# Den Europæiske Unions C 388/13.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 388 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 63. årgang13. november 2020 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 388

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

63. årgang13. november 2020

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2018-2019Mødeperioden fra den 10. til den 13. december 2018
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i
  EUT C 92 af 20.3.2020 .VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Indhold

Side

EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2018-2019Mødeperioden fra den 10. til den 13. december 2018
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i
  EUT C 92 af 20.3.2020 .VEDTAGNE TEKSTER

EUROPA-PARLAMENTET

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i

EUT C 92 af 20.3.2020

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 11. december 2018 |
| 2020/C 388/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 11. december 2018 om uddannelse i den digitale tidsalder: udfordringer, muligheder og erfaringer til brug i forbindelse med udformningen af EU-politikker (2018/2090(INI)) | 2 |
| 2020/C 388/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 11. december 2018 med henstillinger til Kommissionen om humanitære visa (2018/2271(INL)) | 11 |
| 2020/C 388/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 11. december 2018 om den fulde anvendelse af Schengenreglerne i Bulgarien og Rumænien: afskaffelse af kontrol ved de indre land-, sø- og luftgrænser (2018/2092(INI)) | 18 |
| 2020/C 388/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 11. december 2018 om militær mobilitet (2018/2156(INI)) | 22 |
| 2020/C 388/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 11. december 2018 om den nye europæiske kulturdagsorden (2018/2091(INI)) | 30 |
| | Onsdag den 12. december 2018 |
| 2020/C 388/06 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om pakken om det indre marked (2018/2903(RSP)) | 39 |
| 2020/C 388/07 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om resultater og henstillinger fra Det Særlige Udvalg om Terrorisme (2018/2044(INI)) | 42 |
| 2020/C 388/08 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om årsrapporten om gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (2018/2097(INI)) | 84 |
| 2020/C 388/09 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om årsrapporten om gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (2018/2099(INI)) | 91 |
| 2020/C 388/10 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om årsberetningen om menneskerettigheder og demokrati i verden 2017 og Den Europæiske Unions politik på området (2018/2098(INI)) | 100 |
| 2020/C 388/11 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om gennemførelsen af EU's associeringsaftale med Ukraine (2017/2283(INI)) | 116 |
| | Torsdag den 13. december 2018 |
| 2020/C 388/12 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2018 om Iran, navnlig Nasrin Sotoudeh-sagen (2018/2967(RSP)) | 127 |
| 2020/C 388/13 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2018 om Egypten, især situationen for menneskerettighedsforkæmpere (2018/2968(RSP)) | 131 |
| 2020/C 388/14 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2018 om Tanzania (2018/2969(RSP)) | 137 |
| 2020/C 388/15 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2018 om blockchain: en fremadskuende handelspolitik (2018/2085(INI)) | 141 |
| 2020/C 388/16 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2018 om tilstrækkeligheden af den beskyttelse af personoplysninger, der gives af Japan (2018/2979(RSP)) | 150 |
| 2020/C 388/17 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2018 om interessekonflikter og beskyttelse af EU's budget i Den Tjekkiske Republik (2018/2975(RSP)) | 157 |
| 2020/C 388/18 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2018 om årsberetningen om Den Europæiske Ombudsmands virksomhed i 2017 (2018/2105(INI)) | 161 |
| 2020/C 388/19 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2018 om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender i året 2017 (2018/2104(INI)) | 169 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 11. december 2018

2020/C 388/01

Europa-Parlamentets beslutning af 11. december 2018 om uddannelse i den digitale tidsalder: udfordringer, muligheder og erfaringer til brug i forbindelse med udformningen af EU-politikker (2018/2090(INI))

2

2020/C 388/02

Europa-Parlamentets beslutning af 11. december 2018 med henstillinger til Kommissionen om humanitære visa (2018/2271(INL))

11

2020/C 388/03

Europa-Parlamentets beslutning af 11. december 2018 om den fulde anvendelse af Schengenreglerne i Bulgarien og Rumænien: afskaffelse af kontrol ved de indre land-, sø- og luftgrænser (2018/2092(INI))

