiogiai ar netiesiogiai nustatyta, visų pirma pagal identifikatorius, nurodytus Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 3 straipsnio 1 punkte (*1);

| c) | informacija apie pažeidimus – informacija, įskaitant pagrįstus įtarimus, apie galimus pažeidimus arba apie ketinimus nuslėpti tokius pažeidimus; |
| --- | --- |

c)

informacija apie pažeidimus – informacija, įskaitant pagrįstus įtarimus, apie galimus pažeidimus arba apie ketinimus nuslėpti tokius pažeidimus;

| d) | ECB veikloje dalyvaujantis asmuo – ECB personalo narys, darbuotojas, dirbantis pagal trumpalaikę sutartį, absolventų programos dalyvis, stažuotojas arba vienas iš aukšto lygio tarnautojų; |
| --- | --- |

d)

ECB veikloje dalyvaujantis asmuo – ECB personalo narys, darbuotojas, dirbantis pagal trumpalaikę sutartį, absolventų programos dalyvis, stažuotojas arba vienas iš aukšto lygio tarnautojų;

| e) | ECB aukšto lygio tarnautojas – tarnautojas, paminėtas Europos Centrinio Banko aukšto lygio tarnautojų elgesio kodekso 1 straipsnio 1 dalyje, 1 straipsnio 2 dalyje ir 1 straipsnio 4 dalyje (*2); |
| --- | --- |

e)

ECB aukšto lygio tarnautojas – tarnautojas, paminėtas Europos Centrinio Banko aukšto lygio tarnautojų elgesio kodekso 1 straipsnio 1 dalyje, 1 straipsnio 2 dalyje ir 1 straipsnio 4 dalyje (*2);

| f) | pranešėjas – ECB veikloje dalyvaujantis asmuo, kuris praneša informaciją apie pažeidimus, naudodamas bet kurį iš informavimo kanalų, numatytų 0.4bis.2 straipsnyje, 0.5 straipsnyje, Europos Centrinio Banko sprendime (ES) 2016/456 (ECB/2016/3) (*3) arba Administraciniame aplinkraštyje 01/2006 dėl vidaus administracinių tyrimų; |
| --- | --- |

f)

pranešėjas – ECB veikloje dalyvaujantis asmuo, kuris praneša informaciją apie pažeidimus, naudodamas bet kurį iš informavimo kanalų, numatytų 0.4bis.2 straipsnyje, 0.5 straipsnyje, Europos Centrinio Banko sprendime (ES) 2016/456 (ECB/2016/3) (*3) arba Administraciniame aplinkraštyje 01/2006 dėl vidaus administracinių tyrimų;

| g) | liudytojas – ECB veikloje dalyvaujantis asmuo, išskyrus pranešėją, kuris turi bendradarbiauti vykdant galimo pažeidimo vidaus vertinimą, įskaitant duoti parodymus vadovaujantis Administraciniu aplinkraščiu 01/2006; |
| --- | --- |

g)

liudytojas – ECB veikloje dalyvaujantis asmuo, išskyrus pranešėją, kuris turi bendradarbiauti vykdant galimo pažeidimo vidaus vertinimą, įskaitant duoti parodymus vadovaujantis Administraciniu aplinkraščiu 01/2006;

| h) | atitinkamas asmuo – ECB veikloje dalyvaujantis asmuo, kuris pranešime nurodomas kaip asmuo, kuriam priskiriamas pažeidimas arba su kuriuo tas asmuo yra susijęs; |
| --- | --- |

h)

atitinkamas asmuo – ECB veikloje dalyvaujantis asmuo, kuris pranešime nurodomas kaip asmuo, kuriam priskiriamas pažeidimas arba su kuriuo tas asmuo yra susijęs;

| i) | atsakomasis veiksmas – bet koks tiesioginis ar netiesioginis veiksmas ar neveikimas, kuris įvyksta su darbu susijusiomis aplinkybėmis, dėl pranešimo apie pažeidimus, pateikto naudojant bet kurį iš informavimo kanalų, numatytų 0.4bis.2 straipsnyje, 0.5 straipsnyje, Europos Centrinio Banko sprendime (ES) 2016/456 (ECB/2016/3) arba Administraciniame aplinkraštyje 01/2006, arba dėl bet kurio liudytojo pareiškimo, susijusio su tokiu pranešimu, ir kuris daro arba gali padaryti pranešėjui nepateisinamą žalą. Tai turėtų būti suprantama kaip apimantis grasinimus imtis atsakomųjų veiksmų ir bandymus imtis atsakomųjų veiksmų; |
| --- | --- |

i)

atsakomasis veiksmas – bet koks tiesioginis ar netiesioginis veiksmas ar neveikimas, kuris įvyksta su darbu susijusiomis aplinkybėmis, dėl pranešimo apie pažeidimus, pateikto naudojant bet kurį iš informavimo kanalų, numatytų 0.4bis.2 straipsnyje, 0.5 straipsnyje, Europos Centrinio Banko sprendime (ES) 2016/456 (ECB/2016/3) arba Administraciniame aplinkraštyje 01/2006, arba dėl bet kurio liudytojo pareiškimo, susijusio su tokiu pranešimu, ir kuris daro arba gali padaryti pranešėjui nepateisinamą žalą. Tai turėtų būti suprantama kaip apimantis grasinimus imtis atsakomųjų veiksmų ir bandymus imtis atsakomųjų veiksmų;

| j) | kompetentinga institucija – institucija, paskirta įvertinti informacijos apie pažeidimus pranešimus, kurie buvo pateikti naudojant 0.4bis.2 straipsnyje nurodytą informavimo kanalą, ir teikti grįžtamąjį ryšį pranešėjui, ir (arba) paskirta imtis tolesnių veiksmų dėl tokių pranešimų. |
| --- | --- |

j)

kompetentinga institucija – institucija, paskirta įvertinti informacijos apie pažeidimus pranešimus, kurie buvo pateikti naudojant 0.4bis.2 straipsnyje nurodytą informavimo kanalą, ir teikti grįžtamąjį ryšį pranešėjui, ir (arba) paskirta imtis tolesnių veiksmų dėl tokių pranešimų.

0.4Bis.2.   Informavimo apie pažeidimus priemonė

| 0.4bis.2.1. | Nepažeidžiant nuostatų dėl pranešimo apie galimas neteisėtas veikas pagal Sprendimą (ES) 2016/456 (ECB/2016/3), apie galimus pažeidimus, susijusius su orumu darbe pagal 0.5 straipsnį ir apie galimus profesinių pareigų pažeidimus pagal Administracinį aplinkraštį 01/2006, personalo nariai gali pranešti informaciją apie pažeidimus, naudodami ECB šiam tikslui sukurtą vidaus informavimo platformą (informavimo apie pažeidimus priemonę). |
| --- | --- |

0.4bis.2.1.

| 0.4bis.2.2. | Personalo nariai, vykdydami savo pareigą pranešti pagal Sprendimą (ES) 2016/456 (ECB/2016/3) arba pagal Administracinį aplinkraštį 01/2006, gali naudoti informavimo apie pažeidimus priemonę kaip alternatyvų informavimo kanalą. |
| --- | --- |

0.4bis.2.2.

0.4Bis.3.   Informacijos apie pažeidimus, apie kuriuos pranešta naudojant informavimo apie pažeidimus priemonę, vertinimas ir tolesni veiksmai

| 0.4bis.3.1. | Informacijos apie pažeidimus pranešimų, gautų naudojant informavimo apie pažeidimus priemonę, atveju kompetentinga institucija yra:






  a) | Vidaus audito direktorius, išskyrus pranešimus, kuriems taikomas b arba c punktas; |
| --- | --- | --- |

0.4bis.3.1.

a)

Vidaus audito direktorius, išskyrus pranešimus, kuriems taikomas b arba c punktas;

| b) | Pirmininkas, kai atitinkamas asmuo arba vienas iš atitinkamų asmenų, yra Vidaus audito direktorius; |
| --- | --- |

b)

Pirmininkas, kai atitinkamas asmuo arba vienas iš atitinkamų asmenų, yra Vidaus audito direktorius;

| c) | Valdančiosios tarybos paskirta institucija, kai atitinkamas asmuo arba vienas iš atitinkamų asmenų yra ECB aukšto lygio tarnautojas. |
| --- | --- |

c)

Valdančiosios tarybos paskirta institucija, kai atitinkamas asmuo arba vienas iš atitinkamų asmenų yra ECB aukšto lygio tarnautojas.

| 0.4Bis.3.2. | Dėl informacijos apie pažeidimus pranešimų, gautų naudojant informavimo apie pažeidimus priemonę, kurie patenka į Sprendimo (ES) 2016/456 (ECB/2016/3) taikymo sritį, tolesnių veiksmų imamasi pagal tą sprendimą. |
| --- | --- |

0.4Bis.3.2.

| 0.4bis.3.3. | Dėl informacijos apie pažeidimus pranešimų, gautų naudojant informavimo apie pažeidimus priemonę, kurie nepatenka į Sprendimo (ES) 2016/456 (ECB/2016/3) taikymo sritį, tolesnių veiksmų imamasi pagal Administracinį aplinkraštį 01/2006.
  Nepaisant pirmos dalies, informacijos apie pažeidimus, pateiktos naudojant informavimo apie pažeidimus priemonę, vertinimo ir tolesnių veiksmų, kai atitinkamas asmuo arba vienas iš atitinkamų asmenų yra ECB aukšto lygio tarnautojas, procedūrą nustato atskiras Valdančiosios tarybos sprendimas. |
| --- | --- |

0.4bis.3.3.

