# Europeiska unionens C 348/2012

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2012.348.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 348 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 55 årgången14 november 2012 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2012.348.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 348

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

55 årgången14 november 2012

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 348/01 | Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning – Budgetåret 2011 | 1 |
| 2012/C 348/02 | Revisionsrättens revisionsförklaring till Europaparlamentet och rådet – oberoende revisorns rapport | 130 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2012/C 348/01

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning – Budgetåret 2011

1

2012/C 348/02

Revisionsrättens revisionsförklaring till Europaparlamentet och rådet – oberoende revisorns rapport

130

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 14.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 348/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 348/1

---

EUROPEISKA UNIONENS KONSOLIDERADE ÅRSREDOVISNING – BUDGETÅRET 2011

2012/C 348/01

INNEHÅLL

Not till den konsoliderade årsredovisningen

| DEL I: | Konsoliderad årsredovisning och förklarande noter |
| --- | --- |

DEL I:

Balansräkning

Resultaträkning

Kassaflödesanalys

Förändringar i nettotillgångarna

Noter till årsredovisningen

| DEL II: | Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten och förklarande noter |
| --- | --- |

DEL II:

Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten

Förklarande noter till de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten

NOT TILL DEN KONSOLIDERADE ÅRSREDOVISNINGEN

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2011 har utarbetats på grundval av de uppgifter som övriga institutioner och organ lämnat enligt artikel 129.2 i budgetförordningen för Europeiska unionens allmänna budget. Härmed intygas att redovisningen utformats i överensstämmelse med avdelning VII i budgetförordningen och de redovisningsprinciper, bestämmelser och metoder som anges i de förklarande noterna till årsredovisningen.

Räkenskapsförarna vid institutionerna och organen har intygat räkenskapernas tillförlitlighet och lämnat alla uppgifter SOM är nödvändiga för ATT utarbeta de räkenskaper som visar Europeiska unionens tillgångar och skulder samt budgetgenomförande.

Härmed intygas ATT jag med utgångspunkt i dessa uppgifter och de kontroller jag ansett befogade för att kunna godkänna Europeiska kommissionens räkenskaper har fått rimliga garantier för att de i allt väsentligt ger en rättvisande bild av Europeiska unionens ekonomiska situation.

(namnteckning)

Philippe TAVERNE

Räkenskapsförare vid Europeiska kommissionen

18 juli 2012

DEL I

Konsoliderade årsredovisningar och förklarande noter
   (1)

Konsoliderade årsredovisningar och förklarande noter

1

INNEHÅLL

INNEHÅLL

Balansräkning

Resultaträkning

Kassaflödesanalys

Förändringar i nettotillgångarna

Noter till årsredovisningarna:

| 1. | Viktiga redovisningsprinciper |
| --- | --- |

1.

| 2. | Noter till balansräkningen |
| --- | --- |

2.

| 3. | Noter till resultaträkningen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Noter till kassaflödesanalysen |
| --- | --- |

4.

| 5. | Eventualtillgångar och eventualförpliktelser samt övriga transaktioner |
| --- | --- |

5.

| 6. | Finansiella korrigeringar och återkrav |
| --- | --- |

6.

| 7. | EU:s upp- och utlåningsverksamhet |
| --- | --- |

7.

| 8. | Hantering av finansiella risker |
| --- | --- |

8.

| 9. | Redovisning av transaktioner med närstående |
| --- | --- |

9.

| 10. | Händelser efter balansdagen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Räckvidd för konsolidering |
| --- | --- |

11.

BALANSRÄKNING

BALANSRÄKNING

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR: |
| Immateriella anläggningstillgångar | 2.1 | 149 | 108 |
| Materiella anläggningstillgångar | 2.2 | 5 071 | 4 813 |
| Långfristiga investeringar: | | | |
| Placeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden | 2.3 | 374 | 492 |
| Finansiella anläggningstillgångar: Tillgångar som kan säljas | 2.4 | 2 272 | 2 063 |
| Finansiella anläggningstillgångar: Långfristiga lån | 2.5 | 41 400 | 11 640 |
| Långfristiga fordringar och återkrävbara medel | 2.6 | 289 | 40 |
| Långfristig förfinansiering | 2.7 | 44 723 | 44 118 |
| | | 94 278 | 63 274 |
| OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR: |
| Lager | 2.8 | 94 | 91 |
| Kortfristiga investeringar: | | | |
| Finansiella anläggningstillgångar: Tillgångar som kan säljas tillgångar | 2.9 | 3 619 | 2 331 |
| Kortfristiga fordringar och återkrävbara medel: | | | |
| Finansiella anläggningstillgångar: Kortfristiga lån | 2.10 | 102 | 2 170 |
| Övriga fordringar och återkrävbara medel | 2.11 | 9 477 | 11 331 |
| Kortfristig förfinansiering | 2.12 | 11 007 | 10 078 |
| Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel | 2.13 | 18 935 | 22 063 |
| | | 43 234 | 48 064 |
| TOTALA TILLGÅNGAR | | 137 512 | 111 338 |
| LÅNGFRISTIGA SKULDER: |
| Pensioner och övriga ersättningar till anställda | 2.14 | (34 835) | (37 172) |
| Långfristiga avsättningar | 2.15 | (1 495) | (1 317) |
| Långfristiga finansiella skulder | 2.16 | (41 179) | (11 445) |
| Övriga långfristiga skulder | 2.17 | (2 059) | (2 104) |
| | | (79 568) | (52 038) |
| KORTFRISTIGA SKULDER: |
| Kortfristiga avsättningar | 2.18 | (270) | (214) |
| Kortfristiga finansiella skulder | 2.19 | (51) | (2 004) |
| Skulder till leverantörer och stödmottagare | 2.20 | (91 473) | (84 529) |
| | | (91 794) | (86 747) |
| TOTALA SKULDER | | (171 362) | (138 785) |
| TILLGÅNGAR NETTO | | (33 850) | (27 447) |
| Reserver | 2.21 | 3 608 | 3 484 |
| Fordringar på medlemsstaterna (2) | 2.22 | (37 458) | (30 931) |
| TILLGÅNGAR NETTO | | (33 850) | (27 447) |

miljoner euro

Not

31.12.2011

31.12.2010

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR:

Immateriella anläggningstillgångar

2.1

2.1

149

108

Materiella anläggningstillgångar

2.2

2.2

5 071

4 813

Långfristiga investeringar:

Placeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden

Placeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden

2.3

2.3

374

492

Finansiella anläggningstillgångar: Tillgångar som kan säljas

Finansiella anläggningstillgångar: Tillgångar som kan säljas

2.4

2.4

2 272

2 063

Finansiella anläggningstillgångar: Långfristiga lån

2.5

2.5

41 400

11 640

Långfristiga fordringar och återkrävbara medel

2.6

2.6

289

40

Långfristig förfinansiering

2.7

2.7

44 723

44 118

94 278

63 274

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR:

Lager

2.8

2.8

94

91

Kortfristiga investeringar:

Finansiella anläggningstillgångar: Tillgångar som kan säljas tillgångar

Finansiella anläggningstillgångar: Tillgångar som kan säljas tillgångar

2.9

2.9

3 619

2 331

Kortfristiga fordringar och återkrävbara medel:

Finansiella anläggningstillgångar: Kortfristiga lån

Finansiella anläggningstillgångar: Kortfristiga lån

2.10

2.10

102

2 170

Övriga fordringar och återkrävbara medel

Övriga fordringar och återkrävbara medel

2.11

2.11

9 477

11 331

Kortfristig förfinansiering

2.12

2.12

11 007

10 078

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel

2.13

2.13

18 935

22 063

43 234

48 064

TOTALA TILLGÅNGAR

137 512

111 338

LÅNGFRISTIGA SKULDER:

Pensioner och övriga ersättningar till anställda

2.14

2.14

(34 835)

(37 172)

Långfristiga avsättningar

2.15

2.15

(1 495)

(1 317)

Långfristiga finansiella skulder

2.16

2.16

(41 179)

(11 445)

Övriga långfristiga skulder

2.17

2.17

(2 059)

(2 104)

(79 568)

(52 038)

KORTFRISTIGA SKULDER:

Kortfristiga avsättningar

2.18

2.18

(270)

(214)

Kortfristiga finansiella skulder

2.19

2.19

(51)

(2 004)

Skulder till leverantörer och stödmottagare

2.20

2.20

(91 473)

(84 529)

(91 794)

(86 747)

TOTALA SKULDER

(171 362)

(138 785)

TILLGÅNGAR NETTO

(33 850)

33 850

(27 447)

27 447

Reserver

2.21

2.21

3 608

3 484

Fordringar på medlemsstaterna (2)

2

2.22

2.22

(37 458)

(30 931)

TILLGÅNGAR NETTO

TILLGÅNGAR NETTO

(33 850)

(33 850)

(27 447)

(27 447)

RESULTATRÄKNING

RESULTATRÄKNING

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 2011 | 2010 |
| RÖRELSEINTÄKTER |
| Egna medel och andra intäkter | 3.1 | 124 677 | 122 328 |
| Övriga rörelseintäkter | 3.2 | 5 376 | 8 188 |
| | | 130 053 | 130 516 |
| RÖRELSEKOSTNADER |
| Administrationskostnader | 3.3 | (8 976) | (8 614) |
| Driftskostnader | 3.4 | (123 778) | (103 764) |
| | | (132 754) | (112 378) |
| (UNDERSKOTT)/ÖVERSKOTT FRÅN DEN OPERATIVA VERKSAMHETEN | | (2 701) | 18 138 |
| Finansiella intäkter | 3.5 | 1 491 | 1 178 |
| Kostnader för finansiella transaktioner | 3.6 | (1 355) | (661) |
| Förändringar i fråga om skulder för pensioner och övriga ersättningar till anställda | | 1 212 | (1 003) |
| Nettounderskott från andelar i gemensamma företag och intresseföretag | 3.7 | (436) | (420) |
| EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET | | (1 789) | 17 232 |

miljoner euro

Not

2011

2010

RÖRELSEINTÄKTER

Egna medel och andra intäkter

3.1

3.1

124 677

122 328

Övriga rörelseintäkter

3.2

3.2

5 376

8 188

130 053

130 516

RÖRELSEKOSTNADER

Administrationskostnader

3.3

3.3

(8 976)

(8 614)

Driftskostnader

3.4

3.4

(123 778)

(103 764)

(132 754)

(112 378)

(UNDERSKOTT)/ÖVERSKOTT FRÅN DEN OPERATIVA VERKSAMHETEN

(2 701)

(2 701)

18 138

18 138

Finansiella intäkter

3.5

3.5

1 491

1 178

Kostnader för finansiella transaktioner

3.6

3.6

(1 355)

(661)

Förändringar i fråga om skulder för pensioner och övriga ersättningar till anställda

1 212

(1 003)

Nettounderskott från andelar i gemensamma företag och intresseföretag

3.7

3.7

(436)

(420)

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

(1 789)

(1 789)

17 232

17 232

KASSAFLÖDESANALYS

KASSAFLÖDESANALYS

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 2011 | 2010 |
| Ekonomiskt resultat för året | | (1 789) | 17 232 |
| Kassaflöde från den löpande verksamheten | 4.2 | | |
| Amorteringar | | 33 | 28 |
| Avskrivningar | | 361 | 358 |
| (Ökning)/minskning av långfristiga lån | | (29 760) | (876) |
| (Ökning)/minskning av långfristig förfinansiering | | (605) | (2 574) |
| (Ökning)/minskning av långfristiga fordringar och återkrävbara medel | | (249) | 15 |
| (Ökning)/minskning av varulager | | (3) | (14) |
| (Ökning)/minskning av kortfristig förfinansiering | | (929) | (642) |
| (Ökning)/minskning av kortfristiga fordringar och återkrävbara medel | | 3 922 | (4 543) |
| Ökning/(minskning) av långfristiga avsättningar | | 178 | (152) |
| Ökning/(minskning) av långfristiga finansiella skulder | | 29 734 | 886 |
| Ökning/(minskning) av övriga långfristiga skulder | | (45) | (74) |
| Ökning/(minskning) av kortfristiga avsättningar | | 56 | 1 |
| Ökning/(minskning) av kortfristiga finansiella skulder | | (1 953) | 1 964 |
| Ökning/(minskning) av skulder till leverantörer och stödmottagare | | 6 944 | (9 355) |
| Överskott från föregående budgetår som inte påverkar likvida medel | | (4 539) | (2 254) |
| Övriga intäktsposter som inte påverkar likvida medel | | (75) | (149) |
| Ökning/(minskning) av skulder i fråga om pensioner och ersättningar till anställda | | (2 337) | (70) |
| Kassaflöde från investeringsverksamhet | 4.3 | | |
| (Ökning)/minskning av immateriella och materiella anläggningstillgångar | | (693) | (374) |
| (Ökning)/minskning av långfristiga investeringar | | (91) | (176) |
| (Ökning)/minskning av kortfristiga investeringar | | (1 288) | (540) |
| KASSAFLÖDE NETTO | | (3 128) | (1 309) |
| Nettoökning/(minskning) av likvida medel och motsvarigheter till likvida medel | | (3 128) | (1 309) |
| Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel vid årets början | 2.13 | 22 063 | 23 372 |
| Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel vid årets slut | 2.13 | 18 935 | 22 063 |

miljoner euro

Not

2011

2010

Ekonomiskt resultat för året

Ekonomiskt resultat för året

(1 789)

(1 789)

17 232

17 232

Kassaflöde från den löpande verksamheten

Kassaflöde från den löpande verksamheten

4.2

4.2

Amorteringar

33

28

Avskrivningar

361

358

(Ökning)/minskning av långfristiga lån

(29 760)

(876)

(Ökning)/minskning av långfristig förfinansiering

(605)

(2 574)

(Ökning)/minskning av långfristiga fordringar och återkrävbara medel

(249)

15

(Ökning)/minskning av varulager

(3)

(14)

(Ökning)/minskning av kortfristig förfinansiering

(929)

(642)

(Ökning)/minskning av kortfristiga fordringar och återkrävbara medel

3 922

(4 543)

Ökning/(minskning) av långfristiga avsättningar

178

(152)

Ökning/(minskning) av långfristiga finansiella skulder

29 734

886

Ökning/(minskning) av övriga långfristiga skulder

(45)

(74)

Ökning/(minskning) av kortfristiga avsättningar

56

1

Ökning/(minskning) av kortfristiga finansiella skulder

(1 953)

1 964

Ökning/(minskning) av skulder till leverantörer och stödmottagare

6 944

(9 355)

Överskott från föregående budgetår som inte påverkar likvida medel

(4 539)

(2 254)

Övriga intäktsposter som inte påverkar likvida medel

(75)

(149)

Ökning/(minskning) av skulder i fråga om pensioner och ersättningar till anställda

Ökning/(minskning) av skulder i fråga om pensioner och ersättningar till anställda

(2 337)

(70)

Kassaflöde från investeringsverksamhet

Kassaflöde från investeringsverksamhet

4.3

4.3

(Ökning)/minskning av immateriella och materiella anläggningstillgångar

(693)

(374)

(Ökning)/minskning av långfristiga investeringar

(91)

(176)

(Ökning)/minskning av kortfristiga investeringar

(1 288)

(540)

KASSAFLÖDE NETTO

KASSAFLÖDE NETTO

(3 128)

(3 128)

(1 309)

(1 309)

Nettoökning/(minskning) av likvida medel och motsvarigheter till likvida medel

(3 128)

(1 309)

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel vid årets början

2.13

2.13

22 063

23 372

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel vid årets slut

2.13

2.13

18 935

22 063

FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGARNA

FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGARNA

| miljoner euro |
| --- |
| | Reserver
  (A) | Fordringar på medlemsstaterna
  (B) | Tillgångar netto =(A)+(B) |
| Reserv för verkligt värde | Övriga reserver | Kumulerat överskott/(underskott) | Ekonomiskt resultat för året |
| UTGÅENDE BALANS PER DEN 31 DECEMBER 2009 | 69 | 3 254 | (52 488) | 6 887 | (42 278) |
| Kontorörelser avseende garantifonden | | 273 | (273) | | 0 |
| Förändringar i verkligt värde | (130) | | | | (130) |
| Övrigt: | | 4 | (21) | | (17) |
| Fördelning av resultatet 2009 | | 14 | 6 873 | (6 887) | 0 |
| Budgetutfall 2009 som krediterats medlemsstaterna | | | (2 254) | | (2 254) |
| Ekonomiskt resultat för året | | | | 17 232 | 17 232 |
| UTGÅENDE BALANS PER DEN 31 DECEMBER 2010 | (61) | 3 545 | (48 163) | 17 232 | (27 447) |
| Kontorörelser avseende garantifonden | | 165 | (165) | | 0 |
| Förändringar i verkligt värde | (47) | | | | (47) |
| Övrigt: | | 2 | (30) | | (28) |
| Fördelning av resultatet 2010 | | 4 | 17 228 | (17 232) | 0 |
| Budgetutfall 2010 som krediterats medlemsstaterna | | | (4 539) | | (4 539) |
| Ekonomiskt resultat för året | | | | (1 789) | (1 789) |
| UTGÅENDE BALANS PER DEN 31 DECEMBER 2011 | (108) | 3 716 | (35 669) | (1 789) | (33 850) |

miljoner euro

Reserver

(A)

Fordringar på medlemsstaterna

(B)

Tillgångar netto =(A)+(B)

Reserv för verkligt värde

Övriga reserver

Kumulerat överskott/(underskott)

Ekonomiskt resultat för året

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31 DECEMBER 2009

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31 DECEMBER 2009

69

69

3 254

3 254

(52 488)

(52 488)

6 887

6 887

(42 278)

(42 278)

Kontorörelser avseende garantifonden

273

(273)

0

Förändringar i verkligt värde

(130)

(130)

Övrigt:

4

(21)

(17)

Fördelning av resultatet 2009

14

6 873

(6 887)

0

Budgetutfall 2009 som krediterats medlemsstaterna

(2 254)

(2 254)

Ekonomiskt resultat för året

17 232

17 232

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31 DECEMBER 2010

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31 DECEMBER 2010

(61)

(61)

3 545

3 545

(48 163)

(48 163)

17 232

17 232

(27 447)

(27 447)

Kontorörelser avseende garantifonden

165

(165)

0

Förändringar i verkligt värde

(47)

(47)

Övrigt:

2

(30)

(28)

Fördelning av resultatet 2010

4

17 228

(17 232)

0

Budgetutfall 2010 som krediterats medlemsstaterna

(4 539)

(4 539)

Ekonomiskt resultat för året

(1 789)

(1 789)

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31 DECEMBER 2011

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31 DECEMBER 2011

(108)

(108)

3 716

3 716

(35 669)

(35 669)

(1 789)

(1 789)

(33 850)

(33 850)

NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGARNA

NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGARNA

1.   VIKTIGA REDOVISNINGSPRINCIPER

1.1   RÄTTSLIG GRUND OCH REDOVISNINGSREGLER

RÄTTSLIG GRUND OCH REDOVISNINGSREGLER

Europeiska unionens redovisning följer bestämmelserna i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni med budgetförordning för Europeiska unionens allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002) och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för budgetförordningen.

I enlighet med artikel 133 i budgetförordningen har Europeiska unionen utarbetat sin årsredovisning med hjälp av bestämmelserna om periodiserad redovisning som följer av de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (IPSAS) eller internationella redovisningsrekommendationer (IFRS). De redovisningsprinciper som kommissionens räkenskapsförare använt tillämpas på alla EU-institutioner och organ som omfattas av den konsoliderade redovisningen, så att reglerna för redovisning, värdering och framläggande av räkenskaperna används på ett enhetligt sätt och principerna för att utarbeta årsredovisningar och konsolidering samordnas. Räkenskaperna förs per kalenderår och uttrycks i euro.

1.2   REDOVISNINGSPRINCIPER

REDOVISNINGSPRINCIPER

En årsredovisning ska ge information om den finansiella ställningen, resultat och betalningsflöden. Informationen ska vara av ett sådant slag att den kan användas av ett stort antal aktörer. För EU som entitet inom den offentliga sektorn är syftet med årsredovisningen mer specifikt att ge information som kan ligga till grund för olika beslut och visa att de medel den anförtrotts förvaltas på ett korrekt sätt. Föreliggande dokument har utarbetats med detta som ledstjärna.

De hänsynstaganden (eller redovisningsprinciper) som generellt ska följas vid utarbetandet av årsredovisningen finns fastställda i EU:s redovisningsregel 2 och är desamma som beskrivs i IPSAS 1, dvs. följande: rättvisande bild, periodisering, kontinuerlig verksamhet, konsekvent utformning, sammanslagningar, kvittning och jämförande information.

För att kunna utarbeta årsredovisningen i enlighet med ovannämnda bestämmelser och principer måste ledningen göra uppskattningar som påverkar de redovisade beloppen i vissa poster i balansräkningen och i resultaträkningen, samt uppgifterna om eventualtillgångar och eventualförpliktelser.

1.3   KONSOLIDERING

KONSOLIDERING

Räckvidd för konsolidering

Räckvidd för konsolidering

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning omfattar alla väsentliga kontrollerade enheter (institutioner och organ), intresseföretag och gemensamma företag. Totalt rör det sig om 50 kontrollerade enheter, fem gemensamma företag och fyra intresseföretag. En fullständig företeckning över konsoliderade enheter finns i not 11.1. Jämfört med 2010 har konsolideringen utvidgats med ytterligare sju kontrollerade enheter (en institution och sex organ). Detta påverkar dock inte den konsoliderade årsredovisningen nämnvärt.

11.1

Kontrollerade enheter

Kontrollerade enheter

Beslutet om huruvida en enhet ska ingå i konsolideringen eller ej beror på hur man definierar kontroll. Kontrollerade enheter är sådana enheter där Europeiska unionen, direkt eller indirekt, har ett bestämmande inflytande över ekonomin och ledningen och därmed kan dra nytta av deras verksamhet. Inflytandet måste kunna utövas utan dröjsmål. Kontrollerade enheter tas till fullo upp i konsolideringen. Konsolideringen inleds den första dagen då kontroll föreligger och upphör när någon sådan kontroll inte längre finns.

De tydligaste tecknen på att Europeiska unionen utövar kontroll är att enheten inrättats genom grundfördragen eller sekundärlagstiftningen, finansieras via den allmänna budgeten, att EU har rösträtt i styrelsen, att revision utförs av Europeiska revisionsrätten och ansvarsfrihet beviljas av Europaparlamentet. En bedömning av varje enhet måste förstås göras för att avgöra om ett eller alla av de ovannämnda kriterierna är tillräckligt för att anse att kontroll föreligger.

Enligt denna hållning anses EU utöva kontroll över alla EU:s institutioner (utom Europeiska centralbanken) och organ (utom sådana som inrättats inom ramen för den f.d. andra pelaren) och dessa ingår därför i konsolideringen. Även Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling (EKSG) betraktas som en kontrollerad enhet.

Alla väsentliga transaktioner inom enheterna och mellan Europeiska unionens kontrollerade enheter har eliminerats. De orealiserade vinsterna och förlusterna på transaktioner inom och mellan enheterna är oväsentliga och har därför inte eliminerats.

Gemensamma företag

Gemensamma företag

Ett gemensamt företag är ett avtalsförhållande mellan Europeiska unionen och en eller flera parter (de gemensamma ägarna) om att inleda en gemensamt kontrollerad ekonomisk verksamhet. Att verksamheten är gemensamt kontrollerad innebär att parterna avtalat om att gemensamt utöva det bestämmande inflytandet över den ekonomiska verksamheten.

Investeringar i gemensamma företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden och tas vid första redovisningstillfället upp till anskaffningsvärdet. Europeiska unionens andel av de gemensamma företagens resultat tas upp i resultaträkningen, liksom andelen av förändringar i reserven tas upp i EU:s reserver. Det gemensamma företaget bokförs på balansdagen i räkenskaperna till initialkostnaderna plus efterföljande förändringar (ytterligare bidrag, andelar i resultat och förändringar i reserven, av- och nedskrivningar samt utdelningar).

Orealiserade vinster och förluster på transaktioner mellan Europeiska unionen och de gemensamt kontrollerade företagen är oväsentliga och har därför inte eliminerats. De gemensamma företagens redovisningsprinciper kan skilja sig från dem som Europeiska unionen använder för liknande transaktioner och konteringshändelser under liknande omständigheter.

Intresseföretag

Intresseföretag

Intresseföretagen är alla enheter där Europeiska unionen direkt eller indirekt har ett betydande inflytande, men ingen kontroll. Det förutsätts att Europeiska unionen får ett betydande inflytande vid direkt eller indirekt innehav av 20 % eller mer av rösterna.

Investeringar i intresseföretag redovisas enligt kapitalandelsmetoden och tas upp till anskaffningsvärdet vid första redovisningstillfället. Europeiska unionens andel av intresseföretagens resultat tas upp i resultaträkningen, liksom andelen av förändringar i reserven tas upp i reserverna. Intresseföretaget bokförs på balansdagen i räkenskaperna till initialkostnaderna plus efterföljande förändringar (ytterligare bidrag, andelar i resultat och förändringar i reserven, av- och nedskrivningar samt utdelningar). Erhållna utdelningar från intresseföretaget minskar tillgångens redovisade värde. Orealiserade vinster och förluster på transaktioner mellan Europeiska unionen och intresseföretagen är oväsentliga och har därför eliminerats.

Intresseföretagens redovisningsprinciper kan skilja sig från dem som Europeiska unionen använder för liknande transaktioner och konteringshändelser under liknande omständigheter. När Europeiska unionen äger 20 % eller mer av en investeringsfond försöker EU inte utöva något betydande inflytande. Sådana fonder behandlas som finansiella instrument som kan säljas, och kapitalandelsmetoden tillämpas därför inte.

Enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna men vars medel förvaltas av kommissionen

Enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna men vars medel förvaltas av kommissionen

De medel som kommissionen förvaltar för sjukförsäkringssystemet för EU:s anställda, Europeiska utvecklingsfonden och deltagargarantifonden omfattas inte av Europeiska unionens konsoliderade räkenskaper eftersom EU inte utövar kontroll över dem – se not 11.2 för ytterligare uppgifter om de berörda beloppen.

11.2

1.4   GRUND FÖR UTARBETANDET

GRUND FÖR UTARBETANDET

1.4.1   
  Valuta och omräkningsunderlag

Valuta och omräkningsunderlag

Funktionell valuta och rapportvaluta

Funktionell valuta och rapportvaluta

De konsoliderade årsredovisningarna är uppställda i euro, som är Europeiska unionens funktionella valuta och rapportvaluta.

Transaktioner och saldon

Transaktioner och saldon

Transaktioner i utländsk valuta redovisas i euro enligt de omräkningskurser som gäller vid dagen för de underliggande transaktionerna. Resultaträkningen visar även växelkursvinster eller växelkursförluster på transaktioner i utländsk valuta och efter omräkning av monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta till den vid årsskiftet gällande växelkursen.

Olika omräkningsmetoder tillämpas för materiella respektive immateriella anläggningstillgångar: värdering till inköpspris omräknat i euro till den kurs som gällde på dagen för förvärvet.

Saldon vid årets slut för monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta redovisas i euro enligt de växelkurser som gäller den 31 december.

Omräkningskurs för euro

Omräkningskurs för euro

| Valuta | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 25,7870 | 25,0610 |
| DKK | 7,4342 | 7,4535 |
| EEK | N/A | 15,6466 |
| GBP | 0,8353 | 0,8607 |
| HUF | 314,5800 | 277,9500 |
| LVL | 0,6995 | 0,7094 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,4580 | 3,9750 |
| RON | 4,3233 | 4,2620 |
| SEK | 8,9120 | 8,9655 |
| CHF | 1,2156 | 1,2504 |
| JPY | 100,2000 | 108,6500 |
| USD | 1,2939 | 1,3362 |

Valuta

31.12.2011

31.12.2010

BGN

1,9558

1,9558

CZK

25,7870

25,0610

DKK

7,4342

7,4535

EEK

N/A

15,6466

GBP

0,8353

0,8607

HUF

314,5800

277,9500

LVL

0,6995

0,7094

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,4580

3,9750

RON

4,3233

4,2620

SEK

8,9120

8,9655

CHF

1,2156

1,2504

JPY

100,2000

108,6500

USD

1,2939

1,3362

Omräkningsdifferenser som beror på förändringar i det verkliga värdet av sådana monetära värdepapper som är utställda i utländsk valuta och som kan säljas, tas upp i resultaträkningen. Omräkningsdifferenser för icke-monetära finansiella tillgångar och skulder värderade till verkligt värde via resultaträkningen redovisas i resultaträkningen. Omräkningsdifferenser avseende säljbara icke-monetära finansiella tillgångar tas upp i reserven till verkligt värde.

1.4.2   
  Användning av uppskattningar

Användning av uppskattningar

Enligt allmänt vedertagna redovisningsprinciper innehåller årsredovisningar med nödvändighet vissa belopp som bygger på ledningens uppskattningar och antaganden utifrån de mest tillförlitliga uppgifterna. Viktiga uppskattningar omfattar, men begränsas inte till, skulder i form av ersättningar till anställda, avsättningar för oförutsedda utgifter, finansiella risker avseende lager och fordringar, upplupna intäkter och kostnader, eventualtillgångar och -skulder, samt nedskrivningar på immateriella och materiella anläggningstillgångar. Faktiska resultat kan avvika från dessa uppskattningar. Ändringar i uppskattningarna bokförs under den period de blir kända.

1.5   BALANSRÄKNING

BALANSRÄKNING

1.5.1   
  Immateriella anläggningstillgångar

Immateriella anläggningstillgångar

Förvärvade licenser för programvara tas upp till anskaffningsvärdet minus ackumulerade av- och nedskrivningar. Avskrivningar görs linjärt under den beräknade nyttjandetiden. Internt utvecklade immateriella tillgångar redovisas som immateriella anläggningstillgångar när de relevanta kriterierna för EU:s redovisningsregler är uppfyllda. De redovisade kostnaderna inbegriper alla direkt hänförbara kostnader som krävs för att skapa, framställa och färdigställa tillgången för användning på det sätt företagsledningen avsett. Kostnader som hänför sig till forskningsverksamhet, utvecklingskostnader som inte får tas upp som immateriell anläggningstillgång och underhållskostnader redovisas som kostnader när de uppstår.

1.5.2   
  Materiella anläggningstillgångar

Materiella anläggningstillgångar

Alla materiella anläggningstillgångar tas upp till anskaffningsvärdet minus ackumulerade av- och nedskrivningsförluster. Anskaffningsvärdet omfattar alla kostnader som direkt kan hänföras till förvärvet eller uppförandet av tillgången.

Efterföljande kostnader tas upp i tillgångens redovisade värde eller som en separat tillgång, beroende på vad som är lämpligast, om det är troligt att posten kommer att ge Europeiska unionen ett inflöde av framtida ekonomiska fördelar eller tjänstekapacitet och att man kan beräkna kostnaderna för posten på ett tillförlitligt sätt. Övriga kostnader för reparationer och underhåll tas upp i resultaträkningen under den redovisningsperiod då de uppstod. Eftersom Europeiska unionen inte tar upp lån för att finansiera förvärv av materiella anläggningstillgångar förekommer inga lånekostnader för dessa förvärv.

Inga avskrivningar görs för mark eller konstverk eftersom dessa tillgångar anses ha en obegränsad ekonomisk livslängd. Inga avskrivningar görs för anläggningar under uppförande eftersom dessa tillgångar ännu inte kan användas i verksamheten. Avskrivningar av övriga tillgångar görs linjärt, så att kostnaden följer restvärdet under den beräknade nyttjandetiden enligt följande:

Avskrivningstakt

Avskrivningstakt

| Typ av tillgång | Linjär avskrivning |
| --- | --- |
| Byggnader | 4 % |
| Installationer, maskiner och utrustning | 10 % till 25 % |
| Inventarier | 10 % till 25 % |
| Fast inredning | 10 % till 33 % |
| Fordon | 25 % |
| Datorprogramvara | 25 % |
| Övriga materiella tillgångar | 10 % till 33 % |

Typ av tillgång

Linjär avskrivning

Byggnader

4 %

Installationer, maskiner och utrustning

10 % till 25 %

Inventarier

10 % till 25 %

Fast inredning

10 % till 33 %

Fordon

25 %

Datorprogramvara

25 %

Övriga materiella tillgångar

10 % till 33 %

Försäljningsvinster eller -förluster räknas fram genom att intäkterna efter avdrag för försäljningskostnader jämförs med det redovisade värdet och tas upp i resultaträkningen.

Leasingavtal

Leasingavtal

Leasing av sådana materiella tillgångar där praktiskt taget alla ekonomiska risker och fördelar som är förknippade med ägandet ligger hos Europeiska unionen tas upp som finansiell leasing. Finansiell leasing bokförs då avtalet ingås till det lägsta verkliga värdet på leasingobjektet och nuvärdet av minimi-leaseavgiften. Leaseavgiften fördelas mellan själva skulden och finansieringsavgifter, för att få en fast procentsats på det utestående saldot. Hyresavgifterna netto, efter avdrag av finansieringsavgifter, tas upp under övriga (lång- och kortfristiga) skulder. Räntedelen av finansieringskostnaderna tas upp i resultaträkningen under leasingperioden så att varje redovisningsperiod belastas med ett belopp som motsvarar en fast räntesats för den under respektive period redovisade skulden. Tillgångar som innehas enligt finansiell leasing skrivs antingen av under tillgångens nyttjandeperiod eller leasingperioden, beroende på vilken av dem som är kortast.

Leasingförhållanden där leasegivaren behåller en väsentlig andel av de ekonomiska risker och fördelar som är förknippade med ägandet behandlas som operationella leasingavtal. Betalningar för operationellt leasingavtal tas upp i resultaträkningen enligt den linjära metoden över leasingavtalets löptid.

1.5.3   
  Nedskrivningar av icke-finansiella tillgångar

Nedskrivningar av icke-finansiella tillgångar

För tillgångar med obegränsad nyttjandeperiod görs inga avskrivningar och man prövar årligen om nedskrivning behövs. Tillgångar för vilka värdet behöver skrivas ner prövas så snart händelser eller förändringar i de yttre omständigheterna ger anledning att tro att det redovisade värdet eventuellt ej kan återvinnas. Ett nedskrivningsbehov är det belopp med vilket en tillgångs redovisade värde överstiger dess återvinningsvärde. Återvinningsvärdet utgörs av det högsta värdet av endera tillgångens verkliga värde efter avdrag för försäljningskostnader eller nyttjandevärdet.

Immateriella och materiella tillgångars restvärden och nyttjandeperiod ses över och justeras vid behov minst en gång om året. En tillgångs redovisade värde skrivs omedelbart ned till återvinningsvärdet om tillgångens redovisade värde överstiger beräknat återvinningsvärde. Om de skäl som tidigare motiverat av- och nedskrivningar inte längre föreligger, återförs nedskrivningsförlusterna på motsvarande sätt.

1.5.4   
  Investeringar

Investeringar

Andelar i intresseföretag och gemensamma företag

Andelar i intresseföretag och gemensamma företag

Andelar i intresseföretag och gemensamma företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden. Kapitalkostnaderna justeras med hänsyn till EU:s andel av ökningar eller minskningar av det ursprungliga bokföringsvärdet på intresseföretagens och de gemensamma företagens nettotillgångar om skäl till nedskrivning föreligger och de skrivs vid behov ned till det lägsta återvinningsvärdet. Återvinningsvärdet bestäms på det sätt som beskrivs i 1.5.3. Om de skäl som motiverat av- och nedskrivningar inte längre föreligger, återförs nedskrivningsförlusten med det bokförda värde som skulle ha varit aktuellt om ingen nedskrivning gjorts.

1.5.3.

Investeringar i riskkapitalfonder

Investeringar i riskkapitalfonder

Klassificering och värdering

Klassificering och värdering

Investeringar i riskkapitalfonder behandlas som tillgångar som kan säljas (se 1.5.5) och ska därför redovisas till verkligt värde, medan vinster och förluster som beror på fluktuationer i det verkliga värdet (även valutakursdifferenser) tas upp i reserven för verkligt värde.

1.5.5

Beräkning av verkligt värde

Beräkning av verkligt värde

Värdet på investeringar i riskkapitalfonder anges post för post till det lägsta värdet av antingen kostnaden eller nettovärdet, då de inte har något börsnoterat marknadsvärde på en aktiv marknad. Orealiserade vinster från beräkningen av verkligt värde tas upp i reserven och för orealiserade förluster görs en bedömning av värdeminskningen för att avgöra om de ska tas upp som nedskrivningar av investeringar i resultaträkningen eller som förändringar av reserven för verkligt värde.

1.5.5   
  Finansiella tillgångar

Finansiella tillgångar

Klassificering

Klassificering

Europeiska unionen klassificerar sina finansiella tillgångar i någon av följande kategorier: finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen, lån och fordringar, investeringar som hålls till dess de förfaller och slutligen finansiella tillgångar som kan säljas. Hur finansiella instrument klassificeras bestäms när de redovisas för första gången, och omprövas på balansdagen.

i)   Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen

En finansiell tillgång klassificeras i den sistnämnda kategorin om den huvudsakligen förvärvats för att säljas på kort sikt eller om den identifieras som tillhörande denna kategori av Europeiska unionen. Derivat förs också till denna kategori. Tillgångar i denna kategori klassificeras som omsättningstillgångar om de förväntas bli realiserade inom tolv månader räknat från balansdagen.

ii)   Utlåning och fordringar

Utlåning och fordringar

Lånefordringar och fordringar är finansiella tillgångar som inte är derivat och som har fastställda eller fastställbara betalningar som inte är noterade på en aktiv marknad. De uppstår när EU tillhandahåller pengar, varor eller tjänster direkt till en gäldenär utan avsikt att handla med fordringen. De tas upp som anläggningstillgångar, med undantag för dem som förfaller inom ett år från balansdagen.

iii)   Investeringar som hålls till dess de förfaller

Investeringar som hålls till dess de förfaller

Investeringar som hålls till dess de förfaller är finansiella tillgångar som inte är derivat med fastställda eller fastställbara betalningar och fastställd löptid som Europeiska unionen har för avsikt och förmåga att hålla till förfall. Under budgetåret innehade Europeiska unionen inga investeringar i denna kategori.

iv)   Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas utgörs av tillgångar som inte är derivat som antingen hänförs till denna kategori eller som inte kan hänföras till någon av de andra kategorierna. De klassificeras antingen som omsättningstillgångar eller anläggningstillgångar, beroende på efter hur lång tid EU har för avsikt att avyttra dem. Investeringar i enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna och andra kapitalinvesteringar (t.ex. riskkapital) som inte redovisas med kapitalandelsmetoden klassificeras också som finansiella tillgångar som kan säljas.

Första redovisningstillfälle och värdering

Första redovisningstillfälle och värdering

Köp och försäljning av finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen, investeringar som hålls till förfall eller säljbara investeringar redovisas på affärsdagen – dvs. den dag Europeiska unionen köper eller säljer tillgången. Lån redovisas när likvida medel betalas ut till låntagarna. Finansiella instrument redovisas första gången med verkligt värde plus transaktionskostnader. Det gäller alla finansiella tillgångar som inte identifierats som värderade till verkligt värde via resultaträkningen. Finansiella tillgångar som tagits upp till verkligt värde via resultaträkningen redovisas första gången till verkligt värde och transaktionskostnaderna kostnadsförs i resultaträkningen.

Det verkliga värdet av en finansiell tillgång vid anskaffningstillfället är vanligen transaktionspriset (det verkliga värdet av vad som erhållits). Däremot uppskattas värdet på ett räntefritt långfristigt lån eller ett lån som beviljas med en ränta som ligger under marknadsräntan som nuvärdet av alla framtida kontantbetalningar diskonterade till rådande marknadsränta för ett likartat instrument med en likartad kreditvärdering.

Utlåning av upplånade medel värderas till sitt nominella värde, vilket anses utgöra lånets verkliga värde. Skälet är följande:

| — | “Marknadsförhållandena” för EU:s utlåning är mycket speciella och skiljer sig från kapitalmarknaden som används för emittering av kommersiella obligationer och statsobligationer. Eftersom långivarna på dessa marknader har möjlighet att välja alternativa investeringar uppdateras dessa till marknadspris. I EU ges dock inte denna möjlighet till alternativa investeringar, eftersom EU inte får investera pengar på kapitalmarknaderna. EU lånar endast upp medel för utlåning till samma ränta. Det innebär att EU inte har tillgång till någon alternativ utlåning eller några investeringsalternativ för de upplånade beloppen. Det finns inga alternativkostnader och därför inget underlag för jämförelser med marknadsräntorna. Faktum är att EU:s utlåningstransaktion i sig själv representerar marknaden. Eftersom alternativkostnaden inte är tillämplig ger marknadspriset ingen rättvisande bild av EU:s lånetransaktioner. Det är därför inte lämpligt att fastställa det verkliga värdet på EU:s utlåning vad gäller kommersiella obligationer eller statsobligationer. |
| --- | --- |

—

“Marknadsförhållandena” för EU:s utlåning är mycket speciella och skiljer sig från kapitalmarknaden som används för emittering av kommersiella obligationer och statsobligationer. Eftersom långivarna på dessa marknader har möjlighet att välja alternativa investeringar uppdateras dessa till marknadspris. I EU ges dock inte denna möjlighet till alternativa investeringar, eftersom EU inte får investera pengar på kapitalmarknaderna. EU lånar endast upp medel för utlåning till samma ränta. Det innebär att EU inte har tillgång till någon alternativ utlåning eller några investeringsalternativ för de upplånade beloppen. Det finns inga alternativkostnader och därför inget underlag för jämförelser med marknadsräntorna. Faktum är att EU:s utlåningstransaktion i sig själv representerar marknaden. Eftersom alternativkostnaden inte är tillämplig ger marknadspriset ingen rättvisande bild av EU:s lånetransaktioner. Det är därför inte lämpligt att fastställa det verkliga värdet på EU:s utlåning vad gäller kommersiella obligationer eller statsobligationer.

| — | Eftersom det inte finns någon aktiv marknad eller liknande transaktioner för att göra jämförelser, är den ränta som Europeiska unionen ska använda för att ange det verkliga värdet på sina utlåningstransaktioner via Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen, för betalningsbalansstöd och liknande lån, den som debiteras. |
| --- | --- |

—

Eftersom det inte finns någon aktiv marknad eller liknande transaktioner för att göra jämförelser, är den ränta som Europeiska unionen ska använda för att ange det verkliga värdet på sina utlåningstransaktioner via Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen, för betalningsbalansstöd och liknande lån, den som debiteras.

| — | För dessa lån kompenseras upp- och utlåningen eftersom dessa är så kallade back-to-back-lån. Den effektiva räntan för utlåningen motsvarar därför den effektiva räntan för därmed sammanhängande upplåning. EU:s transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen. |
| --- | --- |

—

För dessa lån kompenseras upp- och utlåningen eftersom dessa är så kallade back-to-back-lån. Den effektiva räntan för utlåningen motsvarar därför den effektiva räntan för därmed sammanhängande upplåning. EU:s transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

Finansiella instrument tas bort ur balansräkningen när rätten till ingående kassaflöden från investeringen har upphört eller överlåtits och Europeiska unionen överlåtit i stort sett alla risker och fördelar som är förknippade med ägandet.

Efterföljande värdering

Efterföljande värdering

| i) | Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på förändringar i det verkliga värdet av finansiella instrument värderade till verkligt värde via resultaträkningen tas upp i resultaträkningen för den period då de uppkom. |
| --- | --- |

i)

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på förändringar i det verkliga värdet av finansiella instrument värderade till verkligt värde via resultaträkningen tas upp i resultaträkningen för den period då de uppkom.

| ii) | Utlåning och fordringar samt kategorin investeringar som hålles till förfall och redovisas till upplupet anskaffningsvärde med hjälp av effektivräntemetoden. Vid utlåning av upplånade medel tillämpas samma effektiva ränta både på in- och utlåningen eftersom det rör sig om så kallade back-to-back-lån och skillnaderna mellan ut- och upplåningsvillkoren och beloppen är oväsentliga. EU:s transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen. |
| --- | --- |

ii)

Utlåning och fordringar samt kategorin investeringar som hålles till förfall och redovisas till upplupet anskaffningsvärde med hjälp av effektivräntemetoden. Vid utlåning av upplånade medel tillämpas samma effektiva ränta både på in- och utlåningen eftersom det rör sig om så kallade back-to-back-lån och skillnaderna mellan ut- och upplåningsvillkoren och beloppen är oväsentliga. EU:s transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

| iii) | Investeringar som hålls till förfall – EU har för närvarande inga investeringar som hålls till förfall. |
| --- | --- |

iii)

Investeringar som hålls till förfall – EU har för närvarande inga investeringar som hålls till förfall.

| iv) | Finansiella tillgångar som kan säljas redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på fluktuationer i det verkliga värdet på tillgångar som kan säljas redovisas i reserven för verkligt värde. När tillgångar som kan säljas antingen avyttras eller skrivs ned ska justeringarna av det kumulerade verkliga värdet som tidigare förts upp i reserven för verkligt värde istället tas upp i resultaträkningen. Ränta på finansiella tillgångar som kan säljas som har framräknats enligt effektivräntemetoden tas upp i resultaträkningen. Utdelning på säljbara egetkapitalinstrument tas upp när EU:s rätt till utdelning är fastställd.
  Det verkliga värdet av investeringar med ett noterat marknadspris på aktiva marknader bygger på den aktuella köpkursen. Om marknaden för en finansiell tillgång inte är aktiv (eller om det gäller icke börsnoterade värdepapper) beräknar Europeiska unionen det verkliga värdet genom en värderingsmetod. Metoderna omfattar bland annat analys av transaktioner mellan oberoende parter på senare tid, andra liknande instrument, analys av diskonterade kassaflöden, optionsvärderingsmodeller och andra värderingsmetoder som vanligen används av marknadsaktörerna.
  När det verkliga värdet av innehav i egetkapitalinstrument utan noterat marknadspris på en aktiv marknad inte kan beräknas på ett tillförlitligt sätt, tas investeringarna upp till anskaffningsvärde efter avdrag för nedskrivning. |
| --- | --- |

iv)

Finansiella tillgångar som kan säljas redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på fluktuationer i det verkliga värdet på tillgångar som kan säljas redovisas i reserven för verkligt värde. När tillgångar som kan säljas antingen avyttras eller skrivs ned ska justeringarna av det kumulerade verkliga värdet som tidigare förts upp i reserven för verkligt värde istället tas upp i resultaträkningen. Ränta på finansiella tillgångar som kan säljas som har framräknats enligt effektivräntemetoden tas upp i resultaträkningen. Utdelning på säljbara egetkapitalinstrument tas upp när EU:s rätt till utdelning är fastställd.

Det verkliga värdet av investeringar med ett noterat marknadspris på aktiva marknader bygger på den aktuella köpkursen. Om marknaden för en finansiell tillgång inte är aktiv (eller om det gäller icke börsnoterade värdepapper) beräknar Europeiska unionen det verkliga värdet genom en värderingsmetod. Metoderna omfattar bland annat analys av transaktioner mellan oberoende parter på senare tid, andra liknande instrument, analys av diskonterade kassaflöden, optionsvärderingsmodeller och andra värderingsmetoder som vanligen används av marknadsaktörerna.

När det verkliga värdet av innehav i egetkapitalinstrument utan noterat marknadspris på en aktiv marknad inte kan beräknas på ett tillförlitligt sätt, tas investeringarna upp till anskaffningsvärde efter avdrag för nedskrivning.

Nedskrivning av finansiella tillgångar

Nedskrivning av finansiella tillgångar

Europeiska unionen ska per varje balansdag bedöma huruvida det finns objektiva belägg för att en finansiell tillgång eller en grupp av finansiella tillgångar bör skrivas ner. En finansiell tillgång har ett nedskrivningsbehov och skrivs ned endast om det finns objektiva belägg för en nedskrivning till följd av en eller flera händelser som inträffat efter det att tillgången redovisades första gången (en ”förlusthändelse”) och att denna händelse (eller händelser) kommer att påverka den finansiella tillgångens uppskattade framtida kassaflöden på ett sätt som kan uppskattas på ett tillförlitligt sätt.

a)   Tillgångar bokförda till upplupet anskaffningsvärde

Tillgångar bokförda till upplupet anskaffningsvärde

Om det finns objektiva belägg som visar att det uppkommit ett nedskrivningsbehov för utlåning och fordringar eller investeringar som hålles till förfall som redovisas till upplupet anskaffningsvärde, beräknas nedskrivningen som skillnaden mellan tillgångens redovisade värde och nuvärdet av uppskattade framtida kassaflöden (exklusive framtida kreditförluster som inte har inträffat) diskonterade till den finansiella tillgångens ursprungliga effektiva ränta. Tillgångens redovisade värde skrivs ned och förlusten tas upp i resultaträkningen. Om ett lån eller en investering som hålls till förfall har rörlig ränta är diskonteringsfaktorn för beräkning av värdeminskningen den löpande effektiva ränta som anges i avtalet. Beräkningen av nuvärdet för de uppskattade framtida kassaflödena för en finansiell tillgång som används som säkerhet speglar de kassaflöden som skulle bli följden vid legalt ianspråktagande av tillgången minus kostnader för att anskaffa och sälja säkerheten, oavsett om legalt ianspråktagande av tillgången är sannolikt eller ej. Om värdeminskningen senare sjunker och detta objektivt kan kopplas till en händelse som inträffade efter nedskrivningen, återförs nedskrivningen i resultaträkningen.

b)   Tillgångar bokförda till verkligt värde

Tillgångar bokförda till verkligt värde

För att avgöra om säkerheter ska skrivas ner när det gäller säljbara kapitalinvesteringar tar man hänsyn till om det verkliga värdet av säkerheten sjunkit väsentligt under anskaffningskostnaden eller sjunker permanent (under lång tid). Om så är fallet för finansiella tillgångar som kan säljas dras den kumulerade förlusten av från reserverna och tas istället upp i resultaträkningen. Den kumulerade förlusten beräknas på skillnaden mellan anskaffningskostnaden och det aktuella verkliga värdet, med avdrag för tidigare nedskrivningar av den finansiella tillgången i resultaträkningen. Värdeminskningar av egetkapitalinstrument som tagits upp i resultaträkningen återförs inte via resultaträkningen. Om det verkliga värdet på ett skuldinstrument som klassificeras som en säljbar finansiell tillgång senare ökar, och ökningen objektivt kan hänföras till en händelse som inträffade efter det att nedskrivningen redovisades i resultaträkningen, ska nedskrivningen återföras och det återförda beloppet redovisas i resultaträkningen.

1.5.6   
  Lager

Lager

Lager värderas till anskaffningsvärdet eller nettoförsäljningsvärdet, beroende på vilket som är lägst. Anskaffningsvärdet bygger på först-in-först-ut-principen. Kostnader för färdiga varor och pågående arbete omfattar kostnader för råvaror, direkta arbetskostnader, övriga direkta kostnader och därmed sammanhängande produktionsomkostnader (vid normalkapacitet). Nettoförsäljningsvärde är det uppskattade försäljningspriset i den löpande verksamheten efter avdrag för kostnader för färdigställande och försäljningskostnader. Lager som hålls för kostnadsfri distribution eller distribution med nominellt påslag värderas till det lägre av anskaffningsvärde eller beräknat återanskaffningsvärde. Det beräknade återanskaffningsvärdet motsvarar den kostnad Europeiska unionen skulle ådra sig för att förvärva tillgången på balansdagen.

1.5.7   
  Förfinansiering

Förfinansiering

Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett kontant förskott, dvs. en fixkassa. Den kan delas upp på ett antal betalningar över en period som fastställs i ett särskilt förfinansieringsavtal. Fixkassan eller förskottet återbetalas eller används i det syfte för vilket det beviljats under den period som avtalet anger. Om mottagaren inte har några bidragsberättigande utgifter ska förfinansieringen återbetalas till Europeiska unionen. Beloppet för förfinansieringen sätts (helt eller delvis) ned beroende på vilka kostnader som godkänts som stödberättigande och vilka belopp som ska återkrävas. Beloppet tas upp som en kostnad.

Vid årets slut värderas utestående förfinansieringsbelopp till de belopp som betalades ut från början med avdrag för återbetalda belopp, reglerade stödberättigande belopp, beräknade stödberättigande belopp som ännu inte reglerats vid årets slut samt värdeminskningar.

Ränta på förfinansiering redovisas när den betalas ut, enligt bestämmelserna i det tillämpliga förfinansieringsavtalet. En beräkning av den upplupna ränteinkomsten, på basis av de mest tillförlitliga uppgifterna, görs vid årets slut och inkluderas i balansräkningen.

1.5.8   
  Fordringar

Fordringar

Fordringar tas upp till ursprungligt belopp efter nedskrivning på grund av värdeminskning. Nedskrivning av fordringar på grund av värdeminskning görs när det finns objektiva tecken på att Europeiska unionen inte kommer att kunna återfå hela fordran enligt de ursprungliga lånevillkoren. Nedskrivning görs med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan tillgångens redovisade värde och återvinningsvärdet. Nedskrivningen förs upp i resultaträkningen. En allmän nedskrivning av utestående fordringar, baserad på tidigare erfarenheter, görs också för utestående betalningskrav för vilka särskild nedskrivning inte redan har gjorts. Se not 1.5.14 nedan angående behandlingen av upplupna intäkter vid årsskiftet.

1.5.14

1.5.9   
  Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel är finansiella instrument som tas upp under omsättningstillgångar. De innefattar kontanter, avistakonton i bank och andra kortfristiga likvida placeringar med en löptid på högst tre månader.

1.5.10   
  Ersättningar till anställda

Ersättningar till anställda

Pensionsförpliktelser

Pensionsförpliktelser

Europeiska unionen erbjuder förmånsbestämda pensionsplaner. En tredjedel av de beräknade pensionskostnaderna finansieras via avdrag på de anställdas löner, men inga övriga avsättningar görs förrän skulden realiseras. Skulden i balansräkningen avseende förmånsbestämda pensionsplaner tas upp till nuvärdet av den förmånsbestämda förpliktelsen på balansdagen. Den förmånsbestämda förpliktelsen beräknas av aktuarier enligt den så kallade projected unit credit-metoden. Nuvärdet på den förmånsbestämda förpliktelsen räknas fram genom diskontering av beräknade framtida utbetalningar utifrån räntan på statsobligationer som är utställda i samma valuta som den i vilken pensionsförmånen kommer att betalas ut, och som har ungefär samma löptid som pensionsskulden.

projected unit credit

Aktuariella vinster och förluster efter justeringar och förändringar av de aktuariella antagandena förs omedelbart in i resultaträkningen. Kostnader avseende tjänstgöring under tidigare perioder tas omedelbart upp på tillgångssidan, om inte förändringar i pensionsplanen bara får göras på villkor att den anställda kvarstår i tjänst under viss tid (intjänandeperioden). I så fall avskrivs kostnaderna för tjänstgöring under tidigare perioder linjärt under intjänandeperioden.

Sjukförsäkringsförmåner efter avslutad tjänst

Sjukförsäkringsförmåner efter avslutad tjänst

Europeiska unionen erbjuder sina anställda sjukförsäkringsförmåner genom att ersätta deras sjukvårdskostnader. En särskild fond har inrättats för den löpande administrationen. Såväl anställda i aktiv tjänst, pensionärer, änkor och änklingar som övriga förmånstagare kan få ersättning från systemet. Ersättningar till personer som inte är i aktiv tjänst (pensionärer, efterlevande m.fl.) tas upp som sjukförsäkringsersättningar efter avslutad tjänst. Förmånernas karaktär kräver en aktuariell beräkning. Posten på skuldsidan i balansräkningen har räknats fram på ungefär samma sätt som posten för pensionsförpliktelserna (se ovan).

1.5.11   
  Avsättningar

Avsättningar

Avsättningar tas upp när Europeiska unionen har en gällande rättslig eller informell förpliktelse gentemot tredje man på grund av tidigare händelser, när det är troligt att ett utflöde av resurser kommer att krävas för att reglera förpliktelsen och beloppet kan beräknas på ett tillförlitligt sätt. Avsättningar får inte göras för framtida rörelseförluster. En avsättning ska göras med det belopp som är den bästa uppskattningen på balansdagen av det som beräknas krävas för att reglera den befintliga förpliktelsen. Där avsättningen avser en stor mängd transaktioner uppskattas förpliktelsen genom att alla tänkbara utfall vägs samman med deras sannolikheter (”väntevärdesprincipen”).

1.5.12   
  Finansiella skulder

Finansiella skulder

Finansiella skulder tas upp som finansiella skulder till verkligt värde via resultaträkningen eller som finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde (upptagna lån). Upptagna lån består av lån från kreditinstitut och förpliktelser för vilka skuldebrev utfärdats. Upptagna lån redovisas initialt till verkligt värde, baserat på det utbetalda beloppet (det verkliga värdet av vad som erhållits) netto – dvs. utan beaktande av transaktionskostnaderna, och detta värde bokförs sedan med upplupet anskaffningsvärde med användning av effektivräntemetoden. Alla skillnader mellan det utbetalda nettobeloppet, med avdrag för transaktionskostnader, och inlösenvärdet redovisas i resultaträkningen under lånets löptid enligt effektivräntemetoden.

De klassificeras som långfristiga skulder, med undantag för dem som förfaller inom ett år från balansdagen. Av väsentlighetsskäl får effektivräntemetoden inte användas på det upptagna och det beviljade lånet när unionen beviljar lån ur upplånade medel. Europeiska unionens transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

Finansiella skulder värderade till verkligt värde via resultaträkningen innefattar derivat när dessas värde är negativt. De behandlas redovisningsmässigt på samma sätt som finansiella tillgångar som värderas till verkligt värde via resultaträkningen, se not 1.5.5.

1.5.5

1.5.13   
  Skulder till leverantörer och stödmottagare

Skulder till leverantörer och stödmottagare

En stor andel av EU:s skulder avser inte inköp av varor eller tjänster, utan ersättningsanspråk från mottagare av stöd eller annan EU-finansiering. De bokförs som skulder till leverantörer och stödmottagare med det belopp som ersättningsanspråket gäller när det mottagits. Efter verifiering och godtagande av att kostnaderna är stödberättigande värderas skulderna till det belopp som godkänts som stödberättigande.

Skulder som avser inköp av varor och tjänster bokförs till det ursprungliga beloppet när fakturan kommer in och de motsvarande kostnaderna förs upp i räkenskaperna när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av Europeiska unionen.

1.5.14   
  Upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader

Upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader

Enligt Europeiska unionens redovisningsregler ska transaktioner och andra händelser tas upp i redovisningen för den period som de hänför sig till. Vid budgetårets slut kostnadsförs upplupna kostnader med det belopp som överföringsskyldigheten beräknas uppgå till under perioden. De upplupna kostnaderna beräknas enligt de detaljerade operativa och praktiska riktlinjer som kommissionen utfärdat för att se till att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av institutionens ekonomiska situation.

Intäkter tas också upp under den period de avser. Upplupna intäkter tas upp i årsredovisningen vid årsskiftet avseende tjänster som utförts men ännu inte fakturerats, varor som levererats av EU och för sådana händelser som omfattas av avtal (t.ex. med hänvisning till ett fördrag).

Intäkter tas vid årsskiftet upp som förutbetalda intäkter för påföljande budgetår om faktura utställts men tjänsterna ännu inte utförts eller varorna ännu inte levererats.

1.6   RESULTATRÄKNING

RESULTATRÄKNING

1.6.1   
  Intäkter

Intäkter

Intäkter som inte är kopplade till utbyte av varor och tjänster

Intäkter som inte är kopplade till utbyte av varor och tjänster

EU:s intäkter faller huvudsakligen inom denna kategori, som främst omfattar direkt och indirekt beskattning och egna medel. Utöver skatter kan även andra typer av inbetalningar göras till Europeiska unionen, t.ex. tullar, böter och donationer.

Egna medel från BNI och mervärdesskatt

Egna medel från BNI och mervärdesskatt

Intäkter redovisas för den period när Europeiska kommissionen sänder ut en begäran till medlemsstaterna om inbetalning av egna medel. De värderas till det belopp som betalningsanmodan avser. Eftersom egna medel från mervärdesskatt och BNI bygger på beräkningar av uppgifterna för budgetåret kan de fluktuera efter omständigheterna fram till dess att medlemsstaternas slutliga uppgifter är tillgängliga. Effekterna av att beräkningarna förändrats tas med i beräkningen av nettoöverskott eller -underskott under den period då förändringarna skedde.

Traditionella egna medel

Traditionella egna medel

Fordringar och därmed sammanhängande intäkter redovisas när medlemsstaterna lämnar in sina månatliga A-räkenskaper (inklusive uppgifter om uppburna tullar och ostridiga utestående belopp för vilka säkerhet ställts). På balansdagen beräknas vilka intäkter medlemsstaterna haft under perioden men ännu inte ställt till Europeiska kommissionens förfogande. Dessa tas upp som upplupna intäkter. Medlemsstaterna lämnar B-räkenskaper kvartalsvis (som även omfattar utestående tullbelopp för vilka ingen säkerhet ställts, samt belopp för vilka säkerhet ställts men som bestrids av gäldenären). Dessa tas upp som intäkter minus uppbördskostnader (25 %). Dessutom skrivs värdet i resultaträkningen ner med det belopp som man inte beräknar kommer att kunna uppbäras.

Böter

Böter

Intäkter från utdömda böter redovisas när EU:s beslut om att utdöma böter har fattats och vederbörligen delgivits den eller de som beslutet riktar sig till. Om företagets solvens kan ifrågasättas skrivs värdet på fordran ner. Efter beslutet att utdöma böter kan gäldenären inom två månader efter delgivningen antingen

| — | acceptera beslutet och följaktligen inom fastställd tid betala bötesbeloppet, vilket då definitivt inkasseras av EU, |
| --- | --- |

—

acceptera beslutet och följaktligen inom fastställd tid betala bötesbeloppet, vilket då definitivt inkasseras av EU,

| — | eller invända mot beslutet och överklaga till Europeiska unionens domstol. |
| --- | --- |

—

eller invända mot beslutet och överklaga till Europeiska unionens domstol.

Även vid överklagande måste det huvudsakliga bötesbeloppet betalas inom den fastställda tremånadersfristen, eftersom ett överklagande inte ger uppskov med verkställigheten (artikel 278 i EU-fördraget). Under vissa omständigheter och efter överenskommelse med kommissionens räkenskapsförare kan gäldenären istället få lämna en bankgaranti för beloppet.

Om företaget överklagar beslutet och redan preliminärt betalat in bötesbeloppet, förs detta upp som en eventualförpliktelse. Men eftersom ett överklagande av EU:s beslut inte hindrar verkställighet används de mottagna beloppen till att reglera fordran. Om en banksäkerhet ställs i stället för en inbetalning, står böterna kvar som en fordran. Om det finns en risk att tribunalen inte dömer till förmån för EU görs en avsättning för denna risk (om böterna redan betalats in provisoriskt). Om en bankgaranti istället ställts ut görs en nedskrivning av den utestående fordran på lämpligt sätt. Ackumulerad ränta till Europeiska kommissionen för bankkonton där gjorda inbetalningar deponerats tas upp som intäkter, och eventualförpliktelsen ökas med motsvarande belopp.

Intäkter från bytestransaktioner

Intäkter från bytestransaktioner

Intäkter från försäljning av varor eller tjänster redovisas när de väsentliga risker och fördelar som är förknippade med ägandet övergår på köparen. Intäkter från en transaktion som avser tillhandahållande av tjänster redovisas i förhållande till hur långt transaktionen färdigställts på balansdagen.

Ränteintäkter och -kostnader

Ränteintäkter och -kostnader

Ränteintäkter och -kostnader redovisas i resultaträkningen enligt effektivräntemetoden. Det är en metod för att beräkna det upplupna anskaffningsvärdet av en finansiell tillgång eller finansiell skuld och fördela ränteintäkter eller räntekostnader över den relevanta perioden. Vid beräkning av den effektiva räntan ska Europeiska unionen vid beräkningen av kassaflöden beakta samtliga avtalsvillkor för det finansiella instrumentet (exempelvis bestämmelser om förskottsbetalningar) men inte framtida kreditförluster. Beräkningen innefattar alla avgifter som erlagts eller erhållits av avtalsparterna, som är en del av effektivräntan, transaktionskostnader och alla andra överkurser och underkurser.

När en finansiell tillgång eller grupp av likartade finansiella tillgångar har skrivits ned till följd av en värdeminskning, redovisas ränteintäkten genom att använda den räntesats som använts för att diskontera de framtida kassflödena i syfte att värdera nedskrivningen.

Intäkter från utdelning

Intäkter från utdelning

Intäkter från utdelning bokförs när rätten till utdelning fastställts.

1.6.2   
  Kostnader

Kostnader

Kostnader för inköp av varor och tjänster redovisas när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av Europeiska unionen. De värderas till det ursprungliga fakturabeloppet. Kostnader för annat än inköp är speciella för EU och står för huvuddelen av utgifterna. De består av överföringar till mottagare och kan vara av tre olika slag: fordringar, överföringar enligt avtal samt skönsmässigt beviljade stöd, bidrag eller donationer.

En överföring tas upp som kostnad under den period då de händelser som givit anledning till att den inträffat, förutsatt att överföringen är tillåten enligt bestämmelserna (budgetförordningen, tjänsteföreskrifterna eller andra bestämmelser) och förutsatt att den godkänts i avtal, eventuella kriterier för godkännande är uppfyllda av mottagaren samt att en rimlig beräkning kan göras av det utestående beloppet.

Mottagna ansökningar om utbetalning eller ersättningsanspråk som uppfyller kraven godkänns som kostnader motsvarande det stödberättigande beloppet. Vid årsskiftet beräknas beloppet för de stödberättigande kostnader som mottagarna ådragit sig och ännu inte fått ersättning för, och det redovisas som upplupna kostnader.

1.7   EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER

EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER

1.7.1   
  Eventualtillgångar

Eventualtillgångar

En eventualtillgång är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom Europeiska unionens kontroll. Uppgifter om en eventualtillgång lämnas i det fall ett inflöde av resurser eller tjänster är sannolikt.

1.7.2   
  Eventualförpliktelser

Eventualförpliktelser

En eventualförpliktelse är en potentiell förpliktelse som uppkommit på grund av tidigare händelser och som kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom Europeiska unionens kontroll. Det kan också vara en befintlig förpliktelse som härrör från händelser som redan inträffat, men som inte redovisas som skuld eller avsättning eftersom det inte är troligt att ett utflöde av resurser eller tjänster kommer att krävas för att reglera förpliktelsen, eller under de mycket sällsynta omständigheter då en tillräckligt tillförlitlig uppskattning av beloppet inte kan göras.