18

2020/C 388/04

Europa-Parlamentets beslutning af 11. december 2018 om militær mobilitet (2018/2156(INI))

22

2020/C 388/05

Europa-Parlamentets beslutning af 11. december 2018 om den nye europæiske kulturdagsorden (2018/2091(INI))

30

Onsdag den 12. december 2018

2020/C 388/06

Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om pakken om det indre marked (2018/2903(RSP))

39

2020/C 388/07

Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om resultater og henstillinger fra Det Særlige Udvalg om Terrorisme (2018/2044(INI))

42

2020/C 388/08

Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om årsrapporten om gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (2018/2097(INI))

84

2020/C 388/09

Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om årsrapporten om gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (2018/2099(INI))

91

2020/C 388/10

Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om årsberetningen om menneskerettigheder og demokrati i verden 2017 og Den Europæiske Unions politik på området (2018/2098(INI))

100

2020/C 388/11

Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om gennemførelsen af EU's associeringsaftale med Ukraine (2017/2283(INI))

116

Torsdag den 13. december 2018

2020/C 388/12

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2018 om Iran, navnlig Nasrin Sotoudeh-sagen (2018/2967(RSP))

127

2020/C 388/13

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2018 om Egypten, især situationen for menneskerettighedsforkæmpere (2018/2968(RSP))

131

2020/C 388/14

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2018 om Tanzania (2018/2969(RSP))

137

2020/C 388/15

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2018 om blockchain: en fremadskuende handelspolitik (2018/2085(INI))

141

2020/C 388/16

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2018 om tilstrækkeligheden af den beskyttelse af personoplysninger, der gives af Japan (2018/2979(RSP))

150

2020/C 388/17

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2018 om interessekonflikter og beskyttelse af EU's budget i Den Tjekkiske Republik (2018/2975(RSP))

157

2020/C 388/18

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2018 om årsberetningen om Den Europæiske Ombudsmands virksomhed i 2017 (2018/2105(INI))

161

2020/C 388/19

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2018 om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender i året 2017 (2018/2104(INI))