Nepaisant pirmos dalies, informacijos apie pažeidimus, pateiktos naudojant informavimo apie pažeidimus priemonę, vertinimo ir tolesnių veiksmų, kai atitinkamas asmuo arba vienas iš atitinkamų asmenų yra ECB aukšto lygio tarnautojas, procedūrą nustato atskiras Valdančiosios tarybos sprendimas.

0.4bis.4.   Pranešėjo apsauga

| 0.4bis.4.1. | ECB saugo pranešėjus, apsaugodamas jų tapatybę ir apsaugodamas juos nuo atsakomųjų veiksmų. |
| --- | --- |

0.4bis.4.1.

| 0.4bis.4.2. | Apsauga pranešėjams pagal šį straipsnį taikoma, jeigu, vadovaujantis 0.4bis.7.4 straipsniu laikoma, kad jie turėjo pagrįstų priežasčių manyti, kad, atsižvelgiant į aplinkybes ir jiems prieinamą informaciją pranešimo metu, informacija apie pažeidimus, kurią jie teikia, yra teisinga ir susijusi su galimu pažeidimu.
  Taikant pirmą dalį:






  a) | pranešėjams apsauga netaikoma, kai pranešamą informaciją apie pažeidimus sudaro:






  i) | sąmoningai pranešta bet kuri iš toliau paminėtų informacijos rūšių: melaginga arba klaidinanti informacija, informacija, kuri pranešimo metu buvo prieinama viešoje erdvėje, nepagrįsti gandai ir nuogirdos; arba |
| --- | --- | --- | --- |

0.4bis.4.2.

Taikant pirmą dalį:

a)

pranešėjams apsauga netaikoma, kai pranešamą informaciją apie pažeidimus sudaro:

i)

sąmoningai pranešta bet kuri iš toliau paminėtų informacijos rūšių: melaginga arba klaidinanti informacija, informacija, kuri pranešimo metu buvo prieinama viešoje erdvėje, nepagrįsti gandai ir nuogirdos; arba

| (ii) | nepritarimas (nepritarimai) teisėtiems vadovų ar administraciniams sprendimams; |
| --- | --- |

(ii)

nepritarimas (nepritarimai) teisėtiems vadovų ar administraciniams sprendimams;

| b) | pranešėjai nepraranda apsaugos, kai pranešama informacija apie pažeidimus yra netiksli dėl sąžiningos klaidos. |
| --- | --- |

b)

pranešėjai nepraranda apsaugos, kai pranešama informacija apie pažeidimus yra netiksli dėl sąžiningos klaidos.

0.4bis.5.   Tapatybės apsauga

| 0.4bis.5.1. | Pranešėjų ir liudytojų tapatybė saugoma laikantis Veiklos taisyklių sąvado 2 dalyje įtvirtintų principų.
  Nepažeidžiant Administracinio aplinkraščio 01/2006 7 straipsnio 5 dalies, pranešėjų, kurie patys nurodė savo tapatybę, tapatybė atskleidžiama tik:






  a) | kai tai būtina žinoti, tačiau ne atitinkamam asmeniui ar atitinkamiems asmenims; arba |
| --- | --- | --- |

0.4bis.5.1.

Nepažeidžiant Administracinio aplinkraščio 01/2006 7 straipsnio 5 dalies, pranešėjų, kurie patys nurodė savo tapatybę, tapatybė atskleidžiama tik:

a)

kai tai būtina žinoti, tačiau ne atitinkamam asmeniui ar atitinkamiems asmenims; arba

| b) | jeigu pranešėjas tiesiogiai sutiko, kad jo tapatybė būtų atskleista; arba |
| --- | --- |

b)

jeigu pranešėjas tiesiogiai sutiko, kad jo tapatybė būtų atskleista; arba

| c) | Administracinio aplinkraščio 01/2006 6 straipsnio 10 dalyje aprašytomis aplinkybėmis, taip pat, kai tai būtina teisei į gynybą taikyti. |
| --- | --- |

c)

Administracinio aplinkraščio 01/2006 6 straipsnio 10 dalyje aprašytomis aplinkybėmis, taip pat, kai tai būtina teisei į gynybą taikyti.

| 0.4bis.5.2. | Pranešėjai, naudodami informavimo apie pranešimus priemonę, informaciją gali teikti anonimiškai. Šiuo atveju jų tapatybė neatskleidžiama, išskyrus atvejus, jei jie nusprendžia nurodyti savo tapatybę ir tik tada, kai jie tai padaro. |
| --- | --- |

0.4bis.5.2.

0.4bis.6.   Apsauga nuo atsakomųjų veiksmų

| 0.4bis.6.1. | Atsakomieji veiksmai pranešėjų ir liudytojų atžvilgiu yra profesinių pareigų pažeidimas ir dėl jų taikomos atitinkamos priemonės, įskaitant, jei būtina, drausmines priemones. |
| --- | --- |

0.4bis.6.1.

0.4bis.7.   Apsaugos nuo atsakomųjų veiksmų prašymo procedūra

| 0.4bis.7.1. | Pranešėjai ir liudytojai Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybos vyriausiajam pareigūnui gali pateikti prašymą apsaugoti juos nuo atsakomųjų veiksmų, kartu pateikdami visus reikiamus dokumentus ar informaciją, pagrindžiančius jų prašymą. Prašymas pateikiamas per 24 mėnesius nuo tada, kai įvyko veiksmas ar neveikimas, įtariamas kaip atsakomieji veiksmai. |
| --- | --- |

0.4bis.7.1.

| 0.4bis.7.2. | Toks prašymas neapsaugo prašymą pateikusio asmens nuo atsakomybės, jei, kai taikytina, jis patys dalyvavo vykdant pažeidimą, apie kurį jis pranešė arba kurio atžvilgiu jis yra liudytojas. |
| --- | --- |

0.4bis.7.2.

| 0.4bis.7.3. | Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybos vyriausiasis pareigūnas nagrinėja tokius prašymus visiškai konfidencialiai ir prašymą pateikusio asmens tapatybė apsaugoma vadovaujantis 0.4bis.5.1 straipsniu, įskaitant tuos atvejus, kai prašymą pateikęs asmuo yra liudytojas. |
| --- | --- |

0.4bis.7.3.

| 0.4bis.7.4. | Gavęs prašymą dėl apsaugos nuo atsakomųjų veiksmų, Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybos vyriausiasis pareigūnas nedelsdamas:






  a) | patvirtina, kad prašymas gautas ir |
| --- | --- | --- |

0.4bis.7.4.

a)

patvirtina, kad prašymas gautas ir

| b) | patikrina, ar prašymas dėl apsaugos atitinka šias sąlygas:






  i) | prašymą pateikęs asmuo yra pranešėjas, kuriam gali būti taikoma apsauga pagal 0.4bis.4.2 straipsnyje įtvirtintas sąlygas, arba liudytojas; ir |
| --- | --- | --- |

b)

patikrina, ar prašymas dėl apsaugos atitinka šias sąlygas:

i)

prašymą pateikęs asmuo yra pranešėjas, kuriam gali būti taikoma apsauga pagal 0.4bis.4.2 straipsnyje įtvirtintas sąlygas, arba liudytojas; ir

| ii) | įtariamas žalingas veiksmas ar neveikimas yra įvykęs; ir |
| --- | --- |

ii)

įtariamas žalingas veiksmas ar neveikimas yra įvykęs; ir

| iii) | įtariamas žalingas veiksmas ar neveikimas galimai įvyko dėl informavimo apie pažeidimą arba dėl bet kokio liudytojo pareiškimo, susijusio su informavimu apie pažeidimą. |
| --- | --- |

iii)

įtariamas žalingas veiksmas ar neveikimas galimai įvyko dėl informavimo apie pažeidimą arba dėl bet kokio liudytojo pareiškimo, susijusio su informavimu apie pažeidimą.