2.   NOTER TILL BALANSRÄKNINGEN

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

2.1   IMMATERIELLA TILLGÅNGAR

IMMATERIELLA TILLGÅNGAR

| miljoner euro |
| --- |
| | Belopp |
| Redovisat bruttovärde per den 31 december 2010 | 236 |
| Tillägg | 80 |
| Avyttringar | (13) |
| Övriga förändringar | (2) |
| Redovisat bruttovärde per den 31 december 2011 | 301 |
| Ackumulerad av- och nedskrivning per den 31 december 2010 | (128) |
| Avgifter för ackumulerad av- och nedskrivning under året | (33) |
| Avyttringar | 8 |
| Övriga förändringar | 1 |
| Ackumulerade av- och nedskrivningar per den 31 december 2011 | (152) |
| Redovisat nettovärde per den 31 december 2011 | 149 |
| Redovisat nettovärde per den 31 december 2010 | 108 |

miljoner euro

Belopp

Redovisat bruttovärde per den 31 december 2010

236

Tillägg

80

Avyttringar

(13)

Övriga förändringar

(2)

Redovisat bruttovärde per den 31 december 2011

Redovisat bruttovärde per den 31 december 2011

301

301

Ackumulerad av- och nedskrivning per den 31 december 2010

(128)

Avgifter för ackumulerad av- och nedskrivning under året

(33)

Avyttringar

8

Övriga förändringar

1

Ackumulerade av- och nedskrivningar per den 31 december 2011

Ackumulerade av- och nedskrivningar per den 31 december 2011

(152)

(152)

Redovisat nettovärde per den 31 december 2011

Redovisat nettovärde per den 31 december 2011

149

149

Redovisat nettovärde per den 31 december 2010

Redovisat nettovärde per den 31 december 2010

108

108

Beloppen avser huvudsakligen programvara.

2.2   MATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

MATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

Bland tillgångar under uppförande per den 31 december 2011 ingår tillgångar till värde av 219 miljoner euro som avser projektet Galileo, EU:s globala satellitnavigeringssystem, som håller på att byggs med bistånd av Europeiska rymdorganisationen (ESA). När systemet är fullbordat kommer det att innefatta 30 satelliter, 2 kontrollcentraler och 16 markstationer. Beloppet i balansräkningen återspeglar kostnader som kommissionen ådragit sig för detta projekt sedan den 22 oktober 2011, den dag då systemets första två satelliter sköts upp i omloppsbana. Före detta datum ansåg kommissionen, såsom förklarats i tidigare årsräkenskaper, att projektet befann sig i sin forskningsfas, varför alla kostnader, i enlighet med EU:s redovisningsregler, blev kostnadsförda. Sedan inledningen av projektet och fram till utgången av innevarande budgetplan är EU:s planerade kostnad 3 788 miljoner euro för den fas som avser validering i omloppsbana samt första delen av den fas som innebär fullständig operativ kapacitet. För nästa budgetplan planeras ytterligare 5 500 miljoner euro för att fullständigt installera systemet, utnyttja det, leverera Galileotjänster fram till 2020 samt förbereda konstellationens nästa generation, vilket helt kommer att finansieras via EU:s budget. Ett belopp på 268 miljoner euro har redovisats som forskningsutgifter under perioden.

Nästa två satelliter kommer att skjutas upp under hösten 2012 och efter slutförd testningen av dem avslutas den fas av projektet som avser valideringen i omloppsbana (IOV). Denna fas finansierades gemensamt av EU och ESA, och i enlighet med bidragsavtalet mellan de båda parterna ska ESA officiellt överföra konstruerade tillgångar till EU. Denna rättsliga överföring kräver godkännande från ESA-rådet, eftersom alla utom två ESA-medlemsstater (Norge och Schweiz) också är medlemmar i EU. Kommissionen har för närvarande ingen anledning att tro att någon av EAS:s medlemmar skulle blockera en sådan överföring.

| miljoner euro |
| --- |
| | Mark och byggnader | Anläggningar och utrustning | Inventarier och fordon | Datorprogramvara | Övriga materiella tillgångar | Finansiell leasing | Tillgångar under uppförande | TOTALT |
| Redovisat bruttovärde för tidigare årsslut | 4 027 | 492 | 226 | 483 | 214 | 2 663 | 335 | 8 440 |
| Tillägg | 89 | 37 | 19 | 112 | 22 | 28 | 335 | 642 |
| Avyttringar | 0 | (11) | (19) | (44) | (12) | (6) | 0 | (92) |
| Överföringar mellan tillgångskategorier | 22 | 1 | 0 | 4 | 0 | (2) | (24) | 1 |
| Övriga förändringar | (20) | 9 | 3 | 2 | 4 | 2 | (1) | (1) |
| Redovisat bruttovärde vid årets slut | 4 118 | 528 | 229 | 557 | 228 | 2 685 | 645 | 8 990 |
| Ackumulerade avskrivningar vid utgången av föregående budgetår | (1 868) | (382) | (167) | (378) | (124) | (708) | | (3 627) |
| Avskrivningskostnad under året | (132) | (47) | (14) | (63) | (22) | (95) | | (373) |
| Återförd avskrivning | 1 | 0 | 0 | 4 | 0 | 7 | | 12 |
| Avyttringar | 0 | 11 | 16 | 44 | 11 | 0 | | 82 |
| Överföringar mellan tillgångskategorier | 0 | 0 | 0 | (2) | 0 | 1 | | (1) |
| Övriga förändringar | 0 | (7) | (1) | (1) | (2) | (1) | | (12) |
| Ackumulerade avskrivningar vid utgången av föregående budgetår | (1 999) | (425) | (166) | (396) | (137) | (796) | | (3 919) |
| Redovisat nettovärde per den 31 december 2011 | 2 119 | 103 | 63 | 161 | 91 | 1 889 | 645 | 5 071 |
| Redovisat nettovärde per den 31 december 2010 | 2 159 | 110 | 59 | 105 | 90 | 1 955 | 335 | 4 813 |

miljoner euro

Mark och byggnader

Anläggningar och utrustning

Inventarier och fordon

Datorprogramvara

Övriga materiella tillgångar

Finansiell leasing

Tillgångar under uppförande

TOTALT

Redovisat bruttovärde för tidigare årsslut

4 027

492

226

483

214

2 663

335

8 440

Tillägg

89

37

19

112

22

28

335

642

Avyttringar

0

(11)

(19)

(44)

(12)

(6)

0

(92)

Överföringar mellan tillgångskategorier

22

1

0

4

0

(2)

(24)

1

Övriga förändringar

(20)

9

3

2

4

2

(1)

(1)

Redovisat bruttovärde vid årets slut

Redovisat bruttovärde vid årets slut

4 118

4 118

528

528

229

229

557

557

228

228

2 685

2 685

645

645

8 990

8 990

Ackumulerade avskrivningar vid utgången av föregående budgetår

(1 868)

(382)

(167)

(378)

(124)

(708)

(3 627)

Avskrivningskostnad under året

(132)

(47)

(14)

(63)

(22)

(95)

(373)

Återförd avskrivning

1

0

0

4

0

7

12

Avyttringar

0

11

16

44

11

0

82

Överföringar mellan tillgångskategorier

0

0

0

(2)

0

1

(1)

Övriga förändringar

0

(7)

(1)

(1)

(2)

(1)

(12)

Ackumulerade avskrivningar vid utgången av föregående budgetår

Ackumulerade avskrivningar vid utgången av föregående budgetår

(1 999)

(1 999)

(425)

(425)

(166)

(166)

(396)

(396)

(137)

(137)

(796)

(796)

(3 919)

(3 919)

Redovisat nettovärde per den 31 december 2011

Redovisat nettovärde per den 31 december 2011

2 119

2 119

103

103

63

63

161

161

91

91

1 889

1 889

645

645

5 071

5 071

Redovisat nettovärde per den 31 december 2010

Redovisat nettovärde per den 31 december 2010

2 159

110

59

105

90

1 955

335

4 813

Utestående avgifter för finansiell leasing och liknande fordringar tas upp som lång- eller kortfristiga skulder i balansräkningen (se noterna 2.17 och 2.20.1). De fördelas som följer:

2.17

2.20.1

FINANSIELL LEASING

FINANSIELL LEASING

| miljoner euro |
| --- |
| Benämning | Kumulerade avgifter
  (A) | Framtida belopp som ska betalas | Totalt värde
  A + B | Påföljande kostnader för tillgångar
  (C) | Tillgångarnas värde
  A + B + C | Avskrivningar
  (E) | Redovisat netto-värde = A + B + C + E |
| < 1 år | > 1 år | > 5 år | Sammanlagd skuld (B) |
| Mark och byggnader | 931 | 59 | 280 | 1 315 | 1 654 | 2 585 | 62 | 2 647 | (771) | 1 876 |
| Övriga materiella tillgångar | 23 | 7 | 7 | 1 | 15 | 38 | 0 | 38 | (25) | 13 |
| Totalt per den 31.12.2011 | 954 | 66 | 287 | 1 316 | 1 669 | 2 623 | 62 | 2 685 | (796) | 1 889 |
| Totalt per den 31.12.2010 | 865 | 65 | 282 | 1 390 | 1 737 | 2 602 | 61 | 2 663 | (708) | 1 955 |

miljoner euro

Benämning

Kumulerade avgifter

(A)

Framtida belopp som ska betalas

Totalt värde

A + B

Påföljande kostnader för tillgångar

(C)

Tillgångarnas värde

A + B + C

Avskrivningar

(E)

Redovisat netto-värde = A + B + C + E

< 1 år

> 1 år

> 5 år

Sammanlagd skuld (B)

Mark och byggnader

931

59

280

1 315

1 654

2 585

62

2 647

(771)

1 876

1 876

Övriga materiella tillgångar

23

7

7

1

15

38

0

38

(25)

13

13

Totalt per den 31.12.2011

954

66

287

1 316

1 669

2 623

62

2 685

(796)

1 889

Totalt per den 31.12.2010

865

65

282

1 390

1 737

2 602

61

2 663

(708)

1 955

2.3   PLACERINGAR REDOVISADE ENLIGT KAPITALANDELSMETODEN

PLACERINGAR REDOVISADE ENLIGT KAPITALANDELSMETODEN

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Andelar i gemensamma företag | 2.3.1 | 62 | 138 |
| Andelar i intresseföretag | 2.3.2 | 312 | 354 |
| Totala investeringar | | 374 | 492 |

miljoner euro

Not

31.12.2011

31.12.2010

Andelar i gemensamma företag

2.3.1

2.3.1

62

138

Andelar i intresseföretag

2.3.2

2.3.2

312

354

Totala investeringar

374

492

2.3.1   
  Andelar i gemensamma företag

Andelar i gemensamma företag

| miljoner euro |
| --- |
| | Gemensamma företaget Galileo | Sesar | Iter | IMI | Gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas | Totalt |
| Belopp per den 31.12.2010 | 0 | 11 | 12 | 78 | 37 | 138 |
| Bidrag | 0 | 18 | 92 | 19 | 59 | 188 |
| Andel i nettoresultat | 0 | (29) | (104) | (72) | (59) | (264) |
| Belopp per den 31.12.2011 | 0 | 0 | 0 | 25 | 37 | 62 |

miljoner euro

Gemensamma företaget Galileo

Sesar

Iter

IMI

Gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas

Totalt

Belopp per den 31.12.2010

0

11

12

78

37

138

Bidrag

0

18

92

19

59

188

Andel i nettoresultat

0

(29)

(104)

(72)

(59)

(264)

Belopp per den 31.12.2011

Belopp per den 31.12.2011

0

0

0

0

0

0

25

25

37

37

62

62

Andelar i intresseföretag och gemensamma företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden. Följande redovisade värden avser EU:s andelar (procentandelar) i gemensamma företag:

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Anläggningstillgångar | 211 | 176 |
| Omsättningstillgångar | 123 | 165 |
| Långfristiga skulder | 0 | 0 |
| Kortfristiga skulder | (314) | (208) |
| Intäkter | 8 | 7 |
| Kostnader | (379) | (247) |

miljoner euro

31.12.2011

31.12.2010

Anläggningstillgångar

211

176

Omsättningstillgångar

123

165

Långfristiga skulder

0

0

Kortfristiga skulder

(314)

(208)

Intäkter

8

7

Kostnader

(379)

(247)

Det gemensamma företaget Galileo under avveckling

Det gemensamma företaget Galileo under avveckling

Det gemensamma företaget Galileo började avvecklas i slutet av 2006 och processen pågår fortfarande. Eftersom företaget inte var verksamt och fortfarande höll på att avvecklas 2011, uppstod inte några intäkter eller kostnader.

Det gemensamma företaget Sesar

Det gemensamma företaget Sesar

Syftet med detta gemensamma företag är att medverka till moderniseringen av den europeiska flygledningstjänsten och till ett snabbt genomförande av generalplanen för flygledningstjänst genom att samordna och koncentrera allt forsknings- och utvecklingsarbete i EU. Den 31 december 2011 innehade kommissionen 59,37 % av andelarna i Sesar. Det sammanlagda (vägledande) bidraget från kommissionen till Sesar (2007–2013) planeras bli 700 miljoner euro. Den ej redovisade andelen av förlusterna för perioden, och även kumulerat, uppgår till 102 miljoner euro.

Internationell fusionsenergiorganisation för gemensamt genomförande av Iterprojektet (Iter)

Internationell fusionsenergiorganisation för gemensamt genomförande av Iterprojektet (Iter)

Deltagarna i Iter är EU, Kina, Indien, Ryssland, Korea, Japan och USA. Iter inrättades för att uträtta följande: handha Iteranläggningarna, uppmuntra nyttjandet av Iteranläggningarna, främja allmänhetens kunskap om och acceptans för fusionsenergi och att vidta eventuella övriga åtgärder som krävs för att uppnå dessa mål. EU:s (Euratoms) bidrag till Iter International ges via byrån för fusionsenergi och omfattar även bidrag från medlemsstaterna och Schweiz. Det sammanlagda bidraget anses rättsligt som ett Euratombidrag till Iter och varken medlemsstaterna eller Schweiz har några ägarintressen i Iter. Eftersom det rättsligt är EU som innehar andelar i det gemensamma företaget Iter International måste EU ta upp detta i sina räkenskaper. Per den 31 december 2011 innehade kommissionen 47 % av andelarna i Iter. Det sammanlagda (vägledande) bidraget från Euratom till Iter (2007–2041) planeras bli 7 649 miljoner euro. Den ej redovisade andelen av förlusterna för perioden, och även kumulerat, uppgår till 4 miljoner euro.

Gemensamma teknikinitiativ

Gemensamma teknikinitiativ

Offentlig-privata partnerskap i form av gemensamma teknikinitiativ som inrättades som den typ av gemensamma företag som avses i artikel 171 i fördraget har inrättats för att genomföra Lissabonstrategins mål avseende tillväxt och sysselsättning. IMI och FCH ingår under denna rubrik, medan tre andra (Artemis, Clean Sky och Eniac), även om de rättsligt ur bokföringsmässigt perspektiv definieras som gemensamma företag, måste anses vara intresseföretag (och omfattas därmed av not 2.3.2), eftersom kommissionen har ett väsentligt inflytande, inte gemensam kontroll över dem.

2.3.2

Det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel (IMI)

Det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel (IMI)

Det gemensamma företaget IMI stöder farmaceutisk grundforskning (forskning och utveckling på ett stadium före saluföring) i medlemsstaterna och de associerade länderna. Initiativet syftar till att öka forskningsinvesteringarna i den biofarmaceutiska sektorn och främja de små och medelstora företagens deltagande i verksamheten. Den 31 december 2011 innehade kommissionen 96,51 % av andelarna i IMI. Det högsta vägledande bidraget från kommissionen ska uppgå till 1 miljard euro fram till den 31 december 2017.

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas (FCH)

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas (FCH)

Syftet med det gemensamma företaget FCH är att kombinera resurser från den offentliga och den privata sektorn för att stärka forskningsverksamheten i avsikt att öka de europeiska forskningsinsatsernas övergripande effektivitet och påskynda utveckling och tillämpning av bränslecell- och vätgasteknik. Den 31 december 2011 innehade kommissionen 89,32 % av andelarna i FCH. Det högsta vägledande bidraget från EU ska uppgå till 470 miljoner euro fram till den 31 december 2017.

2.3.2   
  Andelar i intresseföretag

Andelar i intresseföretag

| miljoner euro |
| --- |
| | EIF | Artemis | Clean Sky | Eniac | Totalt |
| Belopp per den 31.12.2010 | 305 | 14 | 14 | 21 | 354 |
| Bidrag | 0 | 11 | 117 | 14 | 142 |
| Andel i nettovinst / (nettoförlust) | (3) | (25) | (131) | (15) | (174) |
| Andra förändringar i aktiekapital | (10) | 0 | 0 | 0 | (10) |
| Belopp per den 31.12.2011 | 292 | 0 | 0 | 20 | 312 |

miljoner euro

EIF

Artemis

Clean Sky

Eniac

Totalt

Belopp per den 31.12.2010

305

14

14

21

354

Bidrag

0

11

117

14

142

Andel i nettovinst / (nettoförlust)

(3)

(25)

(131)

(15)

(174)

Andra förändringar i aktiekapital

(10)

0

0

0

(10)

Belopp per den 31.12.2011

Belopp per den 31.12.2011

292

292

0

0

0

0

20

20

312

312

Andelar i intresseföretag och gemensamma företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden. Följande redovisade värden avser EU:s andelar i intresseföretag:

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Tillgångar | 460 | 447 |
| Skulder | (162) | (93) |
| Intäkter | 28 | 25 |
| Överskott/(underskott) | (167) | (180) |

miljoner euro

31.12.2011

31.12.2010

Tillgångar

460

447

Skulder

(162)

(93)

Intäkter

28

25

Överskott/(underskott)

(167)

(180)

Europeiska investeringsfonden (EIF)

Europeiska investeringsfonden (EIF)

Europeiska investeringsfonden (EIF) är EU:s finansiella institution specialiserad på riskkapital och garantier till små och medelstora företag. Kommissionen har betalat in 20 %, och den återstående icke inlösta delen uppgick till 720 miljoner euro.

| miljoner euro |
| --- |
| EIF | Totalt kapital i EIF | Kommissionens andel |
| Totalt aktiekapital | 3 000 | 900 |
| Inbetald del | (600) | (180) |
| Obetald del | 2 400 | 720 |

miljoner euro

EIF

Totalt kapital i EIF

Kommissionens andel

Totalt aktiekapital

3 000

900

Inbetald del

(600)

(180)

Obetald del

2 400

720

Det gemensamma företaget Artemis

Det gemensamma företaget Artemis

Artemis skapades för att genomföra ett gemensamt teknikinitiativ tillsammans med den privata sektorn avseende inbyggda datasystem. Det högsta vägledande bidraget från kommissionen ska uppgå till 420 miljoner euro. Den ej redovisade andelen av förlusterna för perioden, och även kumulerat, uppgår till 3 miljoner euro.

Det gemensamma företaget Clean Sky

Det gemensamma företaget Clean Sky

Syftet med Clean Sky är att påskynda utvecklingen, utvärderingen och demonstrationen av miljövänlig teknik för lufttransporter inom EU och i synnerhet att skapa ett innovativt system för lufttransporter som ska minska lufttransportsektorns miljöpåverkan. Det högsta vägledande bidraget från kommissionen ska uppgå till 800 miljoner euro. Den ej redovisade andelen av förlusterna för perioden, och även kumulerat, uppgår till 5 miljoner euro.

Det gemensamma företaget Eniac

Det gemensamma företaget Eniac

Syftet med Eniac är att upprätta en gemensam forskningsagenda på området nanoelektronik för att fastställa forskningsprioriteringar för utveckling och antagande av nyckelkompetens på området. Det gemensamma företaget Artemis bör uppnå sina mål genom att lägga samman resurser från den offentliga och privata sektorn för att stödja FoU-verksamhet i form av projekt. EU:s totala åtagande ska uppgå till 450 miljoner euro. Den 31 december 2011 innehade kommissionen 96,77 % av andelarna i Eniac.

2.4   FINANSIELLA TILLGÅNGAR: TILLGÅNGAR SOM KAN SÄLJAS

FINANSIELLA TILLGÅNGAR: TILLGÅNGAR SOM KAN SÄLJAS

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Garantifonden | 1 475 | 1 346 |
| Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling | 188 | 188 |
| Riskkapitaltransaktioner | 134 | 137 |
| ETF start | 234 | 199 |
| Europeiska fonden för sydöstra Europa | 111 | 102 |
| Fonden för grön tillväxt (Green for Growth Fund) | 69 | 20 |
| Globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi | 38 | 56 |
| Instrument för mikrokrediter – Progress | 18 | 14 |
| Övriga investeringar | 5 | 1 |
| Totalt | 2 272 | 2 063 |

miljoner euro

31.12.2011

31.12.2010

Garantifonden

1 475

1 346

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling

188

188

Riskkapitaltransaktioner

134

137

ETF start

234

199

Europeiska fonden för sydöstra Europa

111

102

Fonden för grön tillväxt (Green for Growth Fund)

69

20

Globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi

38

56

Instrument för mikrokrediter – Progress

18

14

Övriga investeringar

5

1

Totalt

2 272

2 063

2.4.1   
  Garantifonden

Garantifonden

Garantifondens nettotillgångar
   (3)

Garantifondens nettotillgångar

3

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Tillgångar som kan säljas | 1 174 | 1 154 |
| Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel | 302 | 193 |
| Totala tillgångar | 1 476 | 1 347 |
| Summa skulder | (1) | (1) |
| Tillgångar netto | 1 475 | 1 346 |

miljoner euro

31.12.2011

31.12.2010

Tillgångar som kan säljas

1 174

1 154

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel

302

193

Totala tillgångar

Totala tillgångar

1 476

1 347

Summa skulder

Summa skulder

(1)

(1)

Tillgångar netto

Tillgångar netto

1 475

1 475

1 346

1 346

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland täcker lån för vilka EU ställer säkerhet med anledning av rådets beslut, i synnerhet Europeiska investeringsbankens utlåning till länder utanför EU, lån som avser makroekonomiskt bistånd samt Euratomlån till länder utanför EU. Fonden är ett långfristigt instrument som täcker eventuella försummade lån för vilka EU ställt en säkerhet och kan därför ses som en långfristig investering. Detta styrks av det faktum att nära 83 % av de tillgångar som kan säljas har en löptid på mellan 1 och 10 år. Fonden finansieras genom betalningar från EU:s allmänna budget motsvarande 9 % av transaktionsbeloppet, genom ränteintäkter från investeringar av fondens disponibla medel samt återkrävda belopp från försumliga gäldenärer i fall där fondens garanti tagits i anspråk. Eventuella överskott ska återbetalas som inkomst till EU:s budget.

EU ska upprätthålla en garantireserv för att täcka lån till tredjeland. Denna reserv är avsedd att fylla på garantifonden om det skulle utlösas garantier som överstiger fondens disponibla medel, så att de överskjutande beloppen kan finansieras genom budgeten. Denna reserv motsvarar målbeloppet 9 % av de utestående lånen vid årets slut.

2.4.2   
  Övriga långfristiga tillgångar som kan säljas

Övriga långfristiga tillgångar som kan säljas

Dess utgörs av investeringar och andelar som förvärvats för att hjälpa stödmottagare att utveckla sin verksamhet.

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD)

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD)

Eftersom EBRD inte är börsnoterad, och med hänsyn till de avtalsmässiga begränsningarna i EBRD:s bolagsordning som bland annat reglerar försäljning av andelar där priset är begränsat till inköpspriset och bara tillåten för befintliga aktieägare, är kommissionens innehav i EBRD värderat till kostnad minus eventuella nedskrivningar.

| miljoner euro |
| --- |
| EBRD | Totalt kapital i EBRD | Kommissionens andel |
| Totalt aktiekapital | 28 380 | 900 |
| Inbetald del | (6 199) | (188) |
| Obetald del | 22 181 | 712 |

miljoner euro

EBRD

Totalt kapital i EBRD

Kommissionens andel

Totalt aktiekapital

28 380

900

Inbetald del

(6 199)

(188)

Obetald del

22 181

712

Med riskkapitaltransaktioner avses belopp som beviljas finansiella mellanhänder för att finansiera investeringar i eget kapital. De förvaltas av Europeiska investeringsbanken och finansieras inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken.

riskkapitaltransaktioner

ETF start avser programmet för tillväxt och sysselsättning, programmet för stöd till små och medelstora företag genom förbättrad tillgång till finansiering (MAP-programmet), ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och pilotprojektet för tekniköverföring, som förvaltas av Europeiska investeringsfonden och som investerar i särskilda riskkapitalfonder. I slutet av året hade åtaganden på ytterligare 126 miljoner euro avsedda för ETF-start och finansieringsinstrumentet för små och medelstora företag ingåtts, men ännu inte nyttjats av övriga parter.

ETF start

Europeiska fonden för sydöstra Europa, ett investeringsbolag av SICAV-typ, ingår också under denna rubrik. Fondens övergripande mål är att främja den ekonomiska utvecklingen och välståndet i sydöstra Europa genom hållbar tillgång till ytterligare kapital via lokala finansiella förmedlare.

Europeiska fonden för sydöstra Europa

Det övergripande syftet med fonden för grön tillväxt (Green for Growth Fund, tidigare energieffektivitetsfonden för sydöstra Europa) är att öka energieffektivitet och främja förnybar energi i sydöstra Europa genom att tillhandahålla finansiering för företag och hushåll genom partnerskap med finansinstitut och direkt finansiering. Fonden är innovativ och tillhandahåller globalt riskkapital genom privata investeringar för energieffektivitet och förnybara energiprojekt i utvecklingsländer och övergångsekonomier.

fonden för grön tillväxt

Green for Growth Fund

2.5   FINANSIELLA TILLGÅNGAR: LÅNGFRISTIGA LÅN

FINANSIELLA TILLGÅNGAR: LÅNGFRISTIGA LÅN

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Utlåning från EU:s budget och EKSG | 2.5.1 | 170 | 162 |
| Utlåning av upplånat kapital | 2.5.2 | 41 230 | 11 478 |
| Totalt | 41 400 | 11 640 |

miljoner euro

Not

31.12.2011

31.12.2010

Utlåning från EU:s budget och EKSG

2.5.1

2.5.1

170

162

Utlåning av upplånat kapital

2.5.2

2.5.2

41 230

11 478

Totalt

41 400

11 640

2.5.1   
  Utlåning från Europeiska unionens budget och EKSG under avveckling

Utlåning från Europeiska unionens budget och EKSG under avveckling

| miljoner euro |
| --- |
| | Lån på särskilda villkor | Fastighetslån från EKSG | Totalt |
| Totalt per den 31.12.2010 | 140 | 22 | 162 |
| Nya lån | 31 | 0 | 31 |
| Återbetalningar | (17) | (5) | (22) |
| Växelkursskillnader | (4) | — | (4) |
| Variationer i redovisat värde | 1 | 2 | 3 |
| Totalt per den 31.12.2011 | 151 | 19 | 170 |

miljoner euro

Lån på särskilda villkor

Fastighetslån från EKSG

Totalt

Totalt per den 31.12.2010

140

22

162

Nya lån

31

0

31

Återbetalningar

(17)

(5)

(22)

Växelkursskillnader

(4)

—

(4)

Variationer i redovisat värde

1

2

3

Totalt per den 31.12.2011

151

19

170

Lån på särskilda villkor är lån som beviljas till förmånlig ränta som ett led i samarbetet med länder som inte är medlemmar i EU. Alla belopp förfaller till betalning efter en tidsperiod som överstiger 12 månader efter årets slut. Den effektiva räntan på dessa lån varierar mellan 7,73 % och 14,507 %.

2.5.2   
  Utlåning av upplånat kapital

Utlåning av upplånat kapital

| miljoner euro |
| --- |
| | Makroekonomiskt stöd | Euratom | Betalningsbalansstöd | Europeisk finansiell stabili-serings-mekanism | EKSG under avveckling | Totalt |
| Totalt per den 31.12.2010 | 503 | 469 | 12 246 | — | 264 | 13 482 |
| Nya lån | 126 | — | 1 350 | 28 000 | — | 29 476 |
| Återbetalningar | (36) | (20) | (2 000) | — | — | (2 056) |
| Växelkursskillnader | — | — | — | — | 6 | 6 |
| Variationer i redovisat värde | 2 | 2 | 29 | 344 | (4) | 373 |
| Totalt per den 31.12.2011 | 595 | 451 | 11 625 | 28 344 | 266 | 41 281 |
| Belopp som förfaller inom < 1 år | 5 | — | — | — | 46 | 51 |
| Belopp som förfaller inom > 1 år | 590 | 451 | 11 625 | 28 344 | 220 | 41 230 |

miljoner euro

Makroekonomiskt stöd

Euratom

Betalningsbalansstöd

Europeisk finansiell stabili-serings-mekanism

EKSG under avveckling

Totalt

Totalt per den 31.12.2010

503

469

12 246

—

264

13 482

Nya lån

126

—

1 350

28 000

—

29 476

Återbetalningar

(36)

(20)

(2 000)

—

—

(2 056)

Växelkursskillnader

—

—

—

—

6

6

Variationer i redovisat värde

2

2

29

344

(4)

373

Totalt per den 31.12.2011

595

451

11 625

28 344

266

41 281

Belopp som förfaller inom < 1 år

Belopp som förfaller inom < 1 år

5

5

—

—

—

—

—

—

46

46

51

51

Belopp som förfaller inom > 1 år

Belopp som förfaller inom > 1 år

590

590

451

451

11 625

11 625

28 344

28 344

220

220

41 230

41 230

Den stora ökningen av dessa belopp beror på de lån från Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen som utbetalats under 2011 och motsvaras av en ökning i EU:s upplåning (se not 2.16). För mer information om upp- och utlåningsverksamheten, se not 7.

2.16

7

2.6   LÅNGFRISTIGA FORDRINGAR OCH ÅTERKRÄVBARA MEDEL

LÅNGFRISTIGA FORDRINGAR OCH ÅTERKRÄVBARA MEDEL

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Medlemsstater | 268 | 14 |
| Personallån från EKSG | 7 | 9 |
| Garantier och inlåning | 11 | 14 |
| Övrigt | 3 | 3 |
| Totalt | 289 | 40 |

miljoner euro

31.12.2011

31.12.2010

Medlemsstater

268

14

Personallån från EKSG

7

9

Garantier och inlåning

11

14

Övrigt

3

3

Totalt

289

40

Av ovanstående fordringar avser 273 miljoner euro (2010: 14 miljoner euro) intäkter från transaktioner utan direkt motprestation. Den stora ökningen av långfristiga fordringar på medlemsstaterna har samband med ännu inte verkställda beslut rörande EGFJ och landsbygdsutveckling om avslutning av räkenskaperna. Dessa belopp ska återkrävas i flera delbetalningar 2012 och 2013 i samband med finansiellt stöd som beviljats vissa medlemsstater. Belopp som ska återkrävas 2013 har upptagits i tabellen ovan, medan belopp som ska återkrävas 2012 upptas som kortfristiga fordringar (se not 2.11.1 nedan).

2.11.1

2.7   LÅNGFRISTIG FÖRFINANSIERING

LÅNGFRISTIG FÖRFINANSIERING

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Förfinansiering | 2.7.1 | 40 625 | 40 298 |
| Förutbetalda kostnader | 2.7.2 | 4 098 | 3 820 |
| Totalt långfristig förfinansiering | 44 723 | 44 118 |

miljoner euro

Not

31.12.2011

31.12.2010

Förfinansiering

2.7.1

2.7.1

40 625

40 298

Förutbetalda kostnader

2.7.2

2.7.2

4 098

3 820

Totalt långfristig förfinansiering

44 723

44 118

2.7.1   
  Förfinansiering

Förfinansiering

Tidtabellen för återkrav eller utnyttjandet av förfinansieringen avgör om den redovisas som omsättningstillgång eller långfristig förfinansieringstillgång. Utnyttjandet bestäms av det underliggande avtalet för projektet. Återbetalningar eller utnyttjande som måste ske inom tolv månader från balansdagen redovisas som kortfristig förfinansiering och därför som omsättningstillgångar, medan saldot är långfristigt.

Säkerheter som erhållits i samband med förfinansiering

Säkerheter som erhållits i samband med förfinansiering

Det rör sig om säkerheter som Europeiska kommissionen i vissa fall begär av stödmottagare inför en utbetalning av förskott (förfinansiering). Det finns två typer av värden som behöver redovisas för dessa säkerheter, vilka kan benämnas det nominella respektive det löpande värdet. För det nominella värdet är det det faktum att säkerheten ställts som ger upphov till bokföringen. Vad gäller det löpande värdet är det faktum att den motsvarande förfinansieringen betalas ut, eller regleras i ett senare skede, som ger upphov till bokföringen. Per den 31 december 2011 uppgick det ”nominella” värdet på de säkerheter som tagits emot för förfinansiering till 1 330 miljoner euro och det löpande värdet på dessa säkerheter till 1 083 miljoner euro (2010: 1 227 miljoner euro respektive 1 059 miljoner euro).

Vissa förfinanseringsbelopp som utbetalats inom sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling täcks i realiteten av en deltagargarantifond. Under 2011 hade förfinansiering betalats ut med sammanlagt 3,3 miljarder euro (2010: 3,2 miljarder euro). Denna fond är en separat enhet från Europeiska unionen och konsolideras inte i föreliggande räkenskaper – not 11.2.3.

11.2.3

LÅNGFRISTIG FÖRFINANSIERING

LÅNGFRISTIG FÖRFINANSIERING

| miljoner euro |
| --- |
| Typ av förvaltning | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Direkt central förvaltning | 1 219 | 1 695 |
| Indirekt central förvaltning | 774 | 620 |
| Decentraliserad förvaltning | 697 | 441 |
| Delad förvaltning | 37 249 | 37 055 |
| Gemensam förvaltning | 686 | 487 |
| Summa långfristig förfinansiering | 40 625 | 40 298 |

miljoner euro

Typ av förvaltning

31.12.2011

31.12.2010

Direkt central förvaltning

1 219

1 695

Indirekt central förvaltning

774

620

Decentraliserad förvaltning

697

441

Delad förvaltning

37 249

37 055

Gemensam förvaltning

686

487

Summa långfristig förfinansiering

40 625

40 298

De största beloppen i fråga om långfristig förfinansiering hänför sig till strukturåtgärder för programperioden 2007–2013: regionala utvecklingsfonden, socialfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Sammanhållningsfonden samt fiskerifonden. Eftersom många av dessa projekt är långsiktiga måste förskotten finnas tillgängliga i mer än ett år. Därför tas dessa förfinansieringar upp som långfristiga tillgångar.

Förhandsfinansieringen motsvarar en stor del av EU:s totala tillgångar, och följs därför upp noggrant och regelbundet. Noteras bör att nivån på förfinansieringen i de olika programmen måste vara tillräcklig för att garantera att stödmottagaren är i stånd att påbörja projektet, och samtidigt trygga EU:s ekonomiska intressen och beakta rättsliga, operativa och kostnadseffektiva begränsningar. Kommissionen har beaktat samtliga dessa faktorer i vederbörlig utsträckning för att förbättra uppföljningen av förfinansieringen.

En närmare titt på utvecklingen av försfinansieringarna visar en accelererad ökning under åren 2007–2009, vilket sammanfaller med de första åren av programperioden 2007–2013. Under denna period inleddes nya program och åtgärder som därefter fick stöd från kommissionen i form av förfinansiering. År 2011 innebar en första minskning av nivån på förfinansieringen, en tendens som bekräftar att ökningen under de första åren av budgetramen 2007–2013 är en normal utveckling som har att göra med de fleråriga programmens utgiftsprofil. I själva verket har den sammanlagda förfinansiering 2011 minskat med 1,5 %, eller 743 miljoner euro, jämfört med 2010, en utveckling som i huvudsak rör kortfristiga belopp i samband med delad förvaltning (se not 2.12.1). Minskningen uppvägs dock genom ökade förutbetalda kostnader till följd av att nya tillgångar medtagits som avser förskott för stödordningar som kommissionen återbetalat till medlemsstaterna (se nedan).

2.12.1

2.7.2   
  Förutbetalda kostnader

Förutbetalda kostnader

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Finansieringstekniska instrument | 3 378 | 3 820 |
| Stödordningar | 720 | — |
| Totalt | 4 098 | 3 820 |

miljoner euro

31.12.2011

31.12.2010

Finansieringstekniska instrument

3 378

3 820

Stödordningar

720

—

Totalt

4 098

3 820

Inom ramen för programmen för sammanhållning och landsbygdsutveckling 2007–2013 kan utbetalningar göras från EU:s budget till medlemsstaterna som bidrag till finansieringstekniska instrument (i form av lån, garantier eller investeringar i eget kapital) som upprättas och förvaltas på medlemsstatens ansvar. Medel som vid årets slut inte utnyttjats genom dessa instrument tillhör EU (såsom är fallet för standardmässig förfinansiering) och tas således upp som en tillgång i kommissionens balansräkning. I de grundläggande rättsakterna är medlemsstaterna dock inte ålagda att regelbundet till kommissionen rapportera om sin användning av dessa förskott, och i vissa fall inte ens identifiera dem på de utgiftsdeklarationer som lämnats till kommissionen. Både av denna anledning och på grundval av information från medlemsstaterna om hur medlen används, görs en uppskattning vid varje årsslut av värdet av denna tillgång.

Parallellt med att finansieringstekniska instrument tog med i balansräkningen 2010 har kommissionen också analyserat liknande ordningar där förskott betalas ut till medlemsstaterna. Kommissionen begärde uppgifter från medlemsstaterna om hur de använt förskotten från olika stödordningar (statligt stöd, EGFJ-marknadsåtgärder) och bidrag från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. Vid utgången av 2010 fanns emellertid inte tillräcklig information från medlemsstaterna för att kommissionen tillförlitligt skulle kunna uppskatta de ej definitiva beloppen per den 31 december 2010. Nu tillgänglig information tyder på att dessa belopp inte skulle ha haft någon väsentlig omfattning. Efter fortsatt arbete under 2011 kan kommissionen nu bättre uppskatta dessa ej definierade förskott på grundval av information som samlats in från medlemsstaterna. En tillgång tas nu därför upp i kommissionens balansräkning per den 31 december 2011, uppdelad mellan långfristiga (720 miljarder euro) och kortfristiga (1 792 miljoner euro, se not 2.12.2), beroende på när förskotten förväntas bli använda. Upptagandet av denna tillgång innebär en minskning av 2011 års kostnader med samma belopp.

2.12.2

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR

2.8   VARULAGER

VARULAGER

| miljoner euro |
| --- |
| Benämning | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Vetenskapligt material | 78 | 71 |
| Övrigt | 16 | 20 |
| Totalt | 94 | 91 |

miljoner euro

Benämning

31.12.2011

31.12.2010

Vetenskapligt material

78

71

Övrigt

16

20

Totalt

94

91

2.9   FINANSIELLA TILLGÅNGAR: TILLGÅNGAR SOM KAN SÄLJAS

FINANSIELLA TILLGÅNGAR: TILLGÅNGAR SOM KAN SÄLJAS

Finansiella tillgångar som kan säljas köps på grund av sin avkastning eller innehas för att upprätta en särskild tillgångsstruktur eller en andra likviditetskälla, och får därför säljas för att möta likviditetsbehov eller ränteförändringar.

TILLGÅNGAR SOM KAN SÄLJAS

TILLGÅNGAR SOM KAN SÄLJAS

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| EKSG under avveckling | 1 463 | 1 283 |
| Bufi-fondinvesteringar | 1 358 | 515 |
| Finansieringsinstrumentet för riskdelning | 547 | 419 |
| Lånegarantiinstrument för TEN-T-projekt | 97 | 111 |
| Europeiska kemikaliemyndigheten | 151 | — |
| Övrigt | 3 | 3 |
| Totalt | 3 619 | 2 331 |

miljoner euro

31.12.2011

31.12.2010

EKSG under avveckling

1 463

1 283

Bufi-fondinvesteringar

1 358

515

Finansieringsinstrumentet för riskdelning

547

419

Lånegarantiinstrument för TEN-T-projekt

97

111

Europeiska kemikaliemyndigheten

151

—

Övrigt

3

3

Totalt

3 619

2 331

När det gäller belopp från EKSG under avveckling är alla investeringar skuldebrev utställda i euro och noterade på en aktiv marknad. Per den 31 december 2011 uppgick de skuldebrev (uttryckt i verkligt värde) som förfaller under 2012 till 481 miljoner euro (294 miljoner euro 2010).

Även om förvärv har förekommit i både finansieringsfaciliteten med riskdelning och lånegarantiinstrumentet för TEN-T-projekt (se även not 5.1.2), beror den stora ökningen från föregående år främst på ökningen av preliminärt inbetalade böter i en särskilt inrättad fond som förvaltas av GD Ekonomi och finans (Bufi). Före 2010 skulle dessa belopp ha förts upp på särskilda bankkonton – se not 2.13.2, som bundna likvida medel.

5.1.2

2.13.2

2.10   FINANSIELLA TILLGÅNGAR: KORTFRISTIGA LÅN

FINANSIELLA TILLGÅNGAR: KORTFRISTIGA LÅN

Dessa belopp utgör i första hand lån med en återstående löptid på mindre än 12 månader efter balansdagen (se not 2.5.2 ovan för ytterligare uppgifter). I fjol ingick 2 miljarder euro som avsåg ett betalningsbalanslån till Ungern som återbetalades i december 2011. Rubriken omfattar även de tidsbundna depositioner på 51 miljoner euro som främst avser Europeiska utrikestjänsten och Översättningscentrum för Europeiska unionens organ.

2.5.2

2.11   ÖVRIGA FORDRINGAR OCH ÅTERKRÄVBARA MEDEL

ÖVRIGA FORDRINGAR OCH ÅTERKRÄVBARA MEDEL

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Löpande fordringar | 2.11.1 | 6 189 | 6 786 |
| Diverse fordringar | — | 21 | 20 |
| Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader | 2.11.2 | 3 267 | 4 525 |
| Totalt | 9 477 | 11 331 |

miljoner euro

Not

31.12.2011

31.12.2010

Löpande fordringar

2.11.1

2.11.1

6 189

6 786

Diverse fordringar

—

21

20

Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

2.11.2

2.11.2

3 267

4 525

Totalt

9 477

11 331

Totalsumman ovan innehåller uppskattningsvis 8 955 miljoner euro (2010: 11 009 miljoner EUR) som avser transaktioner utan direkt motsvarande motprestation.

2.11.1   
  Löpande fordringar

Löpande fordringar

| miljoner euro |
| --- |
| Typ av kreditorer | Per den 31.12.2011 | Per den 31.12.2010 |
| Bruttobelopp | Nedskrivet belopp | Nettovärde | Bruttobelopp | Nedskrivet belopp | Nettovärde |
| Kunder | 379 | (94) | 285 | 207 | (79) | 128 |
| Böter | 3 369 | (244) | 3 125 | 4 584 | (406) | 4 178 |
| Medlemsstater | 4 243 | (1 550) | 2 693 | 4 011 | (1 625) | 2 386 |
| Övriga | 89 | (3) | 86 | 96 | (2) | 94 |
| Totalt | 8 080 | (1 891) | 6 189 | 8 898 | (2 112) | 6 786 |

miljoner euro

Typ av kreditorer

Per den 31.12.2011

Per den 31.12.2010

Bruttobelopp

Nedskrivet belopp

Nettovärde

Bruttobelopp

Nedskrivet belopp

Nettovärde

Kunder

379

(94)

285

207

(79)

128

Böter

3 369

(244)

3 125

4 584

(406)

4 178

Medlemsstater

4 243

(1 550)

2 693

4 011

(1 625)

2 386

Övriga

89

(3)

86

96

(2)

94

Totalt

8 080

(1 891)

6 189

8 898

(2 112)

6 786

Kunder

Kunder

Detta är betalningskrav som inte redan är bokförda under andra rubriker på tillgångssidan i balansräkningen och som vid årsslutet var bokförda som betalningsanspråk som ska återkrävas.

Böter

Böter

Detta avser utestående böter som utdömts av kommissionen. Garantier på totalt 3 012 miljoner euro har tagits emot för de böter som var utestående 31 december 2011 (2010: 2 585 miljoner euro) för dessa fordringar. Av de dessa fordringar förföll 209 miljoner euro till betalning efter den 31 december 2011.

Fordringar på medlemsstaterna

Fordringar på medlemsstaterna

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Fordringar på EGFJ och landsbygdsutveckling |
| EGFJ | 1 439 | 1 130 |
| EJFLU | 23 | — |
| Tillfälligt instrument för landsbygdsutveckling | 37 | 19 |
| Sapard | 142 | 146 |
| Nedskrivet belopp | (771) | (814) |
| Totalt | 870 | 481 |
| Erlagd moms som ska återbetalas | 41 | 46 |
| Egna medel |
| A-räkenskaperna | 29 | 81 |
| Särskilda räkenskaperna | 1 263 | 1 285 |
| Nedskrivet belopp | (779) | (811) |
| Övrigt | 114 | 391 |
| Totalt | 627 | 946 |
| Övriga fordringar på medlemsstaterna |
| Förfinansiering som förväntas krävas åter | 963 | 561 |
| Övrigt | 192 | 352 |
| Totalt | 1 155 | 913 |
| Totalt | 2 693 | 2 386 |

miljoner euro

31.12.2011

31.12.2010

Fordringar på EGFJ och landsbygdsutveckling

Fordringar på EGFJ och landsbygdsutveckling

EGFJ

1 439

1 130

EJFLU

23

—

Tillfälligt instrument för landsbygdsutveckling

37

19

Sapard

142

146

Nedskrivet belopp

(771)

(814)

Totalt

870

481

Erlagd moms som ska återbetalas

Erlagd moms som ska återbetalas

41

41

46

46

Egna medel

Egna medel

A-räkenskaperna

29

81

Särskilda räkenskaperna

1 263

1 285

Nedskrivet belopp

(779)

(811)

Övrigt

114

391

Totalt

627

946

Övriga fordringar på medlemsstaterna

Övriga fordringar på medlemsstaterna

Förfinansiering som förväntas krävas åter

963

561

Övrigt

192

352

Totalt

1 155

913

Totalt

2 693

2 386

Fordringar på EGFJ och landsbygdsutveckling

Fordringar på EGFJ och landsbygdsutveckling

Denna punkt omfattar huvudsakligen fordringar på dem som mottagit EGFJ-stöd per den 31 december, enligt medlemsstaternas ersättningsanspråk och attesteringar per den 15 oktober. För fordringar som uppstått efter detta datum fram till den 31 december har en uppskattning gjorts. Kommissionen gör också en uppskattning av nedskrivningar av sådana fordringar på slutliga stödmottagare som troligen inte kommer att kunna återkrävas. Att en sådan justering görs innebär inte att kommissionen avstår från att i framtiden återkräva dessa belopp. Ett avdrag på 20 % ingår också i anpassningen och motsvarar vad medlemsstaterna har rätt att behålla för att täcka sina administrativa kostnader.

Fordringar på medlemsstaterna (egna medel)

Fordringar på medlemsstaterna (egna medel)

Medlemsstaterna får behålla 25 % av de traditionella egna medlen för att täcka uppbördskostnaderna, varför ovanstående siffror avser nettovärdet efter detta avdrag. Med utgångspunkt i medlemsstaternas uppskattningar har nedskrivningar dragits av från fordringarna på medlemsstaterna. Detta innebär dock inte att kommissionen avstår från de belopp som täcks av värdekorrigeringen.

2.11.2   
  Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Upplupna intäkter | 2 952 | 3 445 |
| Förutbetalda kostnader | 296 | 1 061 |
| Övrigt | 19 | 19 |
| Totalt | 3 267 | 4 525 |

miljoner euro

31.12.2011

31.12.2010

Upplupna intäkter

2 952

3 445

Förutbetalda kostnader

296

1 061

Övrigt

19

19

Totalt

3 267

4 525

Det största beloppet under denna rubrik är upplupna intäkter:

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Egna medel | 2 644 | 2 657 |
| Inkomster avsatta för särskilda ändamål på jordbruksområdet - november och december | 111 | 72 |
| EGFJ: Icke verkställda beslut om finansiell justering efter förenlighetskontroll | — | 520 |
| Sammanhållningsfonden, regionala utvecklingsfonden och landsbygdsutvecklingsfonden: finansiella korrigeringar | 16 | 43 |
| Övriga upplupna intäkter | 181 | 153 |
| Totala upplupna intäkter | 2 952 | 3 445 |

miljoner euro

31.12.2011

31.12.2010

Egna medel

2 644

2 657

Inkomster avsatta för särskilda ändamål på jordbruksområdet - november och december

111

72

EGFJ: Icke verkställda beslut om finansiell justering efter förenlighetskontroll

—

520

Sammanhållningsfonden, regionala utvecklingsfonden och landsbygdsutvecklingsfonden: finansiella korrigeringar

16

43

Övriga upplupna intäkter

181

153

Totala upplupna intäkter

2 952

3 445

Den kraftigt minskningen av förutbetalda kostnader beror huvudsakligen på förbättrad redovisningsmässig behandling av de medel som medlemsstaterna överfört till de finansieringstekniska instrument som vid årets slut ska redovisas till kommissionen eller återbetalas av densamma. Dessa belopp dras nu av från de upplupna kostnader som de hänför sig till.

Övriga upplupna intäkter är i första hand intäkter från dröjsmålsräntor, bankräntor och räntor på förfinansiering.

2.12   KORTFRISTIG FÖRFINANSIERING

KORTFRISTIG FÖRFINANSIERING

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Förfinansiering | 2.12.1 | 8 089 | 9 123 |
| Förutbetalda kostnader | 2.12.2 | 2 918 | 955 |
| Totalt kortfristig förfinansiering | 11 007 | 10 078 |

miljoner euro

Not

31.12.2011

31.12.2010

Förfinansiering

2.12.1

2.12.1

8 089

9 123

Förutbetalda kostnader

2.12.2

2.12.2

2 918

955

Totalt kortfristig förfinansiering

11 007

10 078

2.12.1   
  Förfinansiering

Förfinansiering

| miljoner euro |
| --- |
| Typ av förvaltning | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Direkt central förvaltning | 3 048 | 3 038 |
| Indirekt central förvaltning | 3 037 | 2 368 |
| Decentraliserad förvaltning | 330 | 536 |
| Delad förvaltning | 761 | 2 177 |
| Gemensam förvaltning | 803 | 894 |
| Genomförs av andra institutioner eller organ | 110 | 110 |
| Kortfristig förfinansiering totalt | 8 089 | 9 123 |

miljoner euro

Typ av förvaltning

31.12.2011

31.12.2010

Direkt central förvaltning

3 048

3 038

Indirekt central förvaltning

3 037

2 368

Decentraliserad förvaltning

330

536

Delad förvaltning

761

2 177

Gemensam förvaltning

803

894

Genomförs av andra institutioner eller organ

110

110

Kortfristig förfinansiering totalt

8 089

9 123

Minskningen av den kortfristiga förfinansieringen i samband med delad förvaltning beror på att betydande framsteg har gjorts i avslutsförfarandet för programperioden 2000–2006 (huvudsakligen jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden). Även om utbetalningar för förfinansiering gjordes för nya projekt under 2011 (program som avser perioden 2007–2013), klassificerades de som långfristiga tillgångar i enlighet med förklaringarna i not 2.7.

2.7

2.12.2   
  Förutbetalda kostnader

Förutbetalda kostnader

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Finansieringstekniska instrument | 1 126 | 955 |
| Stödordningar | 1 792 | — |
| Totalt | 2 918 | 955 |

miljoner euro

31.12.2011

31.12.2010

Finansieringstekniska instrument

1 126

955

Stödordningar

1 792

—

Totalt

2 918

955

Såsom förklaras i not 2.7.2 avser dessa belopp betalningar till medlemsstaterna genom programmen för sammanhållning och landsbygdsutveckling, som avser perioden 2007–2013, för att återbetala belopp som förskottsutbetalats till stödmottagarna, men som ännu inte har använts av instrumentet vid årets slut. Ovan nämnda belopp väntas bli nyttjade under 2012.

2.7.2

2.13   LIKVIDA MEDEL OCH MOTSVARIGHETER TILL LIKVIDA MEDEL

LIKVIDA MEDEL OCH MOTSVARIGHETER TILL LIKVIDA MEDEL

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Obundna likvida medel: |
| Konton i statskassa/finansförvaltning och centralbankskonton | 7 450 | 10 123 |
| Avistakonton | 1 099 | 1 150 |
| Förskottskonton | 43 | 39 |
| Överföringar (pengar på väg) | (5) | 1 |
| Kortfristig inlåning och övriga motsvarigheter till likvida medel | 2 028 | 1 670 |
| Totalt | 10 615 | 12 983 |
| Bundna likvida medel | 8 320 | 9 080 |
| Totalt | 18 935 | 22 063 |

miljoner euro

31.12.2011

31.12.2010

Obundna likvida medel:

Obundna likvida medel

Konton i statskassa/finansförvaltning och centralbankskonton

7 450

10 123

Avistakonton

1 099

1 150

Förskottskonton

43

39

Överföringar (pengar på väg)

(5)

1

Kortfristig inlåning och övriga motsvarigheter till likvida medel

2 028

1 670

Totalt

10 615

12 983

Bundna likvida medel

Bundna likvida medel

8 320

8 320

9 080

9 080

Totalt

18 935

22 063

2.13.1   
  Obundna likvida medel

Obundna likvida medel

Obundna likvida medel omfattar kommissionens totala medel på konton i medlemsstaterna och Eftaländerna (i statskassa eller centralbank), på avista- och förskottskonton eller som kortfristig bankinlåning och i kassa.

De belopp som tas upp som kortfristig inlåning avser huvudsakligen medel som anförtrotts förvaltare för kommissionens räkning för att genomföra vissa program som finansieras via EU:s budget. Vid årets slut hade åtaganden ingåtts för 118 miljoner euro, vilka ännu inte hade utnyttjats av övriga parter.

2.13.2   
  Bundna likvida medel

Bundna likvida medel

Bundna likvida medel avser belopp som erhållits i samband med böter som fastställts av kommissionen där ärendet fortfarande pågår. Dessa likvida medel hålls på särskilda avistakonton som inte används för någon annan verksamhet. Om ett överklagande gjorts eller om det är okänt ifall den andra parten kommer att överklaga, visas det bakomliggande beloppet som en eventualförpliktelse i not 5.2.

5.2

LÅNGFRISTIGA SKULDER

LÅNGFRISTIGA SKULDER

2.14   PENSIONER OCH ÖVRIGS ERSÄTTNINGAR TILL ANSTÄLLDA

PENSIONER OCH ÖVRIGS ERSÄTTNINGAR TILL ANSTÄLLDA

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Pensioner – personal | 30 617 | 32 801 |
| Pensioner – övriga | 777 | 840 |
| Gemensamma sjukförsäkringssystemet | 3 441 | 3 531 |
| Totalt | 34 835 | 37 172 |

miljoner euro

31.12.2011

31.12.2010

Pensioner – personal

30 617

32 801

Pensioner – övriga

777

840

Gemensamma sjukförsäkringssystemet

3 441

3 531

Totalt

34 835

37 172

2.14.1   
  Pensioner – personal

Pensioner – personal

Enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna ska utbetalningar inom pensionssystemet belasta EU:s budget. Systemet täcks inte genom anslag, utan medlemsstaterna ska gemensamt garantera utbetalningen av dessa förmåner enligt den fördelningsnyckel som fastställs för finansieringen av utgiften. Tjänstemännen ska bidra med en tredjedel till finansieringen av pensionssystemet genom en obligatorisk avgift.

Pensionssystemets skulder värderades på grundval av antalet anställda och pensionerade f.d. anställda per den 31 december 2011 och på bestämmelserna i den version av tjänsteföreskrifterna som gällde detta datum. Värderingen gjordes enligt IPSAS 25-standarden (och var därmed även förenlig med EU:s redovisningsregel 12). Metoden för beräkningen av åtagandet bygger på den s.k. projected unit credit-metoden. De huvudsakliga aktuariella antagandena som fanns tillgängliga på balansdagen var de följande:

projected unit credit

| Aktuariella antaganden | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| --- | --- | --- |
| Nominell diskonteringsränta | 4,9 % | 4,6 % |
| Förväntad inflationstakt | 1,8 % | 2,1 % |
| Faktisk diskonteringsränta | 3,0 % | 2,4 % |
| Sannolikhet för giftermål: män / kvinnor | 84 %/38 % | 84 %/38 % |
| Allmän löneökning / pensionsökning | 0 % | 0 % |
| 2008 års livslängdstabell för internationella tjänstemän | Ja | Ja |

Aktuariella antaganden

31.12.2011

31.12.2010

Nominell diskonteringsränta

4,9 %

4,6 %

Förväntad inflationstakt

1,8 %

2,1 %

Faktisk diskonteringsränta

3,0 %

2,4 %

Sannolikhet för giftermål: män / kvinnor

84 %/38 %

84 %/38 %

Allmän löneökning / pensionsökning

0 %

0 %

2008 års livslängdstabell för internationella tjänstemän

Ja

Ja

Den stora minskningen av pensionsskulden kan förklaras med att den betydande ökningen av den tillämpade diskonteringssatsen resulterade i en stor aktuariell vinst för året.

Kontorörelser vad gäller skulder i form av ersättningar till anställda

Kontorörelser vad gäller skulder i form av ersättningar till anställda

| miljoner euro |
| --- |
| | Skuld för personal-pensioner | Sjukförsäkring |
| Bruttoskuld vid utgången av föregående budgetår | 36 639 | 3 791 |
| Service- och normalkostnad | 1 255 | 169 |
| Räntekostnad | 1 716 | 180 |
| Utbetalda ersättningar | (1 187) | (112) |
| Aktuariella vinster | (4 226) | (317) |
| Förändringar på grund av nya medlemmar i systemet | 36 | 0 |
| Bruttoskulden vid årets slut | 34 233 | 3 711 |
| Korrigeringskoefficienter tillämpade på pensioner | 834 | ej tillämpligt |
| Skatteavdrag på pensioner | (4 450) | ej tillämpligt |
| Förvaltningstillgångar | 0 | (270) |
| Nettoskuld vid årets slut | 30 617 | 3 441 |

miljoner euro

Skuld för personal-pensioner

Sjukförsäkring

Bruttoskuld vid utgången av föregående budgetår

36 639

3 791

Service- och normalkostnad

1 255

169

Räntekostnad

1 716

180

Utbetalda ersättningar

(1 187)

(112)

Aktuariella vinster

(4 226)

(317)

Förändringar på grund av nya medlemmar i systemet

36

0

Bruttoskulden vid årets slut

34 233

3 711

Korrigeringskoefficienter tillämpade på pensioner

834

ej tillämpligt

Skatteavdrag på pensioner

(4 450)

ej tillämpligt

Förvaltningstillgångar

0

(270)

Nettoskuld vid årets slut

Nettoskuld vid årets slut

30 617

30 617

3 441

3 441

2.14.2   
  Pensioner – övriga

Pensioner – övriga

Härmed avses skulder avseende pensionsförpliktelser för ledamöter och tidigare ledamöter, eller motsvarande, av kommissionen, domstolen (och tribunalen), revisionsrätten, rådets generalsekreterare, Europeiska ombudsmannen, Europeiska datatillsynsmannen samt Europeiska unionens personaldomstol. Rubriken omfattar även pensionsåtaganden för ledamöterna av Europaparlamentet.

2.14.3   
  Gemensamma sjukförsäkringssystemet

Gemensamma sjukförsäkringssystemet

En uppskattning har också gjorts av EU:s åtagande i fråga om dess bidrag till det gemensamma sjukförsäkringssystemet vad gäller anställda som gått i pension. Bruttoskulden har värderats till 3 711 miljoner euro och förvaltningstillgångarna på 270 miljoner euro dras av från bruttoskulden för att få fram nettobeloppet. Diskonteringsräntan och den allmänna löneökning som använts i beräkningen är desamma som de som används vid beräkningen av pensionsskulden till de anställda.

2.15   LÅNGFRISTIGA AVSÄTTNINGAR

LÅNGFRISTIGA AVSÄTTNINGAR

| EUR millions |
| --- |
| | Belopp per den 31.12.2010 | Ytterligare avsättningar | Återförda outnyttjade belopp | Utnyttjade belopp | Överföring till kortfristiga avsättningar | Förändringar i uppskattningen | Belopp per den 31.12.2011 |
| Rättsfall | 306 | 95 | (29) | (4) | 0 | 0 | 368 |
| Avveckling av kärnkrafts-anläggningar | 905 | 0 | 0 | (8) | (29) | 137 | 1 005 |
| Finansiella avsättningar | 86 | 41 | 0 | 0 | (30) | 3 | 100 |
| Övrigt | 20 | 4 | (2) | 0 | 0 | 0 | 22 |
| Totalt | 1 317 | 140 | (31) | (12) | (59) | 140 | 1 495 |

EUR millions

Belopp per den 31.12.2010

Ytterligare avsättningar

Återförda outnyttjade belopp

Utnyttjade belopp

Överföring till kortfristiga avsättningar

Förändringar i uppskattningen

Belopp per den 31.12.2011

Rättsfall

306

95

(29)

(4)

0

0

368

Avveckling av kärnkrafts-anläggningar

905

0

0

(8)

(29)

137

1 005

Finansiella avsättningar

86

41

0

0

(30)

3

100

Övrigt

20

4

(2)

0

0

0

22

Totalt

1 317

140

(31)

(12)

(59)

140

1 495

Rättsfall

Rättsfall

Detta är en uppskattning av vilka belopp som sannolikt kommer att betalas ut mer än tolv månader efter årsslutet med avseende på ett antal pågående rättsfall. Det största beloppet avser sådana rättsfall som var under behandling vid årets slut avseende finansiella korrigeringar för EGFJ-utgifter och andra rättfall som avser jordbruksutgifter.

Avveckling av kärnkraftsanläggningar

Avveckling av kärnkraftsanläggningar

En grupp oberoende experter uppdaterade 2008 sin undersökning från 2003 av de beräknade kostnaderna för nedläggningen av gemensamma forskningscentrumets kärnkraftsanläggningar och avfallshanteringen i samband med nedläggningen. Den reviderade uppskattningen på 1 222 miljoner euro (tidigare 1 145 miljoner euro) ligger till grund för avsättningen i årsredovisningen. Enligt EU:s redovisningsregler har beräkningen indexerats med hänsyn till inflationen och sedan diskonterats till nettonuvärdet (med tillämpning av en nollkupongränta). Mot bakgrund av programmets beräknade varaktighet (cirka 20 år) är det nödvändigt att påpeka att uppskattningen är osäker och att slutkostnaderna kan bli annorlunda än vad som nu förutspås.

Finansiella avsättningar

Finansiella avsättningar

Detta avser avsättningar för de förluster som beräknas uppstå i samband med SMF-garantierna för 1998, 2001 respektive 2007 inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter för sysselsättning och social delaktighet (Garanti) där Europeiska investeringsfonden har befogenhet att ställa garantier i eget namn men för kommissionens räkning och på dennas risk. Den finansiella risken i samband med åberopade och icke-åberopade garantier utjämnas dock. Långfristiga finansiella avsättningar diskonteras till sitt nettonuvärde (med tillämpning av en årlig swapränta i euro).

2.16   LÅNGFRISTIGA FINANSIELLA SKULDER

LÅNGFRISTIGA FINANSIELLA SKULDER

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Långfristig upplåning | 2.16.1 | 41 200 | 11 445 |
| Avdrag garantifond (4) | 2.4.1 | (21) | — |
| Totalt | 41 179 | 11 445 |

miljoner euro

Not

31.12.2011

31.12.2010

Långfristig upplåning

2.16.1

2.16.1

41 200

11 445

Avdrag garantifond (4)

4

2.4.1

2.4.1

(21)

—

Totalt

41 179

11 445

2.16.1   
  Långfristig upplåning

Långfristig upplåning

| miljoner euro |
| --- |
| | Makroekonomiskt stöd | Euratom | Betalningsbalansstöd | Europeisk finansiell stabili-serings-mekanism | EKSG under avveckling | Totalt |
| Totalt per den 31.12.2010 | 503 | 469 | 12 246 | 0 | 231 | 13 449 |
| Ny upplåning | 126 | 0 | 1 350 | 28 000 | 0 | 29 476 |
| Återbetalningar | (36) | (20) | (2 000) | 0 | 0 | (2 056) |
| Växelkursskillnader | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 | 6 |
| Variationer i redovisat värde | 2 | 2 | 29 | 344 | (1) | 376 |
| Totalt per den 31.12.2011 | 595 | 451 | 11 625 | 28 344 | 236 | 41 251 |
| Belopp som förfaller inom < 1 år | 5 | 0 | 0 | 0 | 46 | 51 |
| Belopp som förfaller inom > 1 år | 590 | 451 | 11 625 | 28 344 | 190 | 41 200 |

miljoner euro

Makroekonomiskt stöd

Euratom

Betalningsbalansstöd

Europeisk finansiell stabili-serings-mekanism

EKSG under avveckling

Totalt

Totalt per den 31.12.2010

503

469

12 246

0

231

13 449

Ny upplåning

126

0

1 350

28 000

0

29 476

Återbetalningar

(36)

(20)

(2 000)

0

0

(2 056)

Växelkursskillnader

0

0

0

0

6

6

Variationer i redovisat värde

2

2

29

344

(1)

376

Totalt per den 31.12.2011

595

451

11 625

28 344

236

41 251

Belopp som förfaller inom < 1 år

Belopp som förfaller inom < 1 år

5

5

0

0

0

0

0

0

46

46

51

51

Belopp som förfaller inom > 1 år

Belopp som förfaller inom > 1 år

590

590

451

451

11 625

11 625

28 344

28 344

190

190

41 200

41 200

Denna rubrik omfattar Europeiska unionens upplåning som har en löptid på mer än ett år. Upplåningen omfattar skulder som styrkts genom intyg som uppgår till 41 011 miljoner euro (2010: 13 211 miljoner euro). Förändringarna i det redovisade värdet motsvarar förändringen i upplupna räntor. För mer information om upp- och utlåningsverksamheten, se not 7

2.17   ÖVRIGA LÅNGFRISTIGA SKULDER

ÖVRIGA LÅNGFRISTIGA SKULDER

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Finansiella leasingskulder | 1 603 | 1 672 |
| Byggnader som bekostas genom avbetalning | 367 | 382 |
| Övrigt | 89 | 50 |
| Totalt | 2 059 | 2 104 |

miljoner euro

31.12.2011

31.12.2010

Finansiella leasingskulder

1 603

1 672

Byggnader som bekostas genom avbetalning

367

382

Övrigt

89

50

Totalt

2 059

2 104

KORTFRISTIGA SKULDER

KORTFRISTIGA SKULDER

2.18   KORTFRISTIGA AVSÄTTNINGAR

KORTFRISTIGA AVSÄTTNINGAR

| miljoner euro |
| --- |
| | Belopp den per 31.12.2010 | Ytterligare avsättningar | Återförda outnyttjade belopp | Utnyttjade belopp | Överföringar från långfristiga avsättningar | Förändringar i uppskattningen | Belopp per den 31.12.2011 |
| Rättsfall | 29 | 11 | (18) | (5) | 0 | 0 | 17 |
| Avveckling av kärnkrafts-anläggningar | 21 | 0 | 0 | (21) | 29 | 0 | 29 |
| Finansiella avsättningar | 140 | 27 | (2) | (33) | 30 | 3 | 165 |
| Övrigt | 24 | 56 | (1) | (20) | 0 | 0 | 59 |
| Totalt | 214 | 94 | (21) | (79) | 59 | 3 | 270 |

miljoner euro

Belopp den per 31.12.2010

Ytterligare avsättningar

Återförda outnyttjade belopp

Utnyttjade belopp

Överföringar från långfristiga avsättningar

Förändringar i uppskattningen

Belopp per den 31.12.2011

Rättsfall

29

11

(18)

(5)

0

0

17

Avveckling av kärnkrafts-anläggningar

21

0

0

(21)

29

0

29

Finansiella avsättningar

140

27

(2)

(33)

30

3

165

Övrigt

24

56

(1)

(20)

0

0

59

Totalt

214

94

(21)

(79)

59

3

270

Rubriken omfattar den del av avsättningarna som förfaller till betalning inom mindre än ett år.