169

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | EUROPA-PARLAMENTET |
| | Tirsdag den 11. december 2018 |
| 2020/C 388/20 | P8_TA(2018)0486Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden: Indgåelse af forpligtelser på ny for resterende beløb ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 516/2014 for så vidt angår indgåelse af forpligtelser på ny for de resterende beløb, der blev indgået forpligtelser for til støtte for gennemførelsen af Rådets afgørelse (EU) 2015/1523 og (EU) 2015/1601 eller tildelingen heraf til andre foranstaltninger under de nationale programmer (COM(2018)0719 — C8-0448/2018 — 2018/0371(COD))P8_TC1-COD(2018)0371Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. december 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 516/2014, for så vidt angår indgåelse af forpligtelser på ny for de resterende beløb, der blev indgået forpligtelser for til støtte for gennemførelsen af Rådets afgørelse (EU) 2015/1523 og (EU) 2015/1601 eller tildelingen af disse beløb til andre aktioner inden for rammerne af de nationale programmer | 177 |
| 2020/C 388/21 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 11. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (LIFE) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1293/2013 (COM(2018)0385 — C8-0249/2018 — 2018/0209(COD)) | 179 |
| 2020/C 388/22 | P8_TA(2018)0488Beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer og mutagener ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2004/37/EF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer og mutagener (COM(2017)0011 — C8-0010/2017 — 2017/0004(COD))P8_TC1-COD(2017)0004Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. december 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/... om ændring af direktiv 2004/37/EF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener | 216 |
| 2020/C 388/23 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 11. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om åbenhed og bæredygtighed i EU's risikovurdering i fødevarekæden og om ændring af forordning (EF) nr. 178/2002 [om generel fødevarelovgivning], direktiv 2001/18/EF [om udsætning i miljøet af GMO'er], forordning (EF) nr. 1829/2003 [om GM-fødevarer og -foderstoffer], forordning (EF) nr. 1831/2003 [om fodertilsætningsstoffer], forordning (EF) nr. 2065/2003 [om røgaromaer], forordning (EF) nr. 1935/2004 om materialer i kontakt med fødevarer], forordning (EF) nr. 1331/2008 [om den fælles godkendelsesprocedure for fødevaretilsætningsstoffer, fødevareenzymer og fødevarearomaer], forordning (EF) nr. 1107/2009 [om plantebeskyttelsesmidler] og forordning (EU) 2015/2283 [om nye fødevarer]** (COM(2018)0179 — C8-0144/2018 — 2018/0088(COD)) | 217 |
| 2020/C 388/24 | P8_TA(2018)0490Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 337/75 (COM(2016)0532 — C8-0343/2016 — 2016/0257(COD))P8_TC1-COD(2016)0257Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. december 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om oprettelse af Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 337/75 | 274 |
| 2020/C 388/25 | P8_TA(2018)0491Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2062/94 (COM(2016)0528 — C8-0344/2016 — 2016/0254(COD))P8_TC1-COD(2016)0254Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. december 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om oprettelse af Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2062/94 | 275 |
| 2020/C 388/26 | P8_TA(2018)0492Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1365/75 (COM(2016)0531 — C8-0342/2016 — 2016/0256(COD))P8_TC1-COD(2016)0256Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. december 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om oprettelse af Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1365/75 | 276 |
| 2020/C 388/27 | P8_TA(2018)0493Supplering af EU-typegodkendelseslovgivningen for så vidt angår Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om supplering af EU-typegodkendelseslovgivningen for så vidt angår Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen (COM(2018)0397 — C8-0250/2018 — 2018/0220(COD))P8_TC1-COD(2018)0220Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. december 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om supplering af EU-typegodkendelseslovgivningen for så vidt angår Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen | 277 |
| 2020/C 388/28 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 11. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 810/2009 om en fællesskabskodeks for visa (visumkodeks) (COM(2018)0252 — C8-0114/2018 — 2018/0061(COD)) | 278 |
| 2020/C 388/29 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. december 2018 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem for så vidt angår en midlertidig anvendelse af en generel ordning for omvendt betalingspligt ved levering af varer og tjenesteydelser over en bestemt værdi (COM(2016)0811 — C8-0023/2017 — 2016/0406(CNS)) | 310 |
| | Onsdag den 12. december 2018 |
| 2020/C 388/30 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 6/2018 for regnskabsåret 2018: Nedsættelse af betalings- og forpligtelsesbevillinger i overensstemmelse med de ajourførte overslag over udgifter samt ajourføring af indtægter (egne indtægter) (13961/2018 — C8-0488/2018 — 2018/2244(BUD)) | 319 |
| 2020/C 388/31 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet til finansiering af øjeblikkelige budgetforanstaltninger for at klare de aktuelle udfordringer vedrørende migration, tilstrømningen af flygtninge og sikkerhedstrusler (COM(2018)0901 — C8-0492/2018 — 2018/2274(BUD)) | 321 |
| 2020/C 388/32 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på udbetaling af forskud over Den Europæiske Unions almindelige budget for 2019 (COM(2018)0281 — C8-0221/2018 — 2018/2074(BUD)) | 324 |
| 2020/C 388/33 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om Rådets holdning til det andet forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2019 (15205/2018 — C8-0499/2018 — 2018/2275(BUD)) | 326 |
| 2020/C 388/34 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. december 2018 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Japan om et økonomisk partnerskab (07964/2018 — C8-0382/2018 — 2018/0091(NLE)) | 334 |
| 2020/C 388/35 | Europa-Parlamentets ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 12. december 2018 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Japan om et økonomisk partnerskab (07964/2018 — C8-0382/2018 — 2018/0091M(NLE)) | 335 |
| 2020/C 388/36 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. december 2018 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af den strategiske partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Japan på den anden side (08462/2018 — C8-0417/2018 — 2018/0122(NLE)) | 341 |
| 2020/C 388/37 | Europa-Parlamentets ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 12. december 2018 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af den strategiske partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Japan på den anden side (08462/2018 — C8-0417/2018 — 2018/0122M(NLE)) | 342 |
| 2020/C 388/38 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. december 2018 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens og dens medlemsstaters vegne af en protokol om ændring af Euro-Middelhavs-aftalen om luftfart mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Det Hashemitiske Kongerige Jordan på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (07067/2015 — C8-0189/2016 — 2015/0003(NLE)) | 347 |
| 2020/C 388/39 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 12. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation og om reglerne for deltagelse og formidling (COM(2018)0435 — C8-0252/2018 — 2018/0224(COD)) | 348 |
| 2020/C 388/40 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 12. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om særprogrammet til gennemførelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (COM(2018)0436 — C8-0253/2018 — 2018/0225(COD)) | 459 |
| 2020/C 388/41 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 12. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond (COM(2018)0476 — C8-0268/2018 — 2018/0254(COD))[Ændring 1 medmindre andet er angivet] | 623 |
| 2020/C 388/42 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 12. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1316/2013 og (EU) nr. 283/2014 (COM(2018)0438 — C8-0255/2018 — 2018/0228(COD))[Ændring 1, medmindre andet er angivet] | 648 |
| | Torsdag den 13. december 2018 |
| 2020/C 388/43 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2018 med henstillinger til Kommissionen om hurtig bilæggelse af handelstvister (2018/2079(INL)) | 692 |
| 2020/C 388/44 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 13. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Unionens rumprogram og Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet og om ophævelse af forordning (EU) nr. 912/2010, (EU) nr. 1285/2013, (EU) nr. 377/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU (COM(2018)0447 — C8-0258/2018 — 2018/0236(COD)) | 698 |
| 2020/C 388/45 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 13. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om programmet for et digitalt Europa for perioden 2021-2027 (COM(2018)0434 — C8-0256/2018 — 2018/0227(COD)) | 775 |
| 2020/C 388/46 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2018 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af en ændring af aftalen mellem Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab om regelsamarbejde inden for civil luftfartssikkerhed (07482/2018 — C8-0157/2018 — 2016/0343(NLE)) | 846 |
| 2020/C 388/47 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2018 om forslag til Rådets direktiv om et fælles system for en skat på indtægter fra levering af visse digitale tjenester (COM(2018)0148 — C8-0137/2018 — 2018/0073(CNS)) | 847 |
| 2020/C 388/48 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2018 om forslag til Rådets direktiv om regler vedrørende selskabsbeskatning af en væsentlig digital tilstedeværelse (COM(2018)0147 — C8-0138/2018 — 2018/0072(CNS)) | 868 |