| 0.4bis.7.5. | Jeigu Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybos vyriausiasis pareigūnas padaro išvadą, kad:






  a) | prašymas dėl apsaugos neatitinka 0.4bis.7.4 straipsnio b punkte įtvirtintų sąlygų, jis apie tai informuoja prašymą pateikusį asmenį; |
| --- | --- | --- |

0.4bis.7.5.

a)

prašymas dėl apsaugos neatitinka 0.4bis.7.4 straipsnio b punkte įtvirtintų sąlygų, jis apie tai informuoja prašymą pateikusį asmenį;

| b) | prašymas dėl apsaugos atitinka 0.4bis.7.4 straipsnio b punkte įtvirtintas sąlygas,






  i) | gali rekomenduoti laikinąsias apsaugos priemones pagal 0.4bis.8 straipsnį; |
| --- | --- | --- |

b)

prašymas dėl apsaugos atitinka 0.4bis.7.4 straipsnio b punkte įtvirtintas sąlygas,

i)

gali rekomenduoti laikinąsias apsaugos priemones pagal 0.4bis.8 straipsnį;

| ii) | įvertina, ar yra apsaugos poreikis, įskaitant, jei būtina, perduodamas klausimą kompetentingam organui ar veiklos sričiai (sritims), turinčioms įgaliojimus atlikti tyrimą, vadovaujantis taikytinomis taisyklėmis ir pateikiant tyrimo išvadą Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybos vyriausiajam pareigūnui. Tokiomis aplinkybėmis ECB tenka pareiga įrodyti, kad veiksmas ar neveikimas, apie kuriuos pranešta, nėra atsakomieji veiksmai; |
| --- | --- |

ii)

įvertina, ar yra apsaugos poreikis, įskaitant, jei būtina, perduodamas klausimą kompetentingam organui ar veiklos sričiai (sritims), turinčioms įgaliojimus atlikti tyrimą, vadovaujantis taikytinomis taisyklėmis ir pateikiant tyrimo išvadą Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybos vyriausiajam pareigūnui. Tokiomis aplinkybėmis ECB tenka pareiga įrodyti, kad veiksmas ar neveikimas, apie kuriuos pranešta, nėra atsakomieji veiksmai;

| iii) | apie tai raštu informuoja pranešėją. |
| --- | --- |

iii)

apie tai raštu informuoja pranešėją.

| 0.4bis.7.6. | Jeigu Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybos vyriausiasis pareigūnas, atlikęs 0.4bis.7.5 straipsnio b punkto ii papunktyje nurodytą įvertinimą, padaro išvadą, kad:






  a) | apsaugai poreikio nėra, apie tai raštu informuoja prašymą pateikusį asmenį; |
| --- | --- | --- |

0.4bis.7.6.

a)

apsaugai poreikio nėra, apie tai raštu informuoja prašymą pateikusį asmenį;

| b) | apsaugai poreikis yra, jis gali rekomenduoti tokias priemones, kaip tolesnius veiksmus:






  i) | pasikonsultavęs su prašymą pateikusiu asmeniu ir vadovaudamasis 0.4bis.8 straipsniu, priemones, kuriomis ištaisoma dėl atsakomųjų veiksmų patirta žala (taisomosios priemonės), ir priemones, kuriomis prašymą pateikęs asmuo apsaugomas nuo tolesnių atsakomųjų veiksmų (apsaugos priemonės); ir |
| --- | --- | --- |

b)

apsaugai poreikis yra, jis gali rekomenduoti tokias priemones, kaip tolesnius veiksmus:

i)

pasikonsultavęs su prašymą pateikusiu asmeniu ir vadovaudamasis 0.4bis.8 straipsniu, priemones, kuriomis ištaisoma dėl atsakomųjų veiksmų patirta žala (taisomosios priemonės), ir priemones, kuriomis prašymą pateikęs asmuo apsaugomas nuo tolesnių atsakomųjų veiksmų (apsaugos priemonės); ir

| ii) | atitinkamais atvejais, bet kokias priemones atsakomuosius veiksmus atlikusio asmens atžvilgiu, įskaitant, jei būtina, drausmines priemones. |
| --- | --- |

ii)

atitinkamais atvejais, bet kokias priemones atsakomuosius veiksmus atlikusio asmens atžvilgiu, įskaitant, jei būtina, drausmines priemones.

| 0.4bis.7.7. | Jeigu Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybos vyriausiasis pareigūnas mano, kad, peržiūrint prašymą dėl apsaugos nuo atsakomųjų veiksmų, kyla interesų konfliktas, jis perduoda klausimą Bendrųjų reikalų valdytojui, kad šis paskirtų asmenis, turinčius imtis tolesnių veiksmų dėl tokio prašymo, vadovaujantis pirmiau minėta procedūra. |
| --- | --- |

0.4bis.7.7.

0.4bis.8.   Laikinosios apsaugos priemonės ir taisomosios priemonės

| 0.4bis.8.1. | Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybos vyriausiasis pareigūnas gali rekomenduoti priemones, kurios yra būtinos ir tinkamos, siekiant apsaugoti pranešėją ir liudytojus nuo atsakomųjų veiksmų, įskaitant laikinąsias apsaugos priemones ir taisomąsias priemones, atitinkančias ECB teisinę sistemą. |
| --- | --- |

0.4bis.8.1.

| 0.4bis.8.2. | Bet kuriuo metu Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybos vyriausiasis pareigūnas gali rekomenduoti, jei su tuo sutinka pranešėjas ar liudytojas, kad situaciją jo ar jos darbo vietoje stebėtų Žmogiškųjų išteklių generalinis direktoratas. |
| --- | --- |

0.4bis.8.2.

| 0.4bis.8.3. | Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybos vyriausiasis pareigūnas gali prašyti, kad jo rekomendacijų adresatai pateiktų ataskaitą apie tai, kaip buvo įgyvendinamos jo rekomendacijos. Jeigu Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybos vyriausiojo pareigūno netenkina tolesni veiksmai, kurių buvo imtasi dėl jo rekomendacijų, jis gali apie tai informuoti Pirmininką. |
| --- | --- |

0.4bis.8.3.

0.4Bis.9.   Informacijos apie pranešimus apie pažeidimus teikimas

ECB gali teikti informaciją apie pranešimus apie pažeidimus sutrumpinta ar agreguota forma, kad atskiri asmenys negalėtų būti identifikuoti.

0.5.   Orumas darbe

| 0.5.1. | Personalo nariai gerbia savo kolegų orumą ir susilaiko nuo bet kokio kitus žeminančio netinkamo elgesio. Jie rodo kitiems pagarbą ir supratimą. |
| --- | --- |

0.5.1.

0.5.2.   Apibrėžtys

Etikos kodekse vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1. | Orumas darbe – netinkamo elgesio nebuvimas. Netinkamas elgesys – bet kokios formos tiesioginė ar netiesioginė diskriminacija, fizinė prievarta, psichologinis smurtas (taip pat vadinamas priekabiavimu arba patyčiomis) ir seksualinis priekabiavimas. |
| --- | --- |

1.

Orumas darbe – netinkamo elgesio nebuvimas. Netinkamas elgesys – bet kokios formos tiesioginė ar netiesioginė diskriminacija, fizinė prievarta, psichologinis smurtas (taip pat vadinamas priekabiavimu arba patyčiomis) ir seksualinis priekabiavimas.

| 2. | Tiesioginė diskriminacija – kai dėl jo tautybės, lyties, rasės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos kuris nors asmuo yra, buvo arba bus traktuojamas nepalankiau nei kitas asmuo panašioje situacijoje. |
| --- | --- |

2.

Tiesioginė diskriminacija – kai dėl jo tautybės, lyties, rasės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos kuris nors asmuo yra, buvo arba bus traktuojamas nepalankiau nei kitas asmuo panašioje situacijoje.

| 3. | Netiesioginė diskriminacija – kai dėl tariamai neutralios nuostatos, kriterijaus ar praktikos asmuo dėl jo tautybės, lyties, rasės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos atsiduria nepalankesnėje padėtyje nei kitas asmuo, išskyrus atvejus, kai tokią nuostatą, kriterijų ar praktiką galima pateisinti objektyviomis priežastimis. |
| --- | --- |

3.

Netiesioginė diskriminacija – kai dėl tariamai neutralios nuostatos, kriterijaus ar praktikos asmuo dėl jo tautybės, lyties, rasės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos atsiduria nepalankesnėje padėtyje nei kitas asmuo, išskyrus atvejus, kai tokią nuostatą, kriterijų ar praktiką galima pateisinti objektyviomis priežastimis.

| 4. | Fizinė prievarta – tyčinis fizinės jėgos panaudojimas arba grasinimas panaudoti fizinę jėgą prieš kitą asmenį, kuris sukelia fizinę, seksualinę ar psichologinę žalą. |
| --- | --- |

4.