2.19   KORTFRISTIGA FINANSIELLA SKULDER

KORTFRISTIGA FINANSIELLA SKULDER

Denna rubrik avser upplåning (se not 2.16) som förfaller inom 12 månader från balansdagen.

2.16

2.20   SKULDER TILL LEVERANTÖRER OCH STÖDMOTTAGARE

SKULDER TILL LEVERANTÖRER OCH STÖDMOTTAGARE

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Långfristiga skulder som förfaller till betalning under året | 2.20.1 | 81 | 78 |
| Kortfristiga skulder | 2.20.2 | 22 211 | 17 615 |
| Diverse skulder | — | 100 | 97 |
| Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter | 2.20.3 | 69 081 | 66 739 |
| Totalt | 91 473 | 84 529 |

miljoner euro

Not

31.12.2011

31.12.2010

Långfristiga skulder som förfaller till betalning under året

2.20.1

2.20.1

81

78

Kortfristiga skulder

2.20.2

2.20.2

22 211

17 615

Diverse skulder

—

100

97

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

2.20.3

2.20.3

69 081

66 739

Totalt

91 473

84 529

2.20.1   
  Långfristiga skulder som förfaller till betalning under året

Långfristiga skulder som förfaller till betalning under året

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Skulder i samband med finansiell leasing | 66 | 65 |
| Övrigt | 15 | 13 |
| Totalt | 81 | 78 |

miljoner euro

31.12.2011

31.12.2010

Skulder i samband med finansiell leasing

66

65

Övrigt

15

13

Totalt

81

78

2.20.2   
  Kortfristiga skulder

Kortfristiga skulder

| miljoner euro |
| --- |
| Typ | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Medlemsstater | 22 200 | 17 035 |
| Leverantörer och övriga | 1 511 | 1 292 |
| Beräknade icke-stödberättigande belopp och förestående förskottsbetalningar | (1 500) | (712) |
| Totalt | 22 211 | 17 615 |

miljoner euro

Typ

31.12.2011

31.12.2010

Medlemsstater

22 200

17 035

Leverantörer och övriga

1 511

1 292

Beräknade icke-stödberättigande belopp och förestående förskottsbetalningar

(1 500)

(712)

Totalt

22 211

17 615

Kortfristiga skulder innefattar betalningsansökningar som kommissionen mottagit inom ramen för bidragsverksamheten. De krediteras med det begärda beloppet så snart ansökan har tagits emot. Om motparten är en medlemsstat, klassificeras den som sådan. Det är samma förfarande för fakturor och kreditnotor som tagits emot vid upphandlingstransaktioner. De berörda ersättningsanspråken har beaktats inom ramen för förfarandena för periodavgränsning vid årets slut. Sedan avgränsningarna gjorts har de beräknade stödberättigande beloppen därför redovisats som kostnader, medan den återstående delen redovisas som ”Beräknade icke-stödberättigande kostnader och förestående förskottsbetalningar” (se nedan). För att inte överskatta tillgångar och skulder har det beslutats att det nettobelopp som ska betalas ska redovisas bland kortfristiga skulder.

Medlemsstater

Medlemsstater

Huvudbeloppen här avser obetalda ersättningsanspråk för strukturfondsåtgärder (5,8 miljarder euro för ESF och 14 miljarder euro för ERUF och Sammanhållningsfonden).

Leverantörer och övriga

Leverantörer och övriga

I denna rubrik ingår fordringar i samband med bidrag och upphandling, samt belopp som ska betalas ut till offentliga organ och enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna, (t.ex. EUF).

Beräknade icke-stödberättigande kostnader och förestående förskottsbetalningar

Beräknade icke-stödberättigande kostnader och förestående förskottsbetalningar

Skulderna har satts ned med den del som motsvarar mottagna ersättningskrav som ännu inte hade kontrollerats och senare befunnits icke stödberättigande. De största beloppen avser de generaldirektorat som arbetar med strukturåtgärder. Skulderna minskas även med den del av mottagna ersättningskrav som motsvarar förutbetalda kostnader vid årets slut som återstår att utbetala (1 miljard euro).

2.20.3   
  Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Upplupna kostnader | 68 577 | 66 326 |
| Förutbetalda intäkter | 490 | 407 |
| Belopp knutna till enheter som ingår i de konsoliderade räkenskaperna | 14 | 6 |
| Totalt | 69 081 | 66 739 |

miljoner euro

31.12.2011

31.12.2010

Upplupna kostnader

68 577

66 326

Förutbetalda intäkter

490

407

Belopp knutna till enheter som ingår i de konsoliderade räkenskaperna

14

6

Totalt

69 081

66 739

De upplupna kostnaderna fördelas på följande sätt:

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| GD Jordbruk och landsbygdsutveckling: |
| EGFJ: Kostnader 16/10–31/12 | 33 774 | 33 015 |
| EGFJ: Direktstöd | 10 701 | 10 703 |
| EGFJ: Omstrukturering av sockersektorn | 224 | 400 |
| EGFJ: Övrigt | 23 | (303) |
| EJFLU | 12 127 | 10 792 |
| Totalt | 56 849 | 54 607 |
| Strukturåtgärder |
| EFF | 56 | 116 |
| Eruf och Sammanhållningsfonden | 4 791 | 4 894 |
| Ispa | 172 | 74 |
| ESF | 1 687 | 2 182 |
| Totalt | 6 706 | 7 266 |
| Övriga upplupna kostnader: |
| FoTU | 1 157 | 1 267 |
| Övrigt | 3 865 | 3 186 |
| Totalt | 5 022 | 4 453 |
| Totala upplupna kostnader | 68 577 | 66 326 |

miljoner euro

31.12.2011

31.12.2010

GD Jordbruk och landsbygdsutveckling:

GD Jordbruk och landsbygdsutveckling:

EGFJ: Kostnader 16/10–31/12

33 774

33 015

EGFJ: Direktstöd

10 701

10 703

EGFJ: Omstrukturering av sockersektorn

224

400

EGFJ: Övrigt

23

(303)

EJFLU

12 127

10 792

Totalt

56 849

54 607

Strukturåtgärder

Strukturåtgärder

EFF

56

116

Eruf och Sammanhållningsfonden

4 791

4 894

Ispa

172

74

ESF

1 687

2 182

Totalt

6 706

7 266

Övriga upplupna kostnader:

Övriga upplupna kostnader:

FoTU

1 157

1 267

Övrigt

3 865

3 186

Totalt

5 022

4 453

Totala upplupna kostnader

68 577

66 326

Det stora beloppet förutbetalda intäkter per den 31 december 2011 beror på att två av medlemsstaterna i förväg betalade in sina bidrag till egna medel för 2011.

NETTOTILLGÅNGAR OCH RESERVER

NETTOTILLGÅNGAR OCH RESERVER

2.21   RESERVER

RESERVER

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Reserv för verkligt värde | (108) | (61) |
| Övriga reserver: |
| Garantifonden | 1 911 | 1 746 |
| Uppskrivningsfond | 57 | 57 |
| Övrigt | 1 748 | 1 742 |
| Totalt | 3 716 | 3 545 |
| Totalt | 3 608 | 3 484 |

miljoner euro

31.12.2011

31.12.2010

Reserv för verkligt värde

(108)

(108)

(61)

(61)

Övriga reserver:

Garantifonden

1 911

1 746

Uppskrivningsfond

57

57

Övrigt

1 748

1 742

Totalt

3 716

3 545

Totalt

3 608

3 484

2.21.1   
  Reserv för verkligt värde

Reserv för verkligt värde

I enlighet med redovisningsreglerna redovisas justeringar till verkligt värde i fråga om tillgångar som kan säljas genom reserven för verkligt värde. Under 2011 togs kumulerade minskningar av verkligt värde för 24 miljoner euro netto ut från reserven för verkligt värde och fördes upp i resultaträkningen avseende tillgångar som kan säljas.

I reserven för verkligt värde ingår vid budgetårets slut 87 miljoner euro minskat verkligt värde för grekiska statsobligationer som innehas av EU (nominellt värde 129 miljoner euro). Noteras bör dock att dessa obligationer i början av 2012 utbyttes till nya obligationer med liknande villkor, men som inte ingår i den privata sektorns deltagande i skuldomstruktureringen. Resultatet blev att alla belopp som förfaller till betalning den 20 mars 2012 (39 miljoner euro) och den 18 maj (15,7 miljoner euro) återbetalades till fullo och i tid. Se not 1.5.5 för ytterligare uppgifter om redovisningen av finansiella tillgångar till verkligt värde.

1.5.5

2.21.2   
  Övriga reserver

Övriga reserver

Garantifonden

Garantifonden

Se även not 2.4.1 avseende Garantifondens förvaltning. Denna reserv avspeglar det fastställda målbelopp på 9 % av de utestående belopp som garanterats genom fonden och som ska hållas som tillgångar.

2.4.1

Uppskrivningsfond

Uppskrivningsfond

Denna reserv omfattar uppskrivningar av vissa av kommissionens mark och byggnader som gjorts före 2005.

Övriga reserver

Övriga reserver

Beloppet avser huvudsakligen reserver för EKSG under avveckling, avseende kol- och stålforskningsfonden. Reserven inrättades i samband med avvecklingen av EKSG.

2.22   FORDRINGAR PÅ MEDLEMSSTATERNA

FORDRINGAR PÅ MEDLEMSSTATERNA

| miljoner euro |
| --- |
| | Belopp |
| Fordringar på medlemsstaterna per den 31 december 2010 | 30 931 |
| Återbetalning av 2010 års budgetöverskott till medlemsstaterna | 4 539 |
| Kontorörelser avseende garantifonden | 165 |
| Kontorörelser i övriga reserver | 34 |
| Ekonomiskt resultat (överskott) för året | 1 789 |
| Fordringar på medlemsstaterna totalt per den 31 december 2011 | 37 458 |
| Uppdelning mellan: |
| Ersättningar till anställda | 34 835 |
| Övriga belopp | 2 623 |

miljoner euro

Belopp

Fordringar på medlemsstaterna per den 31 december 2010

30 931

30 931

Återbetalning av 2010 års budgetöverskott till medlemsstaterna

4 539

Kontorörelser avseende garantifonden

165

Kontorörelser i övriga reserver

34

Ekonomiskt resultat (överskott) för året

1 789

Fordringar på medlemsstaterna totalt per den 31 december 2011

37 458

Uppdelning mellan:

Uppdelning mellan:

Ersättningar till anställda

34 835

Övriga belopp

2 623

Detta belopp utgör de överskjutande kostnader som kommissionen hade ådragit sig per den 31 december 2011 och som måste finansieras genom framtida budgetar. Många kostnader tas enligt den periodiserade redovisningen upp år N även om de faktiskt betalas ut och finansieras via budgeten för år N+1. Skulderna översteg kraftigt tillgångarna vid årsskiftet eftersom dessa kostnader togs upp i räkenskaperna medan de motsvarande beloppen finansieras via framtida budgetar. De största beloppen avsåg EGFJ:s verksamhet. Den största delen av de belopp som begärs in betalas i själva verket ut av medlemsstaterna mindre än 12 månader efter det berörda budgetårets slut som en del av följande års budget.

Huvudsakligen är det kommissionens åtaganden om ersättningar till anställda som betalas ut under en längre period. Det bör noteras att det är medlemsstaterna som garanterar finansieringen av pensionsutbetalningarna ur de årliga budgetarna. I rent informationssyfte visas nedan en uppdelning av de kommande utbetalningarna av ersättningar till anställda:

| miljoner euro |
| --- |
| | Belopp |
| På kort frist: belopp som ska erläggas 2012 | 1 335 |
| På lång frist: belopp som ska erläggas efter 2012 | 33 500 |
| Totalt skulder i form av ersättningar till anställda per den 31.12.2011 | 34 835 |

miljoner euro

Belopp

På kort frist: belopp som ska erläggas 2012

1 335

På lång frist: belopp som ska erläggas efter 2012

33 500

Totalt skulder i form av ersättningar till anställda per den 31.12.2011

34 835

Det bör noteras att ovanstående inte har någon effekt på budgetutfallet – budgetinkomsterna ska alltid vara lika med budgetutgifterna eftersom eventuella inkomstöverskott återförs till medlemsstaterna.

3.   NOTER TILL RESULTATRÄKNINGEN

3.1   EGNA MEDEL OCH ANDRA INTÄKTER

EGNA MEDEL OCH ANDRA INTÄKTER

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 2011 | 2010 |
| Egna medel: | 3.1.1 | | |
| BNI-medel | | 88 442 | 91 178 |
| Egna medel från mervärdesskatt | | 14 763 | 12 517 |
| Traditionella egna medel: | | | |
| Tullar | | 16 528 | 16 065 |
| Sockeravgifter | | 161 | 150 |
| Traditionella egna medel totalt | | 16 689 | 16 215 |
| Budgetjusteringar | 3.1.2 | 4 533 | 2 135 |
| Bidrag från tredje land (inklusive Eftaländer) | | 250 | 283 |
| Totalt | | 124 677 | 122 328 |

miljoner euro

Not

2011

2010

Egna medel:

3.1.1

3.1.1

BNI-medel

88 442

91 178

Egna medel från mervärdesskatt

14 763

12 517

Traditionella egna medel:

Tullar

16 528

16 528

16 065

16 065

Sockeravgifter

161

161

150

150

Traditionella egna medel totalt

16 689

16 215

Budgetjusteringar

3.1.2

3.1.2

4 533

2 135

Bidrag från tredje land (inklusive Eftaländer)

250

283

Totalt

124 677

122 328

3.1.1   
  Egna medel

Egna medel

EU:s intäkter kommer i huvudsak från de egna medlen. Huvuddelen av kostnaderna finansieras genom egna medel, medan övriga intäkter endast utgör en mindre del av den totala finansieringen. Det finns tre kategorier egna medel: traditionella egna medel, momsbaserade medel och BNI-baserade medel. Traditionella egna medel omfattar i sin tur sockeravgifter och tullar. En mekanism för korrigering av obalanser i budgeten (Förenade kungarikets rabatt) och en bruttominskning av Nederländernas och Sveriges årliga BNI-baserade bidrag är också en integrerad del av systemet för egna medel. Medlemsstaterna behåller 25 % av de traditionella egna medlen för att täcka uppbördskostnader och beloppen ovan anges netto efter avdrag av dessa kostnader.

Noteras bör att de inspektioner som kommissionen utför och de revisioner som revisionsrätten genomför har påvisat vissa brister i de belgiska avsluts- och redovisningssystemen, vilket påverkar tillförlitligheten vad avser belopp som överförts till EU-budgeten under traditionella egna medel. Den återbetalning av 169 miljoner euro brutto (126 miljoner euro netto) som Belgien begärt är under behandling i avvaktan på resultatet av ytterligare revisioner och kontroller av riktigheten vad gäller beloppen för de belgiska traditionella egna medel som krediterats kommissionens konto.

3.1.2   
  Budgetjusteringar

Budgetjusteringar

Rubriken budgetjusteringar innefattar bland annat överskottet från 2010 års budget (4 539 miljoner euro), vilket medlemsstaterna får tillbaka eftersom deras bidrag till nästa års budget reduceras. Överskottet tas således upp som en intäkt 2011.

3.2   ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER

ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 2011 | 2010 |
| Böter | 3.2.1 | 868 | 3 077 |
| Jordbrukstullar | 3.2.2 | 65 | 25 |
| Återkrav av kostnader: | 3.2.3 | | |
| Direkt central förvaltning | | 76 | 49 |
| Indirekt central förvaltning | | 17 | 11 |
| Decentraliserad förvaltning | | 106 | 71 |
| Gemensam förvaltning | | 3 | — |
| Delad förvaltning | | 845 | 1 776 |
| Totalt | | 1 047 | 1 907 |
| Intäkter från administrativ verksamhet: | 3.2.4 | | |
| Personal | | 1 141 | 1 073 |
| Fast egendom, anläggningar, maskiner och verktyg | | 94 | 13 |
| Övriga intäkter från administrativ verksamhet | | 119 | 121 |
| Totalt | | 1 354 | 1 207 |
| Diverse rörelseintäkter: | 3.2.5 | | |
| Justeringar/avsättningar | | 59 | 157 |
| Växelkursvinster | | 476 | 460 |
| Övrigt | | 1 507 | 1 355 |
| Totalt | | 2 042 | 1 972 |
| Totalt | | 5 376 | 8 188 |

miljoner euro

Not

2011

2010

Böter

3.2.1

3.2.1

868

3 077

Jordbrukstullar

3.2.2

3.2.2

65

25

Återkrav av kostnader:

3.2.3

3.2.3

Direkt central förvaltning

76

49

Indirekt central förvaltning

17

11

Decentraliserad förvaltning

106

71

Gemensam förvaltning

3

—

Delad förvaltning

845

1 776

Totalt

1 047

1 907

Intäkter från administrativ verksamhet:

3.2.4

3.2.4

Personal

1 141

1 073

Fast egendom, anläggningar, maskiner och verktyg

94

13

Övriga intäkter från administrativ verksamhet

119

121

Totalt

1 354

1 207

Diverse rörelseintäkter:

3.2.5

3.2.5

Justeringar/avsättningar

59

157

Växelkursvinster

476

460

Övrigt

1 507

1 355

Totalt

2 042

1 972

Totalt

5 376

8 188

3.2.1   
  Böter

Böter

Dessa intäkter avser böter som kommissionen har utdömt för överträdelser av konkurrensreglerna. Fordringar och därmed sammanhängande intäkter redovisas när kommissionens beslut om att utdöma böter har fattats och vederbörligen delgivits den eller de som beslutet riktar sig till.

3.2.2   
  Jordbrukstullar

Jordbrukstullar

Dessa belopp avser i första hand mjölkavgifterna som är ett sätt att styra marknaden genom att mjölkproducenter som överskrider sina referenskvantiteter får betala påföljder. Då de inte är kopplade till kommissionens förskottsbetalningar anses de i praktiken utgöra intäkter som avsatts för särskilda ändamål.

3.2.3   
  Återkrav av kostnader

Återkrav av kostnader

Denna rubrik avser de betalningskrav som utfärdats av kommissionen samt de avdrag från påföljande utbetalningar som bokförs i kommissionens räkenskaper vid återkrav av belopp som tidigare betalats ut från den allmänna budgeten, till följd av kontroller, granskning eller analys av stödberättigandet. Dessutom omfattas återbetalningskrav som medlemsstaterna riktat till mottagare av stöd från EGFJ. Det inkluderar också skillnaden i upplupna intäktsberäkningar från föregående årsslut till innevarande år. Rubriken tar dock inte upp alla belopp som återbetalats till EU, eftersom i synnerhet stora utgifter inom området strukturåtgärder omfattas av särskilda mekanismer för att kräva tillbaka belopp som betalats ut på felaktiga grunder, varvid inga återbetalningskrav behöver utfärdas. I enlighet med EU:s redovisningsregler tas inte återbetalning av förfinansiering upp som en intäkt.

Totalbeloppet på 845 miljoner euro under rubriken består huvudsakligen av 721 miljoner euro för Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) och 109 miljoner euro för strukturfonderna.

a)   Jordbruk: EGFJ

Jordbruk: EGFJ

Inom ramen för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) uppgår de belopp som räknas som intäkter under året under denna rubrik till 721 miljoner euro. De fördelas enligt följande:

| — | Beslut som fattas under året om finansiell korrigering efter förenlighetskontroll avseende 686 miljoner euro. |
| --- | --- |

—

Beslut som fattas under året om finansiell korrigering efter förenlighetskontroll avseende 686 miljoner euro.

| — | Bedrägerier och oriktigheter: 35 miljoner euro. Återbetalningar som medlemsstaterna deklarerat och som återvunnits under året, på 174 miljoner euro, minus minskningen av de utestående belopp som avser bedrägerier och oriktigheter deklarerade av medlemsstaterna som ska återvinnas vid utgången av året, på 139 miljoner euro (991 miljoner euro vid utgången av 2011 jämfört med 1 130 miljoner euro vid utgången av 2010) – se även not 2.11.1. |
| --- | --- |

—

Bedrägerier och oriktigheter: 35 miljoner euro. Återbetalningar som medlemsstaterna deklarerat och som återvunnits under året, på 174 miljoner euro, minus minskningen av de utestående belopp som avser bedrägerier och oriktigheter deklarerade av medlemsstaterna som ska återvinnas vid utgången av året, på 139 miljoner euro (991 miljoner euro vid utgången av 2011 jämfört med 1 130 miljoner euro vid utgången av 2010) – se även not 2.11.1.

2.11.1

b)   Strukturåtgärder

Strukturåtgärder

Under denna rubrik ska 109 miljoner euro återkrävas avseende utgifter för strukturåtgärder (2010: 279 miljoner euro). Bland huvudbeloppen under denna underrubrik återfinns av kommissionen utfärdade betalningskrav gällande felaktiga utbetalningar på 127 miljoner euro från tidigare år, dvs. skillnaden (ökning) i upplupna intäkter vid utgången av året (uppvägd genom en korrigering på 46 miljoner euro).

Återbetalningskraven utfärdas bara i följande fall:

| — | När kommissionen fattar ett formellt beslut om finansiella korrigeringar efter att ha upptäckt felaktiga utbetalningar i de belopp som medlemsstaterna begärt. |
| --- | --- |

—

När kommissionen fattar ett formellt beslut om finansiella korrigeringar efter att ha upptäckt felaktiga utbetalningar i de belopp som medlemsstaterna begärt.

| — | När man gör justeringar i samband med att ett program slutbetalas, då EU:s bidrag sätts ned om medlemsstatens deklarationer av stödberättigande kostnader inte motsvarar de belopp som redan har betalats ut i form av förfinansiering och mellanliggande betalningar. Dessa transaktioner kan göras utan ett formellt beslut från kommissionen om de godkänns av medlemsstaten. |
| --- | --- |

—

När man gör justeringar i samband med att ett program slutbetalas, då EU:s bidrag sätts ned om medlemsstatens deklarationer av stödberättigande kostnader inte motsvarar de belopp som redan har betalats ut i form av förfinansiering och mellanliggande betalningar. Dessa transaktioner kan göras utan ett formellt beslut från kommissionen om de godkänns av medlemsstaten.

| — | När man efter avslutad rättsprocess måste betala tillbaka sådana belopp som hade återkrävts efter det att programmet avslutats men innan rättsprocessen avgjorts. |
| --- | --- |

—

När man efter avslutad rättsprocess måste betala tillbaka sådana belopp som hade återkrävts efter det att programmet avslutats men innan rättsprocessen avgjorts.

Övriga betalningskrav som utfärdas i samband med strukturåtgärder avser återkrav av förfinansiering. Dessa belopp har inte förts upp som intäkter, utan överförs till rubriken förfinansiering i balansräkningen.

3.2.4   
  Intäkter från administrativ verksamhet

Intäkter från administrativ verksamhet

Dessa intäkter utgörs av direkta avdrag från personalens löner, främst i form av bidrag till personalens pensionssystem samt inkomstskatt.

3.2.5   
  Diverse rörelseintäkter

Diverse rörelseintäkter

Rubriken omfattar också ett belopp på 535 miljoner euro (2010: 430 miljoner euro) som avser belopp som tagits emot från anslutningsländerna. Växelkursvinster tas också upp under denna rubrik, såvida de inte är kopplade till sådan finansiell verksamhet som avses i not 3.5 nedan. Växelkursvinster kan uppstå i samband med löpande transaktioner i andra valutor än euro, samt i samband med den årliga omräkning som sker i syfte att förbereda redovisningen. Såväl realiserade som orealiserade vinster omfattas. Året uppvisade en växelkursvinst netto på 94 miljoner euro (2010: 23 miljoner euro).

3.5

3.3   ADMINISTRATIVA KOSTNADER

ADMINISTRATIVA KOSTNADER

| miljoner euro |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Personalkostnader | 5 416 | 5 171 |
| Av- och nedskrivningar | 412 | 384 |
| Övriga administrativa kostnader | 3 148 | 3 059 |
| Totalt | 8 976 | 8 614 |

miljoner euro

2011

2010

Personalkostnader

5 416

5 171

Av- och nedskrivningar

412

384

Övriga administrativa kostnader

3 148

3 059

Totalt

8 976

8 614

Under denna rubrik ingår utgifter på 358 miljoner euro som rör operationella leasingavtal – Ingångna åtaganden som ska betalas under avtalens återstående löptid är de följande:

| miljoner euro |
| --- |
| Benämning | Framtida belopp som ska betalas |
| < 1 år | 1–5 år | > 5 år | Totalt |
| Byggnader | 318 | 1 203 | 790 | 2 311 |
| IT och annan utrustning | 22 | 35 | 1 | 58 |
| Totalt | 340 | 1 238 | 791 | 2 369 |

miljoner euro

Benämning

Framtida belopp som ska betalas

< 1 år

1–5 år

> 5 år

Totalt

Byggnader

318

1 203

790

2 311

IT och annan utrustning

22

35

1

58

Totalt

340

1 238

791

2 369

3.4   RÖRELSEKOSTNADER

RÖRELSEKOSTNADER

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 2011 | 2010 |
| Huvudsakliga rörelsekostnader: | 3.4.1 | | |
| Direkt central förvaltning | | 10 356 | 10 123 |
| Indirekt central förvaltning | | 4 119 | 4 045 |
| Decentraliserad förvaltning | | 766 | 933 |
| Delad förvaltning | | 104 067 | 85 432 |
| Gemensam förvaltning | | 1 714 | 1 868 |
| Totalt | | 121 022 | 102 401 |
| Övriga rörelsekostnader: | 3.4.2 | | |
| Justeringar/avsättningar | | 251 | 68 |
| Växelkursförluster | | 382 | 439 |
| Övrigt | | 2 123 | 856 |
| Totalt | | 2 756 | 1 363 |
| Totalt | | 123 778 | 103 764 |

miljoner euro

Not

2011

2010

Huvudsakliga rörelsekostnader:

Huvudsakliga rörelsekostnader:

3.4.1

3.4.1

Direkt central förvaltning

10 356

10 123

Indirekt central förvaltning

4 119

4 045

Decentraliserad förvaltning

766

933

Delad förvaltning

104 067

85 432

Gemensam förvaltning

1 714

1 868

Totalt

121 022

102 401

Övriga rörelsekostnader:

Övriga rörelsekostnader:

3.4.2

3.4.2

Justeringar/avsättningar

251

68

Växelkursförluster

382

439

Övrigt

2 123

856

Totalt

2 756

1 363

Totalt

123 778

103 764

Den betydande ökningen av administrativa utgifter beror på den delade förvaltningen som lett till att utgifter godtagits i ökad utsträckning år 2011 till följd av de utökade aktiviteterna under programperioden 2007–2013. De viktigaste skillnaderna noteras i fråga om sammanhållning och regional utveckling (19 miljarder euro). Mot bakgrund av rörelseintäkternas relativt stabila karaktär har denna stora ökning av de administrativa utgifterna resulterat i ett underskott år 2011 från löpande verksamhet på 2,7 miljarder euro.

3.4.1   
  Huvudsakliga rörelsekostnader

Huvudsakliga rörelsekostnader

Europeiska kommissionens rörelsekostnader är fördelade på de olika rubrikerna i budgetramen och kan ta sig olika former beroende på hur de förvaltas och betalas ut. Merparten av utgifterna faller inom den s.k. delade förvaltningen dvs. där vissa uppgifter delegeras till medlemsstaterna. Detta gäller t.ex. EGFJ:s utgifter och insatser som finansieras via olika strukturåtgärder (regionala utvecklingsfonden, socialfonden, jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Sammanhållningsfonden och fiskerifonden).

3.4.2   
  Övriga rörelsekostnader

Övriga rörelsekostnader

Växelkursförluster kan uppstå i samband med löpande transaktioner i andra valutor än euro, samt i samband med den årliga omräkning som sker i syfte att förbereda räkenskaperna. Såväl realiserade som icke-realiserade vinster omfattas. De kursförluster som är kopplade till finansiell verksamhet som avses i not 3.6 nedan tas inte upp under denna rubrik.

3.6

Kostnader för forskning och utveckling:

Kostnader för forskning och utveckling:

| miljoner euro |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Kostnader för forskning | 327 | 295 |
| Utvecklingskostnader som inte tillgångsredovisas | 145 | 157 |
| Redovisade som kostnad | 472 | 452 |

miljoner euro

2011

2010

Kostnader för forskning

327

295

Utvecklingskostnader som inte tillgångsredovisas

145

157

Redovisade som kostnad

Redovisade som kostnad

472

472

452

452

3.5   FINANSIELLA INTÄKTER

FINANSIELLA INTÄKTER

| miljoner euro |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Intäkter från utdelning | 5 | 1 |
| Ränteintäkter på: |
| Förfinansiering | 40 | 42 |
| Dröjsmålsränta | 89 | 382 |
| Tillgångar som kan säljas | 113 | 100 |
| Lån | 921 | 394 |
| Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel | 132 | 110 |
| Övrigt | 5 | 2 |
| Totalt | 1 300 | 1 030 |
| Övriga finansiella intäkter: |
| Realisationsvinst på försäljning av finansiella tillgångar | 3 | 11 |
| Övrigt | 178 | 83 |
| Totalt | 181 | 94 |
| Nuvärdejustering | 1 | 1 |
| Växelkursvinster | 4 | 52 |
| Totalt | 1 491 | 1 178 |

miljoner euro

2011

2010

Intäkter från utdelning

Intäkter från utdelning

5

5

1

1

Ränteintäkter på:

Ränteintäkter på:

Förfinansiering

40

42

Dröjsmålsränta

89

382

Tillgångar som kan säljas

113

100

Lån

921

394

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel

132

110

Övrigt

5

2

Totalt

1 300

1 030

Övriga finansiella intäkter:

Övriga finansiella intäkter:

Realisationsvinst på försäljning av finansiella tillgångar

3

11

Övrigt

178

83

Totalt

181

94

Nuvärdejustering

Nuvärdejustering

1

1

1

1

Växelkursvinster

Växelkursvinster

4

4

52

52

Totalt

1 491

1 178

3.6   KOSTNADER FÖR FINANSIELLA TRANSAKTIONER

KOSTNADER FÖR FINANSIELLA TRANSAKTIONER

| miljoner euro |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Räntekostnader: |
| Leasingavtal | 91 | 93 |
| Upplåning | 903 | 380 |
| Övrigt | 30 | 23 |
| Totalt | 1 024 | 496 |
| Övriga finansiella kostnader: |
| Justeringar av avsättningar | 74 | 60 |
| Finansiella kostnader för budgetinstrument | 47 | 55 |
| Nedskrivningsförluster på finansiella tillgångar som kan säljas | 12 | 5 |
| Realisationsförlust på försäljning av finansiella tillgångar | 5 | 1 |
| Övrigt | 144 | 42 |
| Totalt | 282 | 163 |
| Växelkursförluster | 49 | 2 |
| Totalt | 1 355 | 661 |

miljoner euro

2011

2010

Räntekostnader:

Räntekostnader:

Leasingavtal

91

93

Upplåning

903

380

Övrigt

30

23

Totalt

1 024

496

Övriga finansiella kostnader:

Övriga finansiella kostnader:

Justeringar av avsättningar

74

60

Finansiella kostnader för budgetinstrument

47

55

Nedskrivningsförluster på finansiella tillgångar som kan säljas

12

5

Realisationsförlust på försäljning av finansiella tillgångar

5

1

Övrigt

144

42

Totalt

282

163

Växelkursförluster

Växelkursförluster

49

49

2

2

Totalt

1 355

661

3.7   NETTOUNDERSKOTT FRÅN ANDELAR I INTRESSEFÖRETAG OCH GEMENSAMMA FÖRETAG

NETTOUNDERSKOTT FRÅN ANDELAR I INTRESSEFÖRETAG OCH GEMENSAMMA FÖRETAG

Enligt kapitalandelsmetoden ska kommissionen i sin resultaträkning ta upp sin andel av nettounderskottet i intresseföretag och gemensamma företag (se även noterna 2.3.1 och 2.3.2).

2.3.1 och 2.3.2

3.8   INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN DIREKT MOTPRESTATION

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN DIREKT MOTPRESTATION

År 2011 redovisades 130 391 miljoner euro (2010: 129 597 miljoner euro) i intäkter från transaktioner utan direkt motprestation i resultaträkningen.

3.9   REDOVISNING AV SEGMENT

REDOVISNING AV SEGMENT

I redovisningen fördelas rörelseintäkterna och -kostnaderna inom kommissionens olika politikområden enligt verksamhetsbaserad budgetering. Politikområdena kan samlas under tre större rubriker, nämligen "verksamhet inom Europeiska unionen", "verksamhet utanför Europeiska unionen" samt "tjänster och övrigt".

Rubriken ”verksamhet inom Europeiska unionen” är den största och omfattar de många politikområdena inom Europeiska unionen. Gruppen ”verksamhet utanför EU” omfattar politikområden med inriktning utanför Europeiska unionen, t.ex. handel och bistånd. Gruppen ”tjänster och övrigt” avser den interna och ämnesövergripande verksamhet som krävs för att EU:s institutioner och organ ska fungera. Notera att uppgifterna om organen återfinns i relevant politiskt område. Noteras ska också att egna medel och andra intäkter till unionsbudgeten inte har delats upp på de olika verksamhetsområdena, eftersom dessa beräknas, återkrävs och förvaltas av kommissionens centrala tjänster.

| miljoner euro |
| --- |
| | Verksamhet inom EU | Verksamhet utanför EU | Tjänster och övrigt | EKSG under avveckling | Övriga institutioner | Eliminering vid konsolidering | Totalt |
| Böter | 868 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 868 |
| Jordbrukstullar | 65 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 65 |
| Återkrav av kostnader | 906 | 138 | 3 | 0 | 2 | (2) | 1 047 |
| Intäkter från administrativ verksamhet | 142 | 2 | 993 | 0 | 664 | (447) | 1 354 |
| Diverse rörelseintäkter | 2 502 | 98 | 580 | 7 | 132 | (1 277) | 2 042 |
| ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER | 4 483 | 238 | 1 576 | 7 | 798 | (1 726) | 5 376 |
| Administrativa kostnader |
| Personalkostnader | (2 171) | (325) | (1 250) | 0 | (1 702) | 32 | (5 416) |
| Kostnader för immateriella och materiella anläggningstillgångar | (109) | (1) | (121) | 0 | (181) | 0 | (412) |
| Övriga administrativa kostnader | (955) | (286) | (858) | 0 | (1 624) | 575 | (3 148) |
| | (3 235) | (612) | (2 229) | 0 | (3 507) | 607 | (8 976) |
| Rörelsekostnader: |
| Direkt central förvaltning | (7 338) | (3 681) | (179) | 0 | 0 | 842 | (10 356) |
| Indirekt central förvaltning | (3 423) | (682) | (32) | 0 | 0 | 18 | (4 119) |
| Decentraliserad förvaltning | (210) | (556) | 0 | 0 | 0 | 0 | (766) |
| Delad förvaltning | (103 988) | (80) | 1 | 0 | 0 | 0 | (104 067) |
| Gemensam förvaltning | (169) | (1 545) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 714) |
| Övriga rörelsekostnader | (2 420) | (134) | (399) | (52) | (10) | 259 | (2 756) |
| | (117 548) | (6 678) | (609) | (52) | (10) | 1 119 | (123 778) |
| TOTALA RÖRELSEKOSTNADER | (120 783) | (7 290) | (2 838) | (52) | (3 517) | 1 726 | (132 754) |
| Rörelsekostnader netto | (116 300) | (7 052) | (1 262) | (45) | (2 719) | 0 | (127 378) |
| Egna medel och andra intäkter | 124 677 |
| Underskott från verksamheten | (2 701) |
| Finansiella nettointäkter | 136 |
| Förändringar i fråga om skulder för pensioner och övriga ersättningar till anställda | 1 212 |
| Underskott i fråga om andelar i intresseföretag/samriskföretag | (436) |
| Ekonomiskt resultat för året | (1 789) |

miljoner euro

Verksamhet inom EU

Verksamhet utanför EU

Tjänster och övrigt

EKSG under avveckling

Övriga institutioner

Eliminering vid konsolidering

Totalt

Böter

868

0

0

0

0

0

868

Jordbrukstullar

65

0

0

0

0

0

65

Återkrav av kostnader

906

138

3

0

2

(2)

1 047

Intäkter från administrativ verksamhet

142

2

993

0

664

(447)

1 354

Diverse rörelseintäkter

2 502

98

580

7

132

(1 277)

2 042

ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER

4 483

4 483

238

238

1 576

1 576

7

7

798

798

(1 726)

(1 726)

5 376

5 376

Administrativa kostnader

Administrativa kostnader

Personalkostnader

(2 171)

(325)

(1 250)

0

(1 702)

32

(5 416)

Kostnader för immateriella och materiella anläggningstillgångar

(109)

(1)

(121)

0

(181)

0

(412)

Övriga administrativa kostnader

(955)

(286)

(858)

0

(1 624)

575

(3 148)

(3 235)

(612)

(2 229)

0

(3 507)

607

(8 976)

Rörelsekostnader:

Rörelsekostnader:

Direkt central förvaltning

(7 338)

(3 681)

(179)

0

0

842

(10 356)

Indirekt central förvaltning

(3 423)

(682)

(32)

0

0

18

(4 119)

Decentraliserad förvaltning

(210)

(556)

0

0

0

0

(766)

Delad förvaltning

(103 988)

(80)

1

0

0

0

(104 067)

Gemensam förvaltning

(169)

(1 545)

0

0

0

0

(1 714)

Övriga rörelsekostnader

(2 420)

(134)

(399)

(52)

(10)

259

(2 756)

(117 548)

(6 678)

(609)

(52)

(10)

1 119

(123 778)

TOTALA RÖRELSEKOSTNADER

(120 783)

(7 290)

(2 838)

(52)

(3 517)

1 726

(132 754)

Rörelsekostnader netto

Rörelsekostnader netto

(116 300)

(116 300)

(7 052)

(7 052)

(1 262)

(1 262)

(45)

(45)

(2 719)

(2 719)

0

0

(127 378)

(127 378)

Egna medel och andra intäkter

124 677

Underskott från verksamheten

Underskott från verksamheten

(2 701)

(2 701)

Finansiella nettointäkter

136

Förändringar i fråga om skulder för pensioner och övriga ersättningar till anställda

1 212

Underskott i fråga om andelar i intresseföretag/samriskföretag

(436)

Ekonomiskt resultat för året

Ekonomiskt resultat för året

(1 789)

(1 789)

REDOVISNING AV SEGMENT – VERKSAMHET INOM EU

REDOVISNING AV SEGMENT – VERKSAMHET INOM EU

| miljoner euro |
| --- |
| | Ekonomi och finans | Näringsliv | Konkurrens | Sysselsättning | Jordbruk | Transport och energi | Miljö | Forskning | Informationssamhället |
| Övriga rörelseintäkter |
| Böter | 0 | 7 | 858 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Jordbrukstullar | 0 | 0 | 0 | 0 | 65 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Återkrav av kostnader | 0 | 4 | 0 | 23 | 807 | 7 | 1 | 5 | 24 |
| Intäkter från administrativ verksamhet | 0 | 14 | 0 | 0 | 0 | 12 | 0 | 39 | 0 |
| Diverse rörelseintäkter | 4 | 54 | 161 | 41 | 121 | 207 | 40 | 723 | 9 |
| ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER | 4 | 79 | 1 019 | 64 | 993 | 226 | 41 | 767 | 33 |
| Administrativa kostnader | (66) | (199) | (89) | (110) | (127) | (374) | (119) | (402) | (133) |
| Personalkostnader | (60) | (143) | (83) | (84) | (106) | (255) | (86) | (231) | (107) |
| Kostnader för immateriella och materiella anläggningstillgångar | 0 | (16) | 0 | (1) | 0 | (13) | (1) | (4) | 0 |
| Övriga administrativa kostnader | (6) | (40) | (6) | (25) | (21) | (106) | (32) | (167) | (26) |
| Rörelsekostnader: | (66) | (1 116) | (1 492) | (11 044) | (57 063) | (1 427) | (256) | (4 207) | (1 251) |
| Direkt central förvaltning | (66) | (665) | 0 | (148) | (30) | (802) | (239) | (2 739) | (1 230) |
| Indirekt central förvaltning | 0 | (313) | 0 | (2) | 0 | (501) | (1) | (1 369) | (14) |
| Decentraliserad förvaltning | 0 | 0 | 0 | (29) | (5) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Delad förvaltning | 0 | 0 | 0 | (10 841) | (56 883) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Gemensam förvaltning | 0 | (94) | 0 | (6) | 0 | (68) | 0 | 0 | 0 |
| Övriga rörelsekostnader | 0 | (44) | (1 492) | (18) | (145) | (56) | (16) | (99) | (7) |
| TOTALA RÖRELSEKOSTNADER | (132) | (1 315) | (1 581) | (11 154) | (57 190) | (1 801) | (375) | (4 609) | (1 384) |
| Rörelsekostnader netto | (128) | (1 236) | (562) | (11 090) | (56 197) | (1 575) | (334) | (3 842) | (1 351) |
| | Gemensamma forskningscentret | Fiske | Den inre marknaden | Regionalpolitik | Beskattning och tull | Utbildning och kultur | Hälsa och konsumentskydd | Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa | Verksamhet inom EU totalt |
| Övriga rörelseintäkter |
| Böter | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 868 |
| Jordbrukstullar | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 65 |
| Återkrav av kostnader | 0 | 5 | 0 | 15 | 0 | 7 | 7 | 1 | 906 |
| Intäkter från administrativ verksamhet | 40 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 9 | 26 | 142 |
| Diverse rörelseintäkter | 70 | 10 | 206 | (2) | 1 | 232 | 359 | 266 | 2 502 |
| ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER | 110 | 15 | 207 | 13 | 1 | 240 | 375 | 296 | 4 483 |
| Administrativa kostnader | (346) | (60) | (196) | (81) | (94) | (204) | (347) | (288) | (3 235) |
| Personalkostnader | (245) | (39) | (134) | (65) | (42) | (107) | (223) | (161) | (2 171) |
| Kostnader för immateriella och materiella anläggningstillgångar | (26) | 0 | (7) | 0 | (2) | (1) | (26) | (12) | (109) |
| Övriga administrativa kostnader | (75) | (21) | (55) | (16) | (50) | (96) | (98) | (115) | (955) |
| Rörelsekostnader: | (194) | (764) | (59) | (35 821) | (15) | (1 447) | (631) | (695) | (117 548) |
| Direkt central förvaltning | (57) | (246) | (24) | (45) | (15) | (163) | (440) | (429) | (7 338) |
| Indirekt central förvaltning | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 174) | (49) | 0 | (3 423) |
| Decentraliserad förvaltning | 0 | 0 | 0 | (176) | 0 | 0 | 0 | 0 | (210) |
| Delad förvaltning | 0 | (514) | 0 | (35 600) | 0 | 0 | 0 | (150) | (103 988) |
| Gemensam förvaltning | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1) | 0 | 0 | (169) |
| Övriga rörelsekostnader | (137) | (4) | (35) | 0 | 0 | (109) | (142) | (116) | (2 420) |
| TOTALA RÖRELSEKOSTNADER | (540) | (824) | (255) | (35 902) | (109) | (1 651) | (978) | (983) | (120 783) |
| Rörelsekostnader netto | (430) | (809) | (48) | (35 889) | (108) | (1 411) | (603) | (687) | (116 300) |

miljoner euro

Ekonomi och finans

Näringsliv

Konkurrens

Sysselsättning

Jordbruk

Transport och energi

Miljö

Forskning

Informationssamhället

Övriga rörelseintäkter

Böter

0

7

858

0

0

0

0

0

0

Jordbrukstullar

0

0

0

0

65

0

0

0

0

Återkrav av kostnader

0

4

0

23

807

7

1

5

24

Intäkter från administrativ verksamhet

0

14

0

0

0

12

0

39

0

Diverse rörelseintäkter

4

54

161

41

121

207

40

723

9

ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER

4

79

1 019

64

993

226

41

767

33

Administrativa kostnader

Administrativa kostnader

(66)

(66)

(199)

(199)

(89)

(89)

(110)

(110)

(127)

(127)

(374)

(374)

(119)

(119)

(402)

(402)

(133)

(133)

Personalkostnader

(60)

(143)

(83)

(84)

(106)

(255)

(86)

(231)

(107)

Kostnader för immateriella och materiella anläggningstillgångar

0

(16)

0

(1)

0

(13)

(1)

(4)

0

Övriga administrativa kostnader

(6)

(40)

(6)

(25)

(21)

(106)

(32)

(167)

(26)

Rörelsekostnader:

Rörelsekostnader:

(66)

(66)

(1 116)

(1 116)

(1 492)

(1 492)

(11 044)

(11 044)

(57 063)

(57 063)

(1 427)

(1 427)

(256)

(256)

(4 207)

(4 207)

(1 251)

(1 251)

Direkt central förvaltning

(66)

(665)

0

(148)

(30)

(802)

(239)

(2 739)

(1 230)

Indirekt central förvaltning

0

(313)

0

(2)

0

(501)

(1)

(1 369)

(14)

Decentraliserad förvaltning

0

0

0

(29)

(5)

0

0

0

0

Delad förvaltning

0

0

0

(10 841)

(56 883)

0

0

0

0

Gemensam förvaltning

0

(94)

0

(6)

0

(68)

0

0

0

Övriga rörelsekostnader

0

(44)

(1 492)

(18)

(145)

(56)

(16)

(99)

(7)

TOTALA RÖRELSEKOSTNADER

(132)

(1 315)

(1 581)

(11 154)

(57 190)

(1 801)

(375)

(4 609)

(1 384)

Rörelsekostnader netto

Rörelsekostnader netto

(128)

(128)

(1 236)

(1 236)

(562)

(562)

(11 090)

(11 090)

(56 197)

(56 197)

(1 575)

(1 575)

(334)

(334)

(3 842)

(3 842)

(1 351)

(1 351)

Gemensamma forskningscentret

Fiske

Den inre marknaden

Regionalpolitik

Beskattning och tull

Utbildning och kultur

Hälsa och konsumentskydd

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

Verksamhet inom EU totalt

Övriga rörelseintäkter

Böter

0

0

0

0

0

0

0

3

868

Jordbrukstullar

0

0

0

0

0

0

0

0

65

Återkrav av kostnader

0

5

0

15

0

7

7

1

906

Intäkter från administrativ verksamhet

40

0

1

0

0

1

9

26

142

Diverse rörelseintäkter

70

10

206

(2)

1

232

359

266

2 502

ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER

110

15

207

13

1

240

375

296

4 483

Administrativa kostnader

Administrativa kostnader

(346)

(346)

(60)

(60)

(196)

(196)

(81)

(81)

(94)

(94)

(204)

(204)

(347)

(347)

(288)

(288)

(3 235)

(3 235)

Personalkostnader

(245)

(39)

(134)

(65)

(42)

(107)

(223)

(161)

(2 171)

Kostnader för immateriella och materiella anläggningstillgångar

(26)

0

(7)

0

(2)

(1)

(26)

(12)

(109)

Övriga administrativa kostnader

(75)

(21)

(55)

(16)

(50)

(96)

(98)

(115)

(955)

Rörelsekostnader:

Rörelsekostnader:

(194)

(194)

(764)

(764)

(59)

(59)

(35 821)

(35 821)

(15)

(15)

(1 447)

(1 447)

(631)

(631)

(695)

(695)

(117 548)

(117 548)

Direkt central förvaltning

(57)

(246)

(24)

(45)

(15)

(163)

(440)

(429)

(7 338)

Indirekt central förvaltning

0

0

0

0

0

(1 174)

(49)

0

(3 423)

Decentraliserad förvaltning

0

0

0

(176)

0

0

0

0

(210)

Delad förvaltning

0

(514)

0

(35 600)

0

0

0

(150)

(103 988)

Gemensam förvaltning

0

0

0

0

0

(1)

0

0

(169)

Övriga rörelsekostnader

(137)

(4)

(35)

0

0

(109)

(142)

(116)

(2 420)

TOTALA RÖRELSEKOSTNADER

(540)

(824)

(255)

(35 902)

(109)

(1 651)

(978)

(983)

(120 783)

Rörelsekostnader netto

Rörelsekostnader netto

(430)

(430)

(809)

(809)

(48)

(48)

(35 889)

(35 889)

(108)

(108)

(1 411)

(1 411)

(603)

(603)

(687)

(687)

(116 300)

(116 300)

REDOVISNING AV SEGMENT – VERKSAMHET UTANFÖR EU

REDOVISNING AV SEGMENT – VERKSAMHET UTANFÖR EU

| miljoner euro |
| --- |
| | Yttre förbindelser | Handel | Utveckling | Utvidgning | Humanitärt bistånd | Verksamhet utanför EU totalt |
| Övriga rörelseintäkter |
| Återkrav av kostnader | 20 | 0 | 9 | 106 | 3 | 138 |
| Intäkter från administrativ verksamhet | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| Diverse rörelseintäkter | 10 | 0 | 90 | (1) | (1) | 98 |
| ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER | 32 | 0 | 99 | 105 | 2 | 238 |
| Administrativa kostnader | (99) | (71) | (331) | (78) | (33) | (612) |
| Personalkostnader | (23) | (65) | (167) | (47) | (23) | (325) |
| Kostnader för immateriella och materiella anläggningstillgångar | (1) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1) |
| Övriga administrativa kostnader | (75) | (6) | (164) | (31) | (10) | (286) |
| Rörelsekostnader: | (3 381) | (8) | (1 217) | (958) | (1 114) | (6 678) |
| Direkt central förvaltning | (1 699) | (5) | (833) | (547) | (597) | (3 681) |
| Indirekt central förvaltning | (627) | 0 | (18) | (37) | 0 | (682) |
| Decentraliserad förvaltning | (209) | 0 | (37) | (310) | 0 | (556) |
| Delad förvaltning | (80) | 0 | 0 | 0 | 0 | (80) |
| Gemensam förvaltning | (638) | (3) | (326) | (63) | (515) | (1 545) |
| Övriga rörelsekostnader | (128) | 0 | (3) | (1) | (2) | (134) |
| TOTALA RÖRELSEKOSTNADER | (3 480) | (79) | (1 548) | (1 036) | (1 147) | (7 290) |
| Rörelsekostnader netto | (3 448) | (79) | (1 449) | (931) | (1 145) | (7 052) |

miljoner euro

Yttre förbindelser

Handel

Utveckling

Utvidgning

Humanitärt bistånd

Verksamhet utanför EU totalt

Övriga rörelseintäkter

Återkrav av kostnader

20

0

9

106

3

138

Intäkter från administrativ verksamhet

2

0

0

0

0

2

Diverse rörelseintäkter

10

0

90

(1)

(1)

98

ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER

32

0

99

105

2

238

Administrativa kostnader

Administrativa kostnader

(99)

(99)

(71)

(71)

(331)

(331)

(78)

(78)

(33)

(33)

(612)

(612)

Personalkostnader

(23)

(65)

(167)

(47)

(23)

(325)

Kostnader för immateriella och materiella anläggningstillgångar

(1)

0

0

0

0

(1)

Övriga administrativa kostnader

(75)

(6)

(164)

(31)

(10)

(286)

Rörelsekostnader:

Rörelsekostnader:

(3 381)

(3 381)

(8)

(8)

(1 217)

(1 217)

(958)

(958)

(1 114)

(1 114)

(6 678)

(6 678)

Direkt central förvaltning

(1 699)

(5)

(833)

(547)

(597)

(3 681)

Indirekt central förvaltning

(627)

0

(18)

(37)

0

(682)

Decentraliserad förvaltning

(209)

0

(37)

(310)

0

(556)

Delad förvaltning

(80)

0

0

0

0

(80)

Gemensam förvaltning

(638)

(3)

(326)

(63)

(515)

(1 545)

Övriga rörelsekostnader

(128)

0

(3)

(1)

(2)

(134)

TOTALA RÖRELSEKOSTNADER

(3 480)

(79)

(1 548)

(1 036)

(1 147)

(7 290)

Rörelsekostnader netto

Rörelsekostnader netto

(3 448)

(3 448)

(79)

(79)

(1 449)

(1 449)

(931)

(931)

(1 145)

(1 145)

(7 052)

(7 052)

REDOVISNING AV SEGMENT – TJÄNSTER OCH ÖVRIGT

REDOVISNING AV SEGMENT – TJÄNSTER OCH ÖVRIGT

| miljoner euro |
| --- |
| | Press och kommunikation | Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) | Samordning | Personal och administration | Eurostat | Budget | Revision | Språk | Övrigt | Tjänster och övrigt totalt |
| Övriga rörelseintäkter |
| Återkrav av kostnader | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 3 |
| Intäkter från administrativ verksamhet | 0 | 7 | 0 | 835 | 0 | 52 | 0 | 99 | 0 | 993 |
| Diverse rörelseintäkter | (1) | 8 | 1 | 30 | 0 | 35 | 0 | 43 | 464 | 580 |
| ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER | 0 | 15 | 1 | 866 | 0 | 87 | 0 | 143 | 464 | 1 576 |
| Administrativa kostnader | (121) | (57) | (188) | (1 299) | (86) | (58) | (11) | (444) | 35 | (2 229) |
| Personalkostnader | (79) | (44) | (159) | (526) | (70) | (44) | (10) | (353) | 35 | (1 250) |
| Kostnader för immateriella och materiella anläggningstillgångar | (2) | (1) | 0 | (114) | 0 | (1) | 0 | (3) | 0 | (121) |
| Övriga administrativa kostnader | (40) | (12) | (29) | (659) | (16) | (13) | (1) | (88) | 0 | (858) |
| Rörelsekostnader: | (134) | (13) | (1) | (24) | (41) | (2) | 0 | (16) | (378) | (609) |
| Direkt central förvaltning | (102) | (13) | 0 | (19) | (41) | (3) | 0 | (1) | 0 | (179) |
| Indirekt central förvaltning | (32) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (32) |
| Delad förvaltning | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Övriga rörelsekostnader | 0 | 0 | (1) | (5) | 0 | 0 | 0 | (15) | (378) | (399) |
| TOTALA RÖRELSEKOSTNADER | (255) | (70) | (189) | (1 323) | (127) | (60) | (11) | (460) | (343) | (2 838) |
| Rörelsekostnader netto | (255) | (55) | (188) | (457) | (127) | 27 | (11) | (317) | 121 | (1 262) |

miljoner euro

Press och kommunikation

Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)

Samordning

Personal och administration

Eurostat

Budget

Revision

Språk

Övrigt

Tjänster och övrigt totalt

Övriga rörelseintäkter

Återkrav av kostnader

1

0

0

1

0

0

0

1

0

3

Intäkter från administrativ verksamhet

0

7

0

835

0

52

0

99

0

993

Diverse rörelseintäkter

(1)

8

1

30

0

35

0

43

464

580

ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER

0

15

1

866

0

87

0

143

464

1 576

Administrativa kostnader

Administrativa kostnader

(121)

(121)

(57)

(57)

(188)

(188)

(1 299)

(1 299)

(86)

(86)

(58)

(58)

(11)

(11)

(444)

(444)

35

35

(2 229)

(2 229)

Personalkostnader

(79)

(44)

(159)

(526)

(70)

(44)

(10)

(353)

35

(1 250)

Kostnader för immateriella och materiella anläggningstillgångar

(2)

(1)

0

(114)

0

(1)

0

(3)

0

(121)

Övriga administrativa kostnader

(40)

(12)

(29)

(659)

(16)

(13)

(1)

(88)

0

(858)

Rörelsekostnader:

Rörelsekostnader:

(134)

(134)

(13)

(13)

(1)

(1)

(24)

(24)

(41)

(41)

(2)

(2)

0

0

(16)

(16)

(378)

(378)

(609)

(609)

Direkt central förvaltning

(102)

(13)

0

(19)

(41)

(3)

0

(1)

0

(179)

Indirekt central förvaltning

(32)

0

0

0

0

0

0

0

0

(32)

Delad förvaltning

0

0

0

0

0

1

0

0

0

1

Övriga rörelsekostnader

0

0

(1)

(5)

0

0

0

(15)

(378)

(399)

TOTALA RÖRELSEKOSTNADER

(255)

(70)

(189)

(1 323)

(127)

(60)

(11)

(460)

(343)

(2 838)

Rörelsekostnader netto

Rörelsekostnader netto

(255)

(255)

(55)

(55)

(188)

(188)

(457)

(457)

(127)

(127)

27

27

(11)

(11)

(317)

(317)

121

121

(1 262)

(1 262)

4.   NOTER TILL TABELLEN ÖVER KASSAFLÖDET

4.1   UNDERLAG OCH SYFTE

UNDERLAG OCH SYFTE

Syftet med att redovisa uppgifter om kassaflödet är att mäta EU:s förmåga att generera likvida medel och motsvarigheter till likvida medel, samt behovet av dessa medel.

Kassaflödesanalysen har sammanställts enligt den indirekta metoden. Detta innebär att nettoöverskottet eller nettounderskottet för budgetåret justeras för effekterna av transaktioner som inte påverkar likviditeten, för fall där beloppen för tidigare eller framtida ingående eller utgående transaktioner skjuts upp eller kumuleras, samt för intäkts- och kostnadsposter kopplade till investeringar.

Kassaflöden som härrör från transaktioner i utländsk valuta registreras i Europeiska unionens rapportvaluta, dvs. euro. Vid omräkningen används den växelkurs som gäller på transaktionsdagen.

I kassaflödesanalysen delas kassaflödena under perioden in i löpande verksamhet och investeringsverksamhet (EU bedriver ingen finansieringsverksamhet).

4.2   LÖPANDE VERKSAMHET

LÖPANDE VERKSAMHET

Till löpande verksamhet i denna mening räknas all EU:s verksamhet som inte avser investeringar, dvs. merparten av verksamheten. Utlåning till mottagare (och motsvarande upplåning i förekommande fall) räknas inte till investering (eller finansiering), eftersom dessa lån ingår som ett led i EU:s löpande verksamhet. Investeringar i EIF, EBRD och riskkapitalfonder räknas också till den löpande verksamheten, eftersom dessa verksamheter syftar till att uppnå fastställda politiska mål.

4.3   INVESTERINGAR

INVESTERINGAR

Till investeringar räknas förvärv och försäljning av immateriella tillgångar, fastigheter, maskiner och verktyg samt andra investeringar som inte definieras som motsvarigheter till likvida medel. Till investeringar räknas inte utlåning till stödmottagare. Syftet med rubriken är att spegla EU:s faktiska investeringsverksamhet.

5.   EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER SAMT ÖVRIGA TRANSAKTIONER

EVENTUALTILLGÅNGAR

EVENTUALTILLGÅNGAR

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Erhållna garantier: |
| Fullgörandegarantier | 300 | 301 |
| Övriga garantier | 34 | 30 |
| Övriga eventualtillgångar | 19 | 8 |
| Totala eventualtillgångar | 353 | 339 |

miljoner euro

31.12.2011

31.12.2010

Erhållna garantier:

Fullgörandegarantier

300

301

Övriga garantier

34

30

Övriga eventualtillgångar

19

8

Totala eventualtillgångar

353

339

Fullgörandegarantier krävs för att se till att mottagarna av EU-bidrag fullgör sina avtalsenliga åtaganden gentemot Europeiska unionen.

EVENTUALFÖRPLIKTELSER

EVENTUALFÖRPLIKTELSER

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Ställda garantier | 5,1 | 24 394 | 22 171 |
| Böter – överklaganden till EU-domstolen | 5,2 | 8 951 | 9 627 |
| EGFJ, landsbygdsutveckling, inför anslutningen – pågående rättsfall | 5,3 | 2 345 | 1 772 |
| Sammanhållningspolitiken – pågående rättsfall | 5,4 | 318 | — |
| Belopp knutna till rättsfall och andra tvister | 5,5 | 251 | 458 |
| Övriga eventualförpliktelser | | 2 | 4 |
| Totala eventualförpliktelser | | 36 261 | 34 032 |
| Alla eventualförpliktelser kommer, om de förfaller till betalning, att finansieras via EU:s budget under kommande år. |

miljoner euro

Not

31.12.2011

31.12.2010

Ställda garantier

5,1

5,1

24 394

22 171

Böter – överklaganden till EU-domstolen

5,2

5,2

8 951

9 627

EGFJ, landsbygdsutveckling, inför anslutningen – pågående rättsfall

5,3

5,3

2 345

1 772

Sammanhållningspolitiken – pågående rättsfall

5,4

5,4

318

—

Belopp knutna till rättsfall och andra tvister

5,5

5,5

251

458

Övriga eventualförpliktelser

2

4

Totala eventualförpliktelser

36 261

34 032

Alla eventualförpliktelser kommer, om de förfaller till betalning, att finansieras via EU:s budget under kommande år.

Alla eventualförpliktelser kommer, om de förfaller till betalning, att finansieras via EU:s budget under kommande år

5.1   STÄLLDA GARANTIER

STÄLLDA GARANTIER

5.1.1   
  Lån som beviljas ur Europeiska investeringsbankens (EIB) egna medel

Lån som beviljas ur Europeiska investeringsbankens (EIB) egna medel

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Garanti till 65 % | 20 362 | 18 217 |
| Garanti till 70 % | 1 992 | 2 281 |
| Garanti till 75 % | 534 | 695 |
| Garanti till 100 % | 724 | 789 |
| Totalt | 23 612 | 21 982 |

miljoner euro

31.12.2011

31.12.2010

Garanti till 65 %

20 362

18 217

Garanti till 70 %

1 992

2 281

Garanti till 75 %

534

695

Garanti till 100 %

724

789

Totalt

23 612

21 982

EU:s budget garanterar de lån som Europeiska investeringsbanken har undertecknat och beviljat ur sina egna medel till tredjeländer per den 31 december 2011 (inklusive lån som beviljats medlemsstaterna före anslutningen). EU:s garanti är dock begränsad till en viss procentandel av den högsta tillåtna kreditlinan: 65 %, 70 %, 75 % eller 100 %. När taket inte uppnås omfattar EU:s garanti det totala utestående beloppet. Den 31 december 2011 uppgick det utestående beloppet till totalt 23 612 miljoner euro, vilket alltså är EU:s maximala exponering. Per den 31 december 2011 täcktes omkring 83 % av EIB:s utlåningstransaktioner (utlåning till stater och deras underenheter) av en heltäckande garanti medan EIB:s övriga lånetransaktioner endast omfattas av risktäckning för politisk risk.

5.1.2   
  Övriga ställda garantier

Övriga ställda garantier

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Finansieringsfacilitet med riskdelning (RSFF) | 726 | 161 |
| Instrumentet för lånegarantier till förmån för transeuropeiska transportnätverksprojekt (LGTT) | 39 | 11 |
| Meda: garantier, Marocko | 17 | 17 |
| Totalt | 782 | 189 |

miljoner euro

31.12.2011

31.12.2010

Finansieringsfacilitet med riskdelning (RSFF)

726

161

Instrumentet för lånegarantier till förmån för transeuropeiska transportnätverksprojekt (LGTT)

39

11

Meda: garantier, Marocko

17

17

Totalt

782

189

Finansieringsfacilitet med riskdelning (RSFF)

Finansieringsfacilitet med riskdelning (RSFF)

Enligt finansieringsfaciliteten med riskdelning används kommissionens bidrag som avsättning för finansiella risker för lån och garantier som EIB beviljar stödberättigande forskningsprojekt. Sammanlagt beräknas en kommissionsbudget på högst 1 miljard euro för perioden 2007–2013, av vilka 800 miljoner euro avser det särskilda programmet Samarbete och 200 miljoner euro programmet Kapacitet. EIB har åtagit sig att avsätta samma belopp.

Den 31 december 2011 hade kommissionen bidragit med 776 miljoner euro till finansieringsfaciliteten. Detta har av EIB investerats i obligationer (verkligt värde 547 miljoner euro per den 31 december 2011) och tidsbundna depositioner (240 miljoner euro). Det belopp som ingår som en eventualförpliktelse ovan (726 miljoner euro) är den beräknade maximala förlust som kommissionen per den 31 december 2011 kan drabbas av vid försummelser på de lån eller garantier som EIB lämnat genom finansieringsfaciliteten. Det bör noteras att kommissionens samlade risk är begränsad till det belopp den bidrar med till finansieringsfaciliteten.

Instrumentet för lånegarantier till förmån för transeuropeiska transportnätverksprojekt (LGTT)

Instrumentet för lånegarantier till förmån för transeuropeiska transportnätverksprojekt (LGTT)

Instrumentet för lånegarantier till förmån för transeuropeiska transportnätsprojekt (LGTT) syftar till att utfärda garantier som ska minska risken för intäktsförluster under de inledande åren för de transeuropeiska transportnätsprojekten. Närmare bestämt skulle garantin helt och hållet täcka ett ”kreditlöfte” (stand-by credit line), som endast skulle tas i anspråk i den händelse ett projekts kassaflöde inte räcker till för att betala räntor och amorteringar på prioriterade skulder. Instrumentet är kommissionens och EIB:s gemensamma finansiella produkt och i TEN-T-förordningen har 500 miljoner euro avsatts från EU:s budget som ska tilldelas under perioden 2007–2013. EIB ska tilldela ytterligare 500 miljoner euro, så det totala tillgängliga beloppet till instrumentet blir 1 miljard euro.