III   Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 11. december 2018

2020/C 388/20

P8_TA(2018)0486Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden: Indgåelse af forpligtelser på ny for resterende beløb ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 516/2014 for så vidt angår indgåelse af forpligtelser på ny for de resterende beløb, der blev indgået forpligtelser for til støtte for gennemførelsen af Rådets afgørelse (EU) 2015/1523 og (EU) 2015/1601 eller tildelingen heraf til andre foranstaltninger under de nationale programmer (COM(2018)0719 — C8-0448/2018 — 2018/0371(COD))P8_TC1-COD(2018)0371Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. december 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 516/2014, for så vidt angår indgåelse af forpligtelser på ny for de resterende beløb, der blev indgået forpligtelser for til støtte for gennemførelsen af Rådets afgørelse (EU) 2015/1523 og (EU) 2015/1601 eller tildelingen af disse beløb til andre aktioner inden for rammerne af de nationale programmer

177

2020/C 388/21

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 11. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (LIFE) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1293/2013 (COM(2018)0385 — C8-0249/2018 — 2018/0209(COD))

179

2020/C 388/22

P8_TA(2018)0488Beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer og mutagener ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2004/37/EF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer og mutagener (COM(2017)0011 — C8-0010/2017 — 2017/0004(COD))P8_TC1-COD(2017)0004Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. december 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/... om ændring af direktiv 2004/37/EF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener

216

2020/C 388/23

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 11. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om åbenhed og bæredygtighed i EU's risikovurdering i fødevarekæden og om ændring af forordning (EF) nr. 178/2002 [om generel fødevarelovgivning], direktiv 2001/18/EF [om udsætning i miljøet af GMO'er], forordning (EF) nr. 1829/2003 [om GM-fødevarer og -foderstoffer], forordning (EF) nr. 1831/2003 [om fodertilsætningsstoffer], forordning (EF) nr. 2065/2003 [om røgaromaer], forordning (EF) nr. 1935/2004 om materialer i kontakt med fødevarer], forordning (EF) nr. 1331/2008 [om den fælles godkendelsesprocedure for fødevaretilsætningsstoffer, fødevareenzymer og fødevarearomaer], forordning (EF) nr. 1107/2009 [om plantebeskyttelsesmidler] og forordning (EU) 2015/2283 [om nye fødevarer]** (COM(2018)0179 — C8-0144/2018 — 2018/0088(COD))

217

2020/C 388/24

P8_TA(2018)0490Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 337/75 (COM(2016)0532 — C8-0343/2016 — 2016/0257(COD))P8_TC1-COD(2016)0257Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. december 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om oprettelse af Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 337/75

274

2020/C 388/25

P8_TA(2018)0491Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2062/94 (COM(2016)0528 — C8-0344/2016 — 2016/0254(COD))P8_TC1-COD(2016)0254Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. december 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om oprettelse af Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2062/94

275

2020/C 388/26

P8_TA(2018)0492Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1365/75 (COM(2016)0531 — C8-0342/2016 — 2016/0256(COD))P8_TC1-COD(2016)0256Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. december 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om oprettelse af Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1365/75

276

2020/C 388/27

P8_TA(2018)0493Supplering af EU-typegodkendelseslovgivningen for så vidt angår Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om supplering af EU-typegodkendelseslovgivningen for så vidt angår Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen (COM(2018)0397 — C8-0250/2018 — 2018/0220(COD))P8_TC1-COD(2018)0220Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. december 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om supplering af EU-typegodkendelseslovgivningen for så vidt angår Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen

277

2020/C 388/28

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 11. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 810/2009 om en fællesskabskodeks for visa (visumkodeks) (COM(2018)0252 — C8-0114/2018 — 2018/0061(COD))

278

2020/C 388/29

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. december 2018 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem for så vidt angår en midlertidig anvendelse af en generel ordning for omvendt betalingspligt ved levering af varer og tjenesteydelser over en bestemt værdi (COM(2016)0811 — C8-0023/2017 — 2016/0406(CNS))

310

Onsdag den 12. december 2018

2020/C 388/30

Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 6/2018 for regnskabsåret 2018: Nedsættelse af betalings- og forpligtelsesbevillinger i overensstemmelse med de ajourførte overslag over udgifter samt ajourføring af indtægter (egne indtægter) (13961/2018 — C8-0488/2018 — 2018/2244(BUD))

319

2020/C 388/31

Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet til finansiering af øjeblikkelige budgetforanstaltninger for at klare de aktuelle udfordringer vedrørende migration, tilstrømningen af flygtninge og sikkerhedstrusler (COM(2018)0901 — C8-0492/2018 — 2018/2274(BUD))

321

2020/C 388/32

Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på udbetaling af forskud over Den Europæiske Unions almindelige budget for 2019 (COM(2018)0281 — C8-0221/2018 — 2018/2074(BUD))

324

2020/C 388/33

Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om Rådets holdning til det andet forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2019 (15205/2018 — C8-0499/2018 — 2018/2275(BUD))

326

2020/C 388/34

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. december 2018 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Japan om et økonomisk partnerskab (07964/2018 — C8-0382/2018 — 2018/0091(NLE))

334

2020/C 388/35

Europa-Parlamentets ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 12. december 2018 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Japan om et økonomisk partnerskab (07964/2018 — C8-0382/2018 — 2018/0091M(NLE))