Fizinė prievarta – tyčinis fizinės jėgos panaudojimas arba grasinimas panaudoti fizinę jėgą prieš kitą asmenį, kuris sukelia fizinę, seksualinę ar psichologinę žalą.

| 5. | Psichologinis smurtas – bet koks nederamas elgesys, kuris trunka tam tikrą laiką, yra pasikartojantis arba sistemingas ir apima fizinį elgesį, šnekamąją ar rašytinę kalbą, gestus ar kitus tyčinius veiksmus, kurie gali pažeminti bet kurio asmens asmenybę, orumą ar fizinę arba psichinę neliečiamybę. |
| --- | --- |

5.

Psichologinis smurtas – bet koks nederamas elgesys, kuris trunka tam tikrą laiką, yra pasikartojantis arba sistemingas ir apima fizinį elgesį, šnekamąją ar rašytinę kalbą, gestus ar kitus tyčinius veiksmus, kurie gali pažeminti bet kurio asmens asmenybę, orumą ar fizinę arba psichinę neliečiamybę.

| 6. | Seksualinis priekabiavimas – su lytiniais santykiais susijęs į tam tikrą asmenį nukreiptas elgesys, kurio tas asmuo nenori ir kuriuo siekiama arba kurio pasekmė – įžeisti tą asmenį arba sukurti žeminančią, priešišką, įžeidžiančią arba trikdančią aplinką. |
| --- | --- |

6.

Seksualinis priekabiavimas – su lytiniais santykiais susijęs į tam tikrą asmenį nukreiptas elgesys, kurio tas asmuo nenori ir kuriuo siekiama arba kurio pasekmė – įžeisti tą asmenį arba sukurti žeminančią, priešišką, įžeidžiančią arba trikdančią aplinką.

Elgesio netinkamumas vertinamas objektyviai, iš protingos trečiosios šalies perspektyvos.

0.5.3.   Procedūros

| 0.5.3.1. | Personalo nariai, į kuriuos, jų nuomone, yra nukreiptas netinkamas elgesys, turi teisę į neformalią ir formalią procedūras. Bet kurią procedūrą inicijuojantys personalo nariai negali patirti jokių neigiamų to pasekmių, išskyrus atvejus, kai procedūros metu nustatoma, kad jie sąmoningai pateikė melagingus skundus arba siekė pakenkti. |
| --- | --- |

0.5.3.1.

| 0.5.3.2. | Neformali procedūra
  Pagal neformalią procedūrą atitinkamas personalo narys gali:






  a) | tiesiogiai kreiptis į tariamai netinkamai besielgiantį asmenį; |
| --- | --- | --- |

0.5.3.2.

Pagal neformalią procedūrą atitinkamas personalo narys gali:

a)

tiesiogiai kreiptis į tariamai netinkamai besielgiantį asmenį;

| b) | įtraukti jo pasirinktą patikimą asmenį, įskaitant personalo narių atstovus; |
| --- | --- |

b)

įtraukti jo pasirinktą patikimą asmenį, įskaitant personalo narių atstovus;

| c) | įtraukti savo tiesioginį vadovą, kad jis nedelsdamas imtųsi vadovavimo veiksmų; arba |
| --- | --- |

c)

įtraukti savo tiesioginį vadovą, kad jis nedelsdamas imtųsi vadovavimo veiksmų; arba

| d) | įtraukti patarėją socialiniais klausimais. |
| --- | --- |

d)

įtraukti patarėją socialiniais klausimais.

| 0.5.3.3. | Formali procedūra
  Jei, atitinkamo personalo nario nuomone, neformali procedūra nėra tinkama arba neformali procedūra nedavė rezultatų, atitinkamas personalo narys gali prašyti Žmogiškųjų išteklių generalinio direktoriaus ar jo pavaduotojo imtis tinkamų (laikinų) priemonių. Generalinis direktorius arba jo pavaduotojas į tokius prašymus reaguoja greitai, rimtai ir konfidencialiai. Jei to reikia, generalinis direktorius arba jo pavaduotojas gali pranešti apie šį atvejį kompetentingam organui, kad šis nuspręstų, ar inicijuoti vidinį administracinį tyrimą. |
| --- | --- |

0.5.3.3.

Jei, atitinkamo personalo nario nuomone, neformali procedūra nėra tinkama arba neformali procedūra nedavė rezultatų, atitinkamas personalo narys gali prašyti Žmogiškųjų išteklių generalinio direktoriaus ar jo pavaduotojo imtis tinkamų (laikinų) priemonių. Generalinis direktorius arba jo pavaduotojas į tokius prašymus reaguoja greitai, rimtai ir konfidencialiai. Jei to reikia, generalinis direktorius arba jo pavaduotojas gali pranešti apie šį atvejį kompetentingam organui, kad šis nuspręstų, ar inicijuoti vidinį administracinį tyrimą.

| 0.5.3.4. | Vadovai, sužinoję apie netinkamą elgesį, kurio negalima tinkamai išspręsti nedelsiant imantis vadovavimo veiksmų, nepagrįstai nedelsdami praneša apie tokį elgesį Žmogiškųjų išteklių generaliniam direktoriui ar jo pavaduotojui, kuris nusprendžia dėl tolesnių veiksmų pagal 0.5.3 dalį. |
| --- | --- |

0.5.3.4.

| 0.5.3.5. | Kiti personalo nariai, sužinoję apie netinkamą elgesį, gali pranešti apie tokį elgesį savo tiesioginiam vadovui arba, prireikus, tiesiogiai Žmogiškųjų išteklių generaliniam direktoriui ar jo pavaduotojui. Atitinkamai taikomos taisyklės dėl personalo narių, pranešančių apie profesinių pareigų pažeidimą, apsaugos. |
| --- | --- |

0.5.3.5.

0.6.   ECB išteklių naudojimas

Personalo nariai gerbia ir saugo ECB turtą. Visa įranga ir priemonės, kad ir kokio pobūdžio jos būtų, ECB teikiamos naudotis tik darbui, nebent jomis leidžiama naudotis asmeniniais tikslais pagal atitinkamas Veiklos praktikos vadove nustatytas vidaus taisykles arba gavus specialų Žmogiškųjų išteklių generalinio direktoriaus ar jo pavaduotojo leidimą. Personalo nariai imasi visų protingų ir tinkamų priemonių išlaidoms apriboti, kad turimi ištekliai būtų panaudoti efektyviausiai.

0.7.   Įgyvendinimas

| 0.7.1. | Nepažeidžiant 0.4.2 dalies, Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnyba kartu su Žmogiškųjų išteklių generaliniu direktoriumi ar jo pavaduotoju gali išleisti gaires dėl etikos kodekso aiškinimo ir taikymo. |
| --- | --- |

0.7.1.

| 0.7.2. | Personalo nariai gali prašyti Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybos arba, kai sprendimo priėmimas patenka į jo kompetenciją – Žmogiškųjų išteklių generalinio direktoriaus ar jo pavaduotojo pateikti gaires kiekvienu klausimu, susijusiu su jų etikos kodekso vykdymu. Jeigu personalo narių elgesys visapusiškai atitinka Atitikties užtikrinimo ir valdymo tarnybos arba, kai sprendimo priėmimas patenka į jo kompetenciją – Žmogiškųjų išteklių generalinio direktoriaus ar jo pavaduotojo patarimą, laikoma, kad personalo narių elgesys atitinka etikos kodeksą ir dėl jo negali būti pradėta jokia drausminė procedūra. Tačiau toks patarimas neatleidžia personalo nario nuo bet kokios atsakomybės pagal nacionalinę teisę. |
| --- | --- |

0.7.2.

---

Europos Komisija

| 2020 11 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 375/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 375/42

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.9953 — CalSTRS/Altitude Group/AI THD)

(Tekstas svarbus EEE)

(2020/C 375/03)

2020 m. spalio 28 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32020M9953. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32020M9953. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 2020 11 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 375/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 375/43

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.10003 — DWS/Vertex Bioenergy)

(Tekstas svarbus EEE)

(2020/C 375/04)

2020 m. spalio 30 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32020M10003. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32020M10003. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 2020 11 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 375/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 375/44

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.9619 — CDC/EDF/ENGIE/La Poste)

(Tekstas svarbus EEE)

(2020/C 375/05)

2020 m. rugpjūčio 11 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik prancūzų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių; |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių;

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32020M9619. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32020M9619. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 2020 11 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 375/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 375/45

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.8130 — Imerys/Alteo certain assets)

(Tekstas svarbus EEE)

(2020/C 375/06)

2016 m. spalio 28 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu kartu su 6 straipsnio 2 dalimi. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32016M8130. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32016M8130. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 2020 11 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 375/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 375/46

---

Euro kursas (1)

2020 m. lapkričio 5 d.