Per den 31 december 2011 hade kommissionen bidragit med 155 miljoner euro till lånegarantiinstrumentet för transeuropeiska transportnätsprojekt. Detta har av EIB investerats i obligationer (verkligt värde 97 miljoner euro per den 31 december 2011) och tidsbundna depositioner (57 miljoner euro). I slutet av 2011 hade 519 miljoner euro i utlåning undertecknats, som därmed täcks av garantin. Det belopp som ingår som en eventualförpliktelse (39 miljoner euro) är den beräknade maximala förlust som kommissionen per den 31 december 2011 kan drabbas av vid försummelser på de lån eller garantier som EIB lämnat genom verksamheten i samband med lånegarantiinstrument för transeuropeiska transportnätsprojekt. Detta motsvarar 7,5 % av de totala garanterade beloppen. Det bör noteras att kommissionens samlade risk är begränsad till det belopp den bidrar med till instrumentet.

Tillgångarna i finansieringsfaciliteten med riskdelning och lånegarantiinstrument för transeuropeiska transportnätsprojekt ingår i kommissionens balansräkning som kortfristiga tillgångar som kan säljas (se not 2.9) och likvida medel (not 2.13).

2.9

2.13

MEDA

MEDA

Som en del av Medaprogrammet inrättade kommissionen en garantimekanism genom en särskild fond, som ska gynna två marockanska organisationer, nämligen Caisse Centrale de Garantie och Fonds Dar Ad-Damane. Per den 31 december 2011 omfattades 17 miljoner euro av kommissionens garanti.

5.2   UTDÖMDA BÖTER

UTDÖMDA BÖTER

Dessa belopp avser böter som kommissionen utdömt för överträdelser av konkurrensreglerna, där bötesbeloppet preliminärt har betalats, och där beslutet endera har överklagats eller där det inte är känt om ett överklagande kommer att lämnas in. Eventualförpliktelsen behålls till dess att Europeiska unionens domstol meddelat en slutgiltig dom i målet. Ränta som utgått på preliminära betalningar ingår i det ekonomiska resultatet för året, men också som en eventualförpliktelse för att markera att beloppen är osäkra.

5.3   PÅGÅENDE RÄTTSFALL: STÖD I SAMBAND MED EGFJ, LANDSBYGDSUTVECKLING OCH INFÖR ANSLUTNINGEN

PÅGÅENDE RÄTTSFALL: STÖD I SAMBAND MED EGFJ, LANDSBYGDSUTVECKLING OCH INFÖR ANSLUTNINGEN

Här rör det sig om eventualförpliktelser gentemot medlemsstaterna i samband med beslut om överensstämmelse inom ramen för EGFJ samt ärenden som rör finansiella korrigeringar avseende landsbygdsutveckling och stöd före anslutningen i avvaktan på dom från EU-domstolen. De slutliga beloppen och vilket år ett eventuellt framgångsrikt överklagande ska föras upp i budgeten beror på hur lång tid domstolsförfarandet tar.

5.4   SAMMANHÅLLNINGSÅTGÄRDER – PÅGÅENDE RÄTTSLIGA FALL

SAMMANHÅLLNINGSÅTGÄRDER – PÅGÅENDE RÄTTSLIGA FALL

Här rör det sig om eventualförpliktelser gentemot medlemsstaterna inom ramen för insatser i sammanhållningspolitiken där ett datum för muntligt hörande ännu inte fastställts eller då domstolen ännu inte fällt något avgörande.

5.5   BELOPP KNUTNA TILL RÄTTSFALL OCH ANDRA TVISTER

BELOPP KNUTNA TILL RÄTTSFALL OCH ANDRA TVISTER

Denna rubrik avser krav på skadestånd riktade mot kommissionen, andra rättstvister samt beräknade rättsliga kostnader. Det bör noteras att i en skadeståndstalan enligt artikel 288 i EG-fördraget måste käranden påvisa att institutionen begått en allvarlig överträdelse av lagstiftning som ger enskilda individer rättigheter, att käranden lidit verklig skada och att det finns ett direkt orsakssamband mellan överträdelsen och skadan.

ÖVRIGA VÄSENTLIGA TRANSAKTIONER

ÖVRIGA VÄSENTLIGA TRANSAKTIONER

ÅTAGANDEN MOT ANSLAG SOM ÄNNU INTE NYTTJATS

ÅTAGANDEN MOT ANSLAG SOM ÄNNU INTE NYTTJATS

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Åtaganden mot anslag som ännu inte nyttjats | 165 236 | 155 642 |

miljoner euro

31.12.2011

31.12.2010

Åtaganden mot anslag som ännu inte nyttjats

165 236

155 642

Med utestående åtaganden (RAL) avses åtaganden som ännu varken har slutbetalats eller dragits tillbaka. Detta är en naturlig följd av förekomsten av fleråriga program. 31 december 2011 motsvarade dessa utestående åtaganden 207 443 miljoner euro. Det ovanstående beloppet avser de budgeterade utestående åtaganden minus belopp som tagits upp som kostnader i resultaträkningen för 2011.

VÄSENTLIGA RÄTTSLIGA ÅTAGANDEN

VÄSENTLIGA RÄTTSLIGA ÅTAGANDEN

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| Strukturåtgärder | 142 916 | 210 638 |
| Protokoll med Medelhavsländer | 264 | 263 |
| Fiskeavtal | 37 | 130 |
| Galileoprogrammet | 320 | 513 |
| GMES-programmet | 400 | 390 |
| Transeuropeiska transportnät | 3 416 | 3 530 |
| Övriga avtalsenliga skyldigheter | 4 493 | 3 920 |
| Totalt | 151 846 | 219 384 |

miljoner euro

31.12.2011

31.12.2010

Strukturåtgärder

142 916

210 638

Protokoll med Medelhavsländer

264

263

Fiskeavtal

37

130

Galileoprogrammet

320

513

GMES-programmet

400

390

Transeuropeiska transportnät

3 416

3 530

Övriga avtalsenliga skyldigheter

4 493

3 920

Totalt

151 846

219 384

Dessa poster uppstår i fall där kommissionen ingått långfristiga rättsliga åtaganden för belopp som ännu inte motsvaras av åtagandebemyndiganden som förts in i budgeten. Detta kan avse fleråriga program som till exempel strukturåtgärderna, eller täcka belopp som Europeiska kommissionen är skyldig att betala i framtiden för avtal som gäller på balansdagen (t.ex. tillhandahållande av tjänster som avser säkerhet, städning etc., men också avtalsenliga åtaganden avseende särskilda projekt som byggprojekt).

Strukturåtgärder

Strukturåtgärder

I tabellen nedan jämförs de rättsliga åtagandena för vilka inga budgetåtaganden ännu ingåtts och de maximala åtagandena i relation till de belopp som avsatts i budgetramen för 2007–2013.

| miljoner euro |
| --- |
| | Belopp i budgetramen 2007–2013
  (A) | Rättsliga åtaganden
  (B) | Budget-åtaganden 2007-2011
  (C) | Rättsliga åtaganden minus budget-åtaganden
  (=B-C) | Maximalt åtagande
  (=A-C) |
| Sammanhållningsfonderna | 347 550 | 347 542 | 240 438 | 107 104 | 107 112 |
| Naturtillgångar | 100 549 | 100 545 | 69 818 | 30 727 | 30 731 |
| Instrument för stöd inför anslutningen | 11 259 | 8 162 | 6 186 | 1 976 | 5 073 |
| Totalt | 459 358 | 456 249 | 316 442 | 139 807 | 142 916 |

miljoner euro

Belopp i budgetramen 2007–2013

(A)

Rättsliga åtaganden

(B)

Budget-åtaganden 2007-2011

(C)

Rättsliga åtaganden minus budget-åtaganden

(=B-C)

Maximalt åtagande

(=A-C)

Sammanhållningsfonderna

347 550

347 542

240 438

107 104

107 112

Naturtillgångar

100 549

100 545

69 818

30 727

30 731

Instrument för stöd inför anslutningen

11 259

8 162

6 186

1 976

5 073

Totalt

459 358

456 249

316 442

139 807

142 916

Protokoll med Medelhavsländer

Protokoll med Medelhavsländer

Dessa åtaganden avser finansiella protokoll som slutits med länder vid Medelhavet som inte är medlemmar i EU. Det belopp som tas upp utgör skillnaden mellan det totala beloppet för de undertecknade protokollen och de bokförda budgetmässiga åtagandena. Dessa protokoll utgör internationella avtal som inte kan avslutas utan båda parters medgivande, även om avvecklingsprocessen redan är igång.

Fiskeavtal

Fiskeavtal

Här rör det sig om åtaganden som ingåtts med tredjeländer för transaktioner inom ramen för internationella fiskeriavtal.

Galileoprogrammet

Galileoprogrammet

Dessa medel är avsatta för att Galileoprogrammet ska utveckla ett europeiskt globalt system för satellitnavigering - se även not 2.2.

2.2.

GMES-programmet

GMES-programmet

Kommissionen har slutit avtal för perioden 2008–2013 med Europeiska rymdorganisationen om genomförandet av rymddelen av den globala övervakningen av miljö och säkerhet (GMES). Det sammanlagda vägledande beloppet för perioden uppgår till 728 miljoner euro.

Åtaganden avseende transeuropeiska transportnät (TEN-T)

Åtaganden avseende transeuropeiska transportnät (TEN-T)

Beloppet avser bidrag avseende de transeuropeiska transportnäten (TEN-T) för perioden 2007–2013. Programmet avser projekt som ska utveckla ett transeuropeiskt transportnät som ska stödja såväl infrastrukturprojekt som projekt som avser forskning och teknisk utveckling för att integrera ny teknik och innovativ teknik i den nya transportinfrastrukturen. Det sammanlagda vägledande beloppet för programmet uppgår till 8 013 miljoner euro.

Övriga avtalsenliga skyldigheter

Övriga avtalsenliga skyldigheter

De belopp som ingår här motsvarar ingångna åtaganden som ska betalas under avtalens löptid. Det största beloppet uppgår till 2 572 miljoner euro och avser upphandlingsavtal som byrån för fusionsenergi har gjort inom ramen för Iter-projektet. Det näst största beloppet på 438 miljoner euro avser parlamentets byggkontrakt.

6.   FINANSIELLA KORRIGERINGAR OCH ÅTERKRAV

6.1   INLEDNING

INLEDNING

I denna not ges en översikt av de korrigeringar av felaktigheter och oriktigheter som har upptäckts, särskilt i den del av EU:s budget som genomförs genom delad förvaltning (dvs. cirka 80 % av den totala budgeten). I den delade förvaltningen förlitar sig kommissionen på medlemsstaterna för genomförandet av EU-programmen, dvs. EU:s bidrag betalas till medlemsstaterna, i allmänhet till ett särskilt utbetalningsorgan som sedan är ansvarigt för utbetalningarna till stödmottagarna. Därför är det i första hand medlemsstaterna som är ansvariga för att förhindra, upptäcka och korrigera de felaktigheter och oriktigheter som uppstår hos stödmottagarna, medan Europeiska kommissionen säkerställer den övergripande tillsynen (dvs. kontroll av att medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem fungerar effektivt).

Denna not omfattar endast finansiella korrigeringar och återkrav som gjorts på EU-nivå. De korrigeringar som medlemsstaterna gjort efter sina egna revisioner förs inte upp i kommissionens redovisningssystem, eftersom medlemsstaterna i de flesta fall kan återanvända dessa belopp för andra stödberättigande utgifter. Medlemsstaterna ombeds dock att förse kommissionen med aktualiserad information om belopp som dragits tillbaka, återkrav och pågående återbetalningsärenden för strukturåtgärder och att separat ange EU-korrigeringar i rapporteringen för 2007–2013 för att undvika risken för överlappning. Denna information lämnas dock av tillförlitlighetsskäl inte nedan, eftersom tvivel kvarstår vad gäller kvaliteten och fullständigheten hos de uppgifter som lämnats av medlemsstater och/eller för vissa program, i enlighet med vad som anges i de preliminära resultaten i EU:s revisioner om återkrav som utförts i medlemsstaterna.

6.1.1   
  Finansiella korrigeringar

Finansiella korrigeringar

Finansiella korrigeringar är det viktigaste redskapet för att korrigera felaktigheter och oriktigheter i samband med den delade förvaltningen. Finansiella korrigeringar görs av Europeiska kommissionen för att från EU:s finansiering utesluta sådana kostnader som inte är förenliga med tillämpliga bestämmelser. Finansiella korrigeringar kan också tillämpas efter det att allvarliga brister i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem har upptäckts. Det slutliga syftet med denna korrigeringsmekanism är att säkerställa att alla utgifter som medlemsstaterna deklarerar (dvs. med utgångspunkt i det underlag utifrån vilket EU:s bidrag utbetalas) är lagliga och korrekta. Att kommissionen utfärdar ett betalningskrav för att återkräva felaktigt utbetalade belopp är bara ett av sätten att genomföra finansiella korrigeringar.

Vid finansiella korrigeringar genomförs dessa tre viktiga steg:

| 1) | Pågående
  finansiella korrigeringar:
  Beräkningen av detta belopp fastställs på följande sätt:






  — | När det gäller jordbruk och landsbygdsutveckling bygger beloppet för de pågående finansiella korrigeringarna på en uppskattning av de utgifter som troligen kommer att uteslutas från EU-finansiering genom framtida överensstämmelsebeslut. Eftersom EGFJ-korrigeringar beslutas per det budgetår under vilket utgiften uppstod går det att beräkna de genomsnittliga finansiella korrigeringarna per avslutat budgetår och extrapolera procentandelen till senare budgetår som fortfarande håller på att kontrolleras. Denna metods tillförlitlighet bedöms kontinuerligt genom att beräknade belopp jämförs med resultaten av de granskningar av överensstämmelsen som gjorts under de berörda åren. |
| --- | --- | --- |

1)

Pågående
  finansiella korrigeringar:

Pågående

finansiella korrigeringar

Beräkningen av detta belopp fastställs på följande sätt:

—

När det gäller jordbruk och landsbygdsutveckling bygger beloppet för de pågående finansiella korrigeringarna på en uppskattning av de utgifter som troligen kommer att uteslutas från EU-finansiering genom framtida överensstämmelsebeslut. Eftersom EGFJ-korrigeringar beslutas per det budgetår under vilket utgiften uppstod går det att beräkna de genomsnittliga finansiella korrigeringarna per avslutat budgetår och extrapolera procentandelen till senare budgetår som fortfarande håller på att kontrolleras. Denna metods tillförlitlighet bedöms kontinuerligt genom att beräknade belopp jämförs med resultaten av de granskningar av överensstämmelsen som gjorts under de berörda åren.

jordbruk och landsbygdsutveckling

| — | På området sammanhållning baseras det belopp som anges under pågående finansiella korrigeringar på kommissionens och Europeiska revisionsrättens eller Olafs revisionsresultat, som följs upp av de berörda generaldirektoraten i formella rättsliga förfaranden och pågående kontradiktoriska förfaranden med de berörda medlemsstaterna. Detta är den bästa uppskattningen med tanke på nuläget i uppföljningen av revisionerna och skrivelserna om slutgiltigt ställningstagande (ett så kallat pre-suspension letter) per den 31 december 2011. Detta belopp kan komma att ändras efter de kontradiktoriska förfarandena, då medlemsstaterna har möjlighet att lägga fram ytterligare bevis till stöd för sina ersättningsanspråk. |
| --- | --- |

—

På området sammanhållning baseras det belopp som anges under pågående finansiella korrigeringar på kommissionens och Europeiska revisionsrättens eller Olafs revisionsresultat, som följs upp av de berörda generaldirektoraten i formella rättsliga förfaranden och pågående kontradiktoriska förfaranden med de berörda medlemsstaterna. Detta är den bästa uppskattningen med tanke på nuläget i uppföljningen av revisionerna och skrivelserna om slutgiltigt ställningstagande (ett så kallat pre-suspension letter) per den 31 december 2011. Detta belopp kan komma att ändras efter de kontradiktoriska förfarandena, då medlemsstaterna har möjlighet att lägga fram ytterligare bevis till stöd för sina ersättningsanspråk.

sammanhållning

pågående

pre-suspension letter

| 2) | Finansiella korrigeringar som har
  beslutas eller bekräftats:
  Beloppet för den finansiella korrigeringen fastställs med säkerhet och är definitivt, endera ”beslutat” genom ett beslut från kommissionen eller ”bekräftat” (dvs. godkänt) av medlemsstaten. På området jordbruk och landsbygdsutveckling har EGFJ (dvs. Europeiska garantifonden för jordbruket) och EJFLU (dvs. Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling) för perioden 2007–2013 ersatt EUGFJ (dvs. Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket) (2000–2006). Beslut om finansiella korrigeringar fattas ofta efter kontroll av att de kostnader som medlemsstaterna deklarerat omfattas av följande förfaranden för räkenskapsavslut:






  — | Ett beslut om årliga finansiella räkenskapsavslut antas av kommissionen som formellt godkänner utbetalningsorganens årliga redovisningar på grundval av förvaltningskontroller och förvaltningsattesteringar, som även innehåller ett beslut om räkenskapsavslut för försenade betalningar. Till följd av detta kan finansiella korrigeringar fastställas för betalningar som inte respekterar lagfästa eller andra tidsfrister. |
| --- | --- | --- |

2)

Finansiella korrigeringar som har
  beslutas eller bekräftats:

Finansiella korrigeringar som har

beslutas eller bekräftats

Beloppet för den finansiella korrigeringen fastställs med säkerhet och är definitivt, endera ”beslutat” genom ett beslut från kommissionen eller ”bekräftat” (dvs. godkänt) av medlemsstaten. På området jordbruk och landsbygdsutveckling har EGFJ (dvs. Europeiska garantifonden för jordbruket) och EJFLU (dvs. Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling) för perioden 2007–2013 ersatt EUGFJ (dvs. Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket) (2000–2006). Beslut om finansiella korrigeringar fattas ofta efter kontroll av att de kostnader som medlemsstaterna deklarerat omfattas av följande förfaranden för räkenskapsavslut:

beslutat

bekräftat

jordbruk och landsbygdsutveckling

—

Ett beslut om årliga finansiella räkenskapsavslut antas av kommissionen som formellt godkänner utbetalningsorganens årliga redovisningar på grundval av förvaltningskontroller och förvaltningsattesteringar, som även innehåller ett beslut om räkenskapsavslut för försenade betalningar. Till följd av detta kan finansiella korrigeringar fastställas för betalningar som inte respekterar lagfästa eller andra tidsfrister.

| — | Ett beslut om flerårig kontroll av överensstämmelse antas av kommissionen som garanterar att de kostnader som deklarerats av en medlemsstat är förenliga med EU:s bestämmelser. |
| --- | --- |

—

Ett beslut om flerårig kontroll av överensstämmelse antas av kommissionen som garanterar att de kostnader som deklarerats av en medlemsstat är förenliga med EU:s bestämmelser.

På området sammanhållning är de finansiella korrigeringar som har beslutats eller bekräftats ett resultat av kontroller på EU-nivå samt kommissionens, revisionsrättens och Olafs kontroller och revisioner.

sammanhållning

| 3) | Finansiella korrigeringar som har
  genomförts:
  När det gäller EGFJ genomförs finansiella korrigeringar alltid genom avdrag i de månatliga deklarationerna. Finansiella korrigeringar inom ramen för landsbygdsutveckling genomförs genom att betalningskrav utfärdas.
  Finansiella korrigeringar vad avser sammanhållningspolitiken genomförs enligt följande:






  a) | Om medlemsstaten invänder mot den korrigering som krävts eller föreslagits av kommissionen efter ett formellt kontradiktoriskt förfarande tillsammans med medlemsstaten som inbegriper att betalningar till programmet uppskjuts. I detta fall har kommissionen tre månader på sig för att, från dagen för en formell utfrågning med medlemsstaten (sex månader för program som avser 2007–2013), anta ett formellt beslut om finansiell korrigering och utfärda ett betalningskrav för återbetalning från medlemsstaten. Dessa fall leder till en nettominskning av EU:s bidrag till särskilda operativa program som påverkas av den finansiella korrigeringen (ingen möjlighet för medlemsstaten att återanvända det korrigerade beloppet för andra stödberättigande transaktioner). |
| --- | --- | --- |

3)

Finansiella korrigeringar som har
  genomförts:

Finansiella korrigeringar som har

genomförts

När det gäller EGFJ genomförs finansiella korrigeringar alltid genom avdrag i de månatliga deklarationerna. Finansiella korrigeringar inom ramen för landsbygdsutveckling genomförs genom att betalningskrav utfärdas.

EGFJ genomförs

landsbygdsutveckling

Finansiella korrigeringar vad avser sammanhållningspolitiken genomförs enligt följande:

sammanhållningspolitiken genomförs

a)

Om medlemsstaten invänder mot den korrigering som krävts eller föreslagits av kommissionen efter ett formellt kontradiktoriskt förfarande tillsammans med medlemsstaten som inbegriper att betalningar till programmet uppskjuts. I detta fall har kommissionen tre månader på sig för att, från dagen för en formell utfrågning med medlemsstaten (sex månader för program som avser 2007–2013), anta ett formellt beslut om finansiell korrigering och utfärda ett betalningskrav för återbetalning från medlemsstaten. Dessa fall leder till en nettominskning av EU:s bidrag till särskilda operativa program som påverkas av den finansiella korrigeringen (ingen möjlighet för medlemsstaten att återanvända det korrigerade beloppet för andra stödberättigande transaktioner).

betalningskrav

| b) | Om korrigeringen godkänns, drar medlemsstaten av (återtar) detta belopp från en påföljande ansökan om utbetalning till kommissionen, innan återkravsförfarandet avslutats på nationell nivå (återtagande), eller när återkravsförfarandet väl avslutats på nationell nivå och beloppen faktiskt återkrävts från stödmottagaren (återkrav på nationell nivå). I båda fallen (återtagande eller återkrav på nationell nivå, varvid medlemsstaten drar av beloppet i en senare ansökan om utbetalning) är det tillåtet att ersätta felaktiga utbetalningar med andra stödberättigande utgifter, och kan användas igen för andra stödberättigande åtgärder, som har gett upphov till korrekta utgifter. I dessa fall påverkas inte kommissionens räkenskaper, eftersom graden av EU-finansiering för ett specifikt program inte minskas. EU:s ekonomiska intressen är således skyddade mot oriktigheter och bedrägerier. För att den finansiella korrigeringen ska kunna genomföras krävs att betalningskravet eller ansökan om utbetalning, beroende på ärendet, godkänns av utanordnaren i redovisningssystemet. När det är fråga om betalningskrav anses korrigeringen vara genomförd i och med att betalningskravet utfärdats men före inkasseringen eftersom betalningskrav som avser finansiella korrigeringar utfärdas mot medlemsstater, och alltid betalas före eller på förfallodagen, eller kompenseras i samband med efterföljande betalningar. |
| --- | --- |

b)

Om korrigeringen godkänns, drar medlemsstaten av (återtar) detta belopp från en påföljande ansökan om utbetalning till kommissionen, innan återkravsförfarandet avslutats på nationell nivå (återtagande), eller när återkravsförfarandet väl avslutats på nationell nivå och beloppen faktiskt återkrävts från stödmottagaren (återkrav på nationell nivå). I båda fallen (återtagande eller återkrav på nationell nivå, varvid medlemsstaten drar av beloppet i en senare ansökan om utbetalning) är det tillåtet att ersätta felaktiga utbetalningar med andra stödberättigande utgifter, och kan användas igen för andra stödberättigande åtgärder, som har gett upphov till korrekta utgifter. I dessa fall påverkas inte kommissionens räkenskaper, eftersom graden av EU-finansiering för ett specifikt program inte minskas. EU:s ekonomiska intressen är således skyddade mot oriktigheter och bedrägerier. För att den finansiella korrigeringen ska kunna genomföras krävs att betalningskravet eller ansökan om utbetalning, beroende på ärendet, godkänns av utanordnaren i redovisningssystemet. När det är fråga om betalningskrav anses korrigeringen vara genomförd i och med att betalningskravet utfärdats men före inkasseringen eftersom betalningskrav som avser finansiella korrigeringar utfärdas mot medlemsstater, och alltid betalas före eller på förfallodagen, eller kompenseras i samband med efterföljande betalningar.

återtagande

återkrav på nationell nivå

| c) | Vid programmets avslut när medlemsstaten inte kan återanvända medlen, avdrages den finansiella korrigeringen antingen från det slutliga ersättningsanspråk som lagts fram av medlemsstaten eller återtas av kommissionen. |
| --- | --- |

c)

Vid programmets avslut när medlemsstaten inte kan återanvända medlen, avdrages den finansiella korrigeringen antingen från det slutliga ersättningsanspråk som lagts fram av medlemsstaten eller återtas av kommissionen.

avdrages

återtas

6.1.2   
  Återkrav

Återkrav

Återkrav är ett sätt att genomföra finansiella korrigeringar som behöver redovisas separat mot bakgrund av att likvida medel reellt återförs till budgeten (eller kvittning).

I enlighet med budgetförordningen ska betalningskrav upprättas av utanordnaren för felaktigt utbetalda belopp. Återkraven genomförs sedan genom direkt överföring från gäldenären (dvs. medlemsstaten) eller genom avräkning från andra belopp som kommissionen ska betala till medlemsstaten. I budgetförordningen föreskrivs ytterligare förfaranden för att säkerställa uppbörd av betalningskrav vars tidsfrist har löpt ut, vilka är föremål för en särskild uppföljning av kommissionens räkenskapsförare.

När det gäller jordbruksområdet är medlemsstaterna skyldiga att identifiera felaktigheter och oriktigheter och att kräva tillbaka belopp som betalats ut på felaktiga grunder i enlighet med nationella regler och förfaranden. För EGFJ, krediteras belopp som återkrävts från stödmottagarna till kommissionen, efter avdrag som tillämpas av medlemsstaterna på 20 % (i genomsnitt), som bokför dem som intäkter i resultaträkningen. När det gäller EJFLU regleras återkrav genom avdrag från nästa ansökan om utbetalning innan den skickas till kommissionens avdelningar, och därför kan det relevanta beloppet återanvändas för programmet. Om en medlemsstat inte genomför återkravet eller inte är omsorgsfull i sina åtgärder kan kommissionen besluta att ingripa och göra den berörda medlemsstaten till föremål för en finansiell korrigering.

jordbruksområdet

När det gäller sammanhållningspolitiken är det medlemsstaterna (och inte kommissionen) som är ansvariga för återkrav från stödmottagare av felaktigt utbetalda belopp som, vid behov, förses med dröjsmålsränta. Belopp som återkrävs av medlemsstaterna redovisas inte i denna not, som bara avser återkrav som fastställts av kommissionen. För perioden 2007–2013 är medlemsstaterna skyldiga att förse kommissionen med klara och strukturerade uppgifter om de belopp som dragits tillbaka från samfinansieringen innan den nationella återkravsprocessen har avslutats och beloppen verkligen har återvunnits från stödmottagare på nationell nivå.

sammanhållningspolitiken

6.1.3   
  Avbrott av betalningsfrister och inställande av utbetalningar

Avbrott av betalningsfrister och inställande av utbetalningar

I enlighet med sektorlagstiftningen kan kommissionen också:

| — | Avbryta betalningsfristen i högst sex månader för de program som avser 2007-13 om:






  a) | Belägg finns som tyder på betydande brister i förvaltnings- och kontrollsystemen i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- | --- |

—

Avbryta betalningsfristen i högst sex månader för de program som avser 2007-13 om:

Avbryta

a)

Belägg finns som tyder på betydande brister i förvaltnings- och kontrollsystemen i den berörda medlemsstaten.

| b) | Kommissionen måste genomföra ytterligare kontroller efter uppgifter om att utgifter i en attesterad utgiftsdeklaration är kopplad till en allvarlig oriktighet som inte har korrigerats. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen måste genomföra ytterligare kontroller efter uppgifter om att utgifter i en attesterad utgiftsdeklaration är kopplad till en allvarlig oriktighet som inte har korrigerats.

| — | Helt eller delvis inställa en mellanliggande utbetalning till en medlemsstat för både de program som avser 2000-2006 och 2007–2013 i följande tre fall:






  a) | Belägg finns på betydande brister i programmets förvaltnings- och kontrollsystem och medlemsstaten har inte har vidtagit nödvändiga korrigerande åtgärder. |
| --- | --- | --- |

—

Helt eller delvis inställa en mellanliggande utbetalning till en medlemsstat för både de program som avser 2000-2006 och 2007–2013 i följande tre fall:

inställa

a)

Belägg finns på betydande brister i programmets förvaltnings- och kontrollsystem och medlemsstaten har inte har vidtagit nödvändiga korrigerande åtgärder.

| b) | Utgifterna i en attesterad utgiftsdeklaration är kopplade till en allvarlig oriktighet som inte har korrigerats. |
| --- | --- |

b)

Utgifterna i en attesterad utgiftsdeklaration är kopplade till en allvarlig oriktighet som inte har korrigerats.

| c) | En medlemsstat allvarligt åsidosätter sina skyldigheter när det gäller förvaltning och kontroll. |
| --- | --- |

c)

En medlemsstat allvarligt åsidosätter sina skyldigheter när det gäller förvaltning och kontroll.

Om medlemsstaten inte vidtar nödvändiga åtgärder kan kommissionen kräva en finansiell korrigering.

6.1.4   
  Övriga typer av förvaltning

Övriga typer av förvaltning

Vad gäller den del av EU:s budget som förvaltas genom direkt förvaltning är utgifter som inte är förenliga med tillämpliga regler och bestämmelser antingen föremål för ett betalningskrav som upprättats av kommissionen eller så dras de av i efterföljande kostnadsredovisningar. Om avdraget gjorts direkt av mottagaren i kostnadsredovisningen kan inte uppgifterna föras in i kommissionens redovisningssystem. Det åligger medlemsstaterna, tredjeländer eller organ att återkräva belopp som felaktigt utbetalats genom decentraliserad eller indirekt central förvaltning. De gemensamma förvaltningsformerna använder också korrigerande verktyg som definieras i de avtal som slutits med internationella organisationer.

Märk väl att alla siffror är avrundade till miljoner euro. Vissa finansiella uppgifter i dessa redovisningar kan förefalla inkonsekventa när de summeras på grund av avrundningen till miljoner euro. Siffran 0 avser belopp som understiger 500 000 euro. Belopp som är lika med noll visas som ett tankstreck (-).

6.2   ÖVERSIKTSTABELLER

ÖVERSIKTSTABELLER

Finansiella korrigeringar och återkrav som beslutats eller bekräftats under 2011

Finansiella korrigeringar och återkrav som beslutats eller bekräftats under 2011

| miljoner euro |
| --- |
| | Note | 2011 | 2010 |
| Finansiella korrigeringar: |
| Jordbruk och landsbygdsutveckling | 6.3.1 | 733 | 1 128 |
| Sammanhållningspolitik | 6.4.1 | 673 | 925 |
| Övrigt | 6,5 | 0 | 0 |
| Delsumma finansiella korrigeringar | | 1 406 | 2 053 |
| Återkrav |
| Jordbruk och landsbygdsutveckling | 6.3.1 | 335 | 292 |
| Sammanhållningspolitik | 6.4.4 | 50 | 24 |
| Övrigt | 6,5 | 377 | 301 |
| Delsumma återkrav | | 762 | 617 |
| Totalt beslutat/bekräftat 2011 | 2 168 | 2 670 |

miljoner euro

Note

2011

2010

Finansiella korrigeringar:

Finansiella korrigeringar:

Jordbruk och landsbygdsutveckling

6.3.1

6.3.1

733

1 128

Sammanhållningspolitik

6.4.1

6.4.1

673

925

Övrigt

6,5

6,5

0

0

Delsumma finansiella korrigeringar

1 406

2 053

Återkrav

Återkrav

Jordbruk och landsbygdsutveckling

6.3.1

6.3.1

335

292

Sammanhållningspolitik

6.4.4

6.4.4

50

24

Övrigt

6,5

6,5

377

301

Delsumma återkrav

762

617

Totalt beslutat/bekräftat 2011

2 168

2 670

Finansiella korrigeringar och återkrav som genomförts under 2011

Finansiella korrigeringar och återkrav som genomförts under 2011

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 2011 | 2010 |
| Finansiella korrigeringar: |
| Jordbruk och landsbygdsutveckling | 6.3.2 | 483 | 814 |
| Sammanhållningspolitik | 6.4.2 | 624 | 737 |
| Övrigt | 6,5 | 0 | 0 |
| Delsumma finansiella korrigeringar | | 1 107 | 1 551 |
| Återkrav |
| Jordbruk och landsbygdsutveckling | 6.3.2 | 339 | 286 |
| Sammanhållningspolitik | 6.4.4 | 48 | 25 |
| Övrigt | 6,5 | 346 | 274 |
| Delsumma återkrav | | 733 | 585 |
| Totalt genomförda 2011 | 1 840 | 2 136 |

miljoner euro

Not

2011

2010

Finansiella korrigeringar:

Finansiella korrigeringar:

Jordbruk och landsbygdsutveckling

6.3.2

6.3.2

483

814

Sammanhållningspolitik

6.4.2

6.4.2

624

737

Övrigt

6,5

6,5

0

0

Delsumma finansiella korrigeringar

1 107

1 551

Återkrav

Återkrav

Jordbruk och landsbygdsutveckling

6.3.2

6.3.2

339

286

Sammanhållningspolitik

6.4.4

6.4.4

48

25

Övrigt

6,5

6,5

346

274

Delsumma återkrav

733

585

Totalt genomförda 2011

1 840

2 136

6.3   FINANSIELLA KORRIGERINGAR OCH ÅTERKRAV INOM JORDBRUK OCH LANDSBYGDSUTVECKLING

FINANSIELLA KORRIGERINGAR OCH ÅTERKRAV INOM JORDBRUK OCH LANDSBYGDSUTVECKLING

6.3.1   
  Finansiella korrigeringar och återkrav som beslutades under 2011

Finansiella korrigeringar och återkrav som beslutades under 2011

| miljoner euro |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| EGFJ: |
| Godkännande av räkenskaperna och betalningar efter utsatt tidsfrist | (63) | 33 |
| Kontroll av överensstämmelsen | 728 | 1 022 |
| Landsbygdsutveckling: |
| Tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling 2000–2006 (TRDI) | 3 | 49 |
| Sapard 2000–2006 | 6 | 3 |
| EJFLU 2007–2013 | 58 | 20 |
| Delsumma finansiella korrigeringar | 733 | 1 128 |
| EGFJ: |
| Oriktigheter - EGFJ | 174 | 178 |
| Landsbygdsutveckling: |
| Återkrav – TRDI | 8 | 10 |
| Återkrav – SAPARD | 30 | 5 |
| Oriktigheter – EJFLU | 123 | 98 |
| Delsumma återkrav | 335 | 292 |
| Totalt | 1 068 | 1 420 |

miljoner euro

2011

2010

EGFJ:

EGFJ:

Godkännande av räkenskaperna och betalningar efter utsatt tidsfrist

(63)

33

Kontroll av överensstämmelsen

728

1 022

Landsbygdsutveckling:

Landsbygdsutveckling:

Tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling 2000–2006 (TRDI)

3

49

Sapard 2000–2006

6

3

EJFLU 2007–2013

58

20

Delsumma finansiella korrigeringar

733

1 128

EGFJ:

EGFJ:

Oriktigheter - EGFJ

174

178

Landsbygdsutveckling:

Landsbygdsutveckling:

Återkrav – TRDI

8

10

Återkrav – SAPARD

30

5

Oriktigheter – EJFLU

123

98

Delsumma återkrav

335

292

Totalt

1 068

1 420

En uppdelning av beloppen för EGFJ per medlemsstat redovisas i bilaga 1.

Alla ovanstående belopp ingår i kommissionens resultaträkning.

Minskningen av kontrollerna av förenligheten under 2011 följer på en tidigare ökning mellan 2009 och 2010. Siffran för 2010 var exceptionellt hög eftersom det bland de förfaranden som beslutats under året fanns ett stort icke genomfört avslutsförfarande på 471 miljoner euro som antogs före årets slut, men som verkställdes 2011. Beloppen i de förfaranden som beslutats 2011 når nu nivåer jämförbara med 2009 och tidigare.

Det negativa beloppet efter avslutet av räkenskaperna uppgår till 63 miljoner euro motsvarar belopp som betalas ut till vissa medlemsstater (främst Italien och Förenade kungariket) som översteg belopp som skulle återkrävas samma år.

Noteras bör att belopp som redovisats för landsbygdsutveckling under beslutade/bekräftade finansiella korrigeringar samt genomförda finansiella korrigeringar enligt nedan, även omfattar återkrav av oriktigt utbetalde belopp på 0,2 miljoner euro under 2011 (2010: 3 miljoner euro). Dessa belopp motsvarar belopp som Europeiska kommissionen uppburit efter återkrav av felaktiga utbetalningar som medlemsstaterna gjort.

6.3.2   
  Finansiella korrigeringar och återkrav som genomförts under 2011

Finansiella korrigeringar och återkrav som genomförts under 2011

| miljoner euro |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| EGFJ: |
| Godkännande av räkenskaperna och betalningar efter utsatt tidsfrist | (63) | 33 |
| Kontroll av överensstämmelsen | 506 | 728 |
| Landsbygdsutveckling: |
| Tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling 2000–2006 (TRDI) | 3 | 49 |
| Sapard 2000–2006 | 6 | 3 |
| EJFLU 2007–2013 | 31 | 0 |
| Delsumma finansiella korrigeringar | 483 | 814 |
| EGFJ: |
| EGFJ – oriktigheter | 178 | 172 |
| Landsbygdsutveckling: |
| Återkrav – TRDI | 8 | 10 |
| Återkrav – SAPARD | 30 | 5 |
| Oriktigheter – EJFLU | 123 | 98 |
| Delsumma återkrav | 339 | 286 |
| Totalt | 822 | 1 101 |

miljoner euro

2011

2010

EGFJ:

EGFJ:

Godkännande av räkenskaperna och betalningar efter utsatt tidsfrist

(63)

33

Kontroll av överensstämmelsen

506

728

Landsbygdsutveckling:

Landsbygdsutveckling:

Tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling 2000–2006 (TRDI)

3

49

Sapard 2000–2006

6

3

EJFLU 2007–2013

31

0

Delsumma finansiella korrigeringar

483

814

EGFJ:

EGFJ:

EGFJ – oriktigheter

178

172

Landsbygdsutveckling:

Landsbygdsutveckling:

Återkrav – TRDI

8

10

Återkrav – SAPARD

30

5

Oriktigheter – EJFLU

123

98

Delsumma återkrav

339

286

Totalt

822

1 101

En uppdelning av beloppen för EGFJ per medlemsstat redovisas i bilaga 2.

6.3.3   
  Finansiella korrigeringar – kumulerade siffror

Finansiella korrigeringar – kumulerade siffror

Beslutade finansiella korrigeringar för EGFJ – kumulerade siffror 1999–2011

Beslutade finansiella korrigeringar för EGFJ – kumulerade siffror 1999–2011

| miljoner euro |
| --- |
| | Vid utgången av 2011 | Vid utgången av 2010 |
| Avslutning av räkenskaperna för EGFJ | 7 717 | 7 035 |

miljoner euro

Vid utgången av 2011

Vid utgången av 2010

Avslutning av räkenskaperna för EGFJ

Avslutning av räkenskaperna för EGFJ

7 717

7 035

En uppdelning av det kumulerade beloppet för EGFJ per medlemsstat redovisas i bilaga 3.

De kumulerade siffrorna för 2011 motsvarar belopp som ingår i besluten nr 1–36 om kontroll av överensstämmelse som fattats fram till den 15 oktober 2011, dvs. slutet på EGFJ:s räkenskapsår. De belopp som beslutades under kalenderåret 2011 utgör 728 miljoner euro (se not 6.3.1). Häri ingår 682 miljoner euro som beslutades under budgetåret 2011, vilket motsvarar skillnaden i ovanstående tabell mellan de kumulerade siffrorna i slutet av 2011 och de kumulerade siffrorna vid utgången av 2010.

6.3.1

Noteras bör att alla beslut om kontroll av överensstämmelse formellt har fattats genom beslut av kommissionen, medan beslut om finansiellt godkännande oftast tar längre tid att genomföra och påverkar efterföljande år.

Beslutade korrigeringar landsbygdsutveckling – kumulerade siffror 2000–2011

Beslutade korrigeringar landsbygdsutveckling – kumulerade siffror 2000–2011

| miljoner euro |
| --- |
| | Vid utgången av 2011 | Vid utgången av 2010 |
| Finansiella korrigeringar för landsbygdsutveckling: |
| Tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling 2000–2006 (TRDI) | 64 | 61 |
| Sapard 2000–2006 | 24 | 17 |
| EJFLU 2007–2013 | 79 | 21 |
| Totalt | 167 | 98 |

miljoner euro

Vid utgången av 2011

Vid utgången av 2010

Finansiella korrigeringar för landsbygdsutveckling:

Finansiella korrigeringar för landsbygdsutveckling:

Tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling 2000–2006 (TRDI)

64

61

Sapard 2000–2006

24

17

EJFLU 2007–2013

79

21

Totalt

167

98

6.3.4   
  Pågående finansiella korrigeringar och återkrav

Pågående finansiella korrigeringar och återkrav

Pågående finansiella korrigeringar

Pågående finansiella korrigeringar

| miljoner euro |
| --- |
| | Pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2010 | Nya pågående finansiella korrigeringar 2011 | Finansiella korrigeringar beslutade 2011 | Justering av beslutade eller pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2010 | Pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2011 |
| EGFJ: |
| EGFJ – framtida beslut om överensstämmelse och finansiella beslut | 2 288 | 573 | (665) | 8 | 2 204 |
| Landsbygdsutveckling: |
| Tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling 2000–2006 (TRDI) | 7 | 29 | (3) | 1 | 34 |
| Sapard 2000–2006 | 68 | 36 | (6) | (20) | 77 |
| EJFLU 2007–2013 | 123 | 179 | (58) | 261 | 505 |
| Totala pågående finansiella korrigeringar | 2 486 | 818 | (732) | 250 | 2 821 |

miljoner euro

Pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2010

Nya pågående finansiella korrigeringar 2011

Finansiella korrigeringar beslutade 2011

Justering av beslutade eller pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2010

Pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2011

EGFJ:

EGFJ:

EGFJ – framtida beslut om överensstämmelse och finansiella beslut

2 288

573

(665)

8

2 204

Landsbygdsutveckling:

Landsbygdsutveckling:

Tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling 2000–2006 (TRDI)

7

29

(3)

1

34

Sapard 2000–2006

68

36

(6)

(20)

77

EJFLU 2007–2013

123

179

(58)

261

505

Totala pågående finansiella korrigeringar

2 486

818

(732)

250

2 821

Beloppet för EGFJ:s pågående finansiella korrigeringar i slutet av 2011 visar en konsolidering av uppskattningsmetoden för framtida överensstämmelsebeslut.

Programmen Sapard och TRDI befinner sig i sin avslutningsfas vilket förklarar minskningen av pågående finansiella korrigeringar.

Vad avser EJFLU beror ökningen främst på en ändring av uppskattningsmetoden. Fram till förra året byggde extrapoleringsmetoden på tidigare data, dvs. verkliga EGFJ-ärenden inledda under perioden 2000–2006. Denna uppskattning jämfördes därefter med antalet verkliga ärenden inledda under EJFLU-programmets första år. I fjol visades sig dock denna metod ge lägre belopp än vad som de inledda ärendena faktiskt gav vid handen. Extrapoleringsmetoden har därför anpassats och rättats till i enlighet med den metod som används för EGFJ eftersom båda fonderna i realiteten delar samma process för räkenskapsavslut. Belopp som redovisas som pågående ger nu en mer realistisk syn på de framtida finansiella korrigeringarna.

Pågående återkrav

Pågående återkrav

| miljoner euro |
| --- |
| | Pågående återkrav per den 31.12.2010 | Nya pågående återkrav under 2011 | Återkrav som beslutades under 2011 | Justeringar gällande beslutade eller pågående återkrav per den 31.12.2010 | Pågående återkrav per den 31.12.2011 |
| EGFJ: |
| Oriktigheter - EGFJ | 323 | 199 | (174) | (95) | 253 |
| Landsbygdsutveckling: |
| Tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling 2000–2006 (TRDI) | 7 | 6 | (8) | 7 | 12 |
| Sapard 2000–2006 | 94 | 6 | (30) | (19) | 50 |
| EJFLU 2007–2013 | 22 | 65 | (123) | 81 | 45 |
| Totala pågående återkrav | 446 | 275 | (335) | (26) | 360 |

miljoner euro

Pågående återkrav per den 31.12.2010

Nya pågående återkrav under 2011

Återkrav som beslutades under 2011

Justeringar gällande beslutade eller pågående återkrav per den 31.12.2010

Pågående återkrav per den 31.12.2011

EGFJ:

EGFJ:

Oriktigheter - EGFJ

323

199

(174)

(95)

253

Landsbygdsutveckling:

Landsbygdsutveckling:

Tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling 2000–2006 (TRDI)

7

6

(8)

7

12

Sapard 2000–2006

94

6

(30)

(19)

50

EJFLU 2007–2013

22

65

(123)

81

45

Totala pågående återkrav

446

275

(335)

(26)

360

6.4   FINANSIELLA KORRIGERINGAR OCH ÅTERKRAV INOM SAMMANHÅLLNINGSPOLITIKEN

FINANSIELLA KORRIGERINGAR OCH ÅTERKRAV INOM SAMMANHÅLLNINGSPOLITIKEN

6.4.1   
  Finansiella korrigeringar beslutade/bekräftade under 2011

Finansiella korrigeringar beslutade/bekräftade under 2011

Finansiella korrigeringar beslutade/bekräftade under 2011 per programperiod

Finansiella korrigeringar beslutade/bekräftade under 2011 per programperiod

| miljoner euro |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Sammanhållningspolitiken (EU:s granskning) |
| — | Programperioden 1994-1999 |

miljoner euro

2011

2010

Sammanhållningspolitiken (EU:s granskning)

Sammanhållningspolitiken (EU:s granskning)

—

Programperioden 1994-1999

13

136

| — | Programperioden 2000-2006 |
| --- | --- |

—

Programperioden 2000-2006

440

788

| — | Programperioden 2007-2013 |
| --- | --- |

—

Programperioden 2007-2013

220

2

Totalt

673

925

En uppdelning av beloppen per medlemsstat redovisas i bilaga 4.

För programperioden 1994–1999 redovisades mycket få finansiella korrigeringar under 2011 eftersom de allra flesta programmen är avslutade. Denna siffra kommer fortsatt att minska i framtiden. För programperioden 2000–2006 redovisas och bekräftas finansiella korrigeringar under den avslutningsprocess som nu pågår. Revisioner genomförs dock fortsatt även av avslutade program. Ökningen av antalet finansiella korrigeringar som beslutats/bekräftats för rapporteringsperioden 2007–2013 jämfört med förra året förväntas med anledning av revisioner ute på fältet att fortsätta under de kommande åren.

Finansiella korrigeringar som bekräftats/beslutats 2011 och genomförandet av dem under 2011

Finansiella korrigeringar som bekräftats/beslutats 2011 och genomförandet av dem under 2011

| miljoner euro |
| --- |
| | Eruf | Samman-håll-ningsfonden | ESF | FFU/EFF (5) | EUGFJ Utveck-ling | Totalt |
| Finansiella korrigeringar 1994-1999 |
| Genomförda genom tillbakadragna belopp/ Avdrag vid räkenskapsavslut | 6 | — | — | — | — | 6 |
| Genomförda genom betalningskrav | 2 | — | 1 | 0 | 1 | 4 |
| Ännu inte genomförda | 3 | — | — | — | — | 3 |
| Delsumma 1994-1999 | 11 | — | 1 | 0 | 1 | 13 |
| Finansiella korrigeringar 2000–2006: |
| Genomförda genom tillbakadragna belopp/ Avdrag vid räkenskapsavslut | 217 | 72 | 8 | 0 | 0 | 297 |
| Genomförda av medlemsstaterna | (10) | 4 | — | — | — | (6) |
| Genomförda genom betalningskrav | 5 | 3 | — | — | 0 | 8 |
| Ännu inte genomförda | 199 | (62) | 0 | 3 | — | 140 |
| Delsumma 2000–2006 | 411 | 17 | 9 | 3 | 0 | 440 |
| Finansiella justeringar 2007-2013 |
| Genomförda genom tillbakadragna belopp/avdrag vid räkenskapsavslut | — | — | — | — | — | 0 |
| Genomförda av medlemsstaterna | 2 | — | 158 | — | — | 160 |
| Genomförda genom betalningskrav | — | — | — | — | — | 0 |
| Ännu inte genomförda | 0 | — | 59 | — | — | 59 |
| Delsumma 2007-2013 | 3 | — | 218 | — | — | 220 |
| Totala finansiella korrigeringar beslutade/ bekräftade under 2011 | 424 | 17 | 227 | 3 | 1 | 673 |
| Totala finansiella korrigeringar beslutade/bekräftade under 2010 | 494 | 258 | 49 | 91 | 33 | 925 |

miljoner euro

Eruf

Samman-håll-ningsfonden

ESF

FFU/EFF (5)

5

EUGFJ Utveck-ling

Totalt

Finansiella korrigeringar 1994-1999

Genomförda genom tillbakadragna belopp/ Avdrag vid räkenskapsavslut

6

—

—

—

—

6

Genomförda genom betalningskrav

2

—

1

0

1

4

Ännu inte genomförda

3

—

—

—

—

3

Delsumma 1994-1999

11

—

1

0

1

13

Finansiella korrigeringar 2000–2006:

Genomförda genom tillbakadragna belopp/ Avdrag vid räkenskapsavslut

217

72

8

0

0

297

Genomförda av medlemsstaterna

(10)

4

—

—

—

(6)

Genomförda genom betalningskrav

5

3

—

—

0

8

Ännu inte genomförda

199

(62)

0

3

—

140

Delsumma 2000–2006

411

17

9

3

0

440

Finansiella justeringar 2007-2013

Genomförda genom tillbakadragna belopp/avdrag vid räkenskapsavslut

—

—

—

—

—

0

Genomförda av medlemsstaterna

2

—

158

—

—

160

Genomförda genom betalningskrav

—

—

—

—

—

0

Ännu inte genomförda

0

—

59

—

—

59

Delsumma 2007-2013

3

—

218

—

—

220

Totala finansiella korrigeringar beslutade/ bekräftade under 2011

424

17

227

3

1

673

Totala finansiella korrigeringar beslutade/bekräftade under 2010

494

258

49

91

33

925

Av ett sammanlagt belopp på 673 miljoner euro som bekräftades 2011 avser 233 miljoner euro belopp som bekräftats under tidigare år, men som inte tidigare redovisats, samt även justeringar av tidigare redovisade belopp. Detta beror dels på att hanteringen av finansiella korrigeringar sker utanför räkenskaperna, vilket gör att nya ärenden kan redovisas i ett senare skede och dels på fall där det slutliga beloppet för en finansiell korrigering som beslutats under det operativa programmet endast blir känd vid räkenskapsavslutet.

Det finansiella korrigeringsbelopp som har beslutats eller bekräftats under året och genomförts genom att kommissionen har utfärdat ett betalningskrav (dvs. till kommissionen återbetalade likvida medel) uppgår till 12 miljoner euro, varav 4 miljoner euro avser perioden 1994–1999 och 8 miljoner euro avser perioden 2000–2006 (2010: 158 miljoner euro). Noteras bör att bara en begränsad del av de finansiella korrigeringarna genomförs med hjälp av betalningskrav (mindre än 3 % av det aktuella beloppet 2011), eftersom det i tillämplig sektorslagstiftning föreskrivs att en medlemsstat ska ha möjlighet att godta kommissionens förslag om finansiell korrigering, och därefter ersätta den felaktiga utgiften med en korrekt utgift under programmets genomförande (medlemsstaten kan dock vid avslutet inte längre deklarera andra utgifter för att ersätta felaktiga). Detta innebär att kommissionen inte behöver utfärda några betalningskrav. Kommissionen utfärdar bara betalningskrav i de fall då medlemsstaten avvisar den finansiella korrigeringen och kommissionen måste fatta ett formellt korrigeringsbeslut, eller eventuellt vid programavslut när den finansiella korrigering som kommissionen beslutat om överstiger det belopp som begärts av medlemsstaten.

Med anledning av det pågående avslutet avser, för ERUF:s del, korrigeringsbeloppen alltjämt huvudsakligen programmen för perioden 2000–2006. Efter analysen av avvecklingsdeklarationerna har korrigeringar, baserade på extrapolering av kvarstående risker för varje program och beräknade per program, bekräftats under 2011. Korrigeringarna kommer att fortsätta 2012. Finansiella korrigeringar i samband med avslut medför en nettominskning av EU:s finansiering (dvs. en minskning av det slutbelopp som ska betalas, eller återkrav om det slutbelopp som ska betalas är mindre än korrigeringen).

Vad gäller ESF avser de flesta av de finansiella korrigeringar som beslutades/bekräftades 2011 programperioden 2007–2013 på grund av att det växande antalet revisioner slutförts allt eftersom genomförandet av programmen ökar. För programplaneringsperioden 2000–2006 kan medlemsstaten inte längre att byta ut felaktiga utbetalningar mor korrekta. Medlemsstaterna har dock vad gäller program i avslutningsfasen i avslutningsdokumenten angett om de finansiella korrigeringarna har dragits av, och dessa belopp redovisas i tabellen ovan. Finansiella korrigeringar som beslutats/bekräftats för programperioden 1994–1999 härrör antingen från ett kommissionsbeslut eller från att medlemsstaten upptäckt oriktigheter efter avslutandet av det operativa program varefter kommissionen återkräver detta genom att utfärda ett betalningskrav.

När det gäller FFU/EFF avser de 3 miljoner euro i finansiella korrigeringar som beslutats/bekräftats både avslutningsprocessen för vissa program och revisionsavslut för andra.

Vad gäller EUGFJ:s utvecklingssektion är inte alla program avslutade. De finansiella korrigeringarna kommer att fortsatt att redovisas 2012 och 2013, även om de aktuella beloppen är mycket små.

Noteras bör att beloppen i ovanstående tabeller för EUGFJ-utvecklingsfonden också innefattar återkrav av oriktiga utbetalningar under 2011 på 2 miljoner euro (2010: 3 miljoner euro). Dessa belopp har kommissionen uppburit efter kommissionsbeslut, sedan felaktiga utbetalningar som medlemsstaten gjort har återkrävts.

6.4.2   
  Finansiella korrigeringar som har genomförts under 2011

Finansiella korrigeringar som har genomförts under 2011

Finansiella korrigeringar som har genomförts under 2011, per programperiod

Finansiella korrigeringar som har genomförts under 2011, per programperiod

| miljoner euro |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Sammanhållningspolitiken (EU:s granskning) |
| — | Programperioden 1994-1999 |

miljoner euro

2011

2010

Sammanhållningspolitiken (EU:s granskning)

Sammanhållningspolitiken (EU:s granskning)

—

Programperioden 1994-1999

32

476

| — | Programperioden 2000-2006 |
| --- | --- |

—

Programperioden 2000-2006

432

259

| — | Programperioden 2007-2013 |
| --- | --- |

—

Programperioden 2007-2013

160

2

Totalt

624

737

En uppdelning av beloppen per medlemsstat redovisas i bilaga 5.

Noteras bör att ovanstående belopp, särskilt för programperioden 2000–2006, inte inkluderar slutsumman för de finansiella korrigeringar som medlemsstaterna redovisat i de ansökningar om slutbetalning som kommissionen tog emot under 2010 och som håller på att valideras. I detta skede genomförs den finansiella korrigeringen av en medlemsstat som intygar att det finansiella korrigeringsbeloppet dragits av från den slutliga ansökan om utbetalning. I samband med programavslutet gäller längre föreskrivna tidsfrister innan utanordnaren kan validera ansökan i redovisningssystemet och betalningar göras av kommissionen. Bland de ansökningar om utbetalning som mottagits före 2010 års utgång, men som i slutet av 2011 ännu inte hade godkänts, återfinns finansiella korrigeringar. Men eftersom dessa ansökningar kommer att handläggas först 2012 och påföljande år kommer de genomförda finansiella korrigeringarna att redovisas sedan samtliga avslutande dokument verifierats och de relaterade finansiella transaktionerna fullständigt validerats. De korrigeringar som avser innevarande programperiod (2007–2013) torde öka ytterligare under de kommande åren till följd av de nu pågående kontrollerna ute på fältet.

Finansiella korrigeringar som har genomförts 2011 (beslutade/bekräftade under 2011 eller tidigare)

Finansiella korrigeringar som har genomförts 2011 (beslutade/bekräftade under 2011 eller tidigare)

| miljoner euro |
| --- |
| | Eruf | Samman-håll-ningsfonden | ESF | FFU/EFF | EUGFJ Utveckling | Totalt 2010 |
| Finansiella korrigeringar 1994–1999: |
| Bekräftade 2011 | 8 | — | 1 | 0 | 1 | 10 |
| Bekräftade under tidigare år | 22 | — | 0 | — | 0 | 22 |
| Delsumma 1994-1999 | 30 | — | 1 | 0 | 1 | 32 |
| Finansiella korrigeringar 2000–2006: |
| Bekräftade 2011 | 211 | 79 | 0 | 0 | 0 | 291 |
| Bekräftade under tidigare år | 175 | 35 | 19 | (90) | — | 140 |
| Delsumma 2000-2006 | 387 | 115 | 19 | (90) | 0 | 432 |
| Finansiella korrigeringar 2007-2013: |
| Bekräftade 2011 | 2 | — | 157 | — | — | 160 |
| Bekräftade under tidigare år | 0 | — | 1 | — | — | 1 |
| Delsumma 2007-2013 | 2 | — | 158 | — | — | 161 |
| Totala finansiella korrigeringar som har genomförts 2011 | 419 | 115 | 178 | (90) | 1 | 624 |
| Totala finansiella korrigeringar som har genomförts 2011 | 542 | 21 | 42 | 90 | 41 | 737 |

miljoner euro

Eruf

Samman-håll-ningsfonden

ESF

FFU/EFF

EUGFJ Utveckling

Totalt 2010

Finansiella korrigeringar 1994–1999:

Bekräftade 2011

8

—

1

0

1

10

Bekräftade under tidigare år

22

—

0

—

0

22

Delsumma 1994-1999

30

—

1

0

1

32

Finansiella korrigeringar 2000–2006:

Bekräftade 2011

211

79

0

0

0

291

Bekräftade under tidigare år

175

35

19

(90)

—

140

Delsumma 2000-2006

387

115

19

(90)

0

432

Finansiella korrigeringar 2007-2013:

Bekräftade 2011

2

—

157

—

—

160

Bekräftade under tidigare år

0

—

1

—

—

1

Delsumma 2007-2013

2

—

158

—

—

161

Totala finansiella korrigeringar som har genomförts 2011

419

115

178

(90)

1

624

Totala finansiella korrigeringar som har genomförts 2011

542

21

42

90

41

737

Av de 624 miljoner euro som har redovisats som finansiella korrigeringer genomförda 2011 omfattar 212 miljoner euro korrigeringar som genomförts under de föregående åren men som inte tidigare redovisats samt justeringar av tidigare redovisade belopp, av samma orsaker som anges ovan i not 6.4.1.

6.4.1

Finansiella korrigeringar som har genomförts under 2011 (per genomförandetyp)

Finansiella korrigeringar som har genomförts under 2011 (per genomförandetyp)

| miljoner euro |
| --- |
| | Eruf | Samman-håll-ningsfonden | ESF | FFU/EFF | EUGFJ Utveckling | TOTALT |
| Finansiella korrigeringar 1994-99: |
| Genomförda genom belopp som har dragits tillbaka eller | 23 | — | — | — | — | 23 |
| Genomförda genom betalningskrav | 7 | — | 1 | 0 | 1 | 9 |
| Delsumma 1994-1999 | 30 | — | 1 | 0 | 1 | 32 |
| Finansiella justeringar 2000–2006 |
| Genomförda genom tillbakadragna belopp/avdrag vid räkenskapsavslut | 237 | 94 | 19 | 0 | 0 | 351 |
| Genomförda av medlemsstaterna | 142 | 17 | — | (90) | — | 69 |
| Genomförda genom betalningskrav | 8 | 4 | — | — | 0 | 12 |
| Delsumma 2000-2006 | 387 | 115 | 19 | (90) | 0 | 432 |
| Finansiella korrigeringar 2007-2013 |
| Genomförda genom tillbakadragna belopp/avdrag vid räkenskapsavslut | — | — | — | — | — | 0 |
| Genomförda av medlemsstaterna | 2 | — | 158 | — | — | 160 |
| Genomförda genom betalningskrav | — | — | — | — | — | 0 |
| Delsumma 2007-2013 | 2 | — | 158 | — | — | 160 |
| Totala finansiella korrigeringar som har genomförts 2011 | 419 | 115 | 178 | (90) | 1 | 624 |
| Totala finansiella korrigeringar som har genomförts 2010 | 542 | 21 | 42 | 90 | 41 | 737 |

miljoner euro

Eruf

Samman-håll-ningsfonden

ESF

FFU/EFF

EUGFJ Utveckling

TOTALT

Finansiella korrigeringar 1994-99:

Genomförda genom belopp som har dragits tillbaka eller

23

—

—

—

—

23

Genomförda genom betalningskrav

7

—

1

0

1

9

Delsumma 1994-1999

30

—

1

0

1

32

Finansiella justeringar 2000–2006

Genomförda genom tillbakadragna belopp/avdrag vid räkenskapsavslut

237

94

19

0

0

351

Genomförda av medlemsstaterna

142

17

—

(90)

—

69

Genomförda genom betalningskrav

8

4

—

—

0

12

Delsumma 2000-2006

387

115

19

(90)

0

432

Finansiella korrigeringar 2007-2013

Genomförda genom tillbakadragna belopp/avdrag vid räkenskapsavslut

—

—

—

—

—

0

Genomförda av medlemsstaterna

2

—

158

—

—

160

Genomförda genom betalningskrav

—

—

—

—

—

0

Delsumma 2007-2013

2

—

158

—

—

160

Totala finansiella korrigeringar som har genomförts 2011

419

115

178

(90)

1

624

Totala finansiella korrigeringar som har genomförts 2010

542

21

42

90

41

737

Det finansiella korrigeringsbelopp som genomförts under året genom betalningskrav från kommissionen (dvs. likvida medel som återbetalats till kommissionen) uppgår till 21 miljoner euro, varav 9 miljoner euro avser perioden 1994–1999 och 12 miljoner euro avser perioden 2000–2006 (2010: 158 miljoner euro). Av skäl som anges ovan i not 6.4.2 utgör korrigeringar som genomförs med hjälp av betalningskrav endast en mycket begränsad del (3 % av det aktuella beloppet 2011).

6.4.2

Beträffande ERUF bör man notera att eftersom ansökningarna om slutbetalning, som lämnades in i september 2010, fortfarande är under behandling för godkännande har de inte medtagits i ovanstående genomförandesiffror. Detta medför relativt sett en lägre genomförandegrad på 65 % respektive 78 % i fråga om ERUF och Sammanhållningsfonden. Nästan alla korrigeringsbelopp som ska genomföras stammar från den pågående avslutningen av programmen för 2000–2006: 2,1 miljarder euro (av ett utestående belopp på totalt 2,2 miljarder euro) ingår i de slutliga betalningsansökningar till ERUF/Sammanhållningsfonden som mottagits, men kommer inte att redovisas som genomförda förrän slutbetalningen godkänns de kommande månaderna.

Vad gäller ESF avser alla finansiella korrigeringar som genomförts med hjälp av ett betalningskrav programperioden 1994-1999 eftersom program håller på att avslutas. För perioden 2000-2006 fastställs korrigeringarna antingen av medlemsstaterna i avslutsdokumenten eller av kommissionen som därefter begär bekräftelse av medlemsstaten om att dessa belopp måste dras av i samband med avslutet. Några betalningskrav har därför inte utfärdats. Noteras bör att ett stort antal program fortfarande analyseras, varför beloppet för de genomförda finansiella korrigeringarna vid avslut kommer att öka kommande år till följd av den nu pågående avslutningsprocessen (analys av avslutsdokument och finansiell validering av den sista ansökan om utbetalning).

Beträffande FFU/EFF utgör det negativa beloppet om 90 miljoner euro en justering av flera finansiella korrigeringar avseende Spanien som felaktigt hade redovisats som genomförda under 2010. Medlemsstaten drog av de aktuella beloppen från ansökningar om utbetalning som sänts till kommissionen 2010, men dessa ansökningar utgjorde en del av avslutsdokumenten för detta program och behandlades fortfarande av kommissionen den 31 december 2010. I enlighet med genomförandedefinitionen redovisas denna justering som negativt belopp i 2011 års siffror.

6.4.3   
  Finansiella korrigeringar – kumulerade siffror och genomförandegrad

Finansiella korrigeringar – kumulerade siffror och genomförandegrad

Finansiella korrigeringar som bekräftats/beslutats – kumulerade siffror

Finansiella korrigeringar som bekräftats/beslutats – kumulerade siffror

| miljoner euro |
| --- |
| | Perioden 1994-1999 | Perioden 2000-2006 | Perioden 2007-2013 | Totalt vid utgången av 2011 | Totalt vid utgången av 2010 |
| Eruf | 1 769 | 4 575 | 4 | 6 348 | 5 924 |
| Sammanhållningsfonden | 273 | 508 | 0 | 781 | 763 |
| ESF | 397 | 1 182 | 218 | 1 798 | 1 572 |
| FFU/EFF | 100 | 99 | 0 | 198 | 195 |
| EUGFJ Utveckling | 125 | 41 | 0 | 166 | 165 |
| Totalt | 2 663 | 6 405 | 222 | 9 291 | 8 619 |

miljoner euro

Perioden 1994-1999

Perioden 2000-2006

Perioden 2007-2013

Totalt vid utgången av 2011

Totalt vid utgången av 2010

Eruf

1 769

4 575

4

6 348

5 924

Sammanhållningsfonden

273

508

0

781

763

ESF

397

1 182

218

1 798

1 572

FFU/EFF

100

99

0

198

195

EUGFJ Utveckling

125

41

0

166

165

Totalt

2 663

6 405

222

9 291

8 619

En uppdelning av det totala beloppet per medlemsstat redovisas i bilaga 4.

Finansiella korrigeringar som har genomförts – kumulerade siffror

Finansiella korrigeringar som har genomförts – kumulerade siffror

| miljoner euro |
| --- |
| | Perioden 1994-1999 | Perioden 2000-2006 | Perioden 2007-2013 | Totalt vid utgången av 2011 | Totalt vid utgången av 2010 |
| Eruf | 1 766 | 2 359 | 3 | 4 128 | 3 709 |
| Sammanhållningsfonden | 266 | 342 | 0 | 608 | 493 |
| ESF | 396 | 1 165 | 159 | 1 720 | 1 542 |
| FFU/EFF | 100 | 4 | 0 | 104 | 194 |
| EUGFJ Utveckling | 125 | 41 | 0 | 166 | 165 |
| Totalt | 2 652 | 3 912 | 162 | 6 726 | 6 102 |

miljoner euro

Perioden 1994-1999

Perioden 2000-2006

Perioden 2007-2013

Totalt vid utgången av 2011

Totalt vid utgången av 2010

Eruf

1 766

2 359

3

4 128

3 709

Sammanhållningsfonden

266

342

0

608

493

ESF

396

1 165

159

1 720

1 542

FFU/EFF

100

4

0

104

194

EUGFJ Utveckling

125

41

0

166

165

Totalt

2 652

3 912

162

6 726

6 102

En uppdelning av det totala beloppet per medlemsstat redovisas i bilaga 5.