335

2020/C 388/36

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. december 2018 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af den strategiske partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Japan på den anden side (08462/2018 — C8-0417/2018 — 2018/0122(NLE))

341

2020/C 388/37

Europa-Parlamentets ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 12. december 2018 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af den strategiske partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Japan på den anden side (08462/2018 — C8-0417/2018 — 2018/0122M(NLE))

342

2020/C 388/38

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. december 2018 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens og dens medlemsstaters vegne af en protokol om ændring af Euro-Middelhavs-aftalen om luftfart mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Det Hashemitiske Kongerige Jordan på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (07067/2015 — C8-0189/2016 — 2015/0003(NLE))

347

2020/C 388/39

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 12. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation og om reglerne for deltagelse og formidling (COM(2018)0435 — C8-0252/2018 — 2018/0224(COD))

348

2020/C 388/40

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 12. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om særprogrammet til gennemførelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (COM(2018)0436 — C8-0253/2018 — 2018/0225(COD))

459

2020/C 388/41

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 12. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond (COM(2018)0476 — C8-0268/2018 — 2018/0254(COD))[Ændring 1 medmindre andet er angivet]

623

2020/C 388/42

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 12. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1316/2013 og (EU) nr. 283/2014 (COM(2018)0438 — C8-0255/2018 — 2018/0228(COD))[Ændring 1, medmindre andet er angivet]

648

Torsdag den 13. december 2018

2020/C 388/43

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2018 med henstillinger til Kommissionen om hurtig bilæggelse af handelstvister (2018/2079(INL))

692

2020/C 388/44

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 13. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Unionens rumprogram og Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet og om ophævelse af forordning (EU) nr. 912/2010, (EU) nr. 1285/2013, (EU) nr. 377/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU (COM(2018)0447 — C8-0258/2018 — 2018/0236(COD))

698

2020/C 388/45

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 13. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om programmet for et digitalt Europa for perioden 2021-2027 (COM(2018)0434 — C8-0256/2018 — 2018/0227(COD))

775

2020/C 388/46

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2018 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af en ændring af aftalen mellem Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab om regelsamarbejde inden for civil luftfartssikkerhed (07482/2018 — C8-0157/2018 — 2016/0343(NLE))

846

2020/C 388/47

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2018 om forslag til Rådets direktiv om et fælles system for en skat på indtægter fra levering af visse digitale tjenester (COM(2018)0148 — C8-0137/2018 — 2018/0073(CNS))

847

2020/C 388/48

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2018 om forslag til Rådets direktiv om regler vedrørende selskabsbeskatning af en væsentlig digital tilstedeværelse (COM(2018)0147 — C8-0138/2018 — 2018/0072(CNS))

868

---

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | godkendelsesprocedure |
| ***I | almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

***

godkendelsesprocedure

***I

almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure beror på retsgrundlaget i den foreslåede retsakt)

Parlamentets ændringer:

Ny tekst markeres med
  fede typer og kursiv
  . Udeladelser markeres med symbolet ▌eller ved udstregning. Erstatning af tekst angives ved markering af den nye tekst i 
  fede typer og kursiv
  og ved udeladelse eller udstregning af den tekst, der er erstattet af en ny.

fede typer og kursiv

fede typer og kursiv

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

13.11.2020

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2018-2019

Mødeperioden fra den 10. til den 13. december 2018

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i

  EUT C 92 af 20.3.2020
  .

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 11. december 2018

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/2

---

P8_TA(2018)0485

Uddannelse i den digitale tidsalder: udfordringer, muligheder og erfaringer til brug i forbindelse med udformningen af EU-politikker

Europa-Parlamentets beslutning af 11. december 2018 om uddannelse i den digitale tidsalder: udfordringer, muligheder og erfaringer til brug i forbindelse med udformningen af EU-politikker (2018/2090(INI))