(2020/C 375/07)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,1855 |
| JPY | Japonijos jena | 122,86 |
| DKK | Danijos krona | 7,4467 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,90450 |
| SEK | Švedijos krona | 10,2770 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0724 |
| ISK | Islandijos krona | 163,70 |
| NOK | Norvegijos krona | 10,8500 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 26,766 |
| HUF | Vengrijos forintas | 357,83 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,5134 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,8648 |
| TRY | Turkijos lira | 9,9980 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6356 |
| CAD | Kanados doleris | 1,5478 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,1922 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7540 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,6014 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 330,68 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 18,6894 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,8331 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5518 |
| IDR | Indonezijos rupija | 16 901,14 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,9169 |
| PHP | Filipinų pesas | 57,218 |
| RUB | Rusijos rublis | 91,7450 |
| THB | Tailando batas | 36,525 |
| BRL | Brazilijos realas | 6,5906 |
| MXN | Meksikos pesas | 24,5016 |
| INR | Indijos rupija | 87,7405 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,1855

JPY

Japonijos jena

122,86

DKK

Danijos krona

7,4467

GBP

Svaras sterlingas

0,90450

SEK

Švedijos krona

10,2770

CHF

Šveicarijos frankas

1,0724

ISK

Islandijos krona

163,70

NOK

Norvegijos krona

10,8500

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

26,766

HUF

Vengrijos forintas

357,83

PLN

Lenkijos zlotas

4,5134

RON

Rumunijos lėja

4,8648

TRY

Turkijos lira

9,9980

AUD

Australijos doleris

1,6356

CAD

Kanados doleris

1,5478

HKD

Honkongo doleris

9,1922

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7540

SGD

Singapūro doleris

1,6014

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 330,68

ZAR

Pietų Afrikos randas

18,6894

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,8331

HRK

Kroatijos kuna

7,5518

IDR

Indonezijos rupija

16 901,14

MYR

Malaizijos ringitas

4,9169

PHP

Filipinų pesas

57,218

RUB

Rusijos rublis

91,7450

THB

Tailando batas

36,525

BRL

Brazilijos realas

6,5906

MXN

Meksikos pesas

24,5016

INR

Indijos rupija

87,7405

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 2020 11 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 375/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 375/47

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2020 m. liepos 22 d.

kuriuo Europos Sąjungos sandorių žurnalo vyriausiajam administratoriui nurodoma į Europos Sąjungos sandorių žurnalą įtraukti nacionalinio aviacijos apyvartinių taršos leidimų paskirstymo lentelių, pagal kurias skrydžius iš ES į Šveicariją vykdančius orlaivių naudotojus administruojančios valstybės narės 2020 m. turi nemokamai paskirstyti aviacijos apyvartinius taršos leidimus, pakeitimus

(2020/C 375/08)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, nustatančią šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Sąjungoje ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 96/61/EB (1),

atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 2 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 389/2013, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimus Nr. 280/2004/EB ir Nr. 406/2009/EB įsteigiamas Sąjungos registras ir panaikinami Komisijos reglamentai (ES) Nr. 920/2010 ir Nr. 1193/2011 (2), ypač į jo 55 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos sprendimu 2011/638/ES (3) nustatyti santykiniai taršos rodikliai, kuriais remiamasi nemokamai paskirstant šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinius taršos leidimus orlaivių naudotojams pagal Direktyvos 2003/87/EB 3e straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos sprendimu 2011/638/ES (3) nustatyti santykiniai taršos rodikliai, kuriais remiamasi nemokamai paskirstant šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinius taršos leidimus orlaivių naudotojams pagal Direktyvos 2003/87/EB 3e straipsnio 1 dalį;

| (2) | Direktyvos 2003/87/EB 28a straipsnio 7 dalyje nustatyta, kad laikina nukrypti leidžianti nuostata, susijusi su skrydžiais į trečiąsias šalis ir iš jų, taikoma šalims, su kuriomis sudarytas susitarimas pagal tos direktyvos 25 arba 25a straipsnį, tik laikantis tokio susitarimo sąlygų; |
| --- | --- |

(2)

Direktyvos 2003/87/EB 28a straipsnio 7 dalyje nustatyta, kad laikina nukrypti leidžianti nuostata, susijusi su skrydžiais į trečiąsias šalis ir iš jų, taikoma šalims, su kuriomis sudarytas susitarimas pagal tos direktyvos 25 arba 25a straipsnį, tik laikantis tokio susitarimo sąlygų;

| (3) | Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas dėl jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo (4) (toliau – Susiejimo susitarimas) pasirašytas 2017 m. lapkričio 23 d. ir įsigaliojo 2020 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(3)

Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas dėl jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo (4) (toliau – Susiejimo susitarimas) pasirašytas 2017 m. lapkričio 23 d. ir įsigaliojo 2020 m. sausio 1 d.;

| (4) | Susiejimo susitarimo I priedo B punkte dėl taikymo srities nustatyta, kad skrydžiai iš EEE esančio aerodromo į Šveicarijos teritorijoje esantį aerodromą įtraukiami į ES ATLPS taikymo sritį; |
| --- | --- |

(4)

Susiejimo susitarimo I priedo B punkte dėl taikymo srities nustatyta, kad skrydžiai iš EEE esančio aerodromo į Šveicarijos teritorijoje esantį aerodromą įtraukiami į ES ATLPS taikymo sritį;

| (5) | 2020 m. gegužės 18 d. Komisija priėmė Deleguotąjį sprendimą C(2020) 3107, kuriuo dėl ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos netaikymo atvykstamiesiems skrydžiams iš Šveicarijos iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB. Įsigaliojus šiam sprendimui, būtina atitinkamai pakeisti nacionalinio aviacijos ATL paskirstymo lenteles; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. gegužės 18 d. Komisija priėmė Deleguotąjį sprendimą C(2020) 3107, kuriuo dėl ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos netaikymo atvykstamiesiems skrydžiams iš Šveicarijos iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB. Įsigaliojus šiam sprendimui, būtina atitinkamai pakeisti nacionalinio aviacijos ATL paskirstymo lenteles;

| (6) | pagal Reglamento (ES) Nr. 389/2013 55 straipsnio 3 dalį Komisija turi nurodyti Europos Sąjungos sandorių žurnalo vyriausiajam administratoriui į Europos Sąjungos sandorių žurnalą įtraukti pataisytas nacionalinio aviacijos apyvartinių taršos leidimų paskirstymo lenteles, |
| --- | --- |

(6)

pagal Reglamento (ES) Nr. 389/2013 55 straipsnio 3 dalį Komisija turi nurodyti Europos Sąjungos sandorių žurnalo vyriausiajam administratoriui į Europos Sąjungos sandorių žurnalą įtraukti pataisytas nacionalinio aviacijos apyvartinių taršos leidimų paskirstymo lenteles,

NUSPRENDĖ:

Vienintelis straipsnis

Europos Sąjungos sandorių žurnalo vyriausiasis administratorius į Europos Sąjungos sandorių žurnalą įtraukia pataisytas nacionalinio aviacijos apyvartinių taršos leidimų paskirstymo lenteles, pagal kurias skrydžius iš ES į Šveicariją vykdančius orlaivių naudotojus administruojančios valstybės narės 2020 m. turi nemokamai paskirstyti aviacijos apyvartinius taršos leidimus. Pataisytos nacionalinio aviacijos apyvartinių taršos leidimų paskirstymo lentelės pateikiamos priede.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 22 d.

Komisijos vardu

Frans TIMMERMANS

Vykdomasis pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL L 275, 2003 10 25, p. 32.

1

(2)  OL L 122, 2013 5 3, p. 1.

2

(3)  2011 m. rugsėjo 26 d. Komisijos sprendimas 2011/638/ES dėl santykinių taršos rodiklių, kuriais remiamasi nemokamai paskirstant šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinius taršos leidimus orlaivių naudotojams pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB 3e straipsnį (OL L 252, 2011 9 28, p. 20).

3

(4)  OL L 322, 2017 12 7, p. 3.

4

---

I PRIEDAS

2020 metų nacionalinio paskirstymo lentelių pakeitimai pagal Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo ir Komisijos deleguotąjį sprendimą C(2020) 3107

Pastaba. 2020 metų vertės yra bendros. Jos apima pradinius paskirstytus ATL, susijusius su skrydžiais tarp EEE aerodromų, ir papildomai paskirstytus ATL, susijusius su skrydžiais į Šveicariją ir Šveicarijos viduje. Šias vertes reikia įtraukti į nacionalinio aviacijos apyvartinių taršos leidimų paskirstymo lentelių XML rinkmeną kaip atnaujintus duomenis.