I ovanstående tabell ingår finansiella korrigeringar som ifrågasätts av vissa medlemsstater (tidigare erfarenheter visar dock att kommissionen mycket sällan tvingats göra återbetalningar i sådana ärenden). För närmare upplysningar se not 5.4.

5.4

Finansiella korrigeringar som beslutats/bekräftats per den 31 december 2011, men ännu inte genomförts och genomförandenivåerna per den 31 december 2011 (kumulerade siffror)

Finansiella korrigeringar som beslutats/bekräftats per den 31 december 2011, men ännu inte genomförts och genomförandenivåerna per den 31 december 2011 (kumulerade siffror)

| miljoner euro |
| --- |
| | Eruf | Samman-håll-ningsfonden | ESF | FFU/EFF | EUGFJ Utveckling | Totalt 2011 | Totalt 2010 |
| Finansiella korrigeringar som avser programperioden 1994-1999 |
| Finansiella korrigeringar som bekräftats/beslutats | 1 769 | 273 | 397 | 100 | 125 | 2 663 | 2 652 |
| Finansiella korrigeringar som har genomförts | 1 766 | 266 | 396 | 100 | 125 | 2 652 | 2 621 |
| Finansiella justeringar som har bekräftats eller beslutats, men ännu inte genomförts | 3 | 8 | 1 | 0 | 0 | 11 | 31 |
| Genomförandegrad | 100 % | 97 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 99 % |
| Finansiella korrigeringar som avser programperioden 2000-2006 |
| Finansiella korrigeringar som bekräftats/beslutats | 4 575 | 508 | 1 182 | 99 | 41 | 6 405 | 5 965 |
| Finansiella korrigeringar som har genomförts | 2 359 | 342 | 1 165 | 4 | 41 | 3 912 | 3 480 |
| Finansiella justeringar som har bekräftats eller beslutats, men ännu inte genomförts | 2 216 | 166 | 17 | 94 | 0 | 2 493 | 2 485 |
| Genomförandegrad | 52 % | 67 % | 99 % | 4 % | 100 % | 61 % | 58 % |
| Finansiella korrigeringar som avser programperioden 2007–2013 |
| Finansiella korrigeringar som bekräftats/beslutats | 4 | — | 217 | — | — | 222 | 2 |
| Finansiella korrigeringar som har genomförts | 3 | — | 159 | — | — | 162 | 2 |
| Finansiella justeringar som har bekräftats eller beslutats, men ännu inte genomförts | 0 | — | 59 | — | — | 60 | 0 |
| Genomförandegrad | 87 % | ej tillämpligt | 73 % | ej tillämpligt | ej tillämpligt | 73 % | 84 % |
| Finansiella korrigeringar totalt |
| Finansiella korrigeringar som bekräftats/beslutats | 6 348 | 781 | 1 797 | 198 | 166 | 9 291 | 8 619 |
| Finansiella korrigeringar som har genomförts | 4 128 | 608 | 1 721 | 104 | 166 | 6 726 | 6 102 |
| Finansiella justeringar som bekräftats/beslutats, men ännu inte genomförts | 2 220 | 173 | 76 | 94 | 0 | 2 565 | 2 516 |
| Genomförandegrad | 65 % | 78 % | 96 % | 53 % | 100 % | 72 % | 71 % |

miljoner euro

Eruf

Samman-håll-ningsfonden

ESF

FFU/EFF

EUGFJ Utveckling

Totalt 2011

Totalt 2010

Finansiella korrigeringar som avser programperioden 1994-1999

Finansiella korrigeringar som avser programperioden 1994-1999

Finansiella korrigeringar som bekräftats/beslutats

1 769

273

397

100

125

2 663

2 663

2 652

2 652

Finansiella korrigeringar som har genomförts

1 766

266

396

100

125

2 652

2 652

2 621

2 621

Finansiella justeringar som har bekräftats eller beslutats, men ännu inte genomförts

3

8

1

0

0

11

11

31

31

Genomförandegrad

Genomförandegrad

100 %

100 %

97 %

97 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

99 %

99 %

Finansiella korrigeringar som avser programperioden 2000-2006

Finansiella korrigeringar som avser programperioden 2000-2006

Finansiella korrigeringar som bekräftats/beslutats

4 575

508

1 182

99

41

6 405

6 405

5 965

5 965

Finansiella korrigeringar som har genomförts

2 359

342

1 165

4

41

3 912

3 912

3 480

3 480

Finansiella justeringar som har bekräftats eller beslutats, men ännu inte genomförts

2 216

166

17

94

0

2 493

2 493

2 485

2 485

Genomförandegrad

Genomförandegrad

52 %

52 %

67 %

67 %

99 %

99 %

4 %

4 %

100 %

100 %

61 %

61 %

58 %

58 %

Finansiella korrigeringar som avser programperioden 2007–2013

Finansiella korrigeringar som avser programperioden 2007–2013

Finansiella korrigeringar som bekräftats/beslutats

4

—

217

—

—

222

222

2

2

Finansiella korrigeringar som har genomförts

3

—

159

—

—

162

162

2

2

Finansiella justeringar som har bekräftats eller beslutats, men ännu inte genomförts

0

—

59

—

—

60

60

0

0

Genomförandegrad

Genomförandegrad

87 %

87 %

ej tillämpligt

ej tillämpligt

73 %

73 %

ej tillämpligt

ej tillämpligt

ej tillämpligt

ej tillämpligt

73 %

73 %

84 %

84 %

Finansiella korrigeringar totalt

Finansiella korrigeringar totalt

Finansiella korrigeringar som bekräftats/beslutats

6 348

781

1 797

198

166

9 291

9 291

8 619

8 619

Finansiella korrigeringar som har genomförts

4 128

608

1 721

104

166

6 726

6 726

6 102

6 102

Finansiella justeringar som bekräftats/beslutats, men ännu inte genomförts

2 220

173

76

94

0

2 565

2 565

2 516

2 516

Genomförandegrad

Genomförandegrad

65 %

65 %

78 %

78 %

96 %

96 %

53 %

53 %

100 %

100 %

72 %

72 %

71 %

71 %

Vad gäller programperioden 2000–2006 förklaras den låga genomförandetakten av det pågående avslutningsförfarandet, varigenom de betalningsansökningar som tagits emot vid utgången av 2010 ännu inte har godkänts och de relaterade finansiella korrigeringarna ännu inte kan räknas med i 2011 års genomförandebelopp.

6.4.4   
  Återkrav

Återkrav

Återkrav som bekräftats under 2011

Återkrav som bekräftats under 2011

| miljoner euro |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Övriga typer av förvaltning | 50 | 24 |

miljoner euro

2011

2010

Övriga typer av förvaltning

50

24

Återkrav som har genomförts under 2011

Återkrav som har genomförts under 2011

| miljoner euro |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Övriga typer av förvaltning | 48 | 25 |

miljoner euro

2011

2010

Övriga typer av förvaltning

48

25

Observera att vissa belopp i ovanstående tabell tidigare har redovisats i not 6.5 år 2010.

6.5

6.4.5   
  Pågående finansiella korrigeringar

Pågående finansiella korrigeringar

| miljoner euro |
| --- |
| | Pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2010 | Nya pågående finansiella korrigeringar 2011 | Finansiella korrigeringar beslutade 2011 | Justeringar av beslutade eller pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2010 | Pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2011 |
| Strukturfonder och Sammanhållningsfonden (programperioderna 1994–1999, 2000–2006 och 2007–2013) |
| Eruf | 197 | 91 | (85) | (43) | 160 |
| Sammanhållningsfonden | 262 | 105 | (69) | (132) | 166 |
| ESF | 284 | 0 | (1) | 0 | 283 |
| FFU/EFF | 0 | 6 | 0 | 0 | 6 |
| EUGFJ Utveckling | 4 | 24 | (1) | (3) | 24 |
| Totalt | 747 | 227 | (156) | (178) | 640 |

miljoner euro

Pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2010

Nya pågående finansiella korrigeringar 2011

Finansiella korrigeringar beslutade 2011

Justeringar av beslutade eller pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2010

Pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2011

Strukturfonder och Sammanhållningsfonden (programperioderna 1994–1999, 2000–2006 och 2007–2013)

Strukturfonder och Sammanhållningsfonden (programperioderna 1994–1999, 2000–2006 och 2007–2013)

Eruf

197

91

(85)

(43)

160

Sammanhållningsfonden

262

105

(69)

(132)

166

ESF

284

0

(1)

0

283

FFU/EFF

0

6

0

0

6

EUGFJ Utveckling

4

24

(1)

(3)

24

Totalt

747

227

(156)

(178)

640

I slutet av 2011 pågick korrigeringsförfaranden på kommissionsnivå för cirka 140 program för ERUF och Sammanhållningsfonden. Minskningarna av beloppen jämfört med de föregående åren beror på utfasningen av finansiella korrigeringar som tidigare redovisats som "pågående" för programperioden 2000–2006 och att färre förfaranden inletts i detta skede av genomförandet av nuvarande programperiod.

För ESF:s del beror minskningen av det uppskattade beloppet för pågående finansiella korrigeringar huvudsakligen på avslutningen av vissa förfaranden som inletts under 2010 och avser fem program för perioden 2007–2013, ett förfarande för perioden 2000-2006 och ett förfarande för perioden 1994-1999. Noteras bör att i det fall beräkningen av potentiella riskbelopp inte kan beräknas under revisionen, främst på grund av att kontrollerna inte avslutats, redovisas de i ovanstående tabell till ett värde av 1 euro (försiktighetsprincipen). Detta är fallet i de aktuella ärendena avseende perioden 2007–2013.

6.4.6   
  Avbrott av betalningsfrister och inställande av utbetalningar

Avbrott av betalningsfrister och inställande av utbetalningar

Uppdelningen av antalet avbrott av betalningsfrister samt belopp per medlemsstat för 2011 enligt följande:

| EUR millions |
| --- |
| | Eruf / Sammanhållningsfonden | ESF | EFF | Totalt |
| | Antal ärenden | Belopp | Antal ärenden | Belopp | Antal ärenden | Belopp | Antal ärenden | Belopp |
| Avbrott - avslutade ärenden per den 31.12.2011 |
| Tjeckien | 2 | 130 | | | | | 2 | 130 |
| Tyskland | 7 | 246 | | | | | 7 | 246 |
| Grekland | 2 | 132 | | | | | 2 | 132 |
| Spanien | 12 | 277 | 2 | 8 | | | 14 | 285 |
| Italien | 7 | 100 | 4 | 35 | 1 | 6 | 12 | 141 |
| Lettland | | | | | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Litauen | 1 | 32 | | | 1 | 1 | 2 | 33 |
| Ungern | 9 | 211 | | | | | 9 | 211 |
| Österrike | | | 1 | 0 | | | 1 | 0 |
| Polen | | | 2 | 519 | | | 2 | 519 |
| Portugal | | | | | 1 | 10 | 1 | 10 |
| Rumänien | 2 | 42 | | | | | 2 | 42 |
| Slovakien | 1 | 30 | | | | | 1 | 30 |
| Förenade kungariket | 6 | 109 | 2 | 26 | | | 8 | 135 |
| Gränsöverskridande | 6 | 22 | | | | | 6 | 22 |
| Delsumma avslutade ärenden | 55 | 1 331 | 11 | 588 | 4 | 17 | 70 | 1 936 |
| Avbrott - oavslutade ärenden per den 31.12.2011 |
| Danmark | | | | | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Tyskland | 3 | 17 | | | 2 | 1 | 5 | 18 |
| Estland | | | | | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Spanien | | | 2 | 10 | 1 | 62 | 3 | 72 |
| Frankrike | | | 2 | 25 | 2 | 3 | 4 | 28 |
| Italien | 10 | 303 | 4 | 53 | | | 14 | 356 |
| Slovakien | 2 | 71 | | | | | 2 | 71 |
| Finland | | | | | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Sverige | | | | | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Förenade kungariket | | | 2 | 234 | 1 | 34 | 3 | 268 |
| Delsumma oavslutade ärenden | 15 | 391 | 10 | 323 | 10 | 100 | 35 | 814 |
| Totalt avbrott under 2011 | 70 | 1 722 | 21 | 911 | 14 | 117 | 105 | 2 750 |
| Totalt avbrott under 2010 | 49 | 2 156 | 12 | 255 | 12 | 127 | 73 | 2 538 |

EUR millions

Eruf / Sammanhållningsfonden

ESF

EFF

Totalt

Antal ärenden

Belopp

Antal ärenden

Belopp

Antal ärenden

Belopp

Antal ärenden

Belopp

Avbrott - avslutade ärenden per den 31.12.2011

Avbrott - avslutade ärenden per den 31.12.2011

Tjeckien

2

130

2

130

Tyskland

7

246

7

246

Grekland

2

132

2

132

Spanien

12

277

2

8

14

285

Italien

7

100

4

35

1

6

12

141

Lettland

1

0

1

0

Litauen

1

32

1

1

2

33

Ungern

9

211

9

211

Österrike

1

0

1

0

Polen

2

519

2

519

Portugal

1

10

1

10

Rumänien

2

42

2

42

Slovakien

1

30

1

30

Förenade kungariket

6

109

2

26

8

135

Gränsöverskridande

6

22

6

22

Delsumma avslutade ärenden

55

1 331

11

588

4

17

70

1 936

Avbrott - oavslutade ärenden per den 31.12.2011

Avbrott - oavslutade ärenden per den 31.12.2011

Danmark

1

0

1

0

Tyskland

3

17

2

1

5

18

Estland

1

0

1

0

Spanien

2

10

1

62

3

72

Frankrike

2

25

2

3

4

28

Italien

10

303

4

53

14

356

Slovakien

2

71

2

71

Finland

1

0

1

0

Sverige

1

0

1

0

Förenade kungariket

2

234

1

34

3

268

Delsumma oavslutade ärenden

15

391

10

323

10

100

35

814

Totalt avbrott under 2011

70

1 722

21

911

14

117

105

2 750

Totalt avbrott under 2010

49

2 156

12

255

12

127

73

2 538

Vad gäller Eruf och Sammanhållningsfonden fattades under 2011 beslut om att avbryta 70 betalningsfrister omfattande ett totalt belopp på 1 722 miljoner euro. Betalningar verkställdes i 55 ärenden motsvarande 1 331 miljoner euro. 15 ärenden pågick fortfarande vid årets slut motsvarande ett belopp på 391 miljoner euro. Förfaranden för att ställa in utbetalningarna inleddes för tio program under 2011 och ett beslut om att ställa in utbetalningarna fattades formellt i början av 2012. Förfarandet avslutades i fyra ärenden under 2011 på grundval av åtgärder som vidtagits och rapporterades av medlemsstaterna. För de resterande fem ärendena pågick förfarandena fortfarande i slutet av året.

Vad gäller ESF fattades under 2011 beslut om att avbryta 21 betalningsfrister omfattande ett totalt belopp på 911 miljoner euro avseende programperioden 2007–2013. Betalningarna verkställdes före den 31 december 2011 i 11 ärenden till ett belopp av 588 miljoner euro. Tio ärenden, motsvarande ett belopp på 323 miljoner euro, pågår fortfarande. Ytterligare tre beslut om att ställa in utbetalningar antogs under 2011 (Spanien, Frankrike och Italien) som alla gäller perioden 2007–2013. Utbetalningarna var alltjämt inställda i dessa tre ärenden efter den 31 december 2011.

6.5   ÖVRIGA FINANSIELLA KORRIGERINGAR OCH ÅTERKRAV

ÖVRIGA FINANSIELLA KORRIGERINGAR OCH ÅTERKRAV

Denna rubrik avser finansiella korrigeringar och återkrav av felaktiga utbetalningar som gjorts på grund av misstag eller oriktigheter som upptäckts av antingen kommissionen, medlemsstaterna, Europeiska revisionsrätten eller OLAF för den del av budgeten som inte genomförs genom delad förvaltning.

Övriga finansiella korrigeringar beslutade/bekräftade under 2011

Övriga finansiella korrigeringar beslutade/bekräftade under 2011

| miljoner euro |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Europeiska flyktingfonden II | 0 | — |

miljoner euro

2011

2010

Europeiska flyktingfonden II

0

—

Övriga finansiella korrigeringar som har genomförts 2011

Övriga finansiella korrigeringar som har genomförts 2011

| miljoner euro |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Europeiska flyktingfonden II | 0 | — |

miljoner euro

2011

2010

Europeiska flyktingfonden II

0

—

Finansiella korrigeringar är en mekanism som även har börjat tillämpas inom politikområdet inrikes frågor. Det belopp finansiella korrigeringar som beslutats och genomförts 2011 uppgår till 0,4 miljoner euro och förväntas öka under de kommande åren.

Övriga återkrav som bekräftats under 2011

Övriga återkrav som bekräftats under 2011

| miljoner euro |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Övriga typer av förvaltning: |
| — | yttre åtgärder |

miljoner euro

2011

2010

Övriga typer av förvaltning:

Övriga typer av förvaltning:

—

yttre åtgärder

107

137

| — | inre politik |
| --- | --- |

—

inre politik

270

164

Totalt övriga återkrav som bekräftats

377

301

Övriga återkrav som genomfördes under 2011

Övriga återkrav som genomfördes under 2011

| miljoner euro |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Övriga typer av förvaltning: |
| — | yttre åtgärder |

miljoner euro

2011

2010

Övriga typer av förvaltning:

Övriga typer av förvaltning:

—

yttre åtgärder

77

136

| — | inre politik |
| --- | --- |

—

inre politik

268

138

Övriga återkrav som genomförts totalt

346

274

Observera att vissa belopp som tidigare rapporterats 2010 i tabellerna ovan under rubriken inre politik nu redovisas i not 6.4.4.

6.4.4

NOT 6 – BILAGA 1

NOT 6 – BILAGA 1

Totala finansiella korrigeringar och återkrav som har beslutats under 2011 för EGFJ - Uppdelning per medlemsstat

Totala finansiella korrigeringar och återkrav som har beslutats under 2011 för EGFJ - Uppdelning per medlemsstat

| miljoner euro |
| --- |
| Medlemsstat | Godkännande av räkenskaperna | Kontroll av överensstämmelsen | Deklarerade oriktigheter | Totalt 2011 | Totalt 2010 |
| Belgien | 0 | — | 9 | 9 | 4 |
| Bulgarien | 0 | 21 | 3 | 24 | 20 |
| Tjeckien | 0 | — | 1 | 1 | 1 |
| Danmark | 0 | 22 | 5 | 27 | 12 |
| Tyskland | (1) | 1 | 11 | 11 | 28 |
| Estland | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Irland | (1) | — | 8 | 8 | 7 |
| Grekland | 2 | 257 | 4 | 263 | 477 |
| Spanien | 2 | 116 | 20 | 138 | 83 |
| Frankrike | 2 | 2 | 18 | 23 | 67 |
| Italien | (58) | 80 | 49 | 71 | 78 |
| Cypern | 0 | 8 | 0 | 8 | 1 |
| Lettland | 0 | — | 1 | 1 | 0 |
| Litauen | 0 | — | 1 | 1 | 2 |
| Luxemburg | 0 | — | 0 | 0 | 1 |
| Ungern | 0 | — | 2 | 3 | 8 |
| Malta | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Nederländerna | — | 25 | 4 | 29 | 51 |
| Österrike | 0 | 1 | 3 | 5 | 2 |
| Polen | 0 | 46 | 2 | 49 | 52 |
| Portugal | 1 | 2 | 8 | 11 | 58 |
| Rumänien | 8 | 39 | 8 | 55 | 55 |
| Slovenien | 0 | — | 0 | 0 | 5 |
| Slovakien | 0 | — | 1 | 1 | 0 |
| Finland | 0 | 1 | 1 | 2 | 2 |
| Sverige | 0 | 72 | 2 | 74 | 5 |
| Förenade kungariket | (20) | 33 | 11 | 24 | 213 |
| Totala beslut | (63) | 728 | 174 | 839 | 1 233 |

miljoner euro

Medlemsstat

Godkännande av räkenskaperna

Kontroll av överensstämmelsen

Deklarerade oriktigheter

Totalt 2011

Totalt 2010

Belgien

0

—

9

9

4

Bulgarien

0

21

3

24

20

Tjeckien

0

—

1

1

1

Danmark

0

22

5

27

12

Tyskland

(1)

1

11

11

28

Estland

0

0

0

0

0

Irland

(1)

—

8

8

7

Grekland

2

257

4

263

477

Spanien

2

116

20

138

83

Frankrike

2

2

18

23

67

Italien

(58)

80

49

71

78

Cypern

0

8

0

8

1

Lettland

0

—

1

1

0

Litauen

0

—

1

1

2

Luxemburg

0

—

0

0

1

Ungern

0

—

2

3

8

Malta

0

0

0

0

0

Nederländerna

—

25

4

29

51

Österrike

0

1

3

5

2

Polen

0

46

2

49

52

Portugal

1

2

8

11

58

Rumänien

8

39

8

55

55

Slovenien

0

—

0

0

5

Slovakien

0

—

1

1

0

Finland

0

1

1

2

2

Sverige

0

72

2

74

5

Förenade kungariket

(20)

33

11

24

213

Totala beslut

(63)

728

174

839

1 233

NOT 6 – BILAGA 2

NOT 6 – BILAGA 2

Totala finansiella korrigeringar och återkrav som har genomförts under 2011 för EGFJ - Uppdelning per medlemsstat

Totala finansiella korrigeringar och återkrav som har genomförts under 2011 för EGFJ - Uppdelning per medlemsstat

| miljoner euro |
| --- |
| Medlemsstat | Godkännande av räkenskaperna och betalningar efter utsatt tidsfrist | Kontroll av överensstämmelsen | Oriktigheter som deklarerats av medlemsstaterna (återbetalning till EU) | Totalt 2011 | Totalt 2010 |
| Belgien | 0 | — | 10 | 10 | 3 |
| Bulgarien | 0 | 12 | 2 | 15 | 6 |
| Tjeckien | 0 | 1 | 1 | 2 | 1 |
| Danmark | 0 | 0 | 3 | 3 | 12 |
| Tyskland | (1) | 0 | 11 | 10 | 26 |
| Estland | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Irland | (1) | — | 6 | 5 | 5 |
| Grekland | 2 | 191 | 5 | 198 | 150 |
| Spanien | 2 | 116 | 22 | 140 | 130 |
| Frankrike | 2 | 22 | 16 | 41 | 120 |
| Italien | (58) | 41 | 60 | 44 | 33 |
| Cypern | 0 | — | 0 | 0 | 1 |
| Lettland | 0 | — | 1 | 1 | 0 |
| Litauen | 0 | 0 | 2 | 2 | 4 |
| Luxemburg | 0 | — | 0 | 0 | 1 |
| Ungern | 0 | (3) | 2 | (1) | 26 |
| Malta | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Nederländerna | — | 52 | 4 | 56 | 51 |
| Österrike | 0 | — | 1 | 1 | 3 |
| Polen | 0 | 1 | 2 | 3 | 97 |
| Portugal | 1 | 16 | 8 | 25 | 24 |
| Rumänien | 8 | 26 | 7 | 41 | 16 |
| Slovenien | 0 | 4 | 1 | 4 | 1 |
| Slovakien | 0 | — | 1 | 1 | 1 |
| Finland | 0 | — | 1 | 1 | 2 |
| Sverige | 0 | — | 2 | 2 | 5 |
| Förenade kungariket | (20) | 27 | 10 | 18 | 215 |
| Totalt genomförda | –63 | 506 | 178 | 621 | 934 |

miljoner euro

Medlemsstat

Godkännande av räkenskaperna och betalningar efter utsatt tidsfrist

Kontroll av överensstämmelsen

Oriktigheter som deklarerats av medlemsstaterna (återbetalning till EU)

Totalt 2011

Totalt 2010

Belgien

0

—

10

10

3

Bulgarien

0

12

2

15

6

Tjeckien

0

1

1

2

1

Danmark

0

0

3

3

12

Tyskland

(1)

0

11

10

26

Estland

0

—

0

0

0

Irland

(1)

—

6

5

5

Grekland

2

191

5

198

150

Spanien

2

116

22

140

130

Frankrike

2

22

16

41

120

Italien

(58)

41

60

44

33

Cypern

0

—

0

0

1

Lettland

0

—

1

1

0

Litauen

0

0

2

2

4

Luxemburg

0

—

0

0

1

Ungern

0

(3)

2

(1)

26

Malta

0

—

0

0

0

Nederländerna

—

52

4

56

51

Österrike

0

—

1

1

3

Polen

0

1

2

3

97

Portugal

1

16

8

25

24

Rumänien

8

26

7

41

16

Slovenien

0

4

1

4

1

Slovakien

0

—

1

1

1

Finland

0

—

1

1

2

Sverige

0

—

2

2

5

Förenade kungariket

(20)

27

10

18

215

Totalt genomförda

–63

506

178

621

934

NOT 6 – BILAGA 3

NOT 6 – BILAGA 3

Kumulerade belopp vid avslut av räkenskaper för EGFJ – beslutade belopp Uppdelning per medlemsstat

Kumulerade belopp vid avslut av räkenskaper för EGFJ – beslutade belopp Uppdelning per medlemsstat

| miljoner euro |
| --- |
| Medlemsstat | Avslut av räkenskaperna för EGFJ Kumulerat belopp i slutet av 2011 |
| Belgien | 33 |
| Bulgarien | 37 |
| Tjeckien | 1 |
| Danmark | 172 |
| Tyskland | 171 |
| Estland | 0 |
| Irland | 41 |
| Grekland | 2 023 |
| Spanien | 1 334 |
| Frankrike | 1 052 |
| Italien | 1 472 |
| Cypern | 10 |
| Lettland | 0 |
| Litauen | 2 |
| Luxemburg | 5 |
| Ungern | 24 |
| Malta | 0 |
| Nederländerna | 163 |
| Österrike | 7 |
| Polen | 66 |
| Portugal | 133 |
| Rumänien | 86 |
| Slovenien | 5 |
| Slovakien | 0 |
| Finland | 21 |
| Sverige | 95 |
| Förenade kungariket | 762 |
| Totala beslut | 7 717 |

miljoner euro

Medlemsstat

Avslut av räkenskaperna för EGFJ Kumulerat belopp i slutet av 2011

Belgien

33

Bulgarien

37

Tjeckien

1

Danmark

172

Tyskland

171

Estland

0

Irland

41

Grekland

2 023

Spanien

1 334

Frankrike

1 052

Italien

1 472

Cypern

10

Lettland

0

Litauen

2

Luxemburg

5

Ungern

24

Malta

0

Nederländerna

163

Österrike

7

Polen

66

Portugal

133

Rumänien

86

Slovenien

5

Slovakien

0

Finland

21

Sverige

95

Förenade kungariket

762

Totala beslut

7 717

NOT 6 – BILAGA 4

NOT 6 – BILAGA 4

Totala finansiella korrigeringar som har bekräftats under 2011 för strukturåtgärder - Uppdelning per medlemsstat

Totala finansiella korrigeringar som har bekräftats under 2011 för strukturåtgärder - Uppdelning per medlemsstat

| miljoner euro |
| --- |
| Medlemsstat | Kumulerade vid utgången av 2010 | Finansiella korrigeringar som bekräftats under 2011 | Kumulerade vid utgången av 2011 |
| Eruf | Sammanhållningsfonden | ESF | FFU/EFF | EUGFJ Utveckling | Totala år 2011 |
| 1994-1999 | 2 652 | 11 | 0 | 1 | 0 | 1 | 13 | 2 664 |
| Belgien | 5 | 0 | — | — | — | — | 0 | 5 |
| Danmark | 3 | 0 | — | — | — | — | 0 | 4 |
| Tyskland | 340 | (2) | — | — | 0 | 1 | (1) | 339 |
| Irland | 42 | 1 | — | — | — | — | 1 | 43 |
| Grekland | 528 | — | — | — | — | — | 0 | 528 |
| Spanien | 664 | — | — | 0 | — | — | 0 | 665 |
| Frankrike | 88 | 6 | — | 1 | — | — | 8 | 95 |
| Italien | 505 | 2 | — | — | — | 0 | 2 | 507 |
| Luxemburg | 5 | — | — | — | — | — | 0 | 5 |
| Nederländerna | 177 | 1 | — | — | — | — | 1 | 178 |
| Österrike | 2 | — | — | — | — | 0 | 0 | 2 |
| Portugal | 141 | — | — | — | — | 0 | 0 | 141 |
| Finland | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Sverige | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Förenade kungariket | 138 | 2 | — | — | — | 0 | 2 | 140 |
| Interreg | 10 | 0 | — | — | — | — | 0 | 10 |
| 2000-2006 | 5 965 | 411 | 17 | 9 | 3 | 0 | 440 | 6 405 |
| Belgien | 10 | 0 | — | — | — | — | 0 | 11 |
| Bulgarien | 21 | — | 1 | — | — | — | 1 | 22 |
| Tjeckien | 11 | — | 8 | — | — | — | 8 | 19 |
| Danmark | 0 | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Tyskland | 13 | 0 | — | 0 | — | 0 | 1 | 13 |
| Estland | 0 | — | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Irland | 44 | — | — | — | — | — | 0 | 44 |
| Grekland | 961 | 221 | 1 | — | — | — | 223 | 1 183 |
| Spanien | 2 865 | 104 | (5) | — | 0 | — | 98 | 2 963 |
| Frankrike | 287 | 0 | — | 0 | 1 | 0 | 2 | 288 |
| Italien | 930 | 25 | — | — | — | — | 25 | 954 |
| Cypern | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Lettland | 4 | — | — | — | — | — | 0 | 4 |
| Litauen | 2 | — | 0 | — | — | — | 0 | 2 |
| Luxemburg | 2 | 0 | | — | — | — | 0 | 2 |
| Ungern | 52 | 0 | 3 | — | — | — | 3 | 55 |
| Malta | 0 | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Nederländerna | 2 | — | — | 0 | — | — | 0 | 2 |
| Österrike | 0 | — | — | | — | — | 0 | 0 |
| Polen | 246 | 14 | 5 | 8 | — | — | 27 | 274 |
| Portugal | 157 | 40 | 4 | — | — | — | 44 | 201 |
| Rumänien | 12 | — | 0 | — | — | — | 0 | 12 |
| Slovenien | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Slovakien | 41 | 4 | 1 | — | — | — | 5 | 45 |
| Finland | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Sverige | 11 | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 11 |
| Förenade kungariket | 283 | 5 | — | — | 1 | — | 6 | 289 |
| Interreg | 10 | (2) | — | — | — | — | (2) | 8 |
| 2007-2013 | 2 | 3 | 0 | 218 | 0 | ej tillämpligt | 219 | 221 |
| Belgien | — | — | — | 0 | — | | 0 | 0 |
| Bulgarien | — | — | — | 2 | — | | 2 | 2 |
| Tjeckien | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Danmark | 0 | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Tyskland | — | — | — | 3 | — | | 3 | 3 |
| Estland | 0 | — | — | 0 | — | | 0 | 0 |
| Irland | 0 | — | — | 2 | — | | 2 | 2 |
| Grekland | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Spanien | — | — | — | 87 | — | | 85 | 85 |
| Frankrike | 0 | 0 | — | — | — | | 0 | 0 |
| Italien | — | — | — | 1 | — | | 1 | 1 |
| Cypern | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Lettland | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Litauen | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Luxemburg | 0 | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Ungern | 1 | 2 | — | 25 | — | | 27 | 27 |
| Malta | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Nederländerna | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Österrike | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Polen | 0 | — | — | 92 | — | | 92 | 92 |
| Portugal | 1 | — | — | — | — | | 0 | 1 |
| Rumänien | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Slovenien | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Slovakien | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Finland | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Sverige | — | 0 | — | — | — | | 0 | 0 |
| Förenade kungariket | — | — | — | 6 | — | | 6 | 6 |
| INTERREG | — | 0 | — | — | — | | 0 | 0 |
| Totala bekräftade | 8 619 | 424 | 17 | 227 | 3 | 1 | 673 | 9 291 |

miljoner euro

Medlemsstat

Kumulerade vid utgången av 2010

Finansiella korrigeringar som bekräftats under 2011

Kumulerade vid utgången av 2011

Eruf

Sammanhållningsfonden

ESF

FFU/EFF

EUGFJ Utveckling

Totala år 2011

1994-1999

1994-1999

2 652

2 652

11

11

0

0

1

1

0

0

1

1

13

13

2 664

2 664

Belgien

5

0

—

—

—

—

0

5

Danmark

3

0

—

—

—

—

0

4

Tyskland

340

(2)

—

—

0

1

(1)

339

Irland

42

1

—

—

—

—

1

43

Grekland

528

—

—

—

—

—

0

528

Spanien

664

—

—

0

—

—

0

665

Frankrike

88

6

—

1

—

—

8

95

Italien

505

2

—

—

—

0

2

507

Luxemburg

5

—

—

—

—

—

0

5

Nederländerna

177

1

—

—

—

—

1

178

Österrike

2

—

—

—

—

0

0

2

Portugal

141

—

—

—

—

0

0

141

Finland

1

—

—

—

—

—

0

1

Sverige

1

—

—

—

—

—

0

1

Förenade kungariket

138

2

—

—

—

0

2

140

Interreg

10

0

—

—

—

—

0

10

2000-2006

2000-2006

5 965

5 965

411

411

17

17

9

9

3

3

0

0

440

440

6 405

6 405

Belgien

10

0

—

—

—

—

0

11

Bulgarien

21

—

1

—

—

—

1

22

Tjeckien

11

—

8

—

—

—

8

19

Danmark

0

0

—

—

—

—

0

0

Tyskland

13

0

—

0

—

0

1

13

Estland

0

—

0

—

—

—

0

0

Irland

44

—

—

—

—

—

0

44

Grekland

961

221

1

—

—

—

223

1 183

Spanien

2 865

104

(5)

—

0

—

98

2 963

Frankrike

287

0

—

0

1

0

2

288

Italien

930

25

—

—

—

—

25

954

Cypern

0

—

—

—

—

—

0

0

Lettland

4

—

—

—

—

—

0

4

Litauen

2

—

0

—

—

—

0

2

Luxemburg

2

0

—

—

—

0

2

Ungern

52

0

3

—

—

—

3

55

Malta

0

—

—

—

0

—

0

0

Nederländerna

2

—

—

0

—

—

0

2

Österrike

0

—

—

—

—

0

0

Polen

246

14

5

8

—

—

27

274

Portugal

157

40

4

—

—

—

44

201

Rumänien

12

—

0

—

—

—

0

12

Slovenien

2

—

—

—

—

—

0

2

Slovakien

41

4

1

—

—

—

5

45

Finland

1

—

—

—

—

—

0

1

Sverige

11

0

—

0

—

—

0

11

Förenade kungariket

283

5

—

—

1

—

6

289

Interreg

10

(2)

—

—

—

—

(2)

8

2007-2013

2007-2013

2

2

3

3

0

0

218

218

0

0

ej tillämpligt

ej tillämpligt

219

219

221

221

Belgien

—

—

—

0

—

0

0

Bulgarien

—

—

—

2

—

2

2

Tjeckien

—

—

—

—

—

0

0

Danmark

0

—

—

—

—

0

0

Tyskland

—

—

—

3

—

3

3

Estland

0

—

—

0

—

0

0

Irland

0

—

—

2

—

2

2

Grekland

—

—

—

—

—

0

0

Spanien

—

—

—

87

—

85

85

Frankrike

0

0

—

—

—

0

0

Italien

—

—

—

1

—

1

1

Cypern

—

—

—

—

—

0

0

Lettland

—

—

—

—

—

0

0

Litauen

—

—

—

—

—

0

0

Luxemburg

0

—

—

—

—

0

0

Ungern

1

2

—

25

—

27

27

Malta

—

—

—

—

—

0

0

Nederländerna

—

—

—

—

—

0

0

Österrike

—

—

—

—

—

0

0

Polen

0

—

—

92

—

92

92

Portugal

1

—

—

—

—

0

1

Rumänien

—

—

—

—

—

0

0

Slovenien

—

—

—

—

—

0

0

Slovakien

—

—

—

—

—

0

0

Finland

—

—

—

—

—

0

0

Sverige

—

0

—

—

—

0

0

Förenade kungariket

—

—

—

6

—

6

6

INTERREG

—

0

—

—

—

0

0

Totala bekräftade

8 619

424

17

227

3

1

673

9 291

NOT 6 – BILAGA 5

NOT 6 – BILAGA 5

Totala finansiella korrigeringar som har genomförts under 2011 för Strukturåtgärder - Uppdelning per medlemsstat

Totala finansiella korrigeringar som har genomförts under 2011 för Strukturåtgärder - Uppdelning per medlemsstat

| miljoner euro |
| --- |
| Medlemsstat | Kumulerade vid utgången av 2010 | Finansiella korrigeringar som har genomförts under 2011 | Kumulerade vid utgången av 2011 |
| Eruf | Sammanhållningsfonden | ESF | FFU/EFF | EUGFJ Utveck-ling | Totalt år 2011 |
| 1994-1999 | 2 621 | 30 | 0 | 1 | 0 | 1 | 32 | 2 652 |
| Belgien | 6 | 0 | — | — | — | — | 0 | 6 |
| Danmark | 4 | 0 | — | — | — | — | 0 | 4 |
| Tyskland | 338 | (2) | — | — | 0 | 1 | (1) | 338 |
| Irland | 40 | — | — | — | — | — | 0 | 40 |
| Grekland | 525 | — | — | — | — | — | 0 | 525 |
| Spanien | 658 | — | — | 0 | — | — | 0 | 658 |
| Frankrike | 89 | 6 | — | 1 | — | — | 8 | 97 |
| Italien | 504 | 0 | — | — | — | 0 | 0 | 505 |
| Luxemburg | 5 | | — | — | — | — | 0 | 5 |
| Nederländerna | 177 | 1 | — | — | — | — | 1 | 178 |
| Österrike | 2 | — | — | — | — | 0 | 0 | 2 |
| Portugal | 141 | — | — | — | — | 0 | 0 | 141 |
| Finland | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Sverige | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Förenade kungariket | 120 | 23 | — | — | — | 0 | 23 | 144 |
| INTERREG | 9 | 0 | — | — | — | — | 0 | 9 |
| 2000-2006 | 3 480 | 387 | 115 | 19 | –90 | 0 | 432 | 3 912 |
| Belgien | 8 | 0 | — | — | — | — | 0 | 8 |
| Bulgarien | 2 | — | 9 | — | — | — | 9 | 12 |
| Tjeckien | 0 | — | 5 | — | — | — | 5 | 5 |
| Danmark | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Tyskland | 10 | 0 | — | 0 | — | 0 | 1 | 11 |
| Estland | 0 | — | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Irland | 26 | — | 1 | — | — | — | 1 | 26 |
| Grekland | 904 | 244 | 2 | — | — | — | 245 | 1 149 |
| Spanien | 1 051 | 15 | 74 | — | (90) | — | 0 | 1 051 |
| Frankrike | 248 | 1 | — | — | — | 0 | 1 | 250 |
| Italien | 768 | 62 | — | 3 | — | — | 65 | 833 |
| Cypern | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Lettland | 4 | — | — | — | — | — | 0 | 4 |
| Litauen | 1 | — | 0 | — | — | — | 0 | 1 |
| Luxemburg | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Ungern | 41 | 4 | 2 | 8 | — | — | 14 | 55 |
| Malta | 0 | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Nederländerna | 1 | — | — | 0 | — | — | 0 | 1 |
| Österrike | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Polen | 90 | 41 | 11 | 8 | — | — | 61 | 151 |
| Portugal | 113 | 4 | 5 | — | — | — | 8 | 121 |
| Rumänien | 8 | — | 3 | — | — | — | 3 | 11 |
| Slovenien | 2 | — | — | 0 | — | — | 0 | 2 |
| Slovakien | 1 | 2 | 3 | — | — | — | 4 | 6 |
| Finland | 0 | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Sverige | 11 | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 11 |
| Förenade kungariket | 188 | 13 | — | — | — | — | 13 | 201 |
| INTERREG | 0 | 1 | — | — | — | — | 1 | 1 |
| 2007-2013 | 2 | 2 | 0 | 158 | 0 | ej tillämpligt | 160 | 162 |
| Belgien | — | — | — | 0 | — | | 0 | 0 |
| Bulgarien | — | — | — | 1 | — | | 1 | 1 |
| Tjeckien | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Danmark | 0 | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Tyskland | — | — | — | 3 | — | | 3 | 3 |
| Estland | 0 | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Irland | 0 | — | — | 2 | — | | 2 | 2 |
| Grekland | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Spanien | — | — | — | 41 | — | | 41 | 41 |
| Frankrike | 0 | 0 | — | — | — | | 0 | 0 |
| Italien | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Cypern | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Lettland | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Litauen | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Luxemburg | — | — | — | 0 | — | | 0 | 0 |
| Ungern | 1 | 2 | — | 25 | — | | 27 | 28 |
| Malta | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Nederländerna | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Österrike | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Polen | 0 | — | — | 86 | — | | 86 | 86 |
| Portugal | 1 | 0 | — | 0 | — | | 0 | 1 |
| Rumänien | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Slovenien | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Slovakien | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Finland | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Sverige | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Förenade kungariket | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| INTERREG | — | 0 | — | — | — | | 0 | 0 |
| Totalt genomförda | 6 102 | 419 | 115 | 178 | (90) | 1 | 624 | 6 726 |

miljoner euro

Medlemsstat

Kumulerade vid utgången av 2010

Finansiella korrigeringar som har genomförts under 2011

Kumulerade vid utgången av 2011

Eruf

Sammanhållningsfonden

ESF

FFU/EFF

EUGFJ Utveck-ling

Totalt år 2011

1994-1999

1994-1999

2 621

2 621

30

30

0

0

1

1

0

0

1

1

32

32

2 652

2 652

Belgien

6

0

—

—

—

—

0

6

Danmark

4

0

—

—

—

—

0

4

Tyskland

338

(2)

—

—

0

1

(1)

338

Irland

40

—

—

—

—

—

0

40

Grekland

525

—

—

—

—

—

0

525

Spanien

658

—

—

0

—

—

0

658

Frankrike

89

6

—

1

—

—

8

97

Italien

504

0

—

—

—

0

0

505

Luxemburg

5

—

—

—

—

0

5

Nederländerna

177

1

—

—

—

—

1

178

Österrike

2

—

—

—

—

0

0

2

Portugal

141

—

—

—

—

0

0

141

Finland

1

—

—

—

—

—

0

1

Sverige

1

—

—

—

—

—

0

1

Förenade kungariket

120

23

—

—

—

0

23

144

INTERREG

9

0

—

—

—

—

0

9

2000-2006

2000-2006

3 480

3 480

387

387

115

115

19

19

–90

–90

0

0

432

432

3 912

3 912

Belgien

8

0

—

—

—

—

0

8

Bulgarien

2

—

9

—

—

—

9

12

Tjeckien

0

—

5

—

—

—

5

5

Danmark

0

—

—

—

—

—

0

0

Tyskland

10

0

—

0

—

0

1

11

Estland

0

—

0

—

—

—

0

0

Irland

26

—

1

—

—

—

1

26

Grekland

904

244

2

—

—

—

245

1 149

Spanien

1 051

15

74

—

(90)

—

0

1 051

Frankrike

248

1

—

—

—

0

1

250

Italien

768

62

—

3

—

—

65

833

Cypern

0

—

—

—

—

—

0

0

Lettland

4

—

—

—

—

—

0

4

Litauen

1

—

0

—

—

—

0

1

Luxemburg

2

—

—

—

—

—

0

2

Ungern

41

4

2

8

—

—

14

55

Malta

0

—

—

—

0

—

0

0

Nederländerna

1

—

—

0

—

—

0

1

Österrike

0

—

—

—

—

—

0

0

Polen

90

41

11

8

—

—

61

151

Portugal

113

4

5

—

—

—

8

121

Rumänien

8

—

3

—

—

—

3

11

Slovenien

2

—

—

0

—

—

0

2

Slovakien

1

2

3

—

—

—

4

6

Finland

0

0

—

—

—

—

0

0

Sverige

11

0

—

0

—

—

0

11

Förenade kungariket

188

13

—

—

—

—

13

201

INTERREG

0

1

—

—

—

—

1

1

2007-2013

2007-2013

2

2

2

2

0

0

158

158

0

0

ej tillämpligt

ej tillämpligt

160

160

162

162

Belgien

—

—

—

0

—

0

0

Bulgarien

—

—

—

1

—

1

1

Tjeckien

—

—

—

—

—

0

0

Danmark

0

—

—

—

—

0

0

Tyskland

—

—

—

3

—

3

3

Estland

0

—

—

—

—

0

0

Irland

0

—

—

2

—

2

2

Grekland

—

—

—

—

—

0

0

Spanien

—

—

—

41

—

41

41

Frankrike

0

0

—

—

—

0

0

Italien

—

—

—

—

—

0

0

Cypern

—

—

—

—

—

0

0

Lettland

—

—

—

—

—

0

0

Litauen

—

—

—

—

—

0

0

Luxemburg

—

—

—

0

—

0

0

Ungern

1

2

—

25

—

27

28

Malta

—

—

—

—

—

0

0

Nederländerna

—

—

—

—

—

0

0

Österrike

—

—

—

—

—

0

0

Polen

0

—

—

86

—

86

86

Portugal

1

0

—

0

—

0

1

Rumänien

—

—

—

—

—

0

0

Slovenien

—

—

—

—

—

0

0

Slovakien

—

—

—

—

—

0

0

Finland

—

—

—

—

—

0

0

Sverige

—

—

—

—

—

0

0

Förenade kungariket

—

—

—

—

—

0

0

INTERREG

—

0

—

—

—

0

0

Totalt genomförda

6 102

419

115

178

(90)

1

624

6 726

7.   EU:S UPP- OCH UTLÅNINGSVERKSAMHET

Denna not innehåller information som tidigare redovisats under not 2, Noter till balansräkningen.

2

7.1   UPP- OCH UTLÅNINGSVERKSAMHETEN - ÖVERSIKT

UPP- OCH UTLÅNINGSVERKSAMHETEN - ÖVERSIKT

Bokfört värde per den 31.12.2011

Bokfört värde per den 31.12.2011

| miljoner euro |
| --- |
| | EFSM | Betalningsbalans-stöd | Makroekonomiskt stöd | Euratom | EKSG | Totalt |
| Lån (se not 2.5) | 28 344 | 11 625 | 595 | 451 | 266 | 41 281 |
| Upplåning (not 2.16) | 28 344 | 11 625 | 595 | 451 | 236 | 41 251 |
| Ovanstående belopp utgör bokförda värden, medan tabellerna nedan redovisar det nominella värdet. |

miljoner euro

EFSM

Betalningsbalans-stöd

Makroekonomiskt stöd

Euratom

EKSG

Totalt

Lån (se not 2.5)

28 344

11 625

595

451

266

41 281

41 281

Upplåning (not 2.16)

28 344

11 625

595

451

236

41 251

41 251

Ovanstående belopp utgör bokförda värden, medan tabellerna nedan redovisar det nominella värdet.

Europeiska unionen har genom EU-fördraget befogenhet att anta upplåningsprogram för att anskaffa de ekonomiska resurser som krävs för att fullgöra sina uppdrag. Europeiska kommissionen handhar för närvarande, på EU:s vägnar, tre huvudprogram genom vilka lån får beviljas och finansierar dessa genom att emittera skuldinstrument på kapitalmarknaderna eller hos finansinstitut:

| 1. | Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM): Stöd till medlemsstater i euroområdet, upp till ca 60 miljarder euro (28,3 miljarder euro utestående vid årets slut) |
| --- | --- |

1.

Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM): Stöd till medlemsstater i euroområdet, upp till ca 60 miljarder euro (28,3 miljarder euro utestående vid årets slut)

EFSM

| 2. | Betalningsbalansstöd: till medlemsstater som ännu inte har antagit euron. Upp till 50 miljarder euro (11,6 miljarder euro utestående vid årets slut) |
| --- | --- |

2.

Betalningsbalansstöd: till medlemsstater som ännu inte har antagit euron. Upp till 50 miljarder euro (11,6 miljarder euro utestående vid årets slut)

Betalningsbalansstöd

| 3. | Makroekonomiskt stöd: Finansiella stödprogram till förmån för länder som inte är medlemmar i EU (595 miljoner euro utestående vid årets slut) |
| --- | --- |

3.

Makroekonomiskt stöd: Finansiella stödprogram till förmån för länder som inte är medlemmar i EU (595 miljoner euro utestående vid årets slut)

Makroekonomiskt stöd:

De viktigaste punkterna eller särdragen för dessa tre instrument är följande:

| — | EU:s upplåning sker på kapitalmarknaderna eller hos finansinstitut och inte från budgeten, eftersom EU inte får ta lån för att finansiera sina ordinarie budgetutgifter eller ett budgetunderskott. |
| --- | --- |

—

EU:s upplåning sker på kapitalmarknaderna eller hos finansinstitut och inte från budgeten, eftersom EU inte får ta lån för att finansiera sina ordinarie budgetutgifter eller ett budgetunderskott.

| — | Storleken på upplåningen varierar från små privata placeringar som omfattar enkel- eller dubbelsiffriga miljonbelopp till insatser av benchmark-storlek inom ramen för betalningsbalanslån och EFSM. |
| --- | --- |

—

Storleken på upplåningen varierar från små privata placeringar som omfattar enkel- eller dubbelsiffriga miljonbelopp till insatser av benchmark-storlek inom ramen för betalningsbalanslån och EFSM.

| — | De anskaffade medlen lånas direkt ut (back-to-back) till det mottagande landet, dvs. med samma kupong, löptid och belopp. Trots användningen av back-to-back-metoder är det EU som är förpliktat att stå för skuldbetalningen för obligationen, vilket ska säkerställa att alla obligationsbetalningar sker i tid. Därför måste mottagare av betalningsbalanslån deponera återbetalningarna sju dagar före förfallodagen och EFSM-stödmottagare 14 dagar i förväg, för att kommissionen ska få den frist som behövs för att alltid säkerställa att betalningarna sker i tid. |
| --- | --- |

—

De anskaffade medlen lånas direkt ut (back-to-back) till det mottagande landet, dvs. med samma kupong, löptid och belopp. Trots användningen av back-to-back-metoder är det EU som är förpliktat att stå för skuldbetalningen för obligationen, vilket ska säkerställa att alla obligationsbetalningar sker i tid. Därför måste mottagare av betalningsbalanslån deponera återbetalningarna sju dagar före förfallodagen och EFSM-stödmottagare 14 dagar i förväg, för att kommissionen ska få den frist som behövs för att alltid säkerställa att betalningarna sker i tid.

| — | För varje lands program fastställer rådet och kommissionen i ett beslut totalt belopp, delbetalningar samt lånepaketets längsta genomsnittliga löptid. Kommissionen och det stödmottagande landet enas därefter om låne-/bidragsbestämmelserna, bl.a. delbetalningar och utbetalning av trancher. Dessutom är alla delbetalningar av lånet utom den första avhängiga strikta villkor, med överenskomna bestämmelser och villkor liknande dem för IMF-stöd, inom ramen för ett gemensamt ekonomiskt stöd från EU/IMF, som är en annan faktor som påverkar tidtabellen för finansieringen. |
| --- | --- |

—

För varje lands program fastställer rådet och kommissionen i ett beslut totalt belopp, delbetalningar samt lånepaketets längsta genomsnittliga löptid. Kommissionen och det stödmottagande landet enas därefter om låne-/bidragsbestämmelserna, bl.a. delbetalningar och utbetalning av trancher. Dessutom är alla delbetalningar av lånet utom den första avhängiga strikta villkor, med överenskomna bestämmelser och villkor liknande dem för IMF-stöd, inom ramen för ett gemensamt ekonomiskt stöd från EU/IMF, som är en annan faktor som påverkar tidtabellen för finansieringen.

| — | Detta innebär att tidtabellen och löptiderna för emitteringen är beroende av EU:s relaterade utlåningsverksamhet. |
| --- | --- |

—

Detta innebär att tidtabellen och löptiderna för emitteringen är beroende av EU:s relaterade utlåningsverksamhet.

| — | Finansieringsbeloppen anges enbart i euro och löptiden är mellan 5 och 30 år. |
| --- | --- |

—

Finansieringsbeloppen anges enbart i euro och löptiden är mellan 5 och 30 år.

| — | Upplåningen utgör direkta och ovillkorliga skyldigheter för EU och garanteras av de 27 medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Upplåningen utgör direkta och ovillkorliga skyldigheter för EU och garanteras av de 27 medlemsstaterna.

| — | Om ett mottagarland inte skulle ställa in sina betalningar fortsätter skuldbetalningen med medel från kommissionens tillgängliga bank- och kassabalans. Om detta inte är möjligt anskaffar kommissionen de medel som behövs från medlemsstaterna. EU:s medlemsstater är enligt EU:s lagstiftning om egna medel (artikel 12 i rådets förordning nr 1150/2000) juridiskt skyldiga att se till att tillräckliga medel finns för att uppfylla EU:s åtaganden. Riskkapitalinvesterarna är således bara exponerade för kreditrisk gentemot EU och inte gentemot mottagarna av de finansierade lånen. |
| --- | --- |

—

Om ett mottagarland inte skulle ställa in sina betalningar fortsätter skuldbetalningen med medel från kommissionens tillgängliga bank- och kassabalans. Om detta inte är möjligt anskaffar kommissionen de medel som behövs från medlemsstaterna. EU:s medlemsstater är enligt EU:s lagstiftning om egna medel (artikel 12 i rådets förordning nr 1150/2000) juridiskt skyldiga att se till att tillräckliga medel finns för att uppfylla EU:s åtaganden. Riskkapitalinvesterarna är således bara exponerade för kreditrisk gentemot EU och inte gentemot mottagarna av de finansierade lånen.

| — | ”Back-to-back”-utlåning säkerställer att EU-budgeten inte utsätts för några ränte- eller valutarisker. |
| --- | --- |

—

”Back-to-back”-utlåning säkerställer att EU-budgeten inte utsätts för några ränte- eller valutarisker.

Dessutom lånar den juridiska personen Euratom (företrädd av kommissionen) upp medel för utlåning till länder både inom och utanför EU för att finansiera projekt som har att göra med energiinstallationer. Slutligen har Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) under avveckling på balansdagen ett lån, beviljat med upplånade medel och fortfarande utestående, för ett nominellt belopp av 46 miljoner euro. Detta lån beviljades ett offentligt företag baserat i Frankrike. EKSG:s låneportfölj innehåller även lån från egna medel till tjänstemän vid EU-institutioner hämtade från tidigare pensionsfonden för EKSG under avveckling.

Euratom

Närmare information om vart och ett av dessa instrument anges nedan. De effektiva räntesatserna (uttryckta som räntespann) redovisas i nedanstående tabell:

| Lån | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| --- | --- | --- |
| EFSM | 2,375 %-3,50 % | ej tillämpligt |
| Betalningsbalansstöd | 2,375 %-3,625 % | 2,375 %-3,625 % |
| Makroekonomiskt bistånd | 1,58513 %-4,54 % | 0,99 %-4,54 % |
| Euratom | 1,067 %-5,76 % | 0,96313 %-5,76 % |
| EKSG under avveckling | 1,158 %-5,8103 % | 0,556 %-5,8103 % |

Lån

31.12.2011

31.12.2010

EFSM

2,375 %-3,50 %

ej tillämpligt

Betalningsbalansstöd

2,375 %-3,625 %

2,375 %-3,625 %

Makroekonomiskt bistånd

1,58513 %-4,54 %

0,99 %-4,54 %

Euratom

1,067 %-5,76 %

0,96313 %-5,76 %

EKSG under avveckling

1,158 %-5,8103 %

0,556 %-5,8103 %

| Upplåning | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| --- | --- | --- |
| EFSM | 2,375 %-3,50 % | ej tillämpligt |
| Betalningsbalansstöd | 2,375 %-3,625 % | 2,375 %-3,625 % |
| Makroekonomiskt stöd (MFA) | 1,58513 %-4,54 % | 0,99 %-4,54 % |
| Euratom | 0,867 %-5,6775 % | 0,7613 %-5,6775 % |
| EKSG under avveckling | 1,158 %-9,2714 % | 0,556 %-9,2714 % |

Upplåning

31.12.2011

31.12.2010

EFSM

2,375 %-3,50 %

ej tillämpligt

Betalningsbalansstöd

2,375 %-3,625 %

2,375 %-3,625 %

Makroekonomiskt stöd (MFA)

1,58513 %-4,54 %

0,99 %-4,54 %

Euratom

0,867 %-5,6775 %

0,7613 %-5,6775 %

EKSG under avveckling

1,158 %-9,2714 %

0,556 %-9,2714 %

7.2   EFSM

EFSM

EFSM NOMINELLT VÄRDE

EFSM NOMINELLT VÄRDE

| miljoner euro |
| --- |
| | Irland | Portugal | Totalt |
| Totala beviljade lån | 22 500 | 26 000 | 48 500 |
| Utbetalade lån per den 31.12.2011 | 13 900 | 14 100 | 28 000 |
| återbetalade lån per den 31.12.2011 | 0 | 0 | 0 |
| Utestående lån per den 31.12.2011 | 13 900 | 14 100 | 28 000 |
| Outnyttjade belopp per den 31.12.2011 | 8 600 | 11 900 | 20 500 |
| En tabell över återbetalningsplanen för dessa lån återfinns i slutet av denna not. |

miljoner euro

Irland

Portugal

Totalt

Totala beviljade lån

Totala beviljade lån

22 500

26 000

48 500

Utbetalade lån per den 31.12.2011

13 900

14 100

28 000

återbetalade lån per den 31.12.2011

0

0

0

Utestående lån per den 31.12.2011

Utestående lån per den 31.12.2011

13 900

13 900

14 100

14 100

28 000

28 000

Outnyttjade belopp per den 31.12.2011

8 600

11 900

20 500

En tabell över återbetalningsplanen för dessa lån återfinns i slutet av denna not.

Den 11 maj 2010 inrättade rådet en europeisk finansiell stabiliseringsmekanism för att bevara den finansiella stabiliteten i EU (rådets förordning (EU) nr 407/2010). Mekanismen bygger på artikel 122.2 i fördraget och gör det möjligt att bevilja finansiellt stöd till en medlemsstat som befinner sig i svårigheter eller allvarligt hotas av stora svårigheter till följd av exceptionella händelser utanför dess kontroll. Biståndet kan utgöras av lån eller kreditlinor. Kommissionen lånar i EU:s namn upp medel på kapitalmarknaderna eller hos finansinstitut och lånar ut medlen till den mottagande medlemsstaten. För varje land som mottar EFSM-lån görs kvartalsvisa bedömningar av om landet uppfyller de politiska villkoren innan nästa delutbetalning verkställs.

Genom Ekofinrådets slutsatser av den 9 maj 2010 begränsas mekanismen till 60 miljarder euro, men den lagstadgade gränsen anges i artikel 2.2 i förordning nr 407/2010, som begränsar det utestående beloppet av lån eller kreditlinjer till den tillgängliga marginalen under taket för egna medel. Upplåning med anknytning till lån som utbetalats inom ramen för EFSM garanteras genom EU-budgeten - vilket innebär att budgeten den 31 december 2011 är exponerad för en maximal riskerna på 28 344 miljoner euro för dessa lån (varvid 28 miljarder euro ovan är det nominella värdet). Eftersom upplåningen inom ramen för EFSM garanteras genom EU-budgeten granskar Europaparlamentet kommissionens EFSM-åtgärder och utövar kontroll inom ramen för budgetförfarandet och förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet.

Rådet beslutade i december 2010 om ett lån till Irland på högst 22,5 miljarder euro, och i maj 2011 om ett lån till Portugal på högst 26 miljarder euro. I de ursprungliga genomförandebesluten fastställdes en ränta med en marginal som innebar att villkoren liknar dem som gäller för IMF-stöd. I och med rådets genomförandebeslut nr 682/2011 och 683/2011 av den 11 oktober 2011 sänkte rådet räntemarginalen retroaktivt och förlängde den maximala genomsnittliga löptiden från 7,5 år till 12,5 år och löptiden för enskilda trancher till upp till 30 år.

I januari 2012 utbetalades ytterligare 1,5 miljarder euro till både Irland och Portugal (30 års löptid). Ytterligare 3 miljarder euro utbetalades till Irland i mars (20 års löptid). 1,8 miljarder euro och 2,7 miljarder euro utbetalades till Portugal i april och maj (26 och 10 års löptid). 2,3 miljarder euro utbetalades till Irland i juli (16 års löptid). Inom ramen för EFSM har EU för avsikt att emittera ytterligare obligationer 2012 på totalt 3 miljarder euro för lån till Irland och Portugal.

7.3   BETALNINGSBALANS

BETALNINGSBALANS

Betalningsbalansfaciliteten är ett policybaserat finansiellt instrument som har aktiverats på nytt för att ge medelfristigt finansiellt stöd till medlemsstater i Europeiska unionen under den nuvarande ekonomiska och finansiella krisen. Det gör det möjligt att bevilja lån till medlemsstater som har drabbats av svårigheter eller allvarligt hotas av svårigheter avseende betalningsbalansen eller kapitalbalansen. Endast de medlemsstater som inte har antagit euron kan komma i åtnjutande av detta instrument. Det maximala lånebelopp (utestående belopp) som kan beviljas är 50 miljarder euro. Upplåning med anknytning till dessa lån garanteras genom EU-budgeten - vilket innebär att budgeten den 31 december 2011 var exponerad för en maximal risk på 11 625 miljoner euro för dessa lån (11,4 miljarder euro nedan utgör det nominella värdet).

BETALNINGSBALANS NOMINELLT VÄRDE

BETALNINGSBALANS NOMINELLT VÄRDE

| miljoner euro |
| --- |
| | Ungern | Lettland | Rumänien | Totalt |
| Utbetalat 2008: | 2 000 | — | — | 2 000 |
| Utbetalat 2009: | 3 500 | 2 200 | 1 500 | 7 200 |
| Utbetalat 2010: | — | 700 | 2 150 | 2 850 |
| Utbetalat 2011: | — | — | 1 350 | 1 350 |
| Lån utbetalade per den 31.12.2011 | 5 500 | 2 900 | 5 000 | 13 400 |
| Lån återbetalade per den 31.12.2011 | (2 000) | — | — | (2 000) |
| Utestående belopp per den 31.12.2011 | 3 500 | 2 900 | 5 000 | 11 400 |
| Totala beviljade lån | 6 500 | 3 100 | 6 400 | 16 000 |
| Outnyttjade belopp per den 31.12.2011 | 0 | 200 | 1 400 | 1 600 |
| En tabell över återbetalningsplanen för dessa lån återfinns i slutet av denna not. |

miljoner euro

Ungern

Lettland

Rumänien

Totalt

Utbetalat 2008:

2 000

—

—

2 000

Utbetalat 2009:

3 500

2 200

1 500

7 200

Utbetalat 2010:

—

700

2 150

2 850

Utbetalat 2011:

—

—

1 350

1 350

Lån utbetalade per den 31.12.2011

5 500

2 900

5 000

13 400

Lån återbetalade per den 31.12.2011

(2 000)

—

—

(2 000)

Utestående belopp per den 31.12.2011

Utestående belopp per den 31.12.2011

3 500

3 500

2 900

2 900

5 000

5 000

11 400

11 400

Totala beviljade lån

6 500

3 100

6 400

16 000

Outnyttjade belopp per den 31.12.2011

0

200

1 400

1 600

En tabell över återbetalningsplanen för dessa lån återfinns i slutet av denna not.

Mellan november 2008 och utgången av 2011 beviljades lån på 16 miljarder euro till Ungern, Lettland och Rumänien, varav 13,4 miljarder euro hade utbetalats vid utgången av 2011. Noteras bör att betalningsbalansstödprogrammet för Ungern löpte ut i november 2010 (med 1 miljard euro outnyttjade) och en första återbetalning på 2 miljarder euro togs emot som planerat i december 2011. Lettland hade fortfarande 200 miljoner euro i outnyttjade medel som var tillgängliga i slutet av 2011, men rätten att göra bruk av detta belopp löpte oanvänd ut i januari 2012. Hela den nya facilitet som beviljats Rumänien (nedan) var även den outnyttjad vid årets slut.

I februari 2011 begärde Rumänien en uppföljning av det förebyggande programmet för finansiellt stöd inom ramen för systemet för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans för att få igång den ekonomiska tillväxten. Den 12 maj 2011 beslutade rådet att tillhandahålla förebyggande betalningsbalansstöd till Rumänien på upp till 1,4 miljarder euro (rådets beslut 2011/288/EU). För närvarande har inte Rumänien för avsikt att begära någon delbetalning från det förebyggande programmet för finansiellt stöd eftersom beloppen endast kommer att begäras vid oförutsedda försämringar av den ekonomiska och finansiella situationen som beror på faktorer utanför de rumänska myndigheternas kontroll, och som leder till akuta finansieringsbehov. Om det finansiella stödet beviljas, tillhandahålls det i form av lån med en löptid på högst sju år.

7.4   MFA, EURATOM OCH EKSG UNDER AVVECKLING

MFA, EURATOM OCH EKSG UNDER AVVECKLING

MFA (makroekonomiskt bistånd) är ett policybaserat finansiellt instrument som består av obundet och obestämt betalningsbalans- eller budgetstöd till partnerländer utanför EU som ligger geografiskt nära EU:s territorium. Det omfattar medel- eller långfristiga lån eller bidrag eller en lämplig kombination av bådadera och kompletterar vanligen finansiering som ges inom ramen för ett IMF-stött justerings- eller reformprogram. Den 31 december 2011 hade kommissionen ingått låneavtal på ytterligare 239 miljoner, som ännu inte nyttjats av den andra parten innan årets slut. Kommissionen har inte tagit emot några garantier från tredje part för dessa lån, men garantifonden har ställt säkerheter för lånen (se not 2.4).

MFA

2.4

Euratom är en juridisk enhet inom Europeiska unionen som företräds av Europeiska kommissionen. Euratomlån till medlemsstater beviljas för att finansiera investeringsprojekt i medlemsstaterna i anslutning till industriell produktion av elektricitet i kärnkraftsanläggningar och till industriella bränslecykelinstallationer. Euratomlån till stater utanför EU beviljas för att förbättra säkerhets- och effektivitetsnivån vid kärnkraftsanläggningar och sådana installationer i kärnbränslecykeln som är i drift eller under byggnation. Garantier från tredje parter på 447 miljoner euro (2010: 466 miljoner euro) har mottagits för att täcka dessa lån.