(2020/C 388/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 165 og 166 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 165 og 166 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 14, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 14,

| — | der henviser til artikel 2 i tillægsprotokollen til Europarådets konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, som omhandler retten til uddannelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 i tillægsprotokollen til Europarådets konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, som omhandler retten til uddannelse,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2018/646 af 18. april 2018 om en fælles ramme for bedre tjenester vedrørende færdigheder og kvalifikationer (Europass) og om ophævelse af beslutning nr. 2241/2004/EF (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2018/646 af 18. april 2018 om en fælles ramme for bedre tjenester vedrørende færdigheder og kvalifikationer (Europass) og om ophævelse af beslutning nr. 2241/2004/EF (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. juni 2018 om modernisering af uddannelser i EU (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. juni 2018 om modernisering af uddannelser i EU (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. september 2017 om en ny dagsorden for færdigheder for Europa (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. september 2017 om en ny dagsorden for færdigheder for Europa (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. januar 2016 om politikker for kompetenceudvikling til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. januar 2016 om politikker for kompetenceudvikling til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. september 2015 om styrkelse af pigers position i EU via uddannelse (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. september 2015 om styrkelse af pigers position i EU via uddannelse (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. september 2015 om fremme af unges iværksættervirksomhed via uddannelse og erhvervsuddannelse (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. september 2015 om fremme af unges iværksættervirksomhed via uddannelse og erhvervsuddannelse (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. april 2014 om nye teknologier og åbne uddannelsesressourcer (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. april 2014 om nye teknologier og åbne uddannelsesressourcer (7),

| — | der henviser til Rådets henstilling af 22. maj 2018 om nøglekompetencer for livslang læring (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 22. maj 2018 om nøglekompetencer for livslang læring (8),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 22. maj 2018 om at arbejde hen imod en vision for et europæisk uddannelsesområde, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 22. maj 2018 om at arbejde hen imod en vision for et europæisk uddannelsesområde,

| — | der henviser til Rådets henstilling af 22. maj 2017 om den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 22. maj 2017 om den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring (9),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 30. maj 2016 om udvikling af mediekendskab og kritisk tænkning gennem uddannelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 30. maj 2016 om udvikling af mediekendskab og kritisk tænkning gennem uddannelse,

| — | der henviser til Rådets henstilling af 19. december 2016 om opkvalificeringsforløb og nye muligheder for voksne (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 19. december 2016 om opkvalificeringsforløb og nye muligheder for voksne (10),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 27. maj 2015 om, hvilken rolle førskoleundervisningen og grundskoleundervisning spiller i at fostre kreativitet, innovation og digital kompetence, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 27. maj 2015 om, hvilken rolle førskoleundervisningen og grundskoleundervisning spiller i at fostre kreativitet, innovation og digital kompetence,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 20. maj 2014 om effektiv læreruddannelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 20. maj 2014 om effektiv læreruddannelse,

| — | der henviser til Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring (11),

| — | der henviser til Rådets resolution af 28. november 2011 om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets resolution af 28. november 2011 om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse (12),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. januar 2018 om handlingsplanen for digital uddannelse (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. januar 2018 om handlingsplanen for digital uddannelse (COM(2018)0022),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. maj 2017 om skoleudvikling og fremragende undervisning for en god begyndelse i livet (COM(2017)0248), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. maj 2017 om skoleudvikling og fremragende undervisning for en god begyndelse i livet (COM(2017)0248),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. maj 2012 om en europæisk strategi for et bedre internet for børn (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. maj 2012 om en europæisk strategi for et bedre internet for børn (COM(2012)0196),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. juni 2016 om en ny dagsorden for færdigheder i Europa (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. juni 2016 om en ny dagsorden for færdigheder i Europa (COM(2016)0381),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. december 2016 om forbedret og moderniseret uddannelse (COM(2016)0941), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. december 2016 om forbedret og moderniseret uddannelse (COM(2016)0941),

| — | der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 30. november 2017 om modernisering af skolevæsenet og de videregående uddannelser (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 30. november 2017 om modernisering af skolevæsenet og de videregående uddannelser (13),