Valstybė narė: Austrija

| ATLPS identifikacinis kodas | Orlaivių naudotojo pavadinimas | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 440 | Austrian Airlines AG | 424 300 |
| 19210 | UIA-VB | 3 289 |
| 30323 | International Jet Management GmbH | 157 |
| 33061 | AVCON JET AG | 83 |
| 28567 | Tupack Verpackungen Gesellschaft m.b.H. | 17 |
| 25989 | The Flying Bulls | 16 |
| 45083 | easyJet Europe Airline GmbH | 1 823 642 |

ATLPS identifikacinis kodas

Orlaivių naudotojo pavadinimas

2020

440

Austrian Airlines AG

424 300

19210

UIA-VB

3 289

30323

International Jet Management GmbH

157

33061

AVCON JET AG

83

28567

Tupack Verpackungen Gesellschaft m.b.H.

17

25989

The Flying Bulls

16

45083

easyJet Europe Airline GmbH

1 823 642

Valstybė narė: Belgija

| ATLPS identifikacinis kodas | Orlaivių naudotojo pavadinimas | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 908 | BRUSSELS AIRLINES | 285 422 |
| 27011 | ASL Airlines Belgium | 110 688 |
| 2344 | SAUDI ARABIAN AIRLINES CORPORATION | 3 031 |
| 32432 | EgyptAir | 315 |
| 29427 | Flying Service | 271 |
| 13457 | EXCLU Flying Partners CVBA | 81 |
| 36269 | EXCLU VF International SAGL | 22 |
| 28582 | EXCLU Inter-Wetail c/o Jet Aviation Business Jets AG | 14 |

ATLPS identifikacinis kodas

Orlaivių naudotojo pavadinimas

2020

908

BRUSSELS AIRLINES

285 422

27011

ASL Airlines Belgium

110 688

2344

SAUDI ARABIAN AIRLINES CORPORATION

3 031

32432

EgyptAir

315

29427

Flying Service

271

13457

EXCLU Flying Partners CVBA

81

36269

EXCLU VF International SAGL

22

28582

EXCLU Inter-Wetail c/o Jet Aviation Business Jets AG

14

Valstybė narė: Bulgarija

| ATLPS identifikacinis kodas | Orlaivių naudotojo pavadinimas | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 29056 | Bulgaria Air | 81 265 |
| 28445 | BH AIR | 41 204 |

ATLPS identifikacinis kodas

Orlaivių naudotojo pavadinimas

2020

29056

Bulgaria Air

81 265

28445

BH AIR

41 204

Valstybė narė: Kroatija

| ATLPS identifikacinis kodas | Orlaivių naudotojo pavadinimas | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 12495 | Croatia Airlines hrvatska zrakoplovna tvrtka d.d. | 88 551 |

ATLPS identifikacinis kodas

Orlaivių naudotojo pavadinimas

2020

12495

Croatia Airlines hrvatska zrakoplovna tvrtka d.d.

88 551

Valstybė narė: Kipras

| ATLPS identifikacinis kodas | Orlaivių naudotojo pavadinimas | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 7132 | Joannou & Paraskevaides (Aviation) Limited | 30 |

ATLPS identifikacinis kodas

Orlaivių naudotojo pavadinimas

2020

7132

Joannou & Paraskevaides (Aviation) Limited

30

Valstybė narė: Čekija

| ATLPS identifikacinis kodas | Orlaivių naudotojo pavadinimas | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 859 | České aerolinie a.s. | 256 608 |
| 24903 | Smartwings, a.s. | 119 819 |
| 34430 | CAIMITO ENTERPRISES LIMITED | 16 |

ATLPS identifikacinis kodas

Orlaivių naudotojo pavadinimas

2020

859

České aerolinie a.s.

256 608

24903

Smartwings, a.s.

119 819

34430

CAIMITO ENTERPRISES LIMITED

16

Valstybė narė: Danija

| ATLPS identifikacinis kodas | Orlaivių naudotojo pavadinimas | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 9918 | Star Air A/S | 97 822 |
| 32158 | Jet Time A/S | 37 762 |
| 4357 | SUN-AIR of Scandinavia A/S | 6 021 |
| 366 | DAT A/S | 5 855 |
| 142 | P/F Atlantic Airways | 659 |
| 3456 | Air Alsie A/S | 433 |

ATLPS identifikacinis kodas

Orlaivių naudotojo pavadinimas

2020

9918

Star Air A/S

97 822

32158

Jet Time A/S

37 762

4357

SUN-AIR of Scandinavia A/S

6 021

366

DAT A/S

5 855

142

P/F Atlantic Airways

659

3456

Air Alsie A/S

433

Valstybė narė: Suomija

| ATLPS identifikacinis kodas | Orlaivių naudotojo pavadinimas | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1167 | Finnair Oyj | 504 434 |

ATLPS identifikacinis kodas

Orlaivių naudotojo pavadinimas

2020

1167

Finnair Oyj

504 434

Valstybė narė: Prancūzija

| ATLPS identifikacinis kodas | Orlaivių naudotojo pavadinimas | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 227 | AIR FRANCE | 1 354 329 |
| 2850 | easyJet Switzerland SA | 168 483 |
| 27518 | ASL AIRLINES FRANCE SA | 60 691 |
| 10326 | NOUVELAIR TUNISIE | 3 172 |
| 5636 | AIR SEYCHELLES | 2 478 |
| 28237 | TWIN JET | 2 023 |
| 258 | ROYAL AIR MAROC | 1 331 |
| 261 | AIR MAURITIUS LIMITED | 796 |
| 22432 | QATAR AMIRI FLIGHT | 276 |
| 159 | TAG AVIATION SUISSE | 147 |
| 1855 | MIDDLE EAST AIRLINES - AIRLIBAN S.A.L. | 40 |
| 19696 | LYRECO | 33 |
| 5432 | SAUDI OGER | 32 |
| 4790 | AIRBY | 25 |
| 30067 | BONGRAIN BENELUX | 23 |
| 4306 | ACCOR SA | 15 |
| 1976 | MARITIME INVESTMENT AND SHIPPING COMPANY LIMITED | 14 |
| 7028 | THE DOW CHEMICAL COMPANY | 34 |
| 26287 | ALTONA | 7 |

ATLPS identifikacinis kodas

Orlaivių naudotojo pavadinimas

2020

227

AIR FRANCE

1 354 329

2850

easyJet Switzerland SA

168 483

27518

ASL AIRLINES FRANCE SA

60 691

10326

NOUVELAIR TUNISIE

3 172

5636

AIR SEYCHELLES

2 478

28237

TWIN JET

2 023

258

ROYAL AIR MAROC

1 331

261

AIR MAURITIUS LIMITED

796

22432

QATAR AMIRI FLIGHT

276

159

TAG AVIATION SUISSE

147

1855

MIDDLE EAST AIRLINES - AIRLIBAN S.A.L.

40

19696

LYRECO

33

5432

SAUDI OGER

32

4790

AIRBY

25

30067

BONGRAIN BENELUX

23

4306

ACCOR SA

15

1976

MARITIME INVESTMENT AND SHIPPING COMPANY LIMITED

14

7028

THE DOW CHEMICAL COMPANY

34

26287

ALTONA

7

Valstybė narė: Vokietija

| ATLPS identifikacinis kodas | Orlaivių naudotojo pavadinimas | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1776 | Deutsche Lufthansa AG | 2 152 188 |
| 28944 | Germanwings GmbH | 381 116 |
| 36121 | European Air Transport Leipzig GmbH | 358 714 |
| 1389 | TUIfly GmbH | 216 669 |
| 824 | Condor Flugdienst GmbH i.I. | 205 740 |
| 1652 | Korean Air Lines Co., Ltd | 21 582 |
| 8272 | ASL Airlines (Switzerland) AG | 7 448 |
| 10201 | SunExpress | 1 578 |
| 10690 | PEGASUS HAVA TASIMACILIGI A.S. | 1 350 |
| 2840 | Volkswagen AirService GmbH | 498 |
| 26466 | DC Aviation GmbH | 454 |
| 1778 | Bundesamt für Infrastruktur, Umweltschutz und Dienstleistungen der Bundeswehr | 431 |
| 3647 | Adolf Würth GmbH & Co KG | 159 |
| 2833 | Viessmann Werke GmbH & Co KG | 85 |
| 24270 | Montenegro Airlines | 62 |
| 18991 | SAP SE | 30 |
| 567 | OBO JET-Charter GmbH | 24 |
| 14557 | Steiner-Film Inh. Siegfried Steiner e.K. | 19 |
| 967 | DAS Direct Air Service GmbH & Co. KG | 14 |
| 1323 | WEKA Flugdienst GmbH | 14 |
| 6667 | Bombardier Aerospace Corporation | 13 |
| 30605 | Wheels Aviation Limited | 10 |
| 516 | Bahag Baus Handelsgesellschaft AG Zug/Schweiz Zweigniederlassung Mannheim | 9 |
| 14658 | Bayerische Motoren Werke Aktiengesellschaft | 66 |
| 31614 | Bombardier Transportation GmbH | 11 |
| 32953 | HeidelbergCement AG | 17 |
| 037070 | Trevo Aviation Ltd. | 26 |
| 12648 | Pacelli-Beteiligungs GmbH & co. KG | 4 |
| 6802 | Aero Personal s.a de c.v. | 9 |
| 24784 | Samsung Techwin Co., Ltd. | 2 |
| 16761 | Jetflight Aviation Inc. | 1 |
| 33706 | Arcas Aviation GmbH & Co. KG | 10 |
| 35418 | Challenge Aero AG | 3 |
| 34984 | AMC Aircraft Management Concept | 1 |