Euratom

EKSG-lån omfattar bl.a. lån som beviljas av EKSG under avveckling från upplånade medel i enlighet med artiklarna 54 och 56 i EKSG-fördraget samt tre onoterade skuldebrev som emitterats av Europeiska investeringsbanken (EIB) för att täcka förlusterna för en försumlig gäldenär. Dessa värdepapper kommer att hållas till den slutliga förfallodagen (2017 och 2019) för att täcka återbetalningen av motsvarande lån. Ändringarna av de redovisade värdena motsvarar ändringen i upplupen ränta plus årets betalda premier och de transaktionskostnader som uppstått vid upptagandet, beräknade i enlighet med effektivräntemetoden.

EKSG-lån

7.5   MELLANSTATLIGA FINANSIELLA STABILITETSMEKANISMER

MELLANSTATLIGA FINANSIELLA STABILITETSMEKANISMER

7.5.1   
  Europeiska finansiella stabiliseringsinstrumentet (EFSF)

Europeiska finansiella stabiliseringsinstrumentet (EFSF)

Den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) inrättades av medlemsstaterna i euroområdet efter de beslut som rådet (Ecofin) fattade den 9 maj 2010. Dess uppdrag är att bevara den finansiella stabiliteten i Europa genom att bevilja finansiellt stöd till medlemsstater i euroområdet. EFSF förväntas i enlighet med ramavtalet inte längre vara tillgängligt för nyutlåning efter den 1 juli 2013. I enlighet med en överenskommelse mellan euroområdets stats- och regeringschefer i juli 2011 får EFSF använda följande instrument kopplade till lämpliga villkor:

| — | Ge lån till länder med finansiella svårigheter |
| --- | --- |

—

Ge lån till länder med finansiella svårigheter

| — | Intervenera på de primära och sekundära skuldmarknaderna. Ingripanden på sekundärmarknaden sker endast på grundval av en ECB-analys som fastställer att exceptionella finansmarknadsförhållandena råder och risker föreligger för den finansiella stabiliteten |
| --- | --- |

—

Intervenera på de primära och sekundära skuldmarknaderna. Ingripanden på sekundärmarknaden sker endast på grundval av en ECB-analys som fastställer att exceptionella finansmarknadsförhållandena råder och risker föreligger för den finansiella stabiliteten

| — | Agera på grundval av ett förebyggande program. |
| --- | --- |

—

Agera på grundval av ett förebyggande program.

| — | Finansiera rekapitaliseringar av finansinstitut genom lån till stater. |
| --- | --- |

—

Finansiera rekapitaliseringar av finansinstitut genom lån till stater.

| — | Tillhandahålla certifikat om partiellt skydd parallellt med nya emitteringar som görs av utsatta medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla certifikat om partiellt skydd parallellt med nya emitteringar som görs av utsatta medlemsstater.

För att fullgöra sina uppdrag emitterar EFSF obligationer eller andra skuldförbindelser på kapitalmarknaderna. Den stöds genom garantiåtaganden från de 17 medlemsstaterna i euroområdet med totalt 780 miljarder euro och har en utlåningskapacitet på 440 miljarder euro. Instrumentet garanteras inte genom EU:s budget. EFSF är en Luxemburg-registrerat affärsföretag som ägs av medlemsstaterna i euroområdet utanför EU-fördraget ram och är således inte ett EU-organ och helt skilt från och okonsoliderat i unionens räkenskaper. Det har följaktligen inte någon inverkan på EU:s räkenskaper, utöver eventuella intäkter från sanktioner enligt vad som beskrivs nedan. EFSF är föremål för lagstadgad revision av externa revisorer enligt luxemburgska lagbestämmelser om revision.

Kommissionen har ansvaret för att förhandla fram de politiska villkor som ska knytas till det ekonomiska stödet och för övervakningen av efterlevnaden av dessa villkor. Varje land som erhåller finansiellt stöd från EFSF blir föremål för regelbundna utvärderingar av hur väl de politiska villkoren uppfyllts innan ännu en delbetalning betalas ut. Villkoren kan utgöras av allt från makroekonomiska saneringsprogram (för ordinarie lån) till att på förhand fastställda urvalskriterier fortlöpande måste iakttas (för förebyggande stöd). I princip förhandlar kommissionen, i samarbete med ECB, fram ett samförståndsavtal med den berörda medlemsstaten inom euroområdet som ingående räknar upp de villkor som är knutna till det finansiella stödet. Innehållet i samförståndsavtalet ska avspegla hur allvarliga de svagheter som ska åtgärdas är och det valda ekonomiska stödinstrumentet.

Parallellt med EFSM-lånen till Irland och Portugal initierades en lånefacilitet från EFSF med en sammanlagd nettoutbetalning på 17,7 miljarder euro för Irland och 26 miljarder euro för Portugal (vid sidan av stöd från Internationella valutafonden på 19,5 miljarder särskilda dragningsrätter (cirka 22,5 miljarder euro på grundval av den kurs som gäller vid tidpunkten för avtalet) respektive 23,7 miljarder särskilda dragningsrätter (cirka 26 miljarder euro) inom ramen för en utvidgad finansieringsfacilitet.

I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning nr 1173/2011 kan sanktioner införas i form av böter för medlemsstater som har euron som valuta. Dessa böter, som utgör 0,2 % av berörd medlemsstatens BNP under det föregående året, kan åläggas medlemsstaten om den underlåtit att vidta lämpliga åtgärder för att korrigera ett alltför stort budgetunderskott, eller om statistiken har manipulerats. På samma sätt innehåller rådets förordning 1174/2011 om makroekonomiska obalanser föreskrifter om årliga böter på 0,1 % av BNP för euroområdets medlemsstater i de fall där en medlemsstat inte har vidtagit nödvändiga korrigerande åtgärder eller om en otillräcklig korrigeringsplan har lämnats in. Genom förordning nr 1177/2011 aktualiserades förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott. I denna aktualiserade förordning föreskrivs också möjligheten att ålägga euroområdets medlemsstater böter (motsvarande 0,2 % av BNP inklusive en rörlig del). I enlighet med alla tre förordningar ska eventuella böter som kommissionen uppbär vidarebefordras till EFSF, eller dess efterföljare. För närvarande föreskrivs att eventuella böter ska passera via EU:s budget och sedan överföras till EFSF. Detta innebär att dessa medel skulle redovisas både som intäkt och kostnad i budgeten och därför inte ha någon inverkan på de totala budgetresultatet. De skulle heller inte ha någon inverkan på det ekonomiska resultat som anges i EU:s årsredovisningar.

7.5.2   
  Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM)

Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM)

Europeiska rådet enades den 17 december 2010 om behovet av att medlemsstaterna i euroområdet inrättar en permanent stabilitetsmekanism. Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) är en mellanstatlig organisation enligt internationell rätt, som inte omfattas av EU-fördraget. ESM-fördraget undertecknades av de 17 medlemsstaterna i euroområdet den 2 februari 2012 och genomgår för närvarande ratificeringsförfaranden i de deltagande medlemsstaterna innan den kan börja gälla. ESM kommer slutligen att ta hand om de uppgifter som i dagsläget utförs av EFSF och EFSM, dvs. att bevilja finansiellt stöd till medlemsstater i euroområdet när så behövs. Alla de tre mekanismerna kommer dock att överlappa varandra under en period, men lån som redan beviljats inom ramen för EFSM kommer att fortsatt att betalas ut och återbetalas enligt EFSM:s regler, varför där aktuella upplåningen fortfarande kommer att garanteras av genom EU:s budget och även fortsättningsvis kommer att tas upp i EU:s balansräkning. Inrättandet av ESM kommer således inte att påverka EFSM:s nuvarande åtaganden. Noteras måste också att EU:s budget inte kommer arr garantera ESM:s upplåning.

ESM kommer att vila på en solid kapitalstruktur, med ett sammanlagt tecknat kapital på 700 miljarder euro, varav 80 miljarder euro i form av inbetalat kapital från medlemsstaterna i euroområdet. Med ett sådant kapital bör utlåningskapaciteten princip uppgå till 500 miljarder euro. Nyligen utvärderades om den kombinerade kapaciteten med EFSF är lämplig. Den 30 mars enades Eurogruppen om att höja EFSF:s/ESM:s kumulativa utlåningstak till 700 miljarder euro, och tillåta att båda mekanismer samexistera fram till den 30 juni 2013. Revisionsrutinerna gällande ESM har tagits fram med de högre revisionsorganen, och en extern och oberoende revision samt en granskning av en oberoende revisorskommitté kommer att genomföras.

Det stöd som tillhandahållits inom ramen för ESM kommer att vara villkorat på ett sätt som är anpassat till det stödinstrument som valts. Lånen till mottagande medlemsstater kommer att vara knutna till villkor om att en strikt ekonomiskt och finanspolitiskt saneringsprogram ska genomföras, i linje med gällande ordningar. Eftersom denna mekanism kommer att ha en egen rättslig status och finansieras direkt av medlemsstaterna i euroområdet är det inte ett EU-organ och påverkar varken EU:s räkenskaper eller EU:s budget, bortsett från eventuella inkomster från sanktioner enligt nedan. Kommissionen kommer att ansvara för förhandlingarna om de politiska villkor som ska knytas till det finansiella stödet och övervakningen av efterlevnaden av dessa villkor (liksom för EFSF ovan). Varje land som erhåller finansiellt stöd från ESM kommer att bli föremål för regelbundna utvärderingar angående hur väl de politiska villkoren uppfyllts innan ännu en delbetalning betalas ut.

Såsom anges ovan kommer böter som uppburits i enlighet med förordningarna nr 1173/2011, 1174/2011 och 1177/2011 att gå via EU:s budget och överföras till ESM när EFSF inte längre är verksamt. Dessutom stadgas i fördraget om stabilitet, samordning och styrning som undertecknats av 25 medlemsstater (alla utom Förenade kungariket och Tjeckien) om vite för en fördragsslutande part om denna medlemsstat inte har vidtagit nödvändiga åtgärder för att åtgärda en överträdelse av underskottskriteriet. De viten som utdöms (som inte får överstiga 0,1 % av BNP) kommer att betalas till ESM när de rör en medlemsstat euroområdet (dvs. utan följder för EU:s budgetutfall, som med EFSF ovan) eller till EU:s budget för medlemsstater utanför euroområdet – se artikel 8.2 i fördraget. I det senare fallet blir sanktionsbeloppet en inkomst i EU:s budget och redovisas i bokföringen.

Återbetalningsplan för utestående EFSM- och betalningsbalanslån per den 17 juli 2012

Återbetalningsplan för utestående EFSM- och betalningsbalanslån per den 17 juli 2012

| miljarder euro |
| --- |
| Lån/land | Del-betalning | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2021 | 2022 | 2025 | 2026 | 2028 | 2032 | 2038 | 2042 | Totalt |
| Betalningsbalansstöd |
| Ungern | 2dra | 2,0 | | | | | | | | | | | | | | |
| | 3dje | | | | 1,5 | | | | | | | | | | | |
| Lettland | 1sta | 1,0 | | | | | | | | | | | | | | |
| | 2dra | | 1,2 | | | | | | | | | | | | | |
| | 3dje | | | | | | | 0,5 | | | | | | | | |
| | 4de | | | | | | | | | | 0,2 | | | | | |
| Rumänien | 1sta | | 1,5 | | | | | | | | | | | | | |
| | 2dra | | | | | | | 1,0 | | | | | | | | |
| | 3dje | | | | | 1,15 | | | | | | | | | | |
| | 4de | | | | | | 1,2 | | | | | | | | | |
| | 5te | | | | | | 0,15 | | | | | | | | | |
| Totalt betalnings-balansstöd | | 3,0 | 2,7 | 1,5 | 1,15 | 1,35 | 1,5 | 0,0 | 0,0 | 0,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 11,4 |
| EFSM |
| Irland | 1sta (T1) | | 5,0 | | | | | | | | | | | | | |
| | 1sta (T2) | | | | | | 3,4 | | | | | | | | | |
| | 2dra | | | | | | | | 3,0 | | | | | | | |
| | 3dje (T1) | | | | | | | | | | | 2,0 | | | | |
| | 3dje (T2) | | | | | | 0,5 | | | | | | | | | |
| | 4de (6) | | | | | | | | | | | | | | | 1,5 |
| | 5te (6) | | | | | | | | | | | | | 3,0 | | |
| | 6te (6) | | | | | | | | | | | | 2,3 | | | |
| Portugal | 1sta (T1) | | | | | | | | 1,75 | | | | | | | |
| | 1sta (T2) | | | | 4,75 | | | | | | | | | | | |
| | 2dra (T1) | | | | | | | | 5,0 | | | | | | | |
| | 2dra (T2) | | | | | | | | | | | 2,0 | | | | |
| | 2dra (T3) | | | | | | 0,6 | | | | | | | | | |
| | 3dje (6) | | | | | | | | | | | | | | | 1,5 |
| | 4de (T1) (6) | | | | | | | | | | | | | | 1,8 | |
| | 4de (T2) (6) | | | | | | | | | 2,7 | | | | | | |
| Totalt EFSM | | 0,0 | 5,0 | 4,75 | 0,0 | 4,5 | 0,0 | 9,75 | 2,7 | 0,0 | 4,0 | 2,3 | 3,0 | 1,8 | 3,0 | 40,8 |
| Summa totalt | | 3,0 | 7,7 | 6,25 | 1,15 | 5,85 | 1,5 | 9,75 | 2,7 | 0,2 | 4,0 | 2,3 | 3,0 | 1,8 | 3,0 | 52,2 |

miljarder euro

Lån/land

Del-betalning

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2021

2022

2025

2026

2028

2032

2038

2042

Totalt

Betalningsbalansstöd

Betalningsbalansstöd

Ungern

2dra

2,0

3dje

1,5

Lettland

1sta

1,0

2dra

1,2

3dje

0,5

4de

0,2

Rumänien

1sta

1,5

2dra

1,0

3dje

1,15

4de

1,2

5te

0,15

Totalt betalnings-balansstöd

3,0

2,7

1,5

1,15

1,35

1,5

0,0

0,0

0,2

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

11,4

EFSM

EFSM

Irland

1sta (T1)

5,0

1sta (T2)

3,4

2dra

3,0

3dje (T1)

2,0

3dje (T2)

0,5

4de (6)

6

1,5

5te (6)

6

3,0

6te (6)

6

2,3

Portugal

1sta (T1)

1,75

1sta (T2)

4,75

2dra (T1)

5,0

2dra (T2)

2,0

2dra (T3)

0,6

3dje (6)

6

1,5

4de (T1) (6)

6

1,8

4de (T2) (6)

6

2,7

Totalt EFSM

0,0

5,0

4,75

0,0

4,5

0,0

9,75

2,7

0,0

4,0

2,3

3,0

1,8

3,0

40,8

Summa totalt

3,0

7,7

6,25

1,15

5,85

1,5

9,75

2,7

0,2

4,0

2,3

3,0

1,8

3,0

52,2

8.   HANTERING AV FINANSIELLA RISKER

Nedanstående upplysningar om Europeiska unionens hantering av finansiella risker avser följande:

| — | Upp- och utlåningsverksamhet som utförs av kommissionen genom: Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM), betalningsbalansstöd, makroekonomiskt stöd (MFA), Euratomåtgärder samt Europeiska kol- och stålgemenskapen (under avveckling). |
| --- | --- |

—

Upp- och utlåningsverksamhet som utförs av kommissionen genom: Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM), betalningsbalansstöd, makroekonomiskt stöd (MFA), Euratomåtgärder samt Europeiska kol- och stålgemenskapen (under avveckling).

| — | De finanstransaktioner som kommissionen utför i samband med genomförandet av budgeten, bl.a. inbetalning av böter. |
| --- | --- |

—

De finanstransaktioner som kommissionen utför i samband med genomförandet av budgeten, bl.a. inbetalning av böter.

| — | Garantifonden för åtgärder avseende tredje land. |
| --- | --- |

—

Garantifonden för åtgärder avseende tredje land.

8.1   TYPER AV RISKER

TYPER AV RISKER

Marknadsrisken är risken för att det verkliga värdet eller framtida kassaflöden avseende ett givet finansiellt instrument ska påverkas av fluktuationer på marknadspriserna. Marknadsrisken avser inte bara möjligheterna till förluster utan även möjligheter till vinster. Hit räknas valutarisker, ränterisker och övriga prisrisker (unionen är inte exponerad för några övriga större prisrisker).

Marknadsrisken

| 1. | Valutarisk är risken för att EU:s transaktioner eller dess investeringar påverkas av fluktuationer i växelkurserna. Risken uppstår när en valuta apprecieras eller deprecieras i förhållande till en annan. |
| --- | --- |

1.

Valutarisk är risken för att EU:s transaktioner eller dess investeringar påverkas av fluktuationer i växelkurserna. Risken uppstår när en valuta apprecieras eller deprecieras i förhållande till en annan.

Valutarisk

| 2. | Ränterisk är risken för att en säkerhet, i synnerhet en obligation, tappar i värde därför att räntorna höjs. Högre räntor ger i allmänhet lägre priser på obligationer med fast räntesats och vice versa. |
| --- | --- |

2.

Ränterisk är risken för att en säkerhet, i synnerhet en obligation, tappar i värde därför att räntorna höjs. Högre räntor ger i allmänhet lägre priser på obligationer med fast räntesats och vice versa.

Ränterisk

Kreditrisk innebär risken för förluster därför att en gäldenär eller låntagare inte fullgör sina betalningsskyldigheter med avseende på lån eller någon annan typ av budgetpost (antingen avseende kapitalet eller räntan eller båda) eller sina andra avtalsenliga skyldigheter. Sådan underlåtelse kan yttra sig som försenade betalningar, omläggning av låneåterbetalningarna eller konkurs.

Kreditrisk

Likviditetsrisken är risken för svårigheter med försäljning av en tillgång, till exempel därför att en ställd säkerhet eller tillgång inte kan överlåtas tillräckligt snabbt på marknaden för att förebygga en förlust eller uppfylla en förpliktelse.

Likviditetsrisken

8.2   RIKTLINJER FÖR RISKHANTERING

RIKTLINJER FÖR RISKHANTERING

Upp- och utlåningsverksamhet:

Upp- och utlåningsverksamhet:

Upp- och utlåningstransaktionerna och den därtill hörande finansförvaltningen sköts av EU i enlighet med respektive rådsbeslut i förekommande fall, samt interna riktlinjer. De förvaltande enheterna har utarbetat skriftliga instruktioner för de olika leden i arbetet såsom upplåning, utlåning och likviditetsförvaltning. Normalt sker ingen risksäkring för att kompensera variationer i räntan eller växelkurser (så kallad hedging) eftersom utlåningstransaktionerna vanligen finansieras av motsvarande upplåning (back-to-back-lån), och de därför inte är utsatta för räntevariationer eller växelkursvariationer. Att "back-to-back"-metoden tillämpas kontrolleras regelbundet.

Kommissionen förvaltar likvidationen av EKSG:s skulder, och inga nya lån eller motsvarande finansiering planeras för EKSG under avveckling. Ny EKSG-upplåning får bara användas till refinansiering i syfte att minska kostnaderna för kapitalet. I finansförvaltningen tillämpas principen om försiktighet i förvaltningen i syfte att hålla nere riskerna så mycket som möjligt.

Finansförvaltning:

Finansförvaltning:

Reglerna och principerna för kommissionens finansförvaltning anges i rådets förordning nr 1150/2000 (ändrad genom förordningarna (EG) nr 2028/2004 och 105/2009) och i budgetförordningen (rådets förordning (EG) nr 1605/2002, ändrad genom rådets förordningar (EG) nr 1995/2006, 1525/2007 och 1081/2010) och dess genomförandebestämmelser (kommissionens förordning (EG) nr 2342/2002, ändrad genom kommissionens förordningar (EG) nr 1261/2005, 1248/2006 och 478/2007).

Som ett resultat av ovannämnda förordningar tillämpas följande huvudprinciper:

| — | Medlemsstaterna betalar de egna medlen till konton i deras finansförvaltningar, eller det organ som medlemsstaten har utnämnt, och som har öppnat för detta ändamål i kommissionens namn. Kommissionen kan bara ta ut medel från kontona för att täcka sina behov av likvida medel. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna betalar de egna medlen till konton i deras finansförvaltningar, eller det organ som medlemsstaten har utnämnt, och som har öppnat för detta ändamål i kommissionens namn. Kommissionen kan bara ta ut medel från kontona för att täcka sina behov av likvida medel.

| — | Medlemsstaterna betalar de egna medlen i sina egna nationella valutor, medan kommissionens betalningar framför allt görs i euro. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna betalar de egna medlen i sina egna nationella valutor, medan kommissionens betalningar framför allt görs i euro.

| — | Bankkonton som öppnats i kommissionens namn får inte övertrasseras. Denna begränsning gäller inte kommissionens konton för egna medel i fall av ouppfyllda skyldigheter i fråga om lån som tecknats eller garanterats i enlighet med rådsförordningar och rådsbeslut. |
| --- | --- |

—

Bankkonton som öppnats i kommissionens namn får inte övertrasseras. Denna begränsning gäller inte kommissionens konton för egna medel i fall av ouppfyllda skyldigheter i fråga om lån som tecknats eller garanterats i enlighet med rådsförordningar och rådsbeslut.

| — | Medel på bankkonton denominerade i andra valutor än euro används endera för betalningar i samma valutor eller omräknas regelbundet till euro. |
| --- | --- |

—

Medel på bankkonton denominerade i andra valutor än euro används endera för betalningar i samma valutor eller omräknas regelbundet till euro.

Utöver kontona för egna medel har kommissionen öppnat andra bankkonton i centralbanker och affärsbanker för att utföra betalningar och ta emot andra intäkter än medlemsstaternas bidrag till budgeten.

Kassa- och betalningstransaktioner är i hög grad automatiserade och baseras på moderna datasystem. Särskilda förfaranden används för att garantera säkerheten i systemen och för att säkerställa åtskillnad mellan befogenheter i enlighet med budgetförordningen, kommissionens interna kontrollstandarder och revisionsprinciper.

En skriftlig uppsättning riktlinjer och förfaranden reglerar kommissionens hantering av kassa- och betalningstransaktioner i syfte att begränsa de operativa och finansiella riskerna och säkerställa en tillräcklig kontrollnivå. De täcker olika transaktionsområden (t.ex.: verkställande av betalningar och likviditetsförvaltning, kassaflödesanalys, driftskontinuitet etc.) och överensstämmelsen med riktlinjerna och förfarandena kontrolleras regelbundet. Dessutom ska information utbytas mellan GD Budget och GD Ekonomi och finans om riskhantering och vilka exponeringar som är fördelaktigast.

Preliminärt inkasserade böter: portfölj (Bufi)

Preliminärt inkasserade böter: portfölj (Bufi)

Från och med 2010 investeras preliminärt inkasserade bötesbelopp i en särskilt upprättad fond som förvaltas av GD Ekonomi och finans, kallad Bufi. De bötesbelopp som togs emot före 2010 kvarstår på särskilda bankkonton. Förvaltningen av de preliminärt inkasserade böterna utförs av kommissionen i enlighet med interna riktlinjer och de riktlinjer för tillgångsförvaltning som ingår i det servicenivåavtal som undertecknades i december 2009 mellan GD Budget och GD Ekonomi och finans. Förfarandehandböcker som omfattar särskilda områden såsom likviditetsförvaltning har utvecklats och används av de förvaltande enheterna. Finansiella risker och transaktionsrisker identifieras och utvärderas, och man stämmer regelbundet av att interna riktlinjer och förfaranden efterlevs.

Målen för tillgångsförvaltningen är att investera de böter som betalats in till kommissionen för att

| a) | säkerställa att medlen är lätt tillgängliga när de behövs, och |
| --- | --- |

a)

säkerställa att medlen är lätt tillgängliga när de behövs, och

| b) | att under normala förhållanden få fram en avkastning som i genomsnitt är lika med avkastningen på riktmärket för Bufi (BUFI Benchmark) minus kostnader. |
| --- | --- |

b)

att under normala förhållanden få fram en avkastning som i genomsnitt är lika med avkastningen på riktmärket för Bufi (BUFI Benchmark) minus kostnader.

Investeringar får i princip bara ske i form av tidsbundna depositioner hos centralbanker i euroområdet, statspapper som utfärdats av organ i euroområdet, helt statsägda eller statsgaranterade banker eller överstatliga institutioner, obligationer, växlar och inlåningsbevis som emitteras av statliga enheter som skapar en direkt exponering av statspapper som har emitterats i euroområdet eller av överstatliga institutioner.

Garantifonden

Garantifonden

Reglerna och principerna för förvaltningen av garantifondens tillgångar (se not 2.4) fastställs i en konvention mellan Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken (EIB) av den 25 november 1994, med ändringar av den 17 och 23 september 1996, den 8 maj 2002, den 25 februari 2008 och den 9 november 2010. Garantifonden arbetar endast i euro och alla investeringar sker i euro för att undvika valutarisker. Fondens finansiella verksamhet bedrivs i linje med vedertagna försiktighetsregler för tillgångsförvaltning. Garantifondens förvaltningsansvariga ska särskilt sträva efter att minska riskerna och se till att de förvaltade tillgångarna kan säljas eller överlåtas utan väsentliga dröjsmål, med hänsyn till de åtaganden som fonden kan behöva uppfylla.

2.4

8.3   VALUTARISKER

VALUTARISKER

Upp- och utlåningsverksamhet:

Upp- och utlåningsverksamhet:

De flesta finansiella tillgångar och skulder är utställda i euro varför EU i dessa fall inte är exponerad för valutarisk. Inom ramen för den finansiella mekanismen inom Euratom bedriver EU utlåning utställd i US-dollar, vilken finansieras genom upplåning av motsvarande belopp i US-dollar (back-to-back-lån). På balansdagen var EU inte exponerad för någon valutarisk med avseende på Euratom. EKSG under avveckling har en liten nettoexponering i utländsk valuta motsvarande 1,3 miljoner euro avseende 1,26 miljoner euro i fastighetslån och 0,04 miljoner euro på avistakonton.

Finansförvaltning:

Finansförvaltning:

De egna medel som medlemsstaterna betalat i annan valuta än euro hålls på kontona för egna medel i enlighet med förordningen om egna medel. De räknas om till euro när de måste tas i anspråk för att verkställa utbetalningar. Förfarandena för att hantera dessa medel fastställs i den ovannämnda förordningen. I ett begränsat antal fall används medlen direkt för utbetalningar som ska göras i samma valuta.

Kommissionen har ett antal konton i affärsbanker i andra EU-valutor än euro, samt i US-dollar och schweiziska franc, för utbetalningar i dessa valutor. Dessa konton fylls på beroende på de betalningar som ska verkställas och följaktligen exponeras inte saldona för valutarisk.

När diverse intäkter (andra än egna medel) tas emot i andra valutor än euro överförs de endera till kommissionens andra konton i samma valutor, om de behövs för att täcka utbetalningar, eller omräknas till euro och överförs till konton som hålls i euro. Förskottskonton som hålls i andra valutor än euro fylls på beroende på de beräknade behoven av kortfristiga lokala utbetalningar i dessa valutor. Saldona på dessa konton hålls inom sina respektive tak.

Preliminärt inkasserade böter: portfölj (Bufi)

Preliminärt inkasserade böter: portfölj (Bufi)

Eftersom alla böter utdöms och betalas in i euro är de inte exponerade för valutarisk.

Garantifonden

Garantifonden

Eftersom de finansiella tillgångarna är utställda i euro föreligger ingen valutarisk.

8.4   RÄNTERISKER

RÄNTERISKER

Upp- och utlåningsverksamhet:

Upp- och utlåningsverksamhet:

Upp- och utlåning med variabel ränta

Upp- och utlåning med variabel ränta

Av upp- och utlåningstransaktionernas natur följer att EU har såväl omfattande tillgångar som skulder som är räntebärande. Makroekonomiskt stöd och Euratomlån till rörlig ränta medför en ränterisk för EU. De ränterisker som följer av utlåningen kompenseras dock av att den motsvarande inlåningen sker på jämförbara villkor (back-to-back). På balansdagen hade EU lån med rörlig ränta till ett nominellt belopp på 0,8 miljarder euro (2010: 0,86 miljarder euro), där en omräkning av räntesatsen görs var sjätte månad.

Upp- och utlåning med fast ränta

Upp- och utlåning med fast ränta

EU har också makroekonomiskt bistånd och Euratomlån med fast ränta på sammanlagt 236 miljoner euro under 2011 (2010: 110 miljoner euro) och med en slutlig löptid på mellan ett och fem år (25 miljoner euro) och över fem år (211 miljoner euro). Viktigare är att EU har elva lån inom ramen för det finansiella betalningsbalansinstrumentet med fast ränta på totalt 11,4 miljarder euro under 2011 (2010: 12,05 miljarder euro) och med en slutlig löptid på mellan ett och fem år (7,2 miljarder euro) och över fem år (4,2 miljarder euro). Inom ramen för det finansiella instrumentet EFSM har EU tio lån med fast ränta för sammanlagt 28 miljarder euro 2011 och med en slutlig löptid på mellan ett och fem år (totalt 9,75 miljarder euro) och över fem år (18,25 miljarder euro).

Det ligger i verksamhetens natur att EKSG under avveckling är exponerad för ränterisker. De ränterisker som följer av utlåningen kompenseras dock generellt av att den motsvarande upplåningen sker på jämförbara villkor. På kapitalförvaltningssidan finns det inga obligationer med rörlig ränta i EKSG:s portfölj. Nollkupongobligationer stod för 15% av obligationerna på balansdagen.

Finansförvaltning:

Finansförvaltning:

Kommissionens finansförvaltning lånar inte upp pengar och exponeras därför inte för ränterisker. Däremot intjänas ränta på dess olika banktillgodohavanden. Kommissionen har därför vidtagit åtgärder för att se till att den intjänade räntan på dess bankkonton ska motsvara marknadsräntorna och deras eventuella fluktuationer.

De konton som öppnats vid medlemsstaternas statskassor eller hos centralbanker för inbetalning av egna medel är icke-räntebärande och avgiftsfria. För alla andra konton vid nationella centralbanker beror ersättningen på de särskilda villkor som varje bank erbjuder, räntesatserna är rörliga och anpassas till fluktuationerna på marknaden.

För tillgodohavanden i affärsbanker utgår dagsränta. Räntan bygger på rörliga marknadsräntor med en avtalsenlig (positiv eller negativ) marginal. På de flesta kontona är ränteberäkningen kopplad till Eonia-räntan, och justeras för att spegla eventuella fluktuationer i denna räntesats. På vissa andra konton är räntan kopplad till ECB:s marginalränta vad gäller dess viktigaste refinansieringstransaktioner. Därför föreligger ingen risk att kommissionens intjänade räntor ligger under marknadsräntorna.

Preliminärt inkasserade böter: portfölj (Bufi)

Preliminärt inkasserade böter: portfölj (Bufi)

Det finns inga obligationer med rörlig ränta i Bufi-portföljen. Nollkupongobligationer stod för 34 % av obligationerna på balansdagen.

Garantifonden

Garantifonden

Garantifondens räntebärande värdepapper som emitterats till rörlig ränta innebär en exponering för räntevolatilitet, medan motsvarande värdepapper som emitterats till fast ränta innebär en exponering kopplad till det verkliga värdet. På balansdagen utgjorde obligationer med fast räntesats ca 83% av den samlade investeringsportföljen (2010: 93 %).

8.5   KREDITRISK

KREDITRISK

Upp- och utlåningsverksamhet

Upp- och utlåningsverksamhet

Kreditrisker hanteras i fråga om Euratom i första hand genom garantier från stater, sedan via garantifonden (makroekonomiskt stöd och Euratom) och därefter genom möjligheten av att ta ut de medel som behövs från kommissionens konton för egna medel i medlemsstaterna samt i sista hand genom EU:s budget. I den lagstiftning som rör egna medel fastställs taket för betalningar av egna medel till 1,23 % av medlemsstaternas BNI och under år 2011 har reellt 0,93 % använts för att täcka betalningsbemyndiganden. Detta innebär att det per den 31 december 2011 fanns en tillgänglig marginal på 0,3% för garantierna. Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland inrättades 1994 som ett skydd mot risken för försumliga gäldenärer i samband med utlåning av upplånade medel till länder utanför Europeiska unionen. Exponeringen för kreditrisk dämpas under alla omständigheter genom att medel från kommissionens konton med egna medel i medlemsstaterna kan användas, och tillgodohavandena där får även överskridas, för att täcka belopp som gäldenären är oförmögen att betala. När det handlar om att fullgöra sina rättsliga skyldigheter gentemot sina långivare har EU således rätt att vända sig till samtliga medlemsstater för täckning.

I fråga om finansförvaltningen i samband med dessa transaktioner måste riktlinjerna för valet av motpart alltid följas. Den förvaltande enheten får således bara samarbeta med godkända banker som har tillräckligt strikta krav på sina motparter.

EKSG:s exponeringen mot kreditrisk hanteras först och främst genom en regelbunden analys av gäldenärernas förmåga att betala räntor och amorteringar. Exponeringen reduceras också genom säkerheter, liksom genom garantiåtaganden från stater, företag eller personer. 61% av de sammanlagda utestående lånen täcks av garantier direkt från en medlemsstat eller på motsvarande nivå (t.ex. offentliga institutioner). 30% av de utestående lånen har beviljats banker eller täcks av garantier från banker. I fråga om finansförvaltningen i samband med dessa transaktioner måste riktlinjerna för valet av motpart alltid följas. Den förvaltande enheten får bara samarbeta med godkända banker som har tillräckligt strikta krav på sina motparter.

Finansförvaltning:

Finansförvaltning:

Merparten av kommissionens likvida medel innehas, i enlighet med rådets förordning nr 1150/2000, på de konton som medlemsstaterna har öppnat för inbetalningen av sina bidrag (egna medel). Alla dessa konton innehas av medlemsstaternas finansministerier eller centralbanker. Dessa institutioner utsätter kommissionen för den lägsta kreditrisken (och motpartsrisken) eftersom det rör sig om unionens medlemsstater. En del av kommissionens likvida medel hålls i affärsbanker för att täcka utbetalningar. Sådana konton fylls på strax innan betalningen ska verkställas och hanteras automatiskt via systemet för likviditetsförvaltning. Varje konto innehåller miniminivåer som står i proportion till de genomsnittliga dagliga utbetalningarna. Följaktligen är beloppen på dessa konton konstant låga (mellan 20 miljoner euro och 100 miljoner euro i genomsnitt, som är fördelade på mer än 20 konton) och därmed begränsas kommissionens riskexponering. Beloppen bör sättas i relation till det sammanlagda likviditetssaldot som ligger på mellan 1 miljard och 35 miljarder euro och de sammanlagda utbetalningarna under 2011 som översteg 128 miljarder euro.

Vidare tillämpas särskilda riktlinjer vid urvalet av affärsbanker för att ytterligare minska motpartsrisken.

| — | Alla affärsbanker väljs ut genom anbudsförfaranden. Den lägsta kortfristiga kreditvärdering som krävs för att få delta i anbudsförfarandena är Moodys P-1 eller motsvarande (S&P A-1 eller Fitch F1). En lägre nivå kan krävas under särskilda och vederbörligen motiverade förhållanden. |
| --- | --- |

—

Alla affärsbanker väljs ut genom anbudsförfaranden. Den lägsta kortfristiga kreditvärdering som krävs för att få delta i anbudsförfarandena är Moodys P-1 eller motsvarande (S&P A-1 eller Fitch F1). En lägre nivå kan krävas under särskilda och vederbörligen motiverade förhållanden.

| — | Affärsbanker som valts ut för preliminär inkassering av böter (bundna likvida medel) måste i regel ha en långfristig kreditvärdering på minst AA eller motsvarande i ett kreditvärderingsinstitut eller motsvarande och särskilda åtgärder tillämpas om banker i konsortiet får en sämre kreditvärdering. Dessutom är beloppet insatt kapital i varje bank begränsat till en viss andel av bankens kapitalbas. Vid beräkningen av dessa begränsningar beaktas även mängden utestående garantier som samma institution har utfärdat till kommissionen. |
| --- | --- |

—

Affärsbanker som valts ut för preliminär inkassering av böter (bundna likvida medel) måste i regel ha en långfristig kreditvärdering på minst AA eller motsvarande i ett kreditvärderingsinstitut eller motsvarande och särskilda åtgärder tillämpas om banker i konsortiet får en sämre kreditvärdering. Dessutom är beloppet insatt kapital i varje bank begränsat till en viss andel av bankens kapitalbas. Vid beräkningen av dessa begränsningar beaktas även mängden utestående garantier som samma institution har utfärdat till kommissionen.

| — | Förskottskonton innehas i lokala banker som valts ut genom ett förenklat anbudsförfarande. Kraven på kreditvärdering beror på den lokala situationen och kan skilja sig kraftigt från land till land. För att begränsa risken hålls saldona på dessa konton på lägsta möjliga nivå (med hänsyn tagen till transaktionsbehoven). Kontona fylls på regelbundet och de tak som tillämpas ses över varje år. |
| --- | --- |

—

Förskottskonton innehas i lokala banker som valts ut genom ett förenklat anbudsförfarande. Kraven på kreditvärdering beror på den lokala situationen och kan skilja sig kraftigt från land till land. För att begränsa risken hålls saldona på dessa konton på lägsta möjliga nivå (med hänsyn tagen till transaktionsbehoven). Kontona fylls på regelbundet och de tak som tillämpas ses över varje år.

| — | Kreditvärdigheten hos affärsbanker där kommissionen har konton kontrolleras minst en gång i månaden, vid behov oftare. Förstärkta bevakningsåtgärder och dagliga översyner av affärsbankernas kreditvärdighetsbetyg infördes i samband med finanskrisen och har behållits under 2011. |
| --- | --- |

—

Kreditvärdigheten hos affärsbanker där kommissionen har konton kontrolleras minst en gång i månaden, vid behov oftare. Förstärkta bevakningsåtgärder och dagliga översyner av affärsbankernas kreditvärdighetsbetyg infördes i samband med finanskrisen och har behållits under 2011.

Kommissionen innehar även ett betydande antal garantier ställda i finansinstitut med anledning av böter som kommissionen ålagt företag som bryter mot EU:s konkurrensregler (se not 2.11.1). Dessa garantier har ställts av de bötfällda företagen som ett alternativ till en preliminär inbetalning av böterna. De riktlinjer för riskhantering som tillämpas för att godkänna dessa garantier sågs över i början av 2012 och en ny kombination av kreditvärderingskrav och begränsade procentsatser per motpart (i proportion till varje motpartens egna medel) har utarbetats mot bakgrund av det nuvarande ekonomiska klimatet i EU. Detta säkerställer fortsatt en hög kreditkvalitet för kommissionen. Att de utestående garantierna verkligen överensstämmer med gällande krav ses regelbundet över.

2.11.1

Preliminärt inbetalda böter: portfölj (Bufi)

Preliminärt inbetalda böter: portfölj (Bufi)

Från investeringar från preliminärt inkasserade böter exponeras kommissionen för kreditrisk, dvs. risken för att en motpart kommer att vara oförmögen att helt och fullt betala de belopp som förfaller till betalning. Den högsta koncentrationen av exponering är mot Frankrike och Tyskland eftersom vart och ett av dessa länder motsvarar 62 % respektive 25 % av portföljens totala volym.

Garantifonden

Garantifonden

Enligt EU:s avtal med EIB om förvaltning av garantifonden ska emittenten vid interbankinvesteringar ha en kreditvärdering från Moodys eller motsvarande på minst P-1. 31 december 2011 skedde inlåning på fast termin (300 miljoner euro) med sådana motparter (2010: 124 miljoner euro). Per den 31 december 2011 har fonden inte några investeringar i kortfristiga diskonteringspapper. För samma period föregående år investerade fonden i fyra kortfristiga finansiella instrument. Alla dessa investeringar (69 miljoner euro) skedde med motparter som hade en kreditvärdering från Moodys på minst P-1 eller motsvarande. Alla garantier som tas upp som tillgångar som kan säljas följer förvaltningsriktlinjerna.

8.6   LIKVIDITETSRISK

LIKVIDITETSRISK

Upp- och utlåningsverksamhet

Upp- och utlåningsverksamhet

De likviditetsrisker som följer av upplåningen kompenseras dock generellt av att den motsvarande utlåningen sker på jämförbara villkor (back-to-back-lån). För makroekonomiskt bistånd och Euratomlån används garantifonden som en likviditetsreserv (eller säkerhetsnät) om låntagarna inte fullgör sina skyldigheter eller gör inbetalningarna för sent. Vad gäller betalningsbalansstöd innehåller rådets förordning (EG) nr 431/2009 förfarande som ger tillräcklig tid för att skaffa fram medel ur kommissionens konton för egna medel i medlemsstaterna. För EFSM föreskrivs i rådets förordning nr 407/2010 ett liknande förfarande.

I fråga om förvaltningen av de tillgångar och skulder som hör till EKSG under avveckling hanterar kommissionen likviditetsbehoven med hjälp av en betalningsprognos som sammanställs efter samråd med kommissionens ansvariga generaldirektorat.

Finansförvaltning:

Finansförvaltning:

EU:s budgetprinciper ska se till att det när som helst under året finns en sammanlagd likviditet som räcker för att verkställa alla utbetalningar. Medlemsstaternas sammanlagda bidrag motsvarar betalningsbemyndigandena under budgetåret. Men medlemsstaternas bidrag betalas in i tolv månadsinbetalningar under hela året, medan utbetalningarna är mer säsongsbetonade. För att alltid ha tillräcklig likviditet för att täcka månadens utbetalningar har metoder för regelbunden kassaflödesanalys inrättats och under vissa förutsättningar kan egna medel eller extra finansiering vid behov begäras in i förväg från medlemsstaterna. Inom ramen för kommissionens löpande finansförvaltning ser man med hjälp av automatiska system för likviditetsförvaltningen dagligen till att alla kommissionens bankkonton har tillräcklig täckning.

Garantifonden

Garantifonden

Garantifonden förvaltas enligt principen att tillgångarna ska vara tillräckligt likvida och mobiliserbara i förhållande till de gjorda åtagandena. Fonden ska besitta minst 100 miljoner euro i en portfölj med penningpolitiska instrument som har en löptid på mindre än ett år. 31 december 2011 uppgick dessa investeringar till 300 miljoner euro. Minst 20 % av fondens nominella värde ska dessutom omfatta penningpolitiska instrument, obligationer till fast ränta med en återstående löptid på högst ett år samt obligationer med rörlig ränta. 31 december 2011 utgjorde dessa 45 % av det nominella värdet.

9.   REDOVISNING AV TRANSAKTIONER MED NÄRSTÅENDE

9.1   NÄRSTÅENDE

NÄRSTÅENDE

Kommissionen närstående parter utgörs av EU:s övriga konsoliderade enheter och nyckelpersoner i förvaltningen av dessa enheter. Transaktioner mellan dessa äger rum som ett led i EU:s normala verksamhet och inga särskilda redovisningskrav ställs i dessa fall för transaktioner som görs i enlighet med EU:s redovisningsregler.

9.2   ERSÄTTNINGAR TILL NYCKELPERSONER

ERSÄTTNINGAR TILL NYCKELPERSONER

I fråga om redovisningen av transaktioner med närstående, dvs. personer som har ett centralt förvaltningsansvar inom Europeiska kommissionen, räknas följande kategorier av personer som närstående:

Kategori 1: Ordförandena för Europeiska rådet, kommissionen och domstolen

Kategori 2: Kommissionens vice ordförande, tillika Europeiska unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik, samt kommissionens övriga vice ordförande.

Kategori 3: Rådets generalsekreterare, kommissionens ledamöter, domstolens domare och generaladvokater, tribunalens ordförande och ledamöter, Europeiska unionens personaldomstols ordförande och ledamöter, ombudsmannen samt Europeiska datatillsynsmannen

Kategori 4: Revisionsrättens ordförande och ledamöter

Kategori 5: De högst uppsatta tjänstemännen vid EU:s institutioner och organ

En sammanfattning av deras ersättningar ges nedan. Ytterligare information finns i Europeiska unionens officiella tidning (EGT 187, 8.8.1967, senast ändrad genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 202/2005 av den 18 januari 2005 (EUT L 33, 5.2.2005) och EGT L 268, 20.10.1977, senast ändrad genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 1293/2004 av den 30 april 2004 (EUT L 243 15.7.2004). Mer information finns i tjänsteföreskrifterna som finns på webbplatsen Europa. Tjänsteföreskrifterna är det officiella dokument som klargör alla EU-tjänstemäns rättigheter och skyldigheter. Nyckelpersonerna i förvaltningen har inte beviljats några förmånliga lån från EU.

ERSÄTTNINGAR TILL NYCKELPERSONER I FÖRVALTNINGEN

ERSÄTTNINGAR TILL NYCKELPERSONER I FÖRVALTNINGEN

| euro |
| --- |
| Typ av ersättning (per anställd) | Kategori 1 | Kategori 2 | Kategori 3 | Kategori 4 | Kategori 5 |
| Grundlön (per månad) | 25 351,76 | 22 963,55 – 23 882,09 | 18 370,84 – 20 667,20 | 19 840,51 – 21 126,47 | 11 681,17 – 18 370,84 |
| Bosättningsbidrag/Utlandstillägg | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Familjetillägg: |
| Hushållstillägg (% av lön) | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 |
| Underhållsberättigat barn | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 |
| Förskoleersättning | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 |
| Utbildningstillägg, eller | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 |
| utbildning utanför arbetsplatsen | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 |
| Tillägg för rättens ordförande | ej tillämpligt | ej tillämpligt | 500 - 810,74 | ej tillämpligt | ej tillämpligt |
| Representationstillägg | 1 418,07 | 0 - 911,38 | 500 - 607,71 | ej tillämpligt | ej tillämpligt |
| Årliga reseersättningar | ej tillämpligt | ej tillämpligt | ej tillämpligt | ej tillämpligt | Nej |
| Överföringar till medlemsstaterna: |
| Utbildningstillägg (7) | Nej | Ja | Ja | Ja | Ja |
| % av lön (7) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % av lön utan korr. koeff. | max 25 % | max 25 % | max 25 % | max 25 % | max 25 % |
| Representationskostnader | ersätts | ersätts | ersätts | ej tillämpligt | ej tillämpligt |
| Tillträdande av tjänst: |
| Bosättningsutgifter | 50 703,52 | 45 927,10 – 47 764,18 | 36 741,68 – 41 334,40 | 39 681,02 – 42 252,94 | ersätts |
| Resekostnader för familjen | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts |
| Ersättning för flyttkostnader | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts |
| Utträde ur tjänst: |
| Flyttningsbidrag | 25 351,76 | 22 963,55 – 23 882,09 | 18 370,84 – 20 667,20 | 19 840,51 – 21 126,47 | ersätts |
| Resekost. för familjen | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts |
| Ersättning för flyttkostnader | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts |
| Övergångsersättn. (% av lön) (8) | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | ej tillämpligt |
| Sjukförsäkring | täcks | täcks | täcks | täcks | fakultativ |
| Pension (% av lön, före skatt) | Högst 70 % | Högst 70 % | Högst 70 % | Högst 70 % | Högst 70 % |
| Avdrag: |
| Unionsskatt | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % |
| Sjukförsäkringsavgift (% av lön) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Särskild avgift | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % |
| Avgift till pensionssystem | ej tillämpligt | ej tillämpligt | ej tillämpligt | ej tillämpligt | 11,6 % |
| Antal personer vid årets slut | 3 | 8 | 90 | 27 | 97 |

euro

Typ av ersättning (per anställd)

Kategori 1

Kategori 2

Kategori 3

Kategori 4

Kategori 5

Grundlön (per månad)

Grundlön

25 351,76

22 963,55 – 23 882,09

18 370,84 – 20 667,20

19 840,51 – 21 126,47

11 681,17 – 18 370,84

Bosättningsbidrag/Utlandstillägg

Bosättningsbidrag/Utlandstillägg

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Familjetillägg:

Familjetillägg:

Hushållstillägg (% av lön)

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

Underhållsberättigat barn

372,61

372,61

372,61

372,61

372,61

Förskoleersättning

91,02

91,02

91,02

91,02

91,02

Utbildningstillägg, eller

252,81

252,81

252,81

252,81

252,81

utbildning utanför arbetsplatsen

505,39

505,39

505,39

505,39

505,39

Tillägg för rättens ordförande

Tillägg för rättens ordförande

ej tillämpligt

ej tillämpligt

500 - 810,74

ej tillämpligt

ej tillämpligt

Representationstillägg

Representationstillägg

1 418,07

0 - 911,38

500 - 607,71

ej tillämpligt

ej tillämpligt

Årliga reseersättningar

Årliga reseersättningar

ej tillämpligt

ej tillämpligt

ej tillämpligt

ej tillämpligt

Nej

Överföringar till medlemsstaterna:

Överföringar till medlemsstaterna:

Utbildningstillägg (7)

7

Nej

Ja

Ja

Ja

Ja

% av lön (7)

7

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% av lön utan korr. koeff.

max 25 %

max 25 %

max 25 %

max 25 %

max 25 %

Representationskostnader

Representationskostnader

ersätts

ersätts

ersätts

ej tillämpligt

ej tillämpligt

Tillträdande av tjänst:

Tillträdande av tjänst:

Bosättningsutgifter

50 703,52

45 927,10 – 47 764,18

36 741,68 – 41 334,40

39 681,02 – 42 252,94

ersätts

Resekostnader för familjen

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

Ersättning för flyttkostnader

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

Utträde ur tjänst:

Utträde ur tjänst:

Flyttningsbidrag

25 351,76

22 963,55 – 23 882,09

18 370,84 – 20 667,20

19 840,51 – 21 126,47

ersätts

Resekost. för familjen

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

Ersättning för flyttkostnader

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

Övergångsersättn. (% av lön) (8)

8

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

ej tillämpligt

Sjukförsäkring

täcks

täcks

täcks

täcks

fakultativ

Pension (% av lön, före skatt)

Pension

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Avdrag:

Avdrag:

Unionsskatt

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

Sjukförsäkringsavgift (% av lön)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Särskild avgift

5,5 %

5,5 %

5,5 %

5,5 %

5,5 %

Avgift till pensionssystem

ej tillämpligt

ej tillämpligt

ej tillämpligt

ej tillämpligt

11,6 %

Antal personer vid årets slut

Antal personer vid årets slut

3

3

8

8

90

90

27

27

97

97

10.   HÄNDELSER EFTER BALANSDAGEN

Den dag då räkenskaperna undertecknas hade inga väsentliga händelser som borde redovisas, utöver de nedanstående, uppmärksammats av eller rapporterats till kommissionens räkenskapsförare. Årsredovisningen och noterna har sammanställts med stöd av senaste tillgängliga uppgifter, vilket också framgår av den information som redovisas.

Ytterligare ansökningar om finansiellt stöd inom euroområdet

Ytterligare ansökningar om finansiellt stöd inom euroområdet

Eurogruppen välkomnade den 25 juni 2012 den spanska regeringens formella ansökan om finansiellt stöd. Den 9 juli uppnådde den en politisk överenskommelse om ett program som syftar till att hjälpa Spanien att rekapitalisera och omstrukturera sina finansinstitut. När samförståndsavtalet väl har antagits blir det möjligt med en första utbetalning. Det finansiella stödet för rekapitalisering kommer att lämnas via Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) och Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) görs tillgänglig och tar över denna uppgift.

Eurogruppen välkomnade också den 27 juni en begäran från de cypriotiska myndigheterna om finansiellt bistånd från medlemsstaterna i euroområdet med anledning av de utmaningar som Cypern står inför, särskilt på grund av problemen inom banksektorn och förekomsten av makroekonomiska obalanser. På grundval av en bedömning av de finansiella behoven avses euroområdets finansiella stöd beviljas inom ramen för ett omfattande saneringsprogram. Det finansiella stödpaketet ska tillhandahållas av EFSF eller ESM på grundval av deras finansiella instrument.

För mer information om både EFSF och ESM, samt EU:s program för finansiellt stöd, se not 7.

7

11.   KONSOLIDERINGS RÄCKVIDD

11.1.   ENHETER SOM INGÅR I DE KONSOLIDERADE RÄKENSKAPERNA

ENHETER SOM INGÅR I DE KONSOLIDERADE RÄKENSKAPERNA

A.   KONTROLLERADE ENHETER

KONTROLLERADE ENHETER

1.   Institutioner och rådgivande organ

Institutioner och rådgivande organ

| | Regionkommittén |
| --- | --- |

Regionkommittén

| | Europeiska unionens råd |
| --- | --- |

Europeiska unionens råd

| | Europeiska unionens domstol |
| --- | --- |

Europeiska unionens domstol

| | Europeiska kommissionen |
| --- | --- |

Europeiska kommissionen

| | Revisionsrätten |
| --- | --- |

Revisionsrätten

| | Europeiska utrikestjänsten (9) |
| --- | --- |

Europeiska utrikestjänsten (9)

9

| | Europeiska datatillsynsmannen |
| --- | --- |

Europeiska datatillsynsmannen

| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| --- | --- |

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

| | Europeiska ombudsmannen |
| --- | --- |

Europeiska ombudsmannen

| | Europaparlamentet |
| --- | --- |

Europaparlamentet

| | Europeiska rådet |
| --- | --- |

Europeiska rådet

2.   EU-organ

EU-organ

| | Europeiska arbetsmiljöbyrån |
| --- | --- |

Europeiska arbetsmiljöbyrån

| | Europeiska byrån för luftfartssäkerhet |
| --- | --- |

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet

| | Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar |
| --- | --- |

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar

| | Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning |
| --- | --- |

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

| | Europeiska miljöbyrån |
| --- | --- |

Europeiska miljöbyrån

| | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet |
| --- | --- |

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

| | Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor |
| --- | --- |

Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor

| | Europeiska sjösäkerhetsbyrån |
| --- | --- |

Europeiska sjösäkerhetsbyrån

| | Europeiska läkemedelsmyndigheten |
| --- | --- |

Europeiska läkemedelsmyndigheten

| | Europeiska kemikaliemyndigheten |
| --- | --- |

Europeiska kemikaliemyndigheten

| | Fusionsenergi (det europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi) |
| --- | --- |

Fusionsenergi (det europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi)

| | Eurojust |
| --- | --- |

Eurojust

| | Europeiska jämställdhetsinstitutet |
| --- | --- |

Europeiska jämställdhetsinstitutet

| | Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation |
| --- | --- |

Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation

| | Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur |
| --- | --- |

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur

| | Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet |
| --- | --- |

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet

| | Europeiska byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (9) |
| --- | --- |

Europeiska byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (9)

9

| | Europeiska bankmyndigheten (10) |
| --- | --- |

Europeiska bankmyndigheten (10)

10

| | Kontoret för byrån för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (10) |
| --- | --- |

Kontoret för byrån för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (10)

10

| | Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter |
| --- | --- |

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

| | Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet |
| --- | --- |

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet

| | Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen |
| --- | --- |

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

| | Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna |
| --- | --- |

Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna

| | Översättningscentrum för Europeiska unionens organ |
| --- | --- |

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

| | Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen |
| --- | --- |

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

| | Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller) |
| --- | --- |

Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller)

| | Europeiska järnvägsbyrån |
| --- | --- |

Europeiska järnvägsbyrån

| | Gemenskapens växtsortsmyndighet |
| --- | --- |

Gemenskapens växtsortsmyndighet

| | Europeiska fiskerikontrollbyrån |
| --- | --- |

Europeiska fiskerikontrollbyrån

| | Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk |
| --- | --- |

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

| | Europeiska polisakademin (Cepol) |
| --- | --- |

Europeiska polisakademin (Cepol)

| | Europeiska polisbyrån (Europol) |
| --- | --- |

Europeiska polisbyrån (Europol)

| | Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor |
| --- | --- |

Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor

| | Genomförandeorganet för transeuropeiska transportnät |
| --- | --- |

Genomförandeorganet för transeuropeiska transportnät

| | Genomförandeorganet för forskning |
| --- | --- |

Genomförandeorganet för forskning

| | Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (10) |
| --- | --- |

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (10)

10

| | Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (10) |
| --- | --- |

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (10)

10

| | Europeiska institutet för teknik och innovation (10) |
| --- | --- |

Europeiska institutet för teknik och innovation (10)

10

3.   Övriga kontrollerade enheter

Övriga kontrollerade enheter

Europeiska kol- och stålgemenskapen (under avveckling)

B.   GEMENSAMMA FÖRETAG

GEMENSAMMA FÖRETAG

| | Internationell fusionsenergiorganisation för gemensamt genomförande av Iterprojektet |
| --- | --- |

Internationell fusionsenergiorganisation för gemensamt genomförande av Iterprojektet

| | Det gemensamma företaget Sesar |
| --- | --- |

Det gemensamma företaget Sesar

| | Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas |
| --- | --- |

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas

| | Det gemensamma företaget Galileo under avveckling |
| --- | --- |

Det gemensamma företaget Galileo under avveckling

| | Det gemensamma företaget IMI |
| --- | --- |

Det gemensamma företaget IMI

C.   INTRESSEFÖRETAG

INTRESSEFÖRETAG

| | Europeiska investeringsfonden |
| --- | --- |

Europeiska investeringsfonden

| | Det gemensamma företaget Clean Sky |
| --- | --- |

Det gemensamma företaget Clean Sky

| | Det gemensamma företaget Artemis |
| --- | --- |

Det gemensamma företaget Artemis

| | Det gemensamma företaget Eniac |
| --- | --- |

Det gemensamma företaget Eniac

11.2   ENHETER SOM INTE INGÅR I DE KONSOLIDERADE RÄKENSKAPERNA

ENHETER SOM INTE INGÅR I DE KONSOLIDERADE RÄKENSKAPERNA

I detta avsnitt redovisas räkenskaperna för några enheter som inte uppfyller villkoren för att integreras i Europeiska unionens konsoliderade räkenskaper, trots att deras tillgångar förvaltas av EU.

11.2.1   
  Europeiska utvecklingsfonden (EUF)

Europeiska utvecklingsfonden (EUF)

Europeiska utvecklingsfonden är det viktigaste instrumentet för EU:s utvecklingssamarbete med länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-länderna) och de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT). Romfördraget från 1957 innehöll bestämmelser om inrättandet av denna fond för att lämna tekniskt och ekonomiskt bistånd och den begränsades ursprungligen till vissa afrikanska länder till vilka vissa medlemsstater hade historiska kopplingar.

EUF finansieras inte genom EU:s budget, utan genom direkta bidrag från medlemsstaterna, varvid varje medlemsstats bidrag beslutas efter mellanstatliga förhandlingar. EUF:s medel förvaltas av kommissionen och Europeiska investeringsbanken. Avtalen om varje ny fond ingås för en period av cirka fem år. Sedan det första partnerskapsavtalet slöts 1964 har de Europeiska utvecklingsfondernas genomförandeperiod generellt legat i fas med varje partnerskapsavtal eller konventions tillämpningstid.

EUF omfattas av en separat budgetförordning (EUT L 78, 19.3.2008) där det anges att dess räkenskaper ska redovisas separat från EU:s. Den externa granskningen av EUF:s årsredovisning och förvaltning utförs av revisionsrätten och Europaparlamentet. Balansräkning och resultaträkning för åttonde, nionde och tionde EUF återges nedan i informationssyfte.

Balansräkning – Åttonde, nionde och tionde EUF

Balansräkning – Åttonde, nionde och tionde EUF

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2011 | 31.12.2010 |
| ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR | 380 | 353 |
| OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR | 2 510 | 2 151 |
| Totala tillgångar | 2 890 | 2 504 |
| KORTFRISTIGA SKULDER | (1 033) | (1 046) |
| Totala skulder | (1 033) | (1 046) |
| Tillgångar netto | 1 857 | 1 458 |
| FONDER OCH RESERVER |
| Infordrat fondkapital | 26 979 | 23 879 |
| Övriga reserver | 2 252 | 2 252 |
| Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år | (24 674) | (21 908) |
| Ekonomiskt resultat för året | (2 700) | (2 765) |
| Tillgångar netto | 1 857 | 1 458 |

miljoner euro

31.12.2011

31.12.2010

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

380

353

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR

2 510

2 151

Totala tillgångar

2 890

2 504

KORTFRISTIGA SKULDER

(1 033)

(1 046)

Totala skulder

(1 033)

(1 046)

Tillgångar netto

Tillgångar netto

1 857

1 857

1 458

1 458

FONDER OCH RESERVER

Infordrat fondkapital

26 979

23 879

Övriga reserver

2 252

2 252

Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år

(24 674)

(21 908)

Ekonomiskt resultat för året

(2 700)

(2 765)

Tillgångar netto

Tillgångar netto

1 857

1 857

1 458

1 458

Resultaträkning – Åttonde, nionde och tionde EUF

Resultaträkning – Åttonde, nionde och tionde EUF

| miljoner euro |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| RÖRELSEINTÄKTER | 99 | 140 |
| RÖRELSEKOSTNADER | (2 778) | (3 000) |
| UNDERSKOTT FRÅN LÖPANDE VERKSAMHET | (2 679) | (2 860) |
| FINANSIELL VERKSAMHET | (21) | 95 |
| EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET | (2 700) | (2 765) |

miljoner euro

2011

2010

RÖRELSEINTÄKTER

99

140

RÖRELSEKOSTNADER

(2 778)

(3 000)

UNDERSKOTT FRÅN LÖPANDE VERKSAMHET

UNDERSKOTT FRÅN LÖPANDE VERKSAMHET

(2 679)

(2 679)

(2 860)

(2 860)

FINANSIELL VERKSAMHET

(21)

95

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

(2 700)

(2 700)

(2 765)

(2 765)

11.2.2   
  Sjukförsäkringssystemet

Sjukförsäkringssystemet

Sjukförsäkringssystemet har skapats för att finansiera tillgången till sjukvård för personalen vid EU:s institutioner och organ. Sjukförsäkringssystemets resurser utgörs av egna medel som inte kontrolleras av Europeiska unionen, även om medlen i praktiken förvaltas av kommissionen. Systemet finansieras genom bidrag från dess medlemmar (personalen) samt från arbetsgivarna (institutioner, organ, byråer m.fl.). Eventuella överskott bibehålls som tillgångar.

Systemet består av fyra skilda delar. Huvudkomponenten avser personal vid EU:s institutioner och organ, och tre mindre komponenter som omfattar personal vid Europeiska universitetsinstitutet i Florens, vid Europaskolorna samt personal som arbetar utanför EU, t.ex. vid delegationerna. Den 31 december 2011 uppgick sjukförsäkringssystemets tillgångar till totalt 294 miljoner euro (2010: 286 miljoner euro).

11.2.3   
  Garantifond för deltagarna

Garantifond för deltagarna

Vissa förfinanseringsbelopp som utbetalats inom sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling täcks i realiteten av en deltagargarantifond.

Detta är en mekanism för ömsesidig nytta som inrättats för att täcka EU:s och deltagarnas finansiella risker vid genomförandet av de indirekta åtgärderna i sjunde ramprogrammet, och vars kapital och räntor utgör en fullgörandegaranti. Alla deltagare i indirekta åtgärder som görs i form av bidrag bidrar med 5 % av det sammanlagda EU-bidraget till fonden under åtgärdens varaktighet. Deltagarna är därmed ägare av denna garantifond där EU (företrädd av kommissionen) är verkställande organ. Vid avslutet av en indirekt åtgärd får deltagarna tillbaka hela sitt bidrag till kapitalet, utom i de fall förluster uppstår i deltagarnas garantifond på grund av mottagare som inte fullgör sina skyldigheter, i dessa fall får deltagarna tillbaka minst 80 % av sitt bidrag. Garantifonden för deltagarna garanterar sålunda både EU och deltagarnas ekonomiska intressen.

Den 31 december 2011 uppgick deltagargarantifondens sammanlagda tillgångar till 1 171 miljoner euro (2010: 879 miljoner euro). Garantifondens resurser utgörs av egna medel som inte kontrolleras av Europeiska unionen, även om medlen i praktiken förvaltas av kommissionen.

DEL II

Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten och förklarande noter

Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten och förklarande noter

INNEHÅLL

INNEHÅLL

Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten:

Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten:

| 1. | Budgetutfall EU |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jämförelse mellan budgeterade och faktiska belopp |
| --- | --- |

2.

Intäkter:

Intäkter:

| 3. | Sammanställning av genomförandet avseende budgetintäkter |
| --- | --- |

3.

Kostnader:

Kostnader:

| 4. | Fördelning och förändringar av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden per rubrik i budgetramen |
| --- | --- |

4.

| 5. | Genomförande av åtagandebemyndiganden per rubrik i budgetramen |
| --- | --- |

5.

| 6. | Genomförande av betalningsbemyndiganden per rubrik i budgetramen |
| --- | --- |

6.

| 7. | Utveckling av utestående åtaganden per rubrik i budgetramen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Utestående åtaganden fördelade på åtagandeår och rubrik i budgetramen |
| --- | --- |

8.

| 9. | Fördelning och förändringar av åtagande- och betalningsbemyndigandenas per politikområde |
| --- | --- |

9.

| 10. | Genomförande av åtagandebemyndiganden per politikområde |
| --- | --- |

10.

| 11. | Genomförande av betalningsbemyndiganden per politikområde |
| --- | --- |

11.

| 12. | Utveckling av utestående åtaganden per politikområde |
| --- | --- |

12.

| 13. | Utestående åtaganden fördelade på ursprungsår och politikområde |
| --- | --- |

13.

EU-institutionerna:

EU-institutionerna:

| 14. | Sammanställning av genomförandet avseende budgetintäkter per institution |
| --- | --- |

14.

| 15. | Genomförandet av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden per institution |
| --- | --- |

15.

Organ:

Organ:

| 16. | Organens intäkter: budgetprognoser, fordringar och erhållna belopp |
| --- | --- |

16.

| 17. | Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden per organ |
| --- | --- |

17.

| 18. | Budgetutfall inklusive organen |
| --- | --- |

18.

Förklarande noter till de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten:

Förklarande noter till de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten:

| 1. | Budgetprinciper, strukturer och anslag |
| --- | --- |

1.

| 2. | Förklaring av de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten |
| --- | --- |

2.

GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN
   (11)
  KONSOLIDERADE RAPPORTER OM

GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN

11

KONSOLIDERADE RAPPORTER OM

RESULTAT AV GENOMFÖRANDET AV EU-BUDGETEN

RESULTAT AV GENOMFÖRANDET AV EU-BUDGETEN

1.   BUDGETUTFALL EU

| i miljoner euro |
| --- |
| EUROPEISKA UNIONEN | 2011 | 2010 |
| Intäkter under budgetåret | 130 000 | 127 795 |
| Betalningar mot årets anslag | (128 043) | (121 213) |
| Betalningsbemyndiganden som överförts till år N+1 | (1 019) | (2 797) |
| Annullering av outnyttjade betalningsbemyndiganden som överförts från budgetåret N-1 | 457 | 741 |
| Växelkursskillnader under budgetåret | 97 | 23 |
| Budgetutfall (12) | 1 492 | 4 549 |

i miljoner euro

EUROPEISKA UNIONEN

2011

2010

Intäkter under budgetåret

130 000

130 000

127 795

127 795

Betalningar mot årets anslag

(128 043)

(128 043)

(121 213)

(121 213)

Betalningsbemyndiganden som överförts till år N+1

(1 019)

(1 019)

(2 797)

(2 797)

Annullering av outnyttjade betalningsbemyndiganden som överförts från budgetåret N-1

457

457

741

741

Växelkursskillnader under budgetåret

97

97

23

23

Budgetutfall (12)

12

1 492

1 492

4 549

4 549

Europeiska unionens budgetöverskott återförs till medlemsstaterna under det därpå följande året genom avdrag från de belopp som ska betalas in för det året.

2.   JÄMFÖRELSE MELLAN BUDGETERADE OCH FAKTISKA BELOPP

INTÄKTER

| i miljoner euro |
| --- |
| Avdelning | Ursprunglig budget | Slutlig budget | Fastställda fordringar | Intäkter | Skillnad Slutlig-Faktisk | Inbetalningar som % av budgeten | Utestående |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 – 4 | 6 = 4/2 | 7 = 3 – 4 |
| 1. | Egna medel |

i miljoner euro

Avdelning

Ursprunglig budget

Slutlig budget

Fastställda fordringar

Intäkter

Skillnad Slutlig-Faktisk

Inbetalningar som % av budgeten

Utestående

1

2

3

4

5 = 2 – 4

6 = 4/2

7 = 3 – 4

1.

Egna medel

125 106

118 289

118 193

118 164

125

99,89 %

29

| 3. | Överskott, saldon och justeringar |
| --- | --- |

3.

Överskott, saldon och justeringar

0

6 354

6 472

6 370

(16)

100,25 %

102

| 4. | Intäkter från personer knutna till institutionerna eller till andra unionsorgan |
| --- | --- |

4.

Intäkter från personer knutna till institutionerna eller till andra unionsorgan

1 182

1 182

1 213

1 207

(25)

102,12 %

6

| 5. | Intäkter från institutionernas administrativa verksamhet |
| --- | --- |

5.

Intäkter från institutionernas administrativa verksamhet

56

56

609

587

(531)

1 048,48 %

22

| 6. | Avgifter och bidrag inom ramen för olika unions-/gemenskapsavtal och unions-/gemenskapsprogram |
| --- | --- |

6.

Avgifter och bidrag inom ramen för olika unions-/gemenskapsavtal och unions-/gemenskapsprogram

30

82

2 745

2 454

(2 372)

2 993,28 %

291

| 7. | Dröjsmålsränta och böter |
| --- | --- |

7.

Dröjsmålsränta och böter

123

733

13 943

1 183

(450)

161,37 %

12 761

| 8. | Upp- och utlåning |
| --- | --- |

8.

Upp- och utlåning

0

0

159

1

0

159

| 9. | Diverse intäkter |
| --- | --- |

9.

Diverse intäkter

30

30

44

34

(4)

111,86 %

11

Totalt

126 527

126 727

143 380

130 000

(3 273)

102,58 %

13 380

UTGIFTER PER RUBRIK I BUDGETRAMEN

| EUR millions |
| --- |
| Rubriker i budgetramen | Ursprunglig budget | Slutlig budget (13) | Verkställda betalningar | Skillnad Slutlig-Faktisk | % | Överförda anslag | Anslag som förfaller |
| 1 | 2 | 3 | 4 = 2 – 3 | 5 = 3/2 | 6 | 7 = 2 – 3 – 6 |
| 1. | Hållbar tillväxt |

EUR millions

Rubriker i budgetramen

Ursprunglig budget

Slutlig budget (13)

13

Verkställda betalningar

Skillnad Slutlig-Faktisk

%

Överförda anslag

Anslag som förfaller

1

2

3

4 = 2 – 3

5 = 3/2

6

7 = 2 – 3 – 6

1.

Hållbar tillväxt

53 280

56 982

54 732

2 251

96,05 %

2 051

199

| 2. | Skydd och förvaltning av naturresurser |
| --- | --- |

2.

Skydd och förvaltning av naturresurser

56 379

58 887

57 374

1 513

97,43 %

1 416

97

| 3. | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3.

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

1 459

2 008

1 827

181

91,00 %

144

37

| 4. | EU som global partner |
| --- | --- |

4.

EU som global partner

7 238

7 366

7 102

264

96,42 %

145

118

| 5. | Administration |
| --- | --- |

5.

Administration

8 172

9 716

8 359

1 357

86,03 %

1 012

345

| 6. | Kompensationer |
| --- | --- |

6.

Kompensationer

Totalt

126 527

134 960

129 395

5 565

95,88 %

4 768

797

KOSTNADER PER POLITIKOMRÅDE

| i miljoner euro |
| --- |
| Politikområde | Ursprunglig budget | Slutlig budget (14) | Verkställda betalningar | Skillnad Slutlig-Faktisk | % | Överförda anslag | Anslag som förfaller |
| 1 | 2 | 3 | 4 = 2 – 3 | 5 = 3/2 | 6 | 7 = 2 – 3 – 6 |
| 01 | Ekonomi och finans |

i miljoner euro

Politikområde

Ursprunglig budget

Slutlig budget (14)

14

Verkställda betalningar

Skillnad Slutlig-Faktisk

%

Överförda anslag

Anslag som förfaller

1

2

3

4 = 2 – 3

5 = 3/2

6

7 = 2 – 3 – 6

01

Ekonomi och finans

341

443

389

54

87,76 %

9

46

| 02 | Näringsliv |
| --- | --- |

02

Näringsliv

1 210

1 485

1 336

149

89,99 %

123

25

| 03 | Konkurrens |
| --- | --- |

03

Konkurrens

93

104

94

10

90,73 %

9

1

| 04 | Sysselsättning och socialpolitik |
| --- | --- |

04

Sysselsättning och socialpolitik

9 163

10 498

10 392

106

98,99 %

75

30

| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling |
| --- | --- |

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

55 269

57 784

56 342

1 442

97,50 %

1 406

35

| 06 | Transport och rörlighet |
| --- | --- |

06

Transport och rörlighet

1 142

1 217

1 114

103

91,53 %

77

26

| 07 | Miljö och klimatpolitik |
| --- | --- |

07

Miljö och klimatpolitik

390

379

332

47

87,54 %

24

23

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

4 117

5 476

4 604

872

84,08 %

861

10

| 09 | Informationssamhället och medier |
| --- | --- |

09

Informationssamhället och medier

1 334

1 741

1 489

252

85,51 %

250

2

| 10 | Direkt forskning |
| --- | --- |

10

Direkt forskning

396

832

441

391

53,01 %

384

6

| 11 | Havsfrågor och fiske |
| --- | --- |

11

Havsfrågor och fiske

771

812

772

40

95,08 %

5

35

| 12 | Inre marknaden |
| --- | --- |

12

Inre marknaden

93

104

95

9

91,52 %

8

1

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

33 317

33 052

32 995

57

99,83 %

51

5

| 14 | Beskattning och tullunion |
| --- | --- |

14

Beskattning och tullunion

115

133

123

10

92,20 %

9

1

| 15 | Utbildning och kultur |
| --- | --- |

15

Utbildning och kultur

1 996

2 725

2 414

310

88,62 %

305

5

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

253

279

259

21

92,61 %

17

4

| 17 | Hälsa och konsumentskydd |
| --- | --- |

17

Hälsa och konsumentskydd

596

659

623

37

94,40 %

27

10

| 18 | Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

18

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

885

1 014

944

70

93,10 %

40

30

| 19 | Yttre förbindelser |
| --- | --- |

19

Yttre förbindelser

3 385

3 462

3 313

148

95,72 %

66

82

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

104

113

104

8

92,51 %

8

1

| 21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna |
| --- | --- |

21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna

1 480

1 583

1 513

71

95,54 %

43

27

| 22 | Utvidgning |
| --- | --- |

22

Utvidgning

1 013

970

928

42

95,63 %

38

4

| 23 | Humanitärt bistånd |
| --- | --- |

23

Humanitärt bistånd

839

1 090

1 068

22

97,96 %

10

12

| 24 | Bedrägeribekämpning |
| --- | --- |

24

Bedrägeribekämpning

75

83

71

12

85,96 %

7

4

| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridisk rådgivning |
| --- | --- |

25

Kommissionens politiska samordning och juridisk rådgivning

191

221

197

24

89,07 %

21

4

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

1 017

1 274

1 063

211

83,45 %

196

15

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

69

73

60

13

82,01 %

12

1

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

11

13

12

1

91,58 %

1

0

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

124

159

134

25

84,26 %

19

6

| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande utgifter |
| --- | --- |

30

Pensioner och därmed sammanhängande utgifter

1 278

1 273

1 257

16

98,75 %

0

16

| 31 | Språktjänster |
| --- | --- |

31

Språktjänster

393

501

442

60

88,11 %

56

3

| 32 | Energi |
| --- | --- |

32

Energi

1 535

1 087

963

123

88,63 %

44

79

| 40 | Reserver |
| --- | --- |

40

Reserver

100

0

0

0

0,00 %

0

0

| 90 | Övriga institutioner |
| --- | --- |

90

Övriga institutioner

3 428

4 321

3 512

809

81,27 %

565

245

Totalt

126 527

134 960

129 395

5 565

95,88 %

4 768

797

3.   SAMMANSTÄLLNING AV GENOMFÖRANDET AVSEENDE BUDGETINTÄKTER

| i miljoner euro |
| --- |
| Avdelning | Budgeterade intäkter | Fastställda fordringar | Intäkter | Inbetalningar som % av budgeten | Utestående |
| Ursprungliga | Slutliga | Innevarande år | Överförda | Totalt | Innevarande års fordringar | Överförda fordringar | Totalt |
| 1. | Egna medel |

i miljoner euro

Avdelning

Budgeterade intäkter

Fastställda fordringar

Intäkter

Inbetalningar som % av budgeten

Utestående

Ursprungliga

Slutliga

Innevarande år

Överförda

Totalt

Innevarande års fordringar

Överförda fordringar

Totalt

1.

Egna medel

125 106

118 289

118 111

81

118 193

118 121

43

118 164

99,89 %

29

| 3. | Överskott, saldon och justeringar |
| --- | --- |

3.

Överskott, saldon och justeringar

0

6 354

6 308

164

6 472

6 308

62

6 370

100,25 %

102

| 4. | Inkomster från personer som är knutna till institutionerna eller till andra EU-organ |
| --- | --- |

4.

Inkomster från personer som är knutna till institutionerna eller till andra EU-organ

1 182

1 182

1 206

7

1 213

1 201

6

1 207

102,12 %

6

| 5. | Intäkter i samband med förvaltningen av institutionerna |
| --- | --- |

5.

Intäkter i samband med förvaltningen av institutionerna

56

56

591

18

609

573

14

587

1 048,48 %

22

| 6. | Bidrag och återbetalningar i samband med EU:s avtal och program |
| --- | --- |

6.

Bidrag och återbetalningar i samband med EU:s avtal och program

30

82

2 470

275

2 745

2 313

141

2 454

2 993,28 %

291

| 7. | Dröjsmålsränta och böter |
| --- | --- |

7.

Dröjsmålsränta och böter

123

733

50

13 893

13 943

(172)

1 355

1 183

161,37 %

12 761

| 8. | Upp- och utlåning |
| --- | --- |

8.

Upp- och utlåning

0

0

37

122

159

1

0

1

195,64 %

159

| 9. | Diverse inkomster |
| --- | --- |

9.

Diverse inkomster

30

30

34

10

44

30

4

34

111,86 %

11

Totalt

126 527

126 727

128 808

14 572

143 380

128 374

1 626

130 000

102,58 %

13 380

Detaljerade uppgifter för avdelning 1:   Egna medel

Detaljerade uppgifter för avdelning 1:

Egna medel

| Kapitel | Budgeterade intäkter | Fastställda fordringar | Intäkter | Inbetalningar som % av budgeten | Utestående |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ursprungliga | Slutliga | Innevarande år | Överförda | Totalt | Innevarande års fordringar | Överförda fordringar | Totalt |
| 11. | Sockeravgifter |

Kapitel

Budgeterade intäkter

Fastställda fordringar

Intäkter

Inbetalningar som % av budgeten

Utestående

Ursprungliga

Slutliga

Innevarande år

Överförda

Totalt

Innevarande års fordringar

Överförda fordringar

Totalt

11.

Sockeravgifter

123

123

132

0

132

132

0

132

106,75 %

0

| 12. | Tullar |
| --- | --- |

12.

Tullar

16 654

16 544

16 593

81

16 675

16 603

43

16 646

100,62 %

29

| 13. | Moms |
| --- | --- |

13.

Moms

13 787

14 126

14 077

0

14 077

14 077

0

14 077

99,65 %

0

| 14. | BNI |
| --- | --- |

14.

BNI

94 542

87 497

87 259

0

87 259

87 259

0

87 259

99,73 %

0

| 15. | Korrigering av obalanser i budgeten |
| --- | --- |

15.

Korrigering av obalanser i budgeten

0

0

52

0

52

52

0

52

0

| 16. | Reducering av BNI-baserade betalningar från Nederländerna och Sverige |
| --- | --- |

16.

Reducering av BNI-baserade betalningar från Nederländerna och Sverige

0

0

(1)

0

(1)

(1)

0

(1)

0

Totalt

125 106

118 289

118 111

81

118 193

118 121

43

118 164

99,89 %

29

Detaljerade uppgifter för avdelning 3:   Överskott, saldon och justeringar

Detaljerade uppgifter för avdelning 3:

Överskott, saldon och justeringar

| Kapitel | Budgeterade intäkter | Fastställda fordringar | Intäkter | Inbetalningar som % av budgeten | Utestående |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ursprungliga | Slutliga | Innevarande år | Överförda | Totalt | Innevarande års fordringar | Överförda fordringar | Totalt |
| 30. | Överskott från föregående budgetår |

Kapitel

Budgeterade intäkter

Fastställda fordringar

Intäkter

Inbetalningar som % av budgeten

Utestående

Ursprungliga

Slutliga

Innevarande år

Överförda

Totalt

Innevarande års fordringar

Överförda fordringar

Totalt

30.

Överskott från föregående budgetår

0

4 539

4 539

0

4 539

4 539

0

4 539

100,00 %

0

| 31. | Momssaldo |
| --- | --- |

31.

Momssaldo

0

673

680

37

717

680

14

694

103,11 %

23

| 32. | BNI-saldo |
| --- | --- |

32.

BNI-saldo

0

1 142

1 135

128

1 263

1 135

48

1 183

103,64 %

80

| 34. | Justering för de som inte deltar i RIF-politiken |
| --- | --- |

34.

Justering för de som inte deltar i RIF-politiken

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 35. | Korrigering för Förenade Kungariket – rabatt |
| --- | --- |

35.

Korrigering för Förenade Kungariket – rabatt

0

0

(46)

0

(46)

(46)

0

(46)

0

Totalt

0

6 354

6 308

164

6 472

6 308

62

6 370

100,25 %

102

4.   FÖRDELNING OCH FÖRÄNDRINGAR AV ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDENA PER RUBRIK I BUDGETRAMEN

| i miljoner euro |
| --- |
| | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| Rubriker i budgetramen | Antagna anslag | Ändringar
  (överföringar och ändringsbudgetar) | Överförda | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totala tilläggsanslag | Totala beviljade anslag | Antagna anslag | Ändringar
  (överföringar och ändringsbudgetar) | Överförda | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totala tilläggsanslag | Totala beviljade anslag |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 3 + 4 | 6 = 1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 = 9 + 10 | 12 = 7 + 8 + 11 |
| 1 | Hållbar tillväxt |

i miljoner euro

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Rubriker i budgetramen

Antagna anslag

Ändringar

(överföringar och ändringsbudgetar)

Överförda

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totala tilläggsanslag

Totala beviljade anslag

Antagna anslag

Ändringar

(överföringar och ändringsbudgetar)

Överförda

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totala tilläggsanslag

Totala beviljade anslag

1

2

3

4

5 = 3 + 4

6 = 1 + 2 + 5

7

8

9

10

11 = 9 + 10

12 = 7 + 8 + 11

1

Hållbar tillväxt

64 501

3

182

2 308

2 490

66 995

53 280

714

281

2 707

2 989

56 982

| 2 | Skydd och förvaltning av naturresurser |
| --- | --- |

2

Skydd och förvaltning av naturresurser

58 659

0

2

2 680

2 682

61 341

56 379

(585)

419

2 675

3 093

58 887

| 3 | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

1 822

276

24

169

193

2 291

1 459

255

98

196

294

2 008

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

8 754

5

42

287

329

9 088

7 238

(184)

38

274

313

7 366

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

8 173

0

9

785

794

8 967

8 172

1

745

799

1 544

9 716

| 6 | Kompensationer |
| --- | --- |

6

Kompensationer

Totalt

141 909

284

259

6 228

6 488

148 681

126 527

200

1 582

6 651

8 233

134 960

5.   GENOMFÖRANDET AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN PER RUBRIK I BUDGETRAMEN

| i miljoner euro |
| --- |
| Rubriker i budgetramen | Beviljade åtagande-bemyndiganden | Åtaganden som ingåtts | Överförda anslag | Anslag som förfaller |
| Från budgetårets anslag | Från överförda anslag | Mot inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | % | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Överföringar genom beslut | Totalt | % | Från budgetårets anslag | Från överförda anslag | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| 1 | Hållbar tillväxt |

i miljoner euro

Rubriker i budgetramen

Beviljade åtagande-bemyndiganden

Åtaganden som ingåtts

Överförda anslag

Anslag som förfaller

Från budgetårets anslag

Från överförda anslag

Mot inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

%

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Överföringar genom beslut

Totalt

%

Från budgetårets anslag

Från överförda anslag

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

1

Hållbar tillväxt

66 995

64 065

182

991

65 238

97,38 %

1 317

36

1 353

2,02 %

403

0

0

404

0,60 %

| 2 | Skydd och förvaltning av naturresurser |
| --- | --- |

2

Skydd och förvaltning av naturresurser

61 341

58 577

2

1 328

59 907

97,66 %

1 352

23

1 375

2,24 %

59

0

0

59

0,10 %

| 3 | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

2 291

2 048

24

92

2 165

94,50 %

76

41

117

5,12 %

9

0

0

9

0,38 %

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

9 088

8 572

42

194

8 808

96,91 %

94

178

272

2,99 %

8

0

0

8

0,09 %

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

8 967

7 941

9

504

8 454

94,28 %

281

22

303

3,38 %

210

0

0

210

2,34 %

| 6 | Kompensationer |
| --- | --- |

6

Kompensationer

Totalt

148 681

141 204

259

3 108

144 572

97,24 %

3 120

301

3 420

2,30 %

689

0

0

689

0,46 %

6.   GENOMFÖRANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN PER RUBRIK I BUDGETRAMEN

| i miljoner euro |
| --- |
| Rubriker i budgetramen | Godkända betalningsbemyndiganden | Verkställda betalningar | Överförda anslag | Anslag som förfaller |
| Från budgetårets anslag | Från överförda anslag | Från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | % | Automatiska överföringar | Överföring genom beslut | Avsatta inkomster | Totalt | % | Från budgetårets anslag | Från överförda anslag | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| 1 | Hållbar tillväxt |

i miljoner euro

Rubriker i budgetramen

Godkända betalningsbemyndiganden

Verkställda betalningar

Överförda anslag

Anslag som förfaller

Från budgetårets anslag

Från överförda anslag

Från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

%

Automatiska överföringar

Överföring genom beslut

Avsatta inkomster

Totalt

%

Från budgetårets anslag

Från överförda anslag

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

1

Hållbar tillväxt

56 982

53 658

235

839

54 732

96,05 %

131

53

1 868

2 051

3,60 %

153

47

0

199

0,35 %

| 2 | Skydd och förvaltning av naturresurser |
| --- | --- |

2

Skydd och förvaltning av naturresurser

58 887

55 646

391

1 337

57 374

97,43 %

32

46

1 338

1 416

2,40 %

70

27

0

97

0,16 %

| 3 | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

2 008

1 636

92

99

1 827

91,00 %

9

38

97

144

7,17 %

31

6

0

37

1,83 %

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

7 366

6 902

19

181

7 102

96,42 %

27

25

93

145

1,97 %

99

19

0

118

1,61 %

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

9 716

7 304

614

442

8 359

86,03 %

637

22

352

1 012

10,41 %

209

131

5

345

3,55 %

| 6 | Kompensationer |
| --- | --- |

6

Kompensationer

Totalt

134 960

125 145

1 352

2 898

129 395

95,88 %

835

185

3 748

4 768

3,53 %

562

230

5

797

0,59 %

7.   UTVECKLING AV UTESTÅENDE ÅTAGANDEN PER RUBRIK I BUDGETRAMEN

| i miljoner euro |
| --- |
| | Utestående åtaganden vid årets slut | Årets åtaganden | |
| Rubriker i budgetramen | Åtaganden som överförts från föregående budgetår | Tillbakadragna/Uppskrivna/ Annullerade | Betalningar | Utestående åtaganden vid årets slut | Åtaganden som ingåtts under året | Betalningar | Åtaganden som inte får överföras och därför annullerats | Utestående åtaganden vid årets slut | Utestående åtaganden totalt vid årets slut |
| 1 | Hållbar tillväxt |

i miljoner euro

Utestående åtaganden vid årets slut

Årets åtaganden

Rubriker i budgetramen

Åtaganden som överförts från föregående budgetår

Tillbakadragna/Uppskrivna/ Annullerade

Betalningar

Utestående åtaganden vid årets slut

Åtaganden som ingåtts under året

Betalningar

Åtaganden som inte får överföras och därför annullerats

Utestående åtaganden vid årets slut

Utestående åtaganden totalt vid årets slut

1

Hållbar tillväxt

150 467

(1 262)

(48 945)

100 259

65 238

(5 786)

(3)

59 448

159 707

| 2 | Skydd och förvaltning av naturresurser |
| --- | --- |

2

Skydd och förvaltning av naturresurser

22 963

(193)

(11 687)

11 083

59 907

(45 687)

0

14 220

25 302

| 3 | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

1 911

(118)

(555)

1 237

2 165

(1 272)

0

893

2 130

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

18 332

(469)

(4 740)

13 123

8 808

(2 363)

(1)

6 444

19 567

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

722

(77)

(631)

14

8 454

(7 728)

(4)

722

737

| 6 | Kompensationer |
| --- | --- |

6

Kompensationer

Totalt

194 395

(2 120)

(66 559)

125 717

144 572

(62 836)

(9)

81 727

207 443

8.   UTESTÅENDE ÅTAGANDEN FÖRDELADE PÅ URSPRUNGSÅR OCH RUBRIK I BUDGETRAMEN

| i miljoner euro |
| --- |
| Rubriker i budgetramen | <2005 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Totalt |
| 1 | Hållbar tillväxt |

i miljoner euro

Rubriker i budgetramen

<2005

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Totalt

1

Hållbar tillväxt

820

998

10 089

984

7 997

29 501

49 870

59 448

159 707

| 2 | Skydd och förvaltning av naturresurser |
| --- | --- |

2

Skydd och förvaltning av naturresurser

42

32

928

91

180

1 237

8 573

14 220

25 302

| 3 | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

16

14

21

80

172

401

534

893

2 130

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

783

357

986

1 093

2 097

3 180

4 627

6 444

19 567

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

0

0

0

0

0

0

14

722

737

Totalt

1 661

1 401

12 024

2 247

10 446

34 319

63 618

81 727

207 443

9.   FÖRDELNING OCH FÖRÄNDRINGAR AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN PER POLITIKOMRÅDE

| i miljoner euro |
| --- |
| Politikområde | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| Antagna anslag | Ändringar
  (överföringar och ändringsbudget) | Överförda | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totala tilläggsanslag | Totala beviljade anslag | Antagna anslag | Ändringar
  (överföringar och ändringsbudget) | Överförda | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totala tilläggsanslag | Beviljade anslag totalt |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 3 + 4 | 6 = 1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 = 9 + 10 | 12 = 7 + 8 + 11 |
| 01 | Ekonomi och finans |

i miljoner euro

Politikområde

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Antagna anslag

Ändringar

(överföringar och ändringsbudget)

Överförda

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totala tilläggsanslag

Totala beviljade anslag

Antagna anslag

Ändringar

(överföringar och ändringsbudget)

Överförda

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totala tilläggsanslag

Beviljade anslag totalt

1

2

3

4

5 = 3 + 4

6 = 1 + 2 + 5

7

8

9

10

11 = 9 + 10

12 = 7 + 8 + 11

01

Ekonomi och finans

524

(122)

0

13

13

416

341

26

54

22

76

443

| 02 | Näringsliv |
| --- | --- |

02

Näringsliv

1 056

(1)

0

119

119

1 174

1 210

95

33

146

180

1 485

| 03 | Konkurrens |
| --- | --- |

03

Konkurrens

93

(2)

0

5

5

96

93

(2)

8

5

13

104

| 04 | Sysselsättning och socialpolitik |
| --- | --- |

04

Sysselsättning och socialpolitik

11 398

255

19

16

35

11 689

9 163

1 283

36

15

51

10 498

| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling |
| --- | --- |

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

57 292

0

0

2 667

2 667

59 960

55 269

(510)

357

2 667

3 024

57 784

| 06 | Transport och rörlighet |
| --- | --- |

06

Transport och rörlighet

1 547

1

0

115

115

1 663

1 142

(110)

66

119

185

1 217

| 07 | Miljö och klimatpolitik |
| --- | --- |

07

Miljö och klimatpolitik

471

0

0

21

21

492

390

(44)

17

16

33

379

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

5 335

0

0

849

849

6 184

4 117

130

29

1 199

1 228

5 476

| 09 | Informationssamhället och medier |
| --- | --- |

09

Informationssamhället och medier

1 539

(3)

0

248

248

1 784

1 334

101

17

289

305

1 741

| 10 | Direkt forskning |
| --- | --- |

10

Direkt forskning

395

0

0

484

484

879

396

(7)

39

403

443

832

| 11 | Havsfrågor och fiske |
| --- | --- |

11

Havsfrågor och fiske

1 001

23

2

2

4

1 028

771

0

38

2

40

812

| 12 | Inre marknaden |
| --- | --- |

12

Inre marknaden

95

2

0

3

3

100

93

2

6

3

9

104

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

40 383

141

21

4

25

40 549

33 317

(346)

77

4

81

33 052

| 14 | Beskattning och tullunion |
| --- | --- |

14

Beskattning och tullunion

142

(3)

0

4

4

143

115

6

8

4

12

133

| 15 | Utbildning och kultur |
| --- | --- |

15

Utbildning och kultur

2 429

(6)

0

514

514

2 937

1 996

145

20

563

583

2 725

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

273

1

0

6

6

280

253

8

13

5

18

279

| 17 | Hälsa och konsumentskydd |
| --- | --- |

17

Hälsa och konsumentskydd

692

(23)

0

36

36

705

596

(8)

35

36

71

659

| 18 | Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

18

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

1 210

42

24

62

86

1 339

885

24

31

75

106

1 014

| 19 | Yttre förbindelser |
| --- | --- |

19

Yttre förbindelser

4 315

45

31

118

149

4 508

3 385

(75)

43

109

152

3 462

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

105

0

0

3

3

109

104

0

5

3

8

113

| 21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länder |
| --- | --- |

21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länder

1 542

81

6

121

127

1 749

1 480

(47)

31

119

150

1 583

| 22 | Utvidgning |
| --- | --- |

22

Utvidgning

1 123

(5)

0

44

44

1 163

1 013

(94)

7

44

52

970

| 23 | Humanitärt bistånd |
| --- | --- |

23

Humanitärt bistånd

878

256

0

14

14

1 149

839

234

5

12

17

1 090

| 24 | Bedrägeribekämpning |
| --- | --- |

24

Bedrägeribekämpning

82

0

0

0

0

81

75

1

7

0

7

83

| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning |
| --- | --- |

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

191

2

0

10

10

203

191

2

18

10

28

221

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

1 019

4

0

108

108

1 131

1 017

10

134

112

246

1 274

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

69

(12)

0

6

6

64

69

(12)

8

6

15

73

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

11

0

0

1

1

12

11

0

1

1

2

13

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

145

(5)

0

17

17

157

124

10

7

18

25

159

| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande utgifter |
| --- | --- |

30

Pensioner och därmed sammanhängande utgifter

1 278

(5)

0

0

0

1 273

1 278

(5)

0

0

0

1 273

| 31 | Språktjänster |
| --- | --- |

31

Språktjänster

393

(2)

0

83

83

474

393

(2)

28

83

110

501

| 32 | Energi |
| --- | --- |

32

Energi

700

1

146

42

188

889

1 535

(518)

15

54

70

1 087

| 40 | Reserver |
| --- | --- |

40

Reserver

754

(383)

0

0

0

371

100

(100)

0

0

0

0

| 90 | Övriga institutioner |
| --- | --- |

90

Övriga institutioner

3 428

0

9

493

502

3 930

3 428

0

388

504

893

4 321

Totalt

141 909

284

259

6 228

6 488

148 681

126 527

200

1 582

6 651

8 233

134 960

10.   GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN PER POLITIKOMRÅDE

| i miljoner euro |
| --- |
| Politikområde | Beviljade åtagande-bemyndiganden | Åtaganden som ingåtts | Överförda anslag | Anslag som förfaller |
| Från budgetårets anslag | Från överförda anslag | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | % | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Överföringar: beslut | Totalt | % | Från årets budget-anslag | Från överförda anslag | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| 01 | Ekonomi och finans |

i miljoner euro

Politikområde

Beviljade åtagande-bemyndiganden

Åtaganden som ingåtts

Överförda anslag

Anslag som förfaller

Från budgetårets anslag

Från överförda anslag

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

%

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Överföringar: beslut

Totalt

%

Från årets budget-anslag

Från överförda anslag

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

01

Ekonomi och finans

416

403

0

11

414

99,55 %

2

0

2

0,41 %

0

0

0

0

0,05 %

| 02 | Näringsliv |
| --- | --- |

02

Näringsliv

1 174

1 053

0

61

1 113

94,87 %

58

0

58

4,94 %

2

0

0

2

0,19 %

| 03 | Konkurrens |
| --- | --- |

03

Konkurrens

96

91

0

3

94

97,65 %

2

0

2

2,28 %

0

0

0

0

0,07 %

| 04 | Sysselsättning och socialpolitik |
| --- | --- |

04

Sysselsättning och socialpolitik

11 689

11 612

19

7

11 638

99,57 %

9

34

42

0,36 %

8

0

0

8

0,07 %

| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling |
| --- | --- |

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

59 960

57 257

0

1 322

58 579

97,70 %

1 345

0

1 345

2,24 %

36

0

0

36

0,06 %

| 06 | Transport och rörlighet |
| --- | --- |

06

Transport och rörlighet

1 663

1 545

0

64

1 609

96,79 %

51

0

51

3,08 %

2

0

0

2

0,12 %

| 07 | Miljö och klimatpolitik |
| --- | --- |

07

Miljö och klimatpolitik

492

466

0

11

478

97,08 %

10

0

10

2,02 %

4

0

0

4

0,90 %

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

6 184

5 334

0

396

5 730

92,67 %

453

0

453

7,33 %

0

0

0

0

0,01 %

| 09 | Informationssamhället och medier |
| --- | --- |

09

Informationssamhället och medier

1 784

1 535

0

102

1 637

91,75 %

146

0

146

8,21 %

1

0

0

1

0,04 %

| 10 | Direkt forskning |
| --- | --- |

10

Direkt forskning

879

395

0

79

474

53,90 %

405

0

405

46,09 %

0

0

0

0

0,01 %

| 11 | Havsfrågor och fiske |
| --- | --- |

11

Havsfrågor och fiske

1 028

996

2

1

999

97,13 %

1

23

24

2,35 %

5

0

0

5

0,51 %

| 12 | Inre marknaden |
| --- | --- |

12

Inre marknaden

100

96

0

2

98

98,21 %

1

0

1

1,47 %

0

0

0

0

0,32 %

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

40 549

40 472

21

2

40 495

99,87 %

2

40

41

0,10 %

12

0

0

12

0,03 %

| 14 | Beskattning och tullunion |
| --- | --- |

14

Beskattning och tullunion

143

139

0

2

141

98,01 %

3

0

3

1,78 %

0

0

0

0

0,21 %

| 15 | Utbildning och kultur |
| --- | --- |

15

Utbildning och kultur

2 937

2 422

0

297

2 720

92,58 %

217

0

217

7,40 %

0

0

0

0

0,02 %

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

280

271

0

3

274

97,71 %

3

0

3

0,96 %

4

0

0

4

1,32 %

| 17 | Hälsa och konsumentskydd |
| --- | --- |

17

Hälsa och konsumentskydd

705

653

0

21

674

95,61 %

15

0

15

2,12 %

16

0

0

16

2,27 %

| 18 | Frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

18

Frihet, säkerhet och rättvisa

1 339

1 244

24

40

1 308

97,74 %

22

3

25

1,86 %

5

0

0

5

0,40 %

| 19 | Yttre förbindelser |
| --- | --- |

19

Yttre förbindelser

4 508

4 312

31

72

4 415

97,93 %

46

44

90

2,00 %

3

0

0

3

0,07 %

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

109

105

0

2

106

98,01 %

1

0

1

1,22 %

1

0

0

1

0,77 %

| 21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna |
| --- | --- |

21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna

1 749

1 495

6

111

1 612

92,16 %

10

127

136

7,80 %

1

0

0

1

0,04 %

| 22 | Utvidgning |
| --- | --- |

22

Utvidgning

1 163

1 110

0

9

1 119

96,29 %

35

8

43

3,70 %

0

0

0

0

0,01 %

| 23 | Humanitärt bistånd |
| --- | --- |

23

Humanitärt bistånd

1 149

1 131

0

8

1 139

99,19 %

6

0

6

0,55 %

3

0

0

3

0,26 %

| 24 | Bedrägeribekämpning |
| --- | --- |

24

Bedrägeribekämpning

81

77

0

0

77

95,16 %

0

0

0

0,02 %

4

0

0

4

4,82 %

| 25 | Politisk samordning och juridisk rådgivning |
| --- | --- |

25

Politisk samordning och juridisk rådgivning

203

193

0

5

198

97,72 %

4

0

4

2,09 %

0

0

0

0

0,20 %

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

1 131

1 020

0

61

1 081

95,61 %

47

0

47

4,16 %

3

0

0

3

0,23 %

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

64

57

0

4

61

94,91 %

3

0

3

4,17 %

1

0

0

1

0,92 %

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

12

11

0

0

12

96,94 %

0

0

0

2,74 %

0

0

0

0

0,32 %

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

157

137

0

9

146

93,06 %

7

0

7

4,58 %

4

0

0

4

2,37 %

| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande utgifter |
| --- | --- |

30

Pensioner och därmed sammanhängande utgifter

1 273

1 257

0

0

1 257

98,75 %

0

0

0

0,00 %

16

0

0

16

1,25 %

| 31 | Språktjänster |
| --- | --- |

31

Språktjänster

474

390

0

50

440

92,98 %

33

0

33

6,89 %

1

0

0

1

0,13 %

| 32 | Energi |
| --- | --- |

32

Energi

889

698

146

16

860

96,75 %

26

0

26

2,96 %

3

0

0

3

0,29 %

| 40 | Reserver |
| --- | --- |

40

Reserver

371

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

371

0

0

371

100,00 %

| 90 | Övriga institutioner |
| --- | --- |

90

Övriga institutioner

3 930

3 225

9

336

3 570

90,83 %

156

22

178

4,53 %

182

0

0

182

4,64 %

Totalt

148 681

141 204

259

3 108

144 572

97,24 %

3 120

301

3 420

2,30 %

689

0

0

689

0,46 %

11.   GENOMFÖRANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN PER POLITIKOMRÅDE

| i miljoner euro |
| --- |
| Politikområde | Beviljade betalnings-bemyndiganden Anslag bemyndiganden | Verkställda betalningar | Överförda anslag | Anslag som förfaller |
| Från budgetårets anslag | Från överförda anslag | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | % | Automatiska överföringar | Överförda anslag per beslut | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | % | Från budgetårets anslag | Från överförda anslag | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| 01 | Ekonomi och finans |

i miljoner euro

Politikområde

Beviljade betalnings-bemyndiganden Anslag bemyndiganden

Verkställda betalningar

Överförda anslag

Anslag som förfaller

Från budgetårets anslag

Från överförda anslag

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

%

Automatiska överföringar

Överförda anslag per beslut

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

%

Från budgetårets anslag

Från överförda anslag

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

01

Ekonomi och finans

443

330

40

20

389

87,76 %

6

0

2

9

1,92 %

31

14

0

46

10,32 %

| 02 | Näringsliv |
| --- | --- |

02

Näringsliv

1 485

1 271

22

43

1 336

89,99 %

20

0

103

123

8,29 %

14

12

0

25

1,71 %

| 03 | Konkurrens |
| --- | --- |

03

Konkurrens

104

85

7

2

94

90,73 %

6

0

3

9

8,53 %

0

1

0

1

0,74 %

| 04 | Sysselsättning och socialpolitik |
| --- | --- |

04

Sysselsättning och socialpolitik

10 498

10 354

32

7

10 392

98,99 %

17

50

8

75

0,72 %

26

4

0

30

0,29 %

| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling |
| --- | --- |

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

57 784

54 663

349

1 330

56 342

97,50 %

25

45

1 337

1 406

2,43 %

27

8

0

35

0,06 %

| 06 | Transport och rörlighet |
| --- | --- |

06

Transport och rörlighet

1 217

1 001

64

48

1 114

91,53 %

6

0

71

77

6,33 %

25

1

0

26

2,15 %

| 07 | Miljö och klimatpolitik |
| --- | --- |

07

Miljö och klimatpolitik

379

307

14

10

332

87,54 %

18

0

6

24

6,33 %

21

2

0

23

6,13 %

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

5 476

4 217

23

364

4 604

84,08 %

26

0

835

861

15,73 %

4

7

0

10

0,19 %

| 09 | Informationssamhället och medier |
| --- | --- |

09

Informationssamhället och medier

1 741

1 422

15

52

1 489

85,51 %

13

0

236

250

14,35 %

1

2

0

2

0,14 %

| 10 | Direkt forskning |
| --- | --- |

10

Direkt forskning

832

343

35

63

441

53,01 %

44

0

341

384

46,22 %

2

4

0

6

0,77 %

| 11 | Havsfrågor och fiske |
| --- | --- |

11

Havsfrågor och fiske

812

750

21

1

772

95,08 %

3

1

1

5

0,64 %

18

17

0

35

4,28 %

| 12 | Inre marknaden |
| --- | --- |

12

Inre marknaden

104

89

5

1

95

91,52 %

6

0

2

8

7,56 %

0

1

0

1

0,92 %

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

33 052

32 917

76

2

32 995

99,83 %

11

38

2

51

0,16 %

4

1

0

5

0,02 %

| 14 | Beskattning och tullunion |
| --- | --- |

14

Beskattning och tullunion

133

114

7

1

123

92,20 %

7

0

3

9

7,03 %

0

1

0

1

0,77 %

| 15 | Utbildning och kultur |
| --- | --- |

15

Utbildning och kultur

2 725

2 126

15

273

2 414

88,62 %

15

0

290

305

11,21 %

0

5

0

5

0,18 %

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

279

246

11

2

259

92,61 %

14

0

3

17

6,09 %

2

2

0

4

1,30 %

| 17 | Hälsa och konsumentskydd |
| --- | --- |

17

Hälsa och konsumentskydd

659

572

31

20

623

94,40 %

11

0

16

27

4,07 %

5

5

0

10

1,53 %

| 18 | Frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

18

Frihet, säkerhet och rättvisa

1 014

876

25

43

944

93,10 %

8

0

31

40

3,95 %

24

6

0

30

2,95 %

| 19 | Yttre förbindelser |
| --- | --- |

19

Yttre förbindelser

3 462

3 243

12

59

3 313

95,72 %

10

6

50

66

1,91 %

51

32

0

82

2,37 %

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

113

99

4

1

104

92,51 %

4

2

2

8

6,69 %

0

1

0

1

0,80 %

| 21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna |
| --- | --- |

21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna

1 583

1 393

11

108

1 513

95,54 %

16

17

11

43

2,73 %

7

20

0

27

1,74 %

| 22 | Utvidgning |
| --- | --- |

22

Utvidgning

970

914

3

10

928

95,63 %

4

0

34

38

3,95 %

0

4

0

4

0,43 %

| 23 | Humanitärt bistånd |
| --- | --- |

23

Humanitärt bistånd

1 090

1 054

5

9

1 068

97,96 %

6

0

3

10

0,90 %

12

0

0

12

1,14 %

| 24 | Bedrägeribekämpning |
| --- | --- |

24

Bedrägeribekämpning

83

66

5

0

71

85,96 %

6

1

0

7

8,93 %

3

2

0

4

5,11 %

| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning |
| --- | --- |

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

221

178

15

4

197

89,07 %

15

0

5

21

9,28 %

0

3

0

4

1,65 %

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

1 274

893

122

47

1 063

83,45 %

130

2

65

196

15,37 %

3

12

0

15

1,18 %

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

73

49

8

3

60

82,01 %

8

0

4

12

16,29 %

1

1

0

1

1,71 %

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

13

11

1

0

12

91,58 %

1

0

0

1

7,29 %

0

0

0

0

1,13 %

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

159

125

5

4

134

84,26 %

5

0

14

19

12,19 %

4

2

0

6

3,55 %

| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande utgifter |
| --- | --- |

30

Pensioner och därmed sammanhängande utgifter

1 273

1 257

0

0

1 257

98,75 %

0

0

0

0

0,00 %

16

0

0

16

1,25 %

| 31 | Språktjänster |
| --- | --- |

31

Språktjänster

501

373

25

43

442

88,11 %

17

0

39

56

11,23 %

1

3

0

3

0,67 %

| 32 | Energi |
| --- | --- |

32

Energi

1 087

934

14

16

963

88,63 %

6

0

39

44

4,08 %

78

2

0

79

7,28 %

| 40 | Reserver |
| --- | --- |

40

Reserver

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

| 90 | Övriga institutioner |
| --- | --- |

90

Övriga institutioner

4 321

2 873

330

308

3 512

81,27 %

351

22

192

565

13,07 %

182

58

5

245

5,66 %

Totalt

134 960

125 145

1 352

2 898

129 395

95,88 %

835

185

3 748

4 768

3,53 %

562

230

5

797

0,59 %

12.   UTVECKLING AV UTESTÅENDE ÅTAGANDEN PER POLITIKOMRÅDE

| i miljoner euro |
| --- |
| Politikområde | Utestående åtaganden vid föregående års slut | Årets åtaganden | Totala utestående åtaganden vid årets slut |
| Åtaganden som överförts från föregående budgetår | Tillbakadragna/ Uppskrivna/A nnullerade | Betalningar | Utestående åtaganden vid årets slut | Åtaganden under året | Betalningar | Åtaganden som inte får överföras och därför förfallit | Utestående åtaganden vid årets slut |
| 01 | Ekonomi och finans |

i miljoner euro

Politikområde

Utestående åtaganden vid föregående års slut

Årets åtaganden

Totala utestående åtaganden vid årets slut

Åtaganden som överförts från föregående budgetår

Tillbakadragna/ Uppskrivna/A nnullerade

Betalningar

Utestående åtaganden vid årets slut

Åtaganden under året

Betalningar

Åtaganden som inte får överföras och därför förfallit

Utestående åtaganden vid årets slut

01

Ekonomi och finans

581

(24)

(175)

382

414

(214)

0

200

582

| 02 | Näringsliv |
| --- | --- |

02

Näringsliv

2 414

(36)

(963)

1 415

1 113

(373)

0

740

2 155

| 03 | Konkurrens |
| --- | --- |

03

Konkurrens

8

(1)

(7)

0

94

(87)

0

7

7

| 04 | Sysselsättning och socialpolitik |
| --- | --- |

04

Sysselsättning och socialpolitik

28 673

(250)

(9 999)

18 424

11 638

(394)

0

11 245

29 669

| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling |
| --- | --- |

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

20 197

(76)

(10 833)

9 288

58 579

(45 509)

0

13 070

22 358

| 06 | Transport och rörlighet |
| --- | --- |

06

Transport och rörlighet

2 468

(154)

(894)

1 420

1 609

(220)

0

1 389

2 809

| 07 | Miljö och klimatpolitik |
| --- | --- |

07

Miljö och klimatpolitik

783

(30)

(199)

554

478

(133)

0

344

898

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

8 222

(147)

(2 910)

5 165

5 730

(1 694)

(2)

4 035

9 200

| 09 | Informationssamhället och medier |
| --- | --- |

09

Informationssamhället och medier

2 157

(35)

(767)

1 355

1 637

(722)

0

914

2 269

| 10 | Direkt forskning |
| --- | --- |

10

Direkt forskning

163

(12)

(93)

58

474

(348)

0

125

184

| 11 | Havsfrågor och fiske |
| --- | --- |

11

Havsfrågor och fiske

1 877

(42)

(521)

1 314

999

(251)

0

748

2 062

| 12 | Inre marknaden |
| --- | --- |

12

Inre marknaden

20

(1)

(16)

3

98

(80)

0

19

22

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

101 474

(561)

(31 994)

68 919

40 495

(1 001)

0

39 494

108 413

| 14 | Beskattning och tullunion |
| --- | --- |

14

Beskattning och tullunion

76

(2)

(51)

22

141

(71)

0

69

92

| 15 | Utbildning och kultur |
| --- | --- |

15

Utbildning och kultur

1 698

(82)

(707)

909

2 720

(1 708)

0

1 012

1 921

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

123

(16)

(83)

24

274

(176)

0

98

122

| 17 | Hälsa och konsumentskydd |
| --- | --- |

17

Hälsa och konsumentskydd

724

(58)

(312)

355

674

(311)

0

363

718

| 18 | Frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

18

Frihet, säkerhet och rättvisa

1 282

(51)

(267)

964

1 308

(678)

0

631

1 595

| 19 | Yttre förbindelser |
| --- | --- |

19

Yttre förbindelser

9 380

(249)

(2 229)

6 901

4 415

(1 085)

0

3 330

10 232

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

19

(1)

(12)

6

106

(93)

0

13

20

| 21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna |
| --- | --- |

21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna

3 276

(94)

(971)

2 211

1 612

(542)

0

1 070

3 281

| 22 | Utvidgning |
| --- | --- |

22

Utvidgning

2 766

(93)

(766)

1 907

1 119

(162)

0

957

2 864

| 23 | Humanitärt bistånd |
| --- | --- |

23

Humanitärt bistånd

621

(24)

(369)

229

1 139

(699)

0

441

670

| 24 | Bedrägeribekämpning |
| --- | --- |

24

Bedrägeribekämpning

32

(4)

(16)

12

77

(56)

0

22

34

| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning |
| --- | --- |

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

20

(3)

(17)

1

198

(180)

0

18

19

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

179

(14)

(156)

10

1 081

(907)

0

174

184

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

8

(1)

(8)

0

61

(52)

0

9

9

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

1

0

(1)

0

12

(11)

0

1

1

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

108

(5)

(50)

53

146

(84)

0

62

115

| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande utgifter |
| --- | --- |

30

Pensioner och därmed sammanhängande utgifter

0

0

0

0

1 257

(1 257)

0

0

0

| 31 | Språktjänster |
| --- | --- |

31

Språktjänster

28

(3)

(25)

0

440

(417)

0

24

24

| 32 | Energi |
| --- | --- |

32

Energi

4 672

(47)

(820)

3 805

860

(143)

0

717

4 522

| 90 | Övriga institutioner |
| --- | --- |

90

Övriga institutioner

344

(2)

(330)

12

3 570

(3 181)

(3)

385

397

Totalt

194 395

(2 120)

(66 559)

125 717

144 572

(62 836)

(9)

81 727

207 443

13.   UTESTÅENDE ÅTAGANDEN FÖRDELADE PÅ URSPRUNGSÅR OCH POLITIKOMRÅDE

| i miljoner euro |
| --- |
| Politikområde | < 2005 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Totalt |
| 01 | Ekonomi och finans |

i miljoner euro

Politikområde

< 2005

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Totalt

01

Ekonomi och finans

0

11

43

10

5

113

200

200

582

| 02 | Näringsliv |
| --- | --- |

02

Näringsliv

9

9

10

27

179

222

959

740

2 155

| 03 | Konkurrens |
| --- | --- |

03

Konkurrens

0

0

0

0

0

0

0

7

7

| 04 | Sysselsättning och socialpolitik |
| --- | --- |

04

Sysselsättning och socialpolitik

109

333

2 029

62

984

5 209

9 697

11 245

29 669

| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling |
| --- | --- |

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

6

1

631

0

30

828

7 790

13 070

22 358

| 06 | Transport och rörlighet |
| --- | --- |

06

Transport och rörlighet

24

21

45

161

152

400

618

1 389

2 809

| 07 | Miljö och klimatpolitik |
| --- | --- |

07

Miljö och klimatpolitik

3

13

23

78

111

156

172

344

898

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

157

96

204

370

736

1 413

2 189

4 035

9 200

| 09 | Informationssamhället och medier |
| --- | --- |

09

Informationssamhället och medier

12

13

20

75

196

363

676

914

2 269

| 10 | Direkt forskning |
| --- | --- |

10

Direkt forskning

0

1

5

2

11

15

24

125

184

| 11 | Havsfrågor och fiske |
| --- | --- |

11

Havsfrågor och fiske

33

18

275

10

28

302

649

748

2 062

| 12 | Inre marknaden |
| --- | --- |

12

Inre marknaden

0

0

0

0

0

0

3

19

22

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

681

579

8 004

159

5 532

20 317

33 647

39 494

108 413

| 14 | Beskattning och tullunion |
| --- | --- |

14

Beskattning och tullunion

0

0

0

0

2

5

16

69

92

| 15 | Utbildning och kultur |
| --- | --- |

15

Utbildning och kultur

4

3

4

78

177

238

405

1 012

1 921

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

0

0

0

0

1

3

20

98

122

| 17 | Hälsa och konsumentskydd |
| --- | --- |

17

Hälsa och konsumentskydd

11

2

10

14

50

92

175

363

718

| 18 | Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

18

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

1

9

7

57

142

345

403

631

1 595

| 19 | Yttre förbindelser |
| --- | --- |

19

Yttre förbindelser

406

135

421

750

1 149

1 658

2 382

3 330

10 232

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

0

0

0

0

0

2

4

13

20

| 21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna |
| --- | --- |

21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna

118

87

118

145

344

586

812

1 070

3 281

| 22 | Utvidgning |
| --- | --- |

22

Utvidgning

45

42

116

185

385

453

682

957

2 864

| 23 | Humanitärt bistånd |
| --- | --- |

23

Humanitärt bistånd

0

0

1

2

12

41

172

441

670

| 24 | Bedrägeribekämpning |
| --- | --- |

24

Bedrägeribekämpning

0

0

0

1

1

3

6

22

34

| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning |
| --- | --- |

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

0

0

0

0

0

0

1

18

19

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

0

0

0

0

1

0

9

174

184

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

0

0

0

0

0

0

0

9

9

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

0

0

0

0

0

0

0

1

1

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

2

1

3

3

2

10

31

62

115

| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande utgifter |
| --- | --- |

30

Pensioner och därmed sammanhängande utgifter

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 31 | Språktjänster |
| --- | --- |

31

Språktjänster

0

0

0

0

0

0

0

24

24

| 32 | Energi |
| --- | --- |

32

Energi

42

28

56

55

216

1 545

1 863

717

4 522

| 90 | Övriga institutioner |
| --- | --- |

90

Övriga institutioner

0

0

0

0

0

0

12

385

397

Totalt

1 661

1 401

12 024

2 247

10 446

34 319

63 618

81 727

207 443

14.   SAMMANSTÄLLNING AV GENOMFÖRANDET AVSEENDE BUDGETINTÄKTER PER INSTITUTION

| i miljoner euro |
| --- |
| Institution | Budgeterade intäkter | Fastställda fordringar | Intäkter | ”Inbetalningar som % av budgeten” | Utestående |
| Ursprungliga | Slutliga | Innevarande år | Överförda anslag | Totalt | Innevarande års fordringar | Överförda fordringar | Totalt |
| Europaparlamentet | 125 | 125 | 170 | 29 | 200 | 169 | 4 | 173 | 139,02 % | 26 |
| Europeiska rådet och rådet | 49 | 49 | 121 | 8 | 129 | 111 | 7 | 118 | 240,35 % | 11 |
| Kommissionen | 126 236 | 126 436 | 128 119 | 14 535 | 142 654 | 127 697 | 1 615 | 129 312 | 102,27 % | 13 342 |
| Domstolen | 44 | 44 | 45 | 0 | 45 | 44 | 0 | 44 | 102,26 % | 0 |
| Revisionsrätten | 21 | 21 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 94,14 % | 0 |
| Ekonomiska och sociala kommittén | 11 | 11 | 16 | 0 | 16 | 16 | 0 | 16 | 138,47 % | 0 |
| Regionkommittén | 8 | 8 | 21 | 0 | 21 | 21 | 0 | 21 | 262,06 % | 0 |
| Ombudsmannen | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 99,52 % | 0 |
| Europeiska datatillsynsmannen | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 69,15 % | 0 |
| Europeiska utrikestjänsten | 32 | 32 | 295 | 0 | 295 | 295 | 0 | 295 | 917,61 % | 0 |
| Totalt | 126 527 | 126 727 | 128 808 | 14 572 | 143 380 | 128 374 | 1 626 | 130 000 | 102,58 % | 13 380 |

i miljoner euro

Institution

Budgeterade intäkter

Fastställda fordringar

Intäkter

”Inbetalningar som % av budgeten”

Utestående

Ursprungliga

Slutliga

Innevarande år

Överförda anslag

Totalt

Innevarande års fordringar

Överförda fordringar

Totalt

Europaparlamentet

125

125

170

29

200

169

4

173

139,02 %

26

Europeiska rådet och rådet

49

49

121

8

129

111

7

118

240,35 %

11

Kommissionen

126 236

126 436

128 119

14 535

142 654

127 697

1 615

129 312

102,27 %

13 342

Domstolen

44

44

45

0

45

44

0

44

102,26 %

0

Revisionsrätten

21

21

20

0

20

20

0

20

94,14 %

0

Ekonomiska och sociala kommittén

11

11

16

0

16

16

0

16

138,47 %

0

Regionkommittén

8

8

21

0

21

21

0

21

262,06 %

0

Ombudsmannen

1

1

1

0

1

1

0

1

99,52 %

0

Europeiska datatillsynsmannen

1

1

1

0

1

1

0

1

69,15 %

0

Europeiska utrikestjänsten

32

32

295

0

295

295

0

295

917,61 %

0

Totalt

126 527

126 727

128 808

14 572

143 380

128 374

1 626

130 000

102,58 %

13 380

15.   GENOMFÖRANDET AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN PER INSTITUTION

Åtagandebemyndiganden

Åtagandebemyndiganden

| i miljoner euro |
| --- |
| Institution | Beviljade åtagande-bemyndiganden | Åtaganden som ingåtts | Överförda anslag | Anslag som förfaller |
| Från budgetårets anslag | Från överförda anslag | Från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | % | Från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Överföringar genom beslut | Totalt | % | Från budget-årets anslag | Från överförda anslag | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| Europaparlamentet | 1 820 | 1 570 | 9 | 24 | 1 603 | 88,11 % | 101 | 22 | 123 | 6,74 % | 94 | 0 | 0 | 94 | 5,15 % |
| Europeiska rådet och rådet | 647 | 507 | 0 | 47 | 554 | 85,51 % | 37 | 0 | 37 | 5,77 % | 56 | 0 | 0 | 56 | 8,71 % |
| Kommissionen | 144 751 | 137 979 | 250 | 2 772 | 141 002 | 97,41 % | 2 964 | 279 | 3 242 | 2,24 % | 507 | 0 | 0 | 507 | 0,35 % |
| Domstolen | 344 | 336 | 0 | 2 | 338 | 98,11 % | 1 | 0 | 1 | 0,34 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 1,55 % |
| Revisionsrätten | 145 | 134 | 0 | 0 | 135 | 92,81 % | 0 | 0 | 0 | 0,30 % | 10 | 0 | 0 | 10 | 6,89 % |
| Ekonomiska och sociala kommittén: | 132 | 123 | 0 | 3 | 125 | 95,20 % | 0 | 0 | 0 | 0,30 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 4,50 % |
| Regionkommittén | 96 | 82 | 0 | 12 | 94 | 97,76 % | 0 | 0 | 0 | 0,02 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 2,22 % |
| Ombudsmannen | 9 | 9 | 0 | 0 | 9 | 92,54 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,46 % |
| Europeiska datatillsynsmannen | 8 | 7 | 0 | 0 | 7 | 89,31 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 10,69 % |
| Europeiska utrikestjänsten | 729 | 457 | 0 | 249 | 706 | 96,82 % | 16 | 0 | 16 | 2,19 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 0,99 % |
| Totalt | 148 681 | 141 204 | 259 | 3 108 | 144 572 | 97,24 % | 3 120 | 301 | 3 420 | 2,30 % | 689 | 0 | 0 | 689 | 0,46 % |

i miljoner euro

Institution

Beviljade åtagande-bemyndiganden

Åtaganden som ingåtts

Överförda anslag

Anslag som förfaller

Från budgetårets anslag

Från överförda anslag

Från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

%

Från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Överföringar genom beslut

Totalt

%

Från budget-årets anslag

Från överförda anslag

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

Europaparlamentet

1 820

1 570

9

24

1 603

88,11 %

101

22

123

6,74 %

94

0

0

94

5,15 %

Europeiska rådet och rådet

647

507

0

47

554

85,51 %

37

0

37

5,77 %

56

0

0

56

8,71 %

Kommissionen

144 751

137 979

250

2 772

141 002

97,41 %

2 964

279

3 242

2,24 %

507

0

0

507

0,35 %

Domstolen

344

336

0

2

338

98,11 %

1

0

1

0,34 %

5

0

0

5

1,55 %

Revisionsrätten

145

134

0

0

135

92,81 %

0

0

0

0,30 %

10

0

0

10

6,89 %

Ekonomiska och sociala kommittén:

132

123

0

3

125

95,20 %

0

0

0

0,30 %

6

0

0

6

4,50 %

Regionkommittén

96

82

0

12

94

97,76 %

0

0

0

0,02 %

2

0

0

2

2,22 %

Ombudsmannen

9

9

0

0

9

92,54 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

7,46 %

Europeiska datatillsynsmannen

8

7

0

0

7

89,31 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

10,69 %

Europeiska utrikestjänsten

729

457

0

249

706

96,82 %

16

0

16

2,19 %

7

0

0

7

0,99 %

Totalt

148 681

141 204

259

3 108

144 572

97,24 %

3 120

301

3 420

2,30 %

689

0

0

689

0,46 %

Betalningsbemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

| i miljoner euro |
| --- |
| Institution | Beviljade betalnings-bemyndiganden | Verkställda betalningar | Överförda anslag | Anslag som förfaller |
| Budgetårets anslag | Från överförda anslag | Från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | % | Automatiska överföringar | Överföringar genom beslut | Från inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % | Budgetårets anslag | Från överförda anslag | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| Europaparlamentet | 2 060 | 1 348 | 207 | 25 | 1 580 | 76,72 % | 223 | 22 | 109 | 353 | 17,14 % | 94 | 33 | 0 | 126 | 6,14 % |
| Europeiska rådet och rådet | 699 | 465 | 40 | 41 | 547 | 78,26 % | 41 | 0 | 44 | 86 | 12,29 % | 56 | 10 | 0 | 66 | 9,45 % |
| Kommissionen | 130 639 | 122 272 | 1 021 | 2 590 | 125 883 | 96,36 % | 484 | 163 | 3 557 | 4 203 | 3,22 % | 380 | 172 | 0 | 552 | 0,42 % |
| Domstolen | 361 | 318 | 15 | 2 | 334 | 92,62 % | 18 | 0 | 1 | 19 | 5,36 % | 5 | 2 | 0 | 7 | 2,02 % |
| Revisionsrätten | 161 | 121 | 15 | 0 | 137 | 84,64 % | 13 | 0 | 0 | 14 | 8,41 % | 10 | 1 | 0 | 11 | 6,95 % |
| Ekonomiska och sociala kommittén: | 142 | 115 | 7 | 3 | 126 | 88,83 % | 7 | 0 | 1 | 8 | 5,71 % | 6 | 2 | 0 | 8 | 5,46 % |
| Regionkommittén | 103 | 73 | 6 | 12 | 91 | 88,39 % | 9 | 0 | 0 | 9 | 8,51 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 3,10 % |
| Ombudsmannen | 10 | 8 | 0 | 0 | 9 | 85,89 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,55 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,56 % |
| Europeiska datatillsynsmannen | 9 | 6 | 1 | 0 | 7 | 74,86 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 10,49 % | 1 | 1 | 0 | 1 | 14,65 % |
| Europeiska utrikestjänsten | 777 | 419 | 38 | 225 | 682 | 87,80 % | 38 | 0 | 36 | 74 | 9,56 % | 7 | 9 | 5 | 21 | 2,65 % |
| Totalt | 134 960 | 125 145 | 1 352 | 2 898 | 129 395 | 95,88 % | 835 | 185 | 3 748 | 4 768 | 3,53 % | 562 | 230 | 5 | 797 | 0,59 % |

i miljoner euro

Institution

Beviljade betalnings-bemyndiganden

Verkställda betalningar

Överförda anslag

Anslag som förfaller

Budgetårets anslag

Från överförda anslag

Från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

%

Automatiska överföringar

Överföringar genom beslut

Från inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

Budgetårets anslag

Från överförda anslag

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

Europaparlamentet

2 060

1 348

207

25

1 580

76,72 %

223

22

109

353

17,14 %

94

33

0

126

6,14 %

Europeiska rådet och rådet

699

465

40

41

547

78,26 %

41

0

44

86

12,29 %

56

10

0

66

9,45 %

Kommissionen

130 639

122 272

1 021

2 590

125 883

96,36 %

484

163

3 557

4 203

3,22 %

380

172

0

552

0,42 %

Domstolen

361

318

15

2

334

92,62 %

18

0

1

19

5,36 %

5

2

0

7

2,02 %

Revisionsrätten

161

121

15

0

137

84,64 %

13

0

0

14

8,41 %

10

1

0

11

6,95 %

Ekonomiska och sociala kommittén:

142

115

7

3

126

88,83 %

7

0

1

8

5,71 %

6

2

0

8

5,46 %

Regionkommittén

103

73

6

12

91

88,39 %

9

0

0

9

8,51 %

2

1

0

3

3,10 %

Ombudsmannen

10

8

0

0

9

85,89 %

1

0

0

1

6,55 %

1

0

0

1

7,56 %

Europeiska datatillsynsmannen

9

6

1

0

7

74,86 %

1

0

0

1

10,49 %

1

1

0

1

14,65 %

Europeiska utrikestjänsten

777

419

38

225

682

87,80 %

38

0

36

74

9,56 %

7

9

5

21

2,65 %

Totalt

134 960

125 145

1 352

2 898

129 395

95,88 %

835

185

3 748

4 768

3,53 %

562

230

5

797

0,59 %

16.   ORGANENS INTÄKTER: BUDGETPROGNOSER, FORDRINGAR OCH ERHÅLLNA BELOPP

| i miljoner euro |
| --- |
| Organ | Prognostiserade inkomster | Fastställda fordringar | Erhållna belopp | Utestående | Finansiering från kommissionen per politikområde |
| Europeiska byrån för samarbete mellan nationella energitillsynsmyndigheter | 4 | 4 | 4 | 0 | 06 |
| Europeiska byrån för luftfartssäkerhet | 139 | 111 | 111 | 0 | 06 |
| Frontex | 118 | 119 | 119 | 0 | 18 |
| Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning | 19 | 19 | 18 | 1 | 15 |
| Europeiska polisakademin | 8 | 9 | 9 | 0 | 18 |
| Europeiska kemikaliemyndigheten | 35 | 38 | 38 | 0 | 02 |
| Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar | 57 | 57 | 57 | 0 | 17 |
| Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk | 16 | 16 | 16 | 0 | 18 |
| Europeiska bankmyndigheten | 13 | 13 | 13 | 0 | 12 |
| Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (EIOPA) | 11 | 9 | 9 | 0 | 12 |
| Europeiska miljöbyrån | 62 | 45 | 44 | 0 | 07 |
| Europeiska polisbyrån | 85 | 85 | 85 | 0 | 18 |
| Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (ESMA) | 17 | 17 | 17 | 0 | 12 |
| Gemenskapens kontrollorgan för fiske | 12 | 12 | 12 | 0 | 11 |
| Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet | 76 | 76 | 76 | 0 | 17 |
| Europeiska jämställdhetsinstitutet | 8 | 8 | 8 | 0 | 04 |
| Europeiska tillsynsmyndigheten för det globala systemet för satellitnavigering (GNSS) | 8 | 39 | 39 | 0 | 06 |
| Fusionsenergi | 242 | 279 | 243 | 36 | 08 |
| Eurojust | 32 | 31 | 31 | 0 | 18 |
| Europeiska sjösäkerhetsbyrån | 57 | 53 | 53 | 0 | 06 |
| Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden | 166 | 176 | 176 | 0 | 12 |
| Europeiska läkemedelsmyndigheten | 209 | 220 | 199 | 21 | 17 |
| Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Byrån för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation | 1 | 1 | 1 | 0 | 09 |
| Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter | 22 | 22 | 22 | 0 | 18 |
| Europeiska järnvägsbyrån | 26 | 25 | 25 | 0 | 06 |
| Europeiska arbetsmiljöbyrån | 15 | 15 | 15 | 0 | 04 |
| Europeiska institutet för innovation och teknik | 16 | 10 | 10 | 0 | 15 |
| Översättningscentrum för Europeiska unionens organ | 51 | 47 | 43 | 4 | 15 |
| Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen | 20 | 20 | 20 | 0 | 15 |
| Gemenskapens växtsortsmyndighet | 13 | 13 | 13 | 0 | 17 |
| Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor | 21 | 21 | 21 | 0 | 04 |
| Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk | 50 | 50 | 50 | 0 | 15 |
| Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation | 16 | 16 | 16 | 0 | 06 |
| Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet | 36 | 36 | 36 | 0 | 08 |
| Genomförandeorganet för forskning | 39 | 39 | 39 | 0 | 08 |
| Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor | 7 | 7 | 7 | 0 | 17 |
| Genomförandeorganet för transeuropeiska transportnät | 10 | 10 | 10 | 0 | 06 |
| Totalt | 1 744 | 1 773 | 1 710 | 63 | |

i miljoner euro

Organ

Prognostiserade inkomster

Fastställda fordringar

Erhållna belopp

Utestående

Finansiering från kommissionen per politikområde

Europeiska byrån för samarbete mellan nationella energitillsynsmyndigheter

4

4

4

0

06

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet

139

111

111

0

06

Frontex

118

119

119

0

18

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

19

19

18

1

15

Europeiska polisakademin

8

9

9

0

18

Europeiska kemikaliemyndigheten

35

38

38

0

02

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar

57

57

57

0

17

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

16

16

16

0

18

Europeiska bankmyndigheten

13

13

13

0

12

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (EIOPA)