ATLPS identifikacinis kodas

Orlaivių naudotojo pavadinimas

2020

1776

Deutsche Lufthansa AG

2 152 188

28944

Germanwings GmbH

381 116

36121

European Air Transport Leipzig GmbH

358 714

1389

TUIfly GmbH

216 669

824

Condor Flugdienst GmbH i.I.

205 740

1652

Korean Air Lines Co., Ltd

21 582

8272

ASL Airlines (Switzerland) AG

7 448

10201

SunExpress

1 578

10690

PEGASUS HAVA TASIMACILIGI A.S.

1 350

2840

Volkswagen AirService GmbH

498

26466

DC Aviation GmbH

454

1778

Bundesamt für Infrastruktur, Umweltschutz und Dienstleistungen der Bundeswehr

431

3647

Adolf Würth GmbH & Co KG

159

2833

Viessmann Werke GmbH & Co KG

85

24270

Montenegro Airlines

62

18991

SAP SE

30

567

OBO JET-Charter GmbH

24

14557

Steiner-Film Inh. Siegfried Steiner e.K.

19

967

DAS Direct Air Service GmbH & Co. KG

14

1323

WEKA Flugdienst GmbH

14

6667

Bombardier Aerospace Corporation

13

30605

Wheels Aviation Limited

10

516

Bahag Baus Handelsgesellschaft AG Zug/Schweiz Zweigniederlassung Mannheim

9

14658

Bayerische Motoren Werke Aktiengesellschaft

66

31614

Bombardier Transportation GmbH

11

32953

HeidelbergCement AG

17

037070

Trevo Aviation Ltd.

26

12648

Pacelli-Beteiligungs GmbH & co. KG

4

6802

Aero Personal s.a de c.v.

9

24784

Samsung Techwin Co., Ltd.

2

16761

Jetflight Aviation Inc.

1

33706

Arcas Aviation GmbH & Co. KG

10

35418

Challenge Aero AG

3

34984

AMC Aircraft Management Concept

1

Valstybė narė: Graikija

| ATLPS identifikacinis kodas | Orlaivių naudotojo pavadinimas | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 20514 | AEGEAN AIRLINES S.A. | 396 441 |
| 34624 | OLYMPIC AIR | 208 654 |
| 31109 | SKY EXPRESS S.A. | 3 001 |

ATLPS identifikacinis kodas

Orlaivių naudotojo pavadinimas

2020

20514

AEGEAN AIRLINES S.A.

396 441

34624

OLYMPIC AIR

208 654

31109

SKY EXPRESS S.A.

3 001

Valstybė narė: Airija

| ATLPS identifikacinis kodas | Orlaivių naudotojo pavadinimas | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 132 | Aer Lingus Limited | 583 592 |
| 23828 | EMC Ireland | 98 |
| 29120 | Ven Air | 13 |
| 32096 | Prime Aviation JSC | 10 |
| 2079 | Owens-Illinois General inc | 6 |

ATLPS identifikacinis kodas

Orlaivių naudotojo pavadinimas

2020

132

Aer Lingus Limited

583 592

23828

EMC Ireland

98

29120

Ven Air

13

32096

Prime Aviation JSC

10

2079

Owens-Illinois General inc

6

Valstybė narė: Italija

| ATLPS identifikacinis kodas | Orlaivių naudotojo pavadinimas | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 34831 | Alitalia Società Aerea Italiana S.p.A. | 1 025 637 |
| 8484 | SIRIO S.p.A. | 361 |
| 31311 | MSC Aviation SA | 27 |

ATLPS identifikacinis kodas

Orlaivių naudotojo pavadinimas

2020

34831

Alitalia Società Aerea Italiana S.p.A.

1 025 637

8484

SIRIO S.p.A.

361

31311

MSC Aviation SA

27

Valstybė narė: Latvija

| ATLPS identifikacinis kodas | Orlaivių naudotojo pavadinimas | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 23085 | A/S "AirBaltic Corporation" | 192 796 |
| 21470 | Smartlynx Airlines | 9 207 |

ATLPS identifikacinis kodas

Orlaivių naudotojo pavadinimas

2020

23085

A/S "AirBaltic Corporation"

192 796

21470

Smartlynx Airlines

9 207

Valstybė narė: Liuksemburgas

| ATLPS identifikacinis kodas | Orlaivių naudotojo pavadinimas | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1781 | LUXAIR | 54 596 |
| 26052 | Global Jet Luxembourg | 306 |

ATLPS identifikacinis kodas

Orlaivių naudotojo pavadinimas

2020

1781

LUXAIR

54 596

26052

Global Jet Luxembourg

306

Valstybė narė: Мalta

| ATLPS identifikacinis kodas | Orlaivių naudotojo pavadinimas | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 256 | Air Malta plc | 181 862 |
| 34461 | Comlux Malta Ltd. | 72 |

ATLPS identifikacinis kodas

Orlaivių naudotojo pavadinimas

2020

256

Air Malta plc

181 862

34461

Comlux Malta Ltd.

72

Valstybė narė: Nyderlandai

| ATLPS identifikacinis kodas | Orlaivių naudotojo pavadinimas | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1640 | Koninklijke Luchtvaart Maatschappij N.V. | 784 194 |
| 2723 | Transavia Airlines B.V. | 409 478 |
| 1005 | El Al Israel Airlines Ltd | 1 272 |
| 2440 | Shell Aircraft Limited | 29 |
| 29439 | Liberty Global Europe Management B.V. | 27 |

ATLPS identifikacinis kodas

Orlaivių naudotojo pavadinimas

2020

1640

Koninklijke Luchtvaart Maatschappij N.V.

784 194

2723

Transavia Airlines B.V.

409 478

1005

El Al Israel Airlines Ltd

1 272

2440

Shell Aircraft Limited

29

29439

Liberty Global Europe Management B.V.

27

Valstybė narė: Norvegija

| ATLPS identifikacinis kodas | Orlaivių naudotojo pavadinimas | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 22212 | Norwegian Air Shuttle ASA | 827 543 |

ATLPS identifikacinis kodas

Orlaivių naudotojo pavadinimas

2020

22212

Norwegian Air Shuttle ASA

827 543

Valstybė narė: Lenkija

| ATLPS identifikacinis kodas | Orlaivių naudotojo pavadinimas | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1763 | POLSKIE LINIE LOTNICZE LOT SPÓŁKA AKCYJNA | 226 673 |
| 36143 | Enter Air spółka z ograniczoną odpowiedzialnością | 132 870 |

ATLPS identifikacinis kodas

Orlaivių naudotojo pavadinimas

2020

1763

POLSKIE LINIE LOTNICZE LOT SPÓŁKA AKCYJNA

226 673

36143

Enter Air spółka z ograniczoną odpowiedzialnością

132 870

Valstybė narė: Portugalija

| ATLPS identifikacinis kodas | Orlaivių naudotojo pavadinimas | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 2656 | Transportes Aéreos Portugueses, S.A. | 525 241 |
| 23781 | Netjets Transportes Aereos SA | 4 460 |
| 32417 | Ibis Participações e Serviços Ltda | 3 |

ATLPS identifikacinis kodas

Orlaivių naudotojo pavadinimas

2020

2656

Transportes Aéreos Portugueses, S.A.

525 241

23781

Netjets Transportes Aereos SA

4 460

32417

Ibis Participações e Serviços Ltda

3

Valstybė narė: Rumunija

| ATLPS identifikacinis kodas | Orlaivių naudotojo pavadinimas | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 2658 | S.C. TAROM S.A. | 136 559 |

ATLPS identifikacinis kodas

Orlaivių naudotojo pavadinimas

2020

2658

S.C. TAROM S.A.