11

9

9

0

12

Europeiska miljöbyrån

62

45

44

0

07

Europeiska polisbyrån

85

85

85

0

18

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (ESMA)

17

17

17

0

12

Gemenskapens kontrollorgan för fiske

12

12

12

0

11

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

76

76

76

0

17

Europeiska jämställdhetsinstitutet

8

8

8

0

04

Europeiska tillsynsmyndigheten för det globala systemet för satellitnavigering (GNSS)

8

39

39

0

06

Fusionsenergi

242

279

243

36

08

Eurojust

32

31

31

0

18

Europeiska sjösäkerhetsbyrån

57

53

53

0

06

Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden

166

176

176

0

12

Europeiska läkemedelsmyndigheten

209

220

199

21

17

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet

8

8

8

0

09

Byrån för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation

1

1

1

0

09

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

22

22

22

0

18

Europeiska järnvägsbyrån

26

25

25

0

06

Europeiska arbetsmiljöbyrån

15

15

15

0

04

Europeiska institutet för innovation och teknik

16

10

10

0

15

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

51

47

43

4

15

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

20

20

20

0

15

Gemenskapens växtsortsmyndighet

13

13

13

0

17

Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor

21

21

21

0

04

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

50

50

50

0

15

Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation

16

16

16

0

06

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet

36

36

36

0

08

Genomförandeorganet för forskning

39

39

39

0

08

Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor

7

7

7

0

17

Genomförandeorganet för transeuropeiska transportnät

10

10

10

0

06

Totalt

1 744

1 773

1 710

63

| i miljoner euro |
| --- |
| Inkomsttyper | Prognostiserade inkomster | Fastställda fordringar | Erhållna belopp | Utestående |
| Bidrag från kommissionen | 1 119 | 1 137 | 1 137 | 0 |
| Inkomster från arvoden | 441 | 457 | 437 | 19 |
| Andra intäkter | 184 | 180 | 136 | 44 |
| Totalt | 1 744 | 1 773 | 1 710 | 63 |

i miljoner euro

Inkomsttyper

Prognostiserade inkomster

Fastställda fordringar

Erhållna belopp

Utestående

Bidrag från kommissionen

1 119

1 137

1 137

0

Inkomster från arvoden

441

457

437

19

Andra intäkter

184

180

136

44

Totalt

1 744

1 773

1 710

63

17.   ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN PER ORGAN

| i miljoner euro |
| --- |
| Organ | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| Anslag | Åtaganden som ingåtts | Överförda | Anslag | Verkställda utbetalningar | Överförda |
| Europeiska byrån för samarbete mellan nationella energitillsynsmyndigheter | 5 | 3 | 0 | 6 | 4 | 1 |
| Europeiska byrån för luftfartssäkerhet | 150 | 122 | 26 | 162 | 103 | 55 |
| Frontex | 121 | 119 | 0 | 145 | 100 | 39 |
| Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning | 21 | 21 | 0 | 21 | 18 | 2 |
| Europeiska polisakademin | 10 | 10 | 0 | 11 | 8 | 2 |
| Europeiska kemikaliemyndigheten | 93 | 89 | 0 | 105 | 85 | 15 |
| Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar | 57 | 55 | 0 | 72 | 58 | 11 |
| Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk | 17 | 16 | 0 | 17 | 16 | 1 |
| Europeiska bankmyndigheten | 13 | 9 | 0 | 13 | 7 | 2 |
| Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (EIOPA) | 11 | 7 | 0 | 11 | 6 | 0 |
| Europeiska miljöbyrån | 71 | 46 | 25 | 75 | 43 | 31 |
| Europeiska polisbyrån | 87 | 82 | 0 | 107 | 84 | 17 |
| Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten | 17 | 13 | 0 | 17 | 11 | 2 |
| Gemenskapens kontrollorgan för fiske | 13 | 13 | 0 | 13 | 12 | 1 |
| Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet | 78 | 77 | 0 | 87 | 72 | 13 |
| Europeiska jämställdhetsinstitutet | 8 | 7 | 0 | 10 | 5 | 3 |
| Europeiska tillsynsmyndigheten för det globala systemet för satellitnavigering (GNSS) | 77 | 33 | 44 | 56 | 21 | 34 |
| Fusionsenergi | 649 | 647 | 1 | 298 | 255 | 40 |
| Eurojust | 35 | 31 | 2 | 41 | 31 | 7 |
| Europeiska sjösäkerhetsbyrån | 58 | 55 | 1 | 59 | 50 | 2 |
| Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden | 387 | 151 | 0 | 422 | 149 | 32 |
| Europeiska läkemedelsmyndigheten | 212 | 202 | 3 | 254 | 205 | 39 |
| Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet | 8 | 8 | 0 | 10 | 9 | 1 |
| Byrån för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 |
| Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter | 21 | 20 | 1 | 28 | 21 | 7 |
| Europeiska järnvägsbyrån | 26 | 25 | 0 | 32 | 26 | 4 |
| Europeiska arbetsmiljöbyrån | 16 | 14 | 1 | 20 | 14 | 4 |
| Europeiska institutet för innovation och teknik | 26 | 24 | 0 | 16 | 7 | 5 |
| Översättningscentrum för Europeiska unionens organ | 51 | 42 | 0 | 55 | 43 | 4 |
| Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen | 21 | 20 | 0 | 21 | 20 | 1 |
| Gemenskapens växtsortsmyndighet | 14 | 13 | 0 | 14 | 12 | 0 |
| Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor | 21 | 20 | 0 | 24 | 20 | 4 |
| Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk | 50 | 50 | 0 | 56 | 50 | 6 |
| Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation | 16 | 15 | 0 | 18 | 15 | 1 |
| Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet | 36 | 35 | 0 | 37 | 34 | 2 |
| Genomförandeorganet för forskning | 39 | 38 | 0 | 43 | 37 | 3 |
| Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor | 7 | 7 | 0 | 8 | 7 | 1 |
| Genomförandeorganet för transeuropeiska transportnät | 10 | 10 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Totalt | 2 553 | 2 149 | 107 | 2 397 | 1 670 | 394 |

i miljoner euro

Organ

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Anslag

Åtaganden som ingåtts

Överförda

Anslag

Verkställda utbetalningar

Överförda

Europeiska byrån för samarbete mellan nationella energitillsynsmyndigheter

5

3

0

6

4

1

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet

150

122

26

162

103

55

Frontex

121

119

0

145

100

39

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

21

21

0

21

18

2

Europeiska polisakademin

10

10

0

11

8

2

Europeiska kemikaliemyndigheten

93

89

0

105

85

15

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar

57

55

0

72

58

11

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

17

16

0

17

16

1

Europeiska bankmyndigheten

13

9

0

13

7

2

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (EIOPA)

11

7

0

11

6

0

Europeiska miljöbyrån

71

46

25

75

43

31

Europeiska polisbyrån

87

82

0

107

84

17

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten

17

13

0

17

11

2

Gemenskapens kontrollorgan för fiske

13

13

0

13

12

1

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

78

77

0

87

72

13

Europeiska jämställdhetsinstitutet

8

7

0

10

5

3

Europeiska tillsynsmyndigheten för det globala systemet för satellitnavigering (GNSS)

77

33

44

56

21

34

Fusionsenergi

649

647

1

298

255

40

Eurojust

35

31

2

41

31

7

Europeiska sjösäkerhetsbyrån

58

55

1

59

50

2

Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden

387

151

0

422

149

32

Europeiska läkemedelsmyndigheten

212

202

3

254

205

39

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet

8

8

0

10

9

1

Byrån för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation

1

1

0

1

1

0

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

21

20

1

28

21

7

Europeiska järnvägsbyrån

26

25

0

32

26

4

Europeiska arbetsmiljöbyrån

16

14

1

20

14

4

Europeiska institutet för innovation och teknik

26

24

0

16

7

5

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

51

42

0

55

43

4

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

21

20

0

21

20

1

Gemenskapens växtsortsmyndighet

14

13

0

14

12

0

Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor

21

20

0

24

20

4

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

50

50

0

56

50

6

Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation

16

15

0

18

15

1

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet

36

35

0

37

34

2

Genomförandeorganet för forskning

39

38

0

43

37

3

Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor

7

7

0

8

7

1

Genomförandeorganet för transeuropeiska transportnät

10

10

0

11

10

1

Totalt

2 553

2 149

107

2 397

1 670

394

| Typ av utgifter | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| --- | --- | --- |
| Anslag | Åtaganden som ingåtts | Överförda | Anslag | Verkställda betalningar | Överförda |
| Personal | 757 | 727 | 4 | 773 | 720 | 21 |
| Administrationskostnader | 274 | 260 | 4 | 361 | 265 | 76 |
| Rörelsekostnader | 1 522 | 1 162 | 99 | 1 263 | 684 | 297 |
| Totalt | 2 553 | 2 149 | 107 | 2 397 | 1 670 | 394 |

Typ av utgifter

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Anslag

Åtaganden som ingåtts

Överförda

Anslag

Verkställda betalningar

Överförda

Personal

757

727

4

773

720

21

Administrationskostnader

274

260

4

361

265

76

Rörelsekostnader

1 522

1 162

99

1 263

684

297

Totalt

2 553

2 149

107

2 397

1 670

394

18.   BUDGETUTFALL INKLUSIVE ORGANEN

| i miljoner euro |
| --- |
| | Europeiska Unionen | Organ | Minus bidragen till organen | Totalt |
| Inkomster under budgetåret | 130 000 | 1 710 | (1 137) | 130 573 |
| Betalningar mot årets anslag | (128 043) | (1 451) | 1 137 | (128 357) |
| Betalningsbemyndiganden som överförts till år N+1 | (1 020) | (394) | 0 | (1 413) |
| Outnyttjade anslag som överförts från år N–1 och som förfallit | 457 | 167 | 0 | 624 |
| Växelkursskillnader under budgetåret | 97 | (2) | 0 | 96 |
| Budgetutfall | 1 492 | 31 | 0 | 1 523 |

i miljoner euro

Europeiska Unionen

Organ

Minus bidragen till organen

Totalt

Inkomster under budgetåret

130 000

1 710

(1 137)

130 573

130 573

Betalningar mot årets anslag

(128 043)

(1 451)

1 137

(128 357)

(128 357)

Betalningsbemyndiganden som överförts till år N+1

(1 020)

(394)

0

(1 413)

(1 413)

Outnyttjade anslag som överförts från år N–1 och som förfallit

457

167

0

624

624

Växelkursskillnader under budgetåret

97

(2)

0

96

96

Budgetutfall

1 492

31

0

1 523

FÖRKLARANDE NOTER TILL DE KONSOLIDERADE RAPPORTERNA OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN

FÖRKLARANDE NOTER TILL DE KONSOLIDERADE RAPPORTERNA OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN

1.   BUDGETPRINCIPER, STRUKTUR OCH ANSLAG

1.1   RÄTTSLIG GRUND OCH BESTÄMMELSER I BUDGETFÖRORDNINGEN

RÄTTSLIG GRUND OCH BESTÄMMELSER I BUDGETFÖRORDNINGEN

Redovisningen följer bestämmelserna i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002) och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för budgetförordningen. Den allmänna budgeten är det huvudsakliga instrumentet för EU:s finansiella politik och det är genom budgeten som unionens inkomster och utgifter regleras och beviljas.

Varje år gör kommissionen en uppskattning av samtliga EU-institutioners inkomster och utgifter för budgetåret och upprättar ett budgetförslag som överlämnas till budgetmyndigheten. På grundval av detta budgetförslag arbetar rådet fram ett ställningstagande som blir föremål för förhandlingar mellan budgetmyndighetens båda parter. Budgeten vinner laga kraft när det gemensamma utkastet slutligen förklaras antaget av Europaparlamentets talman. Budgeten genomförs i huvudsak av kommissionen.

1.2   BUDGETPRINCIPERNA

BUDGETPRINCIPERNA

Flera grundprinciper styr Europeiska unionens budget:

—   Principen om enhet och riktighet i budgeten: Varje inkomst och utgift ska tas upp i ett och samma budgetdokument och hänföras till en budgetpost, och utgifterna får inte överskrida de godkända anslagen.

—   Universalitetsprincipen: Denna princip innefattar två regler:

Att budgetinkomster inte får avsättas för särskilda utgiftsposter (samtliga inkomster täcker samtliga utgifter), och

att inkomster och utgifter tas upp som bruttobelopp i budgeten utan att justeras mot varandra.

—   Principen om ettårighet:: Anslagen är tillgängliga under ett enda budgetår och måste användas under detta budgetår.

—   Principen om jämvikt: Inkomster och utgifter är balanserade i budgeten (de beräknade inkomsterna täcker betalningsåtagandena).

—   Principen om specificering: innebär att varje anslag måste ha ett särskilt ändamål och tilldelas ett specifikt mål.

—   Principen om en enda beräkningsenhet: innebär att budgeten ska upprättas och genomföras i euro och räkenskaperna ska redovisas i euro.

—   Principen om sund ekonomisk förvaltning: Enligt denna princip ska budgetanslagen användas enligt principerna om sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet.

—   Principen om öppenhet: Budgeten och ändringsbudgetarna ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

1.3   BUDGETENS STRUKTUR

BUDGETENS STRUKTUR

Budgeten utgörs av

| (a) | en allmän inkomstberäkning, och |
| --- | --- |

(a)

en allmän inkomstberäkning, och

| (b) | separata avsnitt för de olika institutionernas inkomst- och utgiftsberäkningar: avsnitt I: parlamentet, Avsnitt II: rådet, Avsnitt III: kommissionen, Avsnitt IV: domstolen, avsnitt V: revisionsrätten, Avsnitt VI: Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Avsnitt VII: Regionkommittén, Avsnitt VIII: Ombudsmannen, Avsnitt IX: Europeiska datatillsynsmannen, Avsnitt X: Europeiska utrikestjänsten |
| --- | --- |

(b)

separata avsnitt för de olika institutionernas inkomst- och utgiftsberäkningar: avsnitt I: parlamentet, Avsnitt II: rådet, Avsnitt III: kommissionen, Avsnitt IV: domstolen, avsnitt V: revisionsrätten, Avsnitt VI: Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Avsnitt VII: Regionkommittén, Avsnitt VIII: Ombudsmannen, Avsnitt IX: Europeiska datatillsynsmannen, Avsnitt X: Europeiska utrikestjänsten

Inkomsterna och utgifterna för varje institution är indelade efter slag eller ändamål i avdelningar, kapitel, artiklar och punkter.

1.4   BUDGETRÄKENSKAPERNAS STRUKTUR

BUDGETRÄKENSKAPERNAS STRUKTUR

1.4.1   
  Allmän översikt

Allmän översikt

Endast kommissionens budget innehåller administrativa anslag och driftsanslag. Övriga institutioner förfogar i realiteten endast över administrativa anslag. I budgeten särskiljs mellan två typer av anslag: icke differentierade anslag och differentierade anslag.

Icke-differentierade anslag är avsedda att täcka insatser som är ettåriga (och som motsvarar budgetens ettårighetsprincip). De avser alla administrativa kapitel i kommissionens budgetavsnitt och alla andra avsnitt, årliga anslag till EGFJ och vissa tekniska anslag (återbetalningar, garantier för upp- och utlåning m.m.). När det gäller icke-differentierade anslag motsvarar åtagandebemyndigandena betalningsbemyndigandena.

De differentierade anslagen har införts för att jämka samman budgetens ettårighetsprincip med behovet att finansiera insatser som genomförs under flera år. De ska täcka fleråriga insatser och omfattar samtliga anslag i alla kapitel utom kapitel 1 i kommissionens avsnitt. De differentierade anslagen delas in i åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden.

—   Åtagandebemyndiganden: täcker den totala kostnaden för de rättsliga åtaganden som görs under budgetåret för projekt som avser flera år. Åtaganden för åtgärder som löper längre än ett budgetår får i enlighet med artikel 76.3 i budgetförordningen delas upp i årliga delåtaganden, på villkor att detta är tillåtet enligt den grundläggande rättsakten.

—   Betalningsbemyndiganden: täcker utgifter för åtaganden som gjorts under innevarande eller tidigare budgetår.

1.4.2   
  Anslagens ursprung

Anslagens ursprung

Anslagens huvudsakliga ursprung är EU:s budget för det pågående budgetåret. Det finns dock andra typer av anslag som följer av bestämmelser i budgetförordningen. De kommer från tidigare budgetår eller från externa källor.

| — | De ursprungliga budgetanslagen för det aktuella året kan kompletteras med överföringar mellan budgetposter i enlighet med artiklarna 22–24 i budgetförordningen (nr 1605/2002 av den 25 juni 2002) och ändringsbudgetar (enligt artiklarna 37 och 38 i budgetförordningen). |
| --- | --- |

—

De ursprungliga budgetanslagen för det aktuella året kan kompletteras med överföringar mellan budgetposter i enlighet med artiklarna 22–24 i budgetförordningen (nr 1605/2002 av den 25 juni 2002) och ändringsbudgetar (enligt artiklarna 37 och 38 i budgetförordningen).

De ursprungliga budgetanslagen

överföringar

| — | Anslag som överförs från föregående år eller görs disponibla på nytt kompletterar årets budget. Dessa är i) icke-differentierade betalningsbemyndiganden som får överföras automatiskt till påföljande budgetår en gång i enlighet med artikel 9.4 i budgetförordningen, i) Anslag som överförs efter beslut av institutionerna i något av följande två fall: En institution kan besluta om överföring av vissa anslag till påföljande budgetår, om de flesta förberedelserna för ett åtagande är fullbordade (artikel 9.2 a i budgetförordningen) eller om den rättsliga grunden antagits sent (artikel 9.2 b). Både åtagande- och betalningsbemyndiganden får överföras (artikel 9.3) och iii) anslag som görs disponibla på nytt sedan åtaganden dragits tillbaka. Här är det frågan om att föra in åtagandebemyndiganden avseende strukturfonderna som tidigare dragits tillbaka. Beloppen får då undantagsvis göras disponibla på nytt om kommissionen har begått ett uppenbart fel eller om de är nödvändiga för genomförandet av programmet (artikel 157 i budgetförordningen). |
| --- | --- |

—

Anslag som överförs från föregående år eller görs disponibla på nytt kompletterar årets budget. Dessa är i) icke-differentierade betalningsbemyndiganden som får överföras automatiskt till påföljande budgetår en gång i enlighet med artikel 9.4 i budgetförordningen, i) Anslag som överförs efter beslut av institutionerna i något av följande två fall: En institution kan besluta om överföring av vissa anslag till påföljande budgetår, om de flesta förberedelserna för ett åtagande är fullbordade (artikel 9.2 a i budgetförordningen) eller om den rättsliga grunden antagits sent (artikel 9.2 b). Både åtagande- och betalningsbemyndiganden får överföras (artikel 9.3) och iii) anslag som görs disponibla på nytt sedan åtaganden dragits tillbaka. Här är det frågan om att föra in åtagandebemyndiganden avseende strukturfonderna som tidigare dragits tillbaka. Beloppen får då undantagsvis göras disponibla på nytt om kommissionen har begått ett uppenbart fel eller om de är nödvändiga för genomförandet av programmet (artikel 157 i budgetförordningen).

Anslag som överförs

| — | Inkomster avsatta för särskilda ändamål som består av i) bidrag om beloppen tas upp som inkomst under samma budgetpost som de ursprungliga utgifterna överfördes till och får överföras utan begränsningar, ii) Efta-anslag: Enligt avtalet om ett Europeiskt ekonomiskt samarbetsområde ska medlemmarna ekonomiskt stödja en del av den verksamhet som finansieras genom EU:s allmänna budget. De budgetposter som berörs och de aktuella beloppen offentliggörs i bilaga III till EU:s budget. De berörda punkterna ökas genom bidragen från Efta. De anslag som inte använts vid budgetårets slut dras tillbaka och återställs till EES-länderna. iii) inkomster från tredje man eller andra länder som slutit ett avtal med EU som involverar ett ekonomiskt bidrag till EU:s verksamheter. Belopp som erhålls på detta sätt ska betraktas som inkomster från tredje man och tas upp i berörda budgetposter (ofta på forskningsområdet), och får överföras utan begränsningar (artikel 10 samt artikel 18.1 a och 18.1 d i budgetförordningen), iv) arbete för tredje man: EU:s forskningscentrum kan inom ramen för sin forskning utföra arbeten för externa organisationer (artikel 161.2 i budgetförordningen). Liksom inkomsterna från tredje man fördelas arbete för tredje man på särskilda budgetposter och får överföras utan begränsningar (artikel 10 och artikel 18.1 d i budgetförordningen), v) anslag som görs disponibla på nytt till följd av återbetalade förskott: Detta är EU-medel som återbetalas av mottagarna och som får överföras utan begränsningar. När det gäller strukturfonderna ska återinförandet bygga på kommissionens beslut (artikel 18.2 i budgetförordningen och artikel 228 i genomförandebestämmelserna). |
| --- | --- |

—

Inkomster avsatta för särskilda ändamål som består av i) bidrag om beloppen tas upp som inkomst under samma budgetpost som de ursprungliga utgifterna överfördes till och får överföras utan begränsningar, ii) Efta-anslag: Enligt avtalet om ett Europeiskt ekonomiskt samarbetsområde ska medlemmarna ekonomiskt stödja en del av den verksamhet som finansieras genom EU:s allmänna budget. De budgetposter som berörs och de aktuella beloppen offentliggörs i bilaga III till EU:s budget. De berörda punkterna ökas genom bidragen från Efta. De anslag som inte använts vid budgetårets slut dras tillbaka och återställs till EES-länderna. iii) inkomster från tredje man eller andra länder som slutit ett avtal med EU som involverar ett ekonomiskt bidrag till EU:s verksamheter. Belopp som erhålls på detta sätt ska betraktas som inkomster från tredje man och tas upp i berörda budgetposter (ofta på forskningsområdet), och får överföras utan begränsningar (artikel 10 samt artikel 18.1 a och 18.1 d i budgetförordningen), iv) arbete för tredje man: EU:s forskningscentrum kan inom ramen för sin forskning utföra arbeten för externa organisationer (artikel 161.2 i budgetförordningen). Liksom inkomsterna från tredje man fördelas arbete för tredje man på särskilda budgetposter och får överföras utan begränsningar (artikel 10 och artikel 18.1 d i budgetförordningen), v) anslag som görs disponibla på nytt till följd av återbetalade förskott: Detta är EU-medel som återbetalas av mottagarna och som får överföras utan begränsningar. När det gäller strukturfonderna ska återinförandet bygga på kommissionens beslut (artikel 18.2 i budgetförordningen och artikel 228 i genomförandebestämmelserna).

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

1.4.3   
  De disponibla anslagens sammansättning

De disponibla anslagens sammansättning

—   De slutliga budgetanslagen= ursprungliga budgetanslag + anslag i ändringsbudget + överföringar.

—   Tilläggsanslag= inkomster avsatta för särskilda ändamål (se ovan) + anslag som överförts från föregående budgetår eller anslag som görs disponibla på nytt.

—   Totala tillgängliga anslag= slutliga budgetanslag + tilläggsanslag.

—   Budgetårets anslag (som används för att räkna fram budgetutfallet)= slutliga budgetanslag + inkomster som avsatts för särskilda ändamål.

(som används för att räkna fram budgetutfallet)

1.5   GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN

GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN

Grundregeln för genomförandet av budgeten anges i artikel 48.1 i budgetförordningen: ”Kommissionen ska på eget ansvar och inom ramarna för de tilldelade anslagen genomföra budgeten ... i enlighet med denna förordning”. I artikel 50 anges att kommissionen ska ge övriga institutioner de befogenheter som krävs för att dessa ska kunna genomföra sina respektive avsnitt av budgeten.

1.6   UTESTÅENDE ÅTAGANDEN

UTESTÅENDE ÅTAGANDEN

När de differentierade anslagen infördes uppstod så småningom en skillnad mellan de åtaganden som ingicks och de betalningar som verkställdes. Denna skillnad, som leder till utestående åtaganden, utgörs i själva verket av tidsskillnaden mellan den tidpunkt då åtagandena ingås och den tidpunkt då motsvarande betalningar sker.

2.   FÖRKLARINGAR TILL DE KONSOLIDERADE RAPPORTERNA OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN

2.1   BUDGETUTFALL FÖR ÅRET (tabell 1)

BUDGETUTFALL FÖR ÅRET (tabell 1

2.1.1   
  Allmänt

Allmänt

Egna medel redovisas med de belopp som under budgetåret överförts till konton som öppnats i kommissionens namn av medlemsstaternas regeringar. Om föregående års budgetutfall är ett överskott tas även detta upp bland inkomsterna i budgeten. Övriga inkomster redovisas med de belopp som faktiskt uppburits under budgetåret.

Vid beräkningen av budgetutfallet för året ingår betalningar ur budgetårets betalningsbemyndiganden, plus de betalningsbemyndiganden som överförs till följande budgetår. Med betalningar ur budgetårets anslag för betalningar ska avses betalningar som verkställs av räkenskapsföraren senast den 31 december under budgetåret. För Europeiska garantifonden för jordbruket beaktas de betalningar som medlemsstaterna verkställt fr.o.m. den 16 oktober N-1 t.o.m. den 15 oktober N, förutsatt att åtagande och godkännande av utgifter förelagts räkenskapsföraren senast den 31 januari N+1. EGFJ-utgifterna kan också påverkas av ett s.k. överensstämmelsebeslut, som grundar sig på kontroller som utförts i medlemsstaterna.

Budgetutfallet består av två delar: Europeiska unionens resultat och resultatet av de EES-anslutna Eftaländernas bidrag. I enlighet med artikel 15 i förordning nr 1150/2000 om egna medel utgör saldot skillnaden mellan

| — | de sammanlagda inkomsterna under budgetåret, och |
| --- | --- |

—

de sammanlagda inkomsterna under budgetåret, och

| — | summan av de betalningar som verkställs via budgetårets anslag, plus summan av de betalningsbemyndiganden som överförts från samma budgetår till närmast efterföljande budgetår. |
| --- | --- |

—

summan av de betalningar som verkställs via budgetårets anslag, plus summan av de betalningsbemyndiganden som överförts från samma budgetår till närmast efterföljande budgetår.

Denna skillnad ska ökas eller minskas med

| — | nettobeloppet av de betalningsbemyndiganden som överförts från tidigare budgetår och som inte utnyttjats, samt, de eventuella betalningar som, på grund av eurokursens variationer, överskrider de icke-differentierade anslag som överförts från tidigare budgetår, och |
| --- | --- |

—

nettobeloppet av de betalningsbemyndiganden som överförts från tidigare budgetår och som inte utnyttjats, samt, de eventuella betalningar som, på grund av eurokursens variationer, överskrider de icke-differentierade anslag som överförts från tidigare budgetår, och

| — | saldot av de kursvinster och -förluster som gjorts under budgetåret. |
| --- | --- |

—

saldot av de kursvinster och -förluster som gjorts under budgetåret.

Om utfallet är ett överskott återgår detta till medlemsstaterna under det påföljande året genom avdrag från den summa som de skulle ha betalat in för det budgetåret.

Om utfallet är ett överskott återgår detta till medlemsstaterna under det påföljande året genom avdrag från den summa som de skulle ha betalat in för det budgetåret.

De från föregående budgetår överförda anslag som härrör från tredje man eller från arbete för tredje man och som är av sådant slag att de aldrig förfaller, tas upp under budgetårets tilläggsanslag. Detta förklarar skillnaden mellan de anslag som överförts från föregående år enligt rapporten om budgetgenomförandet för 2011 och de som överförts till påföljande år enligt rapporten om budgetgenomförandet för 2010. Betalningsbemyndiganden för återanvändning och anslag som tagits upp på nytt sedan delbetalningar återbetalats ingår inte i beräkningarna av budgetutfallet.

De överförda betalningsbemyndigandena består av automatiska överföringar samt överföringar som grundar sig på beslut. När det gäller outnyttjade betalningsbemyndiganden från föregående budgetår som annulleras, anges anslag som överförts antingen automatiskt eller genom beslut. Beloppet för de medel avsatta för särskilda ändamål som förts över till nästa år har minskat jämfört med år 2010.

2.1.2   
  Avstämning mellan budgetutfallet och det ekonomiska utfallet

Avstämning mellan budgetutfallet och det ekonomiska utfallet

Det ekonomiska utfallet för budgetåret beräknas enligt principerna för periodiserad redovisning. Budgetutfallet beräknas emellertid genom en modifierad form av kassabaserad redovisning, i enlighet med budgetförordningen. Eftersom båda resultaten emellertid bygger på samma underliggande transaktioner är det bra för kontrollen att försöka stämma av dem mot varandra. Denna avstämning redovisas i tabellen nedan, med angivelse av de viktigaste beloppen separat för inkomst- och utgiftssidan.

AVSTÄMNING: EKONOMISKT UTFALLET – BUDGETUTFALL

AVSTÄMNING: EKONOMISKT UTFALLET – BUDGETUTFALL

| i miljoner euro |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| EKONOMISKT UTFALL FÖR ÅRET | (1 789) | 17 232 |
| Intäkter |
| Fordringar som fastställts under året men som ännu inte uppburits | (371) | (3 132) |
| Fordringar som fastställts under tidigare år och uppburits under budgetåret | 2 072 | 1 346 |
| Upplupna intäkter (netto) | (236) | (371) |
| Kostnader |
| Upplupna kostnader (netto) | 3 410 | (7 426) |
| Kostnader som betalats under året men som hänför sig till föregående år | (936) | (386) |
| Nettoeffekt av förfinansiering | 1 131 | (678) |
| Betalningsbemyndiganden som överförts till nästa budgetår | (1 211) | (2 798) |
| Betalningar mot överförda anslag samt outnyttjade anslag som förfallit | 2 000 | 1 760 |
| Förändringar i avsättningar | (2 109) | (323) |
| Andra: | (378) | (257) |
| Ekonomiskt utfall i organen + EKSG | (91) | (418) |
| Budgetutfall för året | 1 492 | 4 549 |

i miljoner euro

2011

2010

EKONOMISKT UTFALL FÖR ÅRET

EKONOMISKT UTFALL FÖR ÅRET

(1 789)

(1 789)

17 232

17 232

Intäkter

Intäkter

Fordringar som fastställts under året men som ännu inte uppburits

(371)

(3 132)

Fordringar som fastställts under tidigare år och uppburits under budgetåret

2 072

1 346

Upplupna intäkter (netto)

(236)

(371)

Kostnader

Kostnader

Upplupna kostnader (netto)

3 410

(7 426)

Kostnader som betalats under året men som hänför sig till föregående år

(936)

(386)

Nettoeffekt av förfinansiering

1 131

(678)

Betalningsbemyndiganden som överförts till nästa budgetår

(1 211)

(2 798)

Betalningar mot överförda anslag samt outnyttjade anslag som förfallit

2 000

1 760

Förändringar i avsättningar

(2 109)

(323)

Andra:

(378)

(257)

Ekonomiskt utfall i organen + EKSG

Ekonomiskt utfall i organen + EKSG

(91)

(418)

Budgetutfall för året

Budgetutfall för året

1 492

1 492

4 549

4 549

Avstämning på inkomstsidan

Avstämning på inkomstsidan

De reella budgetinkomsterna under ett budgetår motsvarar inkomster från fordringar som fastställts under budgetåret och inkasseringar av fordringar från tidigare budgetår. De fordringar som fastställts under budgetåret men ännu inte hunnit uppbäras ska därför subtraheras från det ekonomiska utfallet vid avstämningen, eftersom de inte ingår i budgetinkomsterna. Däremot måste fordringar som fastställts under tidigare år men som uppbärs under det aktuella året läggas till det ekonomiska utfallet för att avstämningen ska bli rättvisande.

fordringar som fastställts under budgetåret men ännu inte hunnit uppbäras

fordringar som fastställts under tidigare år men som uppbärs under det aktuella året

De upplupna intäkterna netto består främst av upplupna intäkter från jordbruksavgifter, egna medel, räntor och utdelningar. Endast nettoeffekten, dvs. de upplupna intäkterna för innevarande år minus återföring av upplupna intäkter från föregående år, ska beaktas.

upplupna intäkterna netto

Avstämning på utgiftssidan

Avstämning på utgiftssidan

De upplupna kostnaderna netto består av belopp som sammanställs i samband med periodavgränsningen vid årets slut, t.ex. stödberättigande kostnader som burits av mottagare av EU-bidrag men som ännu inte har rapporterats till kommissionen.

upplupna kostnaderna netto

Medan de upplupna kostnaderna inte betraktas som utgifter i budgethänseende, ska däremot betalningar som sker under budgetåret för fakturor som registrerats under föregående år räknas till årets budgetinkomster.

budgetåret för fakturor som registrerats under föregående år

Nettoeffekten av förfinansiering utgörs av 1) ny förfinansiering som sker under det aktuella budgetåret och som därmed innebär utgifter i budgethänseende och 2) regleringen av förfinansiering som betalts ut under föregående år eller under det aktuella året, genom att de motsvarande stödberättigande kostnaderna godkänns. De senare beloppen utgör kostnader i den periodiserade redovisningen, men däremot inte i budgeträkenskaperna, eftersom den ursprungliga förfinansieringen redan tagits upp som en budgetutgift i det skede då den betalades ut.

Nettoeffekten av förfinansiering

Utöver de betalningar som görs mot årets anslag, ska även de av årets anslag som överförs till följande år tas upp vid beräkningen av budgetutfallet (i enlighet med artikel 15 i förordning nr 1150/2000). Samma princip gäller för de betalningar som gjorts under det aktuella budgetåret för anslag som förts över från föregående budgetår och outnyttjade betalningsbemyndiganden som annullerats.

överförs till följande år

förts över från föregående budgetår och outnyttjade betalningsbemyndiganden som annullerats

Posten för förändring i avsättningar avser de uppskattningar som görs i de periodiserade räkenskaperna (främst ersättningar till anställda) och påverkar inte budgeträkenskaperna. I avstämningen måste man också kompensera för andra poster där budgeträkenskaperna och de periodiserade räkenskaperna skiljer sig åt, t.ex. i fråga om avskrivning av tillgångar, förvärv, betalningar inom ramen för vissa leasingkontrakt (capital lease), andelar m.m.

förändring i avsättningar

avstämningen

2.2   JÄMFÖRELSE MELLAN BUDGETERADE OCH FAKTISKA BELOPP (tabell 2)

JÄMFÖRELSE MELLAN BUDGETERADE OCH FAKTISKA BELOPP (tabell 2

Betalningsbemyndigandena uppgick till 126 527 miljoner euro i den ursprungliga budget som undertecknades av Europaparlamentets ordförande 15 december 2010. Enligt planen skulle dessa budgetutgifter finansieras via egna medel till ett belopp av 125 106 miljoner euro. Beräknade inkomster och utgifter i den ursprungliga budgeten justeras normalt under loppet av budgetåret, genom s.k. ändringsbudgetar. Anpassningar av de BNI-baserade egna medlen garanterar att de budgeterade inkomsterna exakt motsvarar de budgeterade utgifterna. Enligt principen om jämvikt i budgeten måste inkomsterna och utgifterna (betalningsbemyndigandena) i budgeten vara i balans.

Intäkter:

Intäkter:

Under 2011 antogs sammanlagt sju ändringsbudgetar. Efter att dessa beaktats uppgick de totala slutliga inkomsterna i budgeten för 2011 till 126 727 miljoner euro. Dessa bestod till 118 289 miljoner euro av egna medel, vilket var 6 816 miljoner euro lägre än vad som ursprungligen förutsetts, resten bestod av övriga intäkter. Det minskade behovet av egna medel berodde huvudsakligen på inkluderingen av 4 539 miljoner euro i överskott från föregående år. Slutligen medförde förändringarna i inkomstprognosen i ändringsbudget nr 6/2011 ytterligare en minskning.

I fråga om egna medel överensstämde uppbörden av traditionella egna medel nästan helt med prognostiserade belopp. Detta eftersom de budgetberäkningar som ändrades i samband med att ändringsbudget nr 4/2011 fastställdes (ökning med 1 090 miljoner euro i enlighet med de nya makroekonomiska prognoserna våren 2011), åter ändrades i ändringsbudget nr 6/2011 för att ta hänsyn till den reella uppbördstakten. De minskades sålunda med 1 200 euro vilket nästan helt återställde det ursprungliga beloppet.

Medlemsstaternas slutliga inbetalningar av BNI- och momsmedel låg också mycket nära de slutligt uppdaterade beräkningarna i budgeten. Skillnaderna mellan de i förhand beräknade beloppen och de belopp som faktiskt betalades in förklaras av avvikelserna mellan de omräkningskurser för euron som används för budgetändamål och de marknadskurser som rådde då medlemsstater utanför euroområdet gjorde sina inbetalningar.

Kostnader:

Kostnader:

2011 var den nuvarande programperiodens femte år och präglades av att betalningstakten för många stora program ökade. Mot bakgrund av den generella budgetkonsolideringen i medlemsstaterna begränsades ökningen av betalningsbemyndiganden i budgeten och visade sig inte räcka till för att tillgodose betalningsbehoven under årets lopp. Betalningsbemyndigandena nådde heller inte upp till en nivå där de skulle kunna ha medfört att volymen av utestående åtaganden minskades.

Den ursprungliga budgeten och därmed de politiska målen avseende åtagandena genomfördes i stort sett helt och hållet (99,6 %). Justeringarna under året avsåg 240 miljoner euro för Europeiska solidaritetsfonden, vars utgifter till sin natur är oförutsebara, och 41 miljoner euro för avdelning 18 Område med frihet, säkerhet och rättvisa (huvudsakligen för Frontex). Av det totala genomförandet på 141 204 miljoner euro lämnades 617 miljoner euro outnyttjade. Efter anslagsöverföringen till 2012 förfaller ett belopp på 316 miljoner euro, liksom den icke-mobiliserade reserven för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter på 371 miljoner euro och outnyttjade preliminära anslag på 2 miljoner euro.

Det sammanlagda genomförandet av betalningsbemyndigandena (125 145 miljoner euro) motsvarar en utnyttjandegrad på 98,8 %. Totalanslagen ändrades under året genom att ytterligare 200 miljoner euro beviljades i ändringsbudget nr 6/2011 för Europeiska socialfonden (ESF). Ett ytterligare belopp på 253 miljoner euro omfördelades från området landsbygdsutveckling till ESF i samma ändringsbudget, och genom budgetmyndighetens överföring DEC 52/2011 tillkom ytterligare 601 miljoner euro för fonden. Trots dessa åtgärder innebar den kraftiga ökningen av ansökningar om utbetalning i de sista tre veckorna av året, och avsaknaden av tillräckliga betalningsbemyndiganden att fordringar för cirka 11 miljarder euro kommer att betalas först 2012.

De outnyttjade igenomröstade anslagen exklusive reserverna uppgick till 1 580 miljoner euro (2010: 3 243 miljoner euro) och efter överföringen till 2012 förfaller sammanlagt 560 miljoner euro (2010: 1 730 miljoner euro), huvudsakligen i rubrikerna 2 och 4. 2 miljoner euro i preliminära betalningsbemyndiganden förblev outnyttjade.

En närmare analys av budgetjusteringarna och deras kontext, motiv och verkan återfinns i kommissionens rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen 2011 (se del A för en överblick över hela budgeten och del B för en redogörelse per rubrik i budgetramen).

2.3   INTÄKTER (tabell 3)

INTÄKTER (tabell 3

Inkomsterna i EU:s allmänna budget härrör från två huvudkategorier: egna medel och andra intäkter. Detta enligt artikel 311 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt där följande fastställs: ”Utan att det inverkar på andra inkomster ska budgeten finansieras helt av egna medel.” Den största delen av budgetutgifterna finansieras genom egna medel. Övriga inkomster utgör bara en liten del av den sammanlagda finansieringen.

Det finns tre kategorier egna medel: traditionella egna medel, momsmedel och BNI-medel. Traditionella egna medel omfattar i sin tur sockeravgifter och tullar. En mekanism för korrigering av obalanser i budgeten till förmån för Förenade kungariket och en bruttominskning av Nederländernas och Sveriges årliga BNI-baserade bidrag är också en integrerad del av systemet för egna medel.

Fördelningen av egna medel regleras i rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (förordningen om egna medel). Den 1 mars 2009 trädde detta beslut i kraft. Det tillämpades dock med verkan från den 1 januari 2007. De retroaktiva effekterna har tagits upp under budgetår 2009.

2.3.1   
  Traditionella egna medel

Traditionella egna medel

Traditionella egna medel: När det gäller traditionella egna medel måste varje fastställt belopp tas upp i någon av de två typer av räkenskaper som förs av de behöriga myndigheterna, dvs.

| — | de ordinarie räkenskaper som föreskrivs i artikel 6.3 a i förordning nr 1150/2000 och som avser alla belopp som uppburits eller för vilka säkerhet ställts, eller |
| --- | --- |

—

de ordinarie räkenskaper som föreskrivs i artikel 6.3 a i förordning nr 1150/2000 och som avser alla belopp som uppburits eller för vilka säkerhet ställts, eller

| — | i de särskilda räkenskaper som föreskrivs i artikel 6.3 b i förordning nr 1150/2000 och som avser belopp som ännu inte har uppburits eller för vilka ingen säkerhet ställts och belopp för vilka säkerhet ställts men som är omtvistade kan också föras in i dessa räkenskaper. |
| --- | --- |

—

i de särskilda räkenskaper som föreskrivs i artikel 6.3 b i förordning nr 1150/2000 och som avser belopp som ännu inte har uppburits eller för vilka ingen säkerhet ställts och belopp för vilka säkerhet ställts men som är omtvistade kan också föras in i dessa räkenskaper.

För de särskilda räkenskaperna innehåller medlemsstaterna kvartalsrapport till kommissionen

| — | vilket belopp som återstod att uppbära föregående kvartal, |
| --- | --- |

—

vilket belopp som återstod att uppbära föregående kvartal,

| — | fastställda fordringar under kvartalet i fråga, |
| --- | --- |

—

fastställda fordringar under kvartalet i fråga,

| — | vilka rättelser som har gjorts av beräkningsunderlaget (rättelser/annulleringar) under kvartalet, |
| --- | --- |

—

vilka rättelser som har gjorts av beräkningsunderlaget (rättelser/annulleringar) under kvartalet,

| — | avskrivna belopp (som inte kan tillhandahållas enligt artikel 17.2 i förordning (EG) nr 1150/2000), |
| --- | --- |

—

avskrivna belopp (som inte kan tillhandahållas enligt artikel 17.2 i förordning (EG) nr 1150/2000),

| — | vilka belopp som har uppburits under kvartalet i fråga, |
| --- | --- |

—

vilka belopp som har uppburits under kvartalet i fråga,

| — | det saldo som ska uppbäras vid kvartalets slut. |
| --- | --- |

—

det saldo som ska uppbäras vid kvartalets slut.

Traditionella egna medel ska krediteras kommissionens konto hos medlemsstatens finansförvaltning, eller hos det organ som medlemsstaten har utsett, senast den första arbetsdagen efter den nittonde dagen i den andra månaden efter det att fordran fastställdes (eller återkrävdes om de särskilda räkenskaperna avses). Medlemsstaterna behåller 25 % av de traditionella egna medlen för att täcka sina uppbördskostnader. Eventualfordringarna på egna medel justeras utifrån hur troligt det är att de kommer att uppbäras.

2.3.2   
  Egna medel från mervärdesskatt och BNI

Egna medel från mervärdesskatt och BNI

De egna medlen från mervärdesskatt beräknas med hjälp av en enhetlig procentsats, som gäller för alla medlemsstater, av det harmoniserade momsunderlaget som upprättats enligt artikel 2.1 b i beslutet om egna medel. Den enhetliga procentsatsen fastställs till 0,30% utom för perioden 2007–2013, då uttagssatsen för moms fastställdes till 0,225 för Österrike, 0,15% för Tyskland och 0,10% för Nederländerna och Sverige. Momsunderlaget utjämnas på så sätt att det inte får överstiga 50 % av BNI i någon medlemsstat.

De BNI-baserade egna medlen är en flexibel resurs, avsedd att tillhandahålla de inkomster som behövs för att täcka utgifterna under ett visst budgetår utöver de belopp som ställs till förfogande genom de traditionella egna medlen, momsmedlen och diverse intäkter. De beräknas med hjälp av en enhetlig procentsats på varje medlemsstats BNI. De moms- och BNI-baserade medlen bestäms på grundval av de prognoser för moms- och BNI-underlagen som tas fram i samband med att det preliminära budgetförslaget utarbetas. Prognoserna revideras senare och beloppen uppdateras under det aktuella budgetåret genom en ändringsbudget.

De faktiska uppgifterna för moms- och BNI-underlagen blir tillgängliga under det påföljande budgetåret. Kommissionen beräknar då skillnaden mellan de belopp medlemsstaterna är skyldiga att betala på grundval av de faktiska beräkningsunderlagen och de belopp de i praktiken har betalat på grundval av (de reviderade) prognoserna. Dessa moms- och BNI-saldon (positiva eller negativa) uppbärs sedan av kommissionen från medlemsstaterna den 1 december det påföljande budgetåret. Även de faktiska moms- och BNI-underlagen kan korrigeras under de påföljande fyra åren, såvitt uppgifterna inte omfattas av ett förbehåll. De tidigare beräknade saldona justeras, och skillnaden uppbärs samtidigt som moms- och BNI-saldona för det föregående budgetåret.

Vid sina kontroller av medlemsstaternas redovisningar av mervärdesskatt samt deras BNI-uppgifter kan kommissionen meddela förbehåll på vissa punkter som man bedömer kan få konsekvenser för respektive medlemsstats bidrag till EU:s egna medel. Det kan till exempel handla om att det saknas uppgifter av godtagbar kvalitet, eller att en bättre metod behöver utvecklas på någon punkt. Dessa förbehåll bör ses som potentiella fordringar på medlemsstaten i fråga, även om det ännu inte går att beräkna något exakt belopp. När det exakta beloppet kan fastställas begärs motsvarande moms- eller BNI-baserade medel in, antingen i samband med återkommande moms- eller BNI-saldon eller genom ett separat krav.

2.3.3   
  Förenade kungarikets rabatt

Förenade kungarikets rabatt

Förenade kungarikets inbetalningar av egna medel minskas i förhållande till landets obalans gentemot EU-budgeten och inbetalningarna av egna medel från andra medlemsstater ökas proportionellt. Mekanismen för att kompensera budgetmässiga obalanser till förmån för Förenade kungariket infördes av Europeiska rådet i Fontainebleau i juni 1984 och genom ett efterföljande beslut om egna medel den 7 maj 1985. Syftet var att minska Förenade kungarikets obalans i förhållande till budgeten genom en minskning av dess inbetalningar till EU. Finansieringen av rabatten har satts ner för Tyskland, Österrike, Sverige och Nederländerna (som deltar med en fjärdedel av deras normala andel).

2.3.4   
  Bruttominskning

Bruttominskning

Europeiska rådet kom den 15 och 16 december 2005 till slutsatsen att Nederländerna och Sverige ska tillerkännas en bruttominskning av sina BNI-baserade bidrag till budgeten under perioden 2007–2013. Enligt denna kompensationsmekanism ska Nederländernas årliga BNI-baserade bidrag till budgeten för perioden 2007–2013 minskas med 605 miljoner euro per år brutto, medan Sveriges årliga BNI-baserade bidrag ska minskas med 150 miljoner euro per år brutto, i båda fallen uttryckt i 2004 års priser.

2.4   KOSTNADER (tabellerna 4–13)

KOSTNADER (tabellerna 4–13

2.4.1   
  Budgetram 2007–2013

Budgetram 2007–2013

| i miljoner euro |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Hållbar tillväxt |

i miljoner euro

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Hållbar tillväxt

53 979

57 653

61 696

63 555

63 974

67 614

70 147

| 2. | Skydd och förvaltning av naturresurser |
| --- | --- |

2.

Skydd och förvaltning av naturresurser

55 143

59 193

56 333

59 955

59 888

60 810

61 289

| 3. | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3.

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

1 273

1 362

1 518

1 693

1 889

2 105

2 376

| 4. | EU som global partner |
| --- | --- |

4.

EU som global partner

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

| 5. | Administration |
| --- | --- |

5.

Administration

7 039

7 380

7 525

7 882

8 091

8 523

9 095

| 6. | Kompensationer |
| --- | --- |

6.

Kompensationer

445

207

210

0

0

0

0

Åtagandebemyndiganden

Åtagandebemyndiganden

124 457

124 457

132 797

132 797

134 722

134 722

140 978

140 978

142 272

142 272

148 049

148 049

152 502

152 502

Totala betalningsbemyndiganden:

122 190

129 681

120 445

134 289

133 700

141 360

143 911

I detta avsnitt redovisas Europeiska unionens utgifter per kategori, enligt rubrikindelningen i budgetramen för 2007–2013. Budgetåret 2011 var det femte år som omfattades av den nya budgetramen för 2007–2013. Anslagstaket för åtagandebemyndiganden år 2011 uppgår till 142 272 miljoner euro, vilket motsvarar 1,15 % av unionens samlade BNI. Motsvarande anslagstak för betalningar uppgår till 133 700 miljoner euro, dvs. 1,08 % av unionens BNI. I ovanstående tabell redovisas budgetramen i löpande priser.

Rubrik 1 –   Hållbar tillväxt

Rubrik 1 –

Hållbar tillväxt

Denna rubrik indelas i två separata men inbördes relaterade underrubriker:

| — | 1a. Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning, som omfattar utgifter för forskning och innovation, utbildning, transeuropeiska nät, socialpolitik samt den inre marknaden och därtill hörande politik. |
| --- | --- |

—

1a. Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning, som omfattar utgifter för forskning och innovation, utbildning, transeuropeiska nät, socialpolitik samt den inre marknaden och därtill hörande politik.

| — | 1b. Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning, som omfattar utgifter för konvergens i de minst utvecklade medlemsstaterna och regionerna, kompletterar EU:s strategi för hållbar utveckling utanför de mindre blomstrande regionerna samt främjar samarbete mellan olika regioner. |
| --- | --- |

—

1b. Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning, som omfattar utgifter för konvergens i de minst utvecklade medlemsstaterna och regionerna, kompletterar EU:s strategi för hållbar utveckling utanför de mindre blomstrande regionerna samt främjar samarbete mellan olika regioner.

Rubrik 2 –   Skydd och förvaltning av naturresurser

Rubrik 2 –

Skydd och förvaltning av naturresurser

Rubrik 2 omfattar den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken, samt arbetet för landsbygdsutveckling och miljöskydd, bland annat Natura 2000. Beloppet för den gemensamma jordbrukspolitiken återspeglar det avtal som träffades vid Europeiska rådets möte i oktober 2002.

Rubrik 3 –   Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

Rubrik 3 –

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

Den nya rubrik 3 (Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa) speglar den växande betydelsen av de nya uppgifter som EU fått när det gäller områdena rättsliga och inrikes frågor, gränsskydd, invandrings- och asylpolitiken, folkhälsa och konsumentskydd, kultur, ungdomsfrågor och information till och dialog med medborgarna. Det finns två underrubriker:

| — | 3a. Frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

—

3a. Frihet, säkerhet och rättvisa

| — | 3b. Medborgarskap |
| --- | --- |

—

3b. Medborgarskap

Rubrik 4 –   EU som global partner

Rubrik 4 –

EU som global partner

Rubrik 4 omfattar alla så kallade yttre åtgärder, inklusive instrumenten för föranslutningsstöd till nya medlemsstater. Kommissionen har föreslagit att anslagen till Europeiska utvecklingsfonden (EUF) borde integreras i budgetramen för den allmänna budgeten, men Europeiska rådet och Europaparlamentet har beslutat att de även fortsättningsvis ska behandlas separat.

Rubrik 5 –   Administration

Rubrik 5 –

Administration

Denna rubrik omfattar administrationsanslag för samtliga institutioner, jämte anslag till pensioner och till Europaskolorna. För andra institutioner än kommissionen bildar dessa kostnader deras sammanlagda utgifter, men organen och andra byråer har både administrativa utgifter och driftsutgifter.

Rubrik 6 –   Kompensationer

Rubrik 6 –

Kompensationer

Enligt den politiska överenskommelsen om att de nya medlemsstaterna inte ska bli nettobetalare till budgeten i början av medlemskapet infördes särskilda kompensationer för ändamålet under denna rubrik. Beloppet ställdes till förfogande i form av överföringar för att balansera det de nya medlemsstaterna fått utbetalt via budgeten och det de bidragit med.

2.4.2   
  Politikområden

Politikområden

Som ett led i sin användning av verksamhetsbaserad förvaltning (ABM) har kommissionen infört verksamhetsbaserad budgetering (ABB) i sina planerings- och förvaltningsprocesser. Den verksamhetsbaserade budgeteringen för med sig en ny budgetstruktur, där budgetrubrikerna motsvarar politikområden och budgetkapitlen verksamhetsområden. Syftet med den verksamhetsbaserade budgeteringen är att ge en tydlig ram för hur kommissionens politiska målsättningar ska omsättas i praktiken, antingen detta sker genom lagstiftning, finansiering eller på annat sätt. Genom att strukturera kommissionens arbete efter verksamhetsområde ger man en tydlig bild av vad kommissionen sysslar med och samtidigt skapas en generell ram för prioriteringar. Resurser anslås till prioriterade områden under budgetförfarandet, varvid de enskilda verksamheterna fungerar som byggstenar i budgetarbetet. Genom att skapa en sådan koppling mellan verksamheterna och de resurser som anslagits till dem syftar verksamhetsbaserad budgetering till att öka effektiviteten och ändamålsenligheten i användningen av resurserna inom kommissionen.

Ett politikområde kan definieras som en homogen grupp av verksamheter som ingår i kommissionens arbete och som är relevanta för beslutsfattandet. Varje politikområde motsvarar generellt ett generaldirektorat, och omfattar i genomsnitt omkring sex eller sju enskilda verksamheter. Politikområdena är huvudsakligen operativt inriktade, eftersom kärnverksamheten inom varje område avser tredje man. Driftsbudgeten kompletteras med nödvändiga administrativa utgifter för de enskilda politikområdena.

2.5   INSTITUTIONER OCH ORGAN (tabellerna 14–18)

INSTITUTIONER OCH ORGAN (tabellerna 14–18

I de konsoliderade rapporterna om genomförandet av EU:s allmänna budget ingår, liksom under tidigare år, uppgifter om genomförandet av budgeten för alla institutioner eftersom en separat budget upprättas för varje institution inom EU:s budget. Organen har inte någon separat budget inom EU:s budget och de finansieras därför delvis genom budgetstöd från kommissionen.

Vad avser Europeiska utrikestjänsten bör det noteras att denna, utöver sin egen budget, också mottar bidrag från kommissionen (202 miljoner euro) och EUF (50 miljoner euro). Dessa budgetanslag ställs till Europeiska utrikestjänstens förfogande (som inkomster avsatta för särskilda ändamål) primärt för att täcka kostnaderna för kommissionsanställda som arbetar vid EU:s delegationer, med anledning av att dessa administrativt förvaltas av Europeiska utrikestjänsten.

För att alla relevanta budgetuppgifter rörande organen ska redovisas innehåller budgetdelen med de konsoliderade årsredovisningarna separata rapporter om genomförandet av de enskilda budgetarna för de "traditionella" organ vars räkenskaper ingår i konsolideringen.

---

(1)  Vissa sifferuppgifter i tabellerna nedan kan förefalla inkonsekventa när de summeras på grund av avrundningen till miljoner euro.

1

(2)  Europaparlamentet antog den 1 december 2011 en budget för utbetalning av unionens kortfristiga skulder som ska uppbäras eller betalas in av medlemsstaterna under 2012. Enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna (ändrad lydelse av rådets förordning nr 259/68 av den 29 februari 1968) ska medlemsstaterna gemensamt garantera att pensionsrättigheterna uppfylls.

2

(3)  efter avdrag för EFSM-obligationer och budgeterade bidrag från EU inbetalade i februari 2012

3

(4)  Garantifonden innehar EFSM-obligationer som emitteras av kommissionen, varför dessa måste dras av.

4

(5)  EFF: Europeiska fiskerifonden ersatte Fonden för fiskets utveckling (FFU) för programperioden 2007–2013.

5

(6)  Utbetalat under 2012 och upptas därför inte i EU:s balansräkning per den 31 december 2011

6

(7)  Med tillämpning av korrigeringskoefficient (korr.koeff.)

7

(8)  Betalas för de tre år som följer på tjänstens upphörande.

8

(9)  Ingår i konsolideringen för första gången 2011.

9

(10)  Ingår i konsolideringen för första gången 2011.

10

(11)  Vissa sifferuppgifter i dessa redovisningar kan förefalla inkonsekventa när de summeras på grund av avrundningen till miljoner euro.

11

(12)  Varav Eftas belopp uppgick till (5) miljoner euro år 2011 och 9 miljoner euro år 2010.

12

(13)  Inklusive anslag som överförts eller avsatts för särskilda ändamål

13

(14)  Inklusive anslag som överförts eller avsatts för särskilda ändamål

14

---

| 14.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 348/130 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 348/130

---

REVISIONSRÄTTENS REVISIONSFÖRKLARING TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET – OBEROENDE REVISORNS RAPPORT

2012/C 348/02

| I. | I enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) har revisionsrätten granskat






  a) | Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning som består av den konsoliderade årsredovisningen (1) och de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten (2) för det budgetår som slutade den 31 december 2011, |
| --- | --- | --- |

I.

I enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) har revisionsrätten granskat

a)

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning som består av den konsoliderade årsredovisningen (1) och de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten (2) för det budgetår som slutade den 31 december 2011,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för denna årsredovisning. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för denna årsredovisning.

Ledningens ansvar

| II. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och budgetförordningen ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning så att den ger en rättvisande bild samt för att de transaktioner som ligger till grund för den är lagliga och korrekta:






  c) | Ledningens ansvar med avseende på Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning inbegriper att utforma, genomföra och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som ger en rättvisande bild och inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel, att välja och tillämpa lämpliga redovisningsprinciper på grundval av de redovisningsregler som har antagits av kommissionens räkenskapsförare (3) och att göra uppskattningar i bokföringen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Enligt artikel 129 i budgetförordningen ska kommissionen godkänna Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning efter det att kommissionens räkenskapsförare har sammanställt den på grundval av den information som lagts fram av övriga institutioner och organ. Den konsoliderade årsredovisningen ska åtföljas av en not där kommissionens räkenskapsförare bland annat försäkrar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den i allt väsentligt ger en rättvisande bild av Europeiska unionens finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

II.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och budgetförordningen ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning så att den ger en rättvisande bild samt för att de transaktioner som ligger till grund för den är lagliga och korrekta:

c)

Ledningens ansvar med avseende på Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning inbegriper att utforma, genomföra och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som ger en rättvisande bild och inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel, att välja och tillämpa lämpliga redovisningsprinciper på grundval av de redovisningsregler som har antagits av kommissionens räkenskapsförare (3) och att göra uppskattningar i bokföringen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Enligt artikel 129 i budgetförordningen ska kommissionen godkänna Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning efter det att kommissionens räkenskapsförare har sammanställt den på grundval av den information som lagts fram av övriga institutioner och organ. Den konsoliderade årsredovisningen ska åtföljas av en not där kommissionens räkenskapsförare bland annat försäkrar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den i allt väsentligt ger en rättvisande bild av Europeiska unionens finansiella ställning.

| d) | Hur ledningen utövar sitt ansvar för att garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet beror på vilken metod som används för att genomföra budgeten i enlighet med budgetförordningen. Genomförandeuppgifterna måste följa principen om sund ekonomisk förvaltning och förutsätter att en ändamålsenlig och effektiv internkontroll utformas, genomförs och upprätthålls, vilket inbegriper en tillräcklig övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och vid behov rättsliga förfaranden för att återkräva medel som har betalats ut eller använts felaktigt. Oavsett vilken metod som används för genomförandet har kommissionen det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för Europeiska unionens räkenskaper är lagliga och korrekta (artikel 317 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

d)

Hur ledningen utövar sitt ansvar för att garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet beror på vilken metod som används för att genomföra budgeten i enlighet med budgetförordningen. Genomförandeuppgifterna måste följa principen om sund ekonomisk förvaltning och förutsätter att en ändamålsenlig och effektiv internkontroll utformas, genomförs och upprätthålls, vilket inbegriper en tillräcklig övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och vid behov rättsliga förfaranden för att återkräva medel som har betalats ut eller använts felaktigt. Oavsett vilken metod som används för genomförandet har kommissionen det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för Europeiska unionens räkenskaper är lagliga och korrekta (artikel 317 i EUF-fördraget).

Revisorns ansvar

| III. | Revisionsrättens ansvar är att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet. Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och god revisorssed och Intosais internationella standarder för nationella revisionsorgan. Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

III.

Revisionsrättens ansvar är att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet. Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och god revisorssed och Intosais internationella standarder för nationella revisionsorgan. Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| IV. | En revision innebär att revisorn genom olika revisionsåtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i den konsoliderade årsredovisningen och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för den. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i den konsoliderade årsredovisningen och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av konsoliderade årsredovisningar som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet i syfte att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i uppskattningarna i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i den konsoliderade årsredovisningen och de årliga verksamhetsrapporterna. |
| --- | --- |

IV.

En revision innebär att revisorn genom olika revisionsåtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i den konsoliderade årsredovisningen och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för den. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i den konsoliderade årsredovisningen och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av konsoliderade årsredovisningar som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet i syfte att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i uppskattningarna i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i den konsoliderade årsredovisningen och de årliga verksamhetsrapporterna.

| V. | När det gäller inkomster tar revisionsrättens revision av egna medel från mervärdesskatt och bruttonationalinkomst sin utgångspunkt i kommissionens mottagande av de makroekonomiska aggregaten från medlemsstaterna. Revisionsrätten bedömer sedan kommissionens system för att behandla uppgifterna tills de har införlivats i den konsoliderade årsredovisningen och medlemsstaternas bidrag har tagits emot. När det gäller traditionella egna medel granskar revisionsrätten tullmyndigheternas räkenskaper och analyserar flödet av tullavgifter tills beloppen har bokförts i räkenskaperna och tagits emot av kommissionen. |
| --- | --- |

V.

När det gäller inkomster tar revisionsrättens revision av egna medel från mervärdesskatt och bruttonationalinkomst sin utgångspunkt i kommissionens mottagande av de makroekonomiska aggregaten från medlemsstaterna. Revisionsrätten bedömer sedan kommissionens system för att behandla uppgifterna tills de har införlivats i den konsoliderade årsredovisningen och medlemsstaternas bidrag har tagits emot. När det gäller traditionella egna medel granskar revisionsrätten tullmyndigheternas räkenskaper och analyserar flödet av tullavgifter tills beloppen har bokförts i räkenskaperna och tagits emot av kommissionen.

| VI. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och lämpliga revisionsbevis till stöd för revisionsförklaringen. |
| --- | --- |

VI.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och lämpliga revisionsbevis till stöd för revisionsförklaringen.

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| VII. | Revisionsrätten anser att Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av unionens finansiella ställning per den 31 december 2011 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

VII.

Revisionsrätten anser att Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av unionens finansiella ställning per den 31 december 2011 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| VIII. | Enligt revisionsrättens uppfattning är de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2011 i alla väsentliga avseenden lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

VIII.

Enligt revisionsrättens uppfattning är de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2011 i alla väsentliga avseenden lagliga och korrekta.

Åtaganden

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de åtaganden som ligger till grund för räkenskaperna

| IX. | Enligt revisionsrättens uppfattning är de åtaganden som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2011 i alla väsentliga avseenden lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

IX.

Enligt revisionsrättens uppfattning är de åtaganden som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2011 i alla väsentliga avseenden lagliga och korrekta.

Betalningar

Grund för ett uttalande med avvikande mening om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| X. | Revisionsrätten drar slutsatsen att de granskade systemen för övervakning och kontroll är delvis ändamålsenliga när det gäller att garantera att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. Verksamhetsområdena jordbruk: marknads- och direktstöd, landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa, regionalpolitik, energi och transport, sysselsättning och socialpolitik samt forskning och annan inre politik innehåller väsentliga fel. Revisionsrätten uppskattar den mest sannolika felprocenten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna till 3,9 %. |
| --- | --- |

X.

Revisionsrätten drar slutsatsen att de granskade systemen för övervakning och kontroll är delvis ändamålsenliga när det gäller att garantera att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. Verksamhetsområdena jordbruk: marknads- och direktstöd, landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa, regionalpolitik, energi och transport, sysselsättning och socialpolitik samt forskning och annan inre politik innehåller väsentliga fel. Revisionsrätten uppskattar den mest sannolika felprocenten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna till 3,9 %.

Uttalande med avvikande mening om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| XI. | Eftersom de problem som beskrivs i punkten Grund för ett uttalande med avvikande mening om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna är betydande anser revisionsrätten att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2011 innehåller väsentliga fel. |
| --- | --- |

XI.

Eftersom de problem som beskrivs i punkten Grund för ett uttalande med avvikande mening om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna är betydande anser revisionsrätten att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2011 innehåller väsentliga fel.

Den 6 september 2012

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

Europeiska revisionsrätten

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxemburg, LUXEMBURG

---

(1)  Den konsoliderade årsredovisningen omfattar balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter (inbegripet segmentrapportering).

1

(2)  De konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten omfattar de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten och en sammanfattning av budgetprinciper och andra förklarande noter.

2

(3)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn International Public Sector Accounting Standards (IPSAS) som ges ut av International Federation of Accountants (IFAC) eller, när sådana inte finns, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB). I enlighet med budgetförordningen upprättas den konsoliderade årsredovisningen för budgetåret 2011 (såsom har skett sedan budgetåret 2005) utifrån dessa redovisningsregler som har antagits av kommissionens räkenskapsförare. Redovisningsreglerna är baserade på principerna för periodiserad redovisning och har anpassats till de särskilda förhållanden som råder inom Europeiska unionen, medan de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten fortsätter att i första hand vara baserade på in- och utbetalningar.

3

International Public Sector Accounting Standards

International Federation of Accountants

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

---