136 559

Valstybė narė: Ispanija

| ATLPS identifikacinis kodas | Orlaivių naudotojo pavadinimas | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1475 | IBERIA LAE SA OPERADORA SU | 792 702 |
| 30190 | Vueling Airlines, S.A. | 824 304 |
| 9345 | Air Europa Líneas Aéreas, S.A.U. | 252 480 |
| 11309 | Swiftair SA | 16 917 |
| 6101 | Edelweiss Air AG | 15 813 |
| 32000 | Privilege Style | 13 215 |
| 27226 | Executive Airlines, S.L. | 321 |
| 4402 | Gestair, S.A. | 251 |
| 28586 | Go ahead international | 23 |
| 29804 | PUNTO FA S.L. | 18 |
| 31936 | SQUADRON AVIATION SERVICES, LTD | 2 |
| 4470 | INDUSTRIAS TITAN, S.A. | 12 |
| 36637 | Alba Star, S.A. | 26 142 |
| 40052 | Evelop Airlines, S.L. | 25 785 |

ATLPS identifikacinis kodas

Orlaivių naudotojo pavadinimas

2020

1475

IBERIA LAE SA OPERADORA SU

792 702

30190

Vueling Airlines, S.A.

824 304

9345

Air Europa Líneas Aéreas, S.A.U.

252 480

11309

Swiftair SA

16 917

6101

Edelweiss Air AG

15 813

32000

Privilege Style

13 215

27226

Executive Airlines, S.L.

321

4402

Gestair, S.A.

251

28586

Go ahead international

23

29804

PUNTO FA S.L.

18

31936

SQUADRON AVIATION SERVICES, LTD

2

4470

INDUSTRIAS TITAN, S.A.

12

36637

Alba Star, S.A.

26 142

40052

Evelop Airlines, S.L.

25 785

Valstybė narė: Švedija

| ATLPS identifikacinis kodas | Orlaivių naudotojo pavadinimas | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 2351 | Scandinavian Airlines System SAS | 1 327 208 |
| 21450 | Braathens Regional Aviation AB | 56 569 |
| 1116 | Försvarsmakten | 93 |

ATLPS identifikacinis kodas

Orlaivių naudotojo pavadinimas

2020

2351

Scandinavian Airlines System SAS

1 327 208

21450

Braathens Regional Aviation AB

56 569

1116

Försvarsmakten

93

Valstybė narė: Jungtinė Karalystė

| ATLPS identifikacinis kodas | Orlaivių naudotojo pavadinimas | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 00590 | BRITISH AIRWAYS PLC | 1 349 506 |
| 30131 | TUI Airways Limited | 741 335 |
| 07532 | Jet2.com Limited | 303 689 |
| 5453 | Flybe Limited | 223 596 |
| 12669 | BA CITYFLYER LIMITED | 37 799 |
| 26351 | Air Kilroe Limited (Trading as Eastern Airways) | 24 054 |
| 04744 | Titan Airways Limited | 9 460 |
| 1673 | Kuwait Airways Corporation | 6 307 |
| 17692 | ONUR AIR TASIMACILIK A.S | 2 495 |
| 1801 | MALAYSIA AIRLINES BERHAD | 1 098 |
| 7618 | Gama Aviation (UK) Limited | 508 |
| 26684 | TAG AVIATION UK LTD | 471 |
| 18224 | Uzbekistan Airways | 149 |
| 29929 | ETIHAD AIRWAYS | 232 |
| 201 | Air Canada | 172 |
| 7521 | Formula One Management Limited | 148 |
| 6064 | Dubai Air Wing | 91 |
| 33204 | INEOS Aviation Limited | 119 |
| 23881 | Executive Jet Management, Inc. | 62 |
| 6323 | Banline Aviation Ltd | 41 |
| 9962 | ICELAND FOODS LTD | 28 |
| 1905 | 3M Company | 17 |
| 8849 | Honeywell International, Inc. | 14 |
| 3991 | Sioux Company Ltd | 14 |
| 31943 | AMGEN INC. | 6 |
| 20894 | KOHLER CO | 6 |
| 33938 | AMAC Corporate Jet AG | 7 |
| 4025 | Embraer SA | 7 |
| 29824 | EIE Eagle Inc. Est. | 4 |
| 3751 | The Procter & Gamble Company | 6 |
| 31508 | AL SALAM 319LTD | 3 |
| 28494 | SWISS INTERNATIONAL AIR LINES AG | 289 088 |
| 1703 | Learjet Inc. | 4 |
| 27893 | Merck & Co Inc | 3 |
| 36153 | Bayham Limited | 8 |
| 34153 | Cayley Aviation Ltd. | 2 |
| 46235 | easyJet UK Limited | 1 165 113 |
| 2782 | United Airlines, Inc. | 1 304 |
| 31095 | NetJets Aviation Inc. | 44 |
| 29471 | ExecuJet Europe AG | 137 |
| 2463 | Singapore Airlines Limited | 23 065 |

ATLPS identifikacinis kodas

Orlaivių naudotojo pavadinimas

2020

00590

BRITISH AIRWAYS PLC

1 349 506

30131

TUI Airways Limited

741 335

07532

Jet2.com Limited

303 689

5453

Flybe Limited

223 596

12669

BA CITYFLYER LIMITED

37 799

26351

Air Kilroe Limited (Trading as Eastern Airways)

24 054

04744

Titan Airways Limited

9 460

1673

Kuwait Airways Corporation

6 307

17692

ONUR AIR TASIMACILIK A.S

2 495

1801

MALAYSIA AIRLINES BERHAD

1 098

7618

Gama Aviation (UK) Limited

508

26684

TAG AVIATION UK LTD

471

18224

Uzbekistan Airways

149

29929

ETIHAD AIRWAYS

232

201

Air Canada

172

7521

Formula One Management Limited

148

6064

Dubai Air Wing

91

33204

INEOS Aviation Limited

119

23881

Executive Jet Management, Inc.

62

6323

Banline Aviation Ltd

41

9962

ICELAND FOODS LTD

28

1905

3M Company

17

8849

Honeywell International, Inc.

14

3991

Sioux Company Ltd

14

31943

AMGEN INC.

6

20894

KOHLER CO

6

33938

AMAC Corporate Jet AG

7

4025

Embraer SA

7

29824

EIE Eagle Inc. Est.

4

3751

The Procter & Gamble Company

6

31508

AL SALAM 319LTD

3

28494

SWISS INTERNATIONAL AIR LINES AG

289 088

1703

Learjet Inc.

4

27893

Merck & Co Inc

3

36153

Bayham Limited

8

34153

Cayley Aviation Ltd.

2

46235

easyJet UK Limited

1 165 113

2782

United Airlines, Inc.

1 304

31095

NetJets Aviation Inc.

44

29471

ExecuJet Europe AG

137

2463

Singapore Airlines Limited

23 065

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 2020 11 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 375/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 375/57

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.9989 —
  BB Holding Investment/Duferdofin-Nucor)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2020/C 375/09)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „BB Holding Investment S.A.“ (toliau – „BB Holding Investment“, Liuksemburgas), |
| --- | --- |

—

„BB Holding Investment S.A.“ (toliau – „BB Holding Investment“, Liuksemburgas),

| — | „Duferdofin-Nucor S.r.l.“ (toliau – „Duferdofin-Nucor“, Italija), kurią bendrai kontroliuoja įmonė „BB Holding Investment S.A.“ ir įmonė „Nucor European Holdings BV“. |
| --- | --- |

—

„Duferdofin-Nucor S.r.l.“ (toliau – „Duferdofin-Nucor“, Italija), kurią bendrai kontroliuoja įmonė „BB Holding Investment S.A.“ ir įmonė „Nucor European Holdings BV“.

Įmonė „BB Holding Investment“ įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, išskirtinę visos įmonės „Duferdofin-Nucor“ kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | „BB Holding Investment“: energetikos, laivybos ir plieno pramonės (pagrindinė veikla – plieno gaminių prekyba ir (arba) jų platinimas) įmonių valdymas; |
| --- | --- |

—

„BB Holding Investment“: energetikos, laivybos ir plieno pramonės (pagrindinė veikla – plieno gaminių prekyba ir (arba) jų platinimas) įmonių valdymas;

| — | „Duferdofin-Nucor“: nelegiruotojo plieno gaminių, pvz., bliumų, strypų ir apvalių vamzdžių, ir gatavų ilgų produktų, visų pirma sunkiųjų profilių (sijų), gamyba ir platinimas. |
| --- | --- |

—

„Duferdofin-Nucor“: nelegiruotojo plieno gaminių, pvz., bliumų, strypų ir apvalių vamzdžių, ir gatavų ilgų produktų, visų pirma sunkiųjų profilių (sijų), gamyba ir platinimas.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.9989 — BB Holding Investment/Duferdofin-Nucor

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---