| — | der henviser til rapport af 9. marts 2018 fra Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse med titlen »Skill needs anticipation: systems and approaches. Analysis of stakeholder survey on skill needs assessment and anticipation«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 9. marts 2018 fra Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse med titlen »Skill needs anticipation: systems and approaches. Analysis of stakeholder survey on skill needs assessment and anticipation«,

| — | der henviser til Kommissionens politikrapport fra 2017 med titlen »DigComp 2.1: The digital competence framework for citizens: With eight proficiency levels and examples of use«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens politikrapport fra 2017 med titlen »DigComp 2.1: The digital competence framework for citizens: With eight proficiency levels and examples of use«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og udtalelse fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A8-0400/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og udtalelse fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A8-0400/2018),

| A. | der henviser til, at teknologien udvikler sig i et stadig hurtigere tempo, og at det digitale samfund og den digitale økonomi nu er en realitet, hvilket betyder, at digitale færdigheder er af afgørende betydning for alle borgeres personlige udvikling og vellykkede karriereforløb; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at teknologien udvikler sig i et stadig hurtigere tempo, og at det digitale samfund og den digitale økonomi nu er en realitet, hvilket betyder, at digitale færdigheder er af afgørende betydning for alle borgeres personlige udvikling og vellykkede karriereforløb;

| B. | der henviser til, at digitale færdigheder er en nøglekompetence for livslang læring som defineret i referencerammen, der er vedlagt som bilag til Rådets henstilling af 22. maj 2018; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at digitale færdigheder er en nøglekompetence for livslang læring som defineret i referencerammen, der er vedlagt som bilag til Rådets henstilling af 22. maj 2018;

| C. | der henviser til, at innovationskapaciteten inden for teknologi blandt andet er betinget af kritisk tankegang, borgernes niveau af digitale og kreative færdigheder og internetforbindelsernes kvalitet og dækning; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at innovationskapaciteten inden for teknologi blandt andet er betinget af kritisk tankegang, borgernes niveau af digitale og kreative færdigheder og internetforbindelsernes kvalitet og dækning;

| D. | der henviser til, at et grundlæggende kendskab til digitale teknologier er afgørende for at kunne udføre væsentlige administrative og dagligdags opgaver; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at et grundlæggende kendskab til digitale teknologier er afgørende for at kunne udføre væsentlige administrative og dagligdags opgaver;

| E. | der henviser til, at det skønnes, at ca. halvdelen af de nuværende job på verdensplan — og 30 % i Den Europæiske Union — vil forsvinde i løbet af de næste 25 år (14), og at der skabes nye job, som kræver avancerede digitale færdigheder; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det skønnes, at ca. halvdelen af de nuværende job på verdensplan — og 30 % i Den Europæiske Union — vil forsvinde i løbet af de næste 25 år (14), og at der skabes nye job, som kræver avancerede digitale færdigheder;

| F. | der henviser til, at digitale kompetencer langt ud over arbejdsmarkedets krav kan forbedre de aktuelle og fremtidige muligheder for at deltage, lette udvekslingen af informationer og kultur og åbne mulighed for større politisk medbestemmelse; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at digitale kompetencer langt ud over arbejdsmarkedets krav kan forbedre de aktuelle og fremtidige muligheder for at deltage, lette udvekslingen af informationer og kultur og åbne mulighed for større politisk medbestemmelse;

| G. | der henviser til, at det er vigtigt at genvinde internettet som et fælles gode og fremme aktivt e-borgerskab; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det er vigtigt at genvinde internettet som et fælles gode og fremme aktivt e-borgerskab;

| H. | der henviser til, at den teknologiske udvikling på tværs af industrierne betyder, at der ofte anvendes digitale værktøjer, selv i traditionelt ikketekniske erhverv, og at ni ud af ti job i den nærmeste fremtid forventes at ville kræve digitale færdigheder; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den teknologiske udvikling på tværs af industrierne betyder, at der ofte anvendes digitale værktøjer, selv i traditionelt ikketekniske erhverv, og at ni ud af ti job i den nærmeste fremtid forventes at ville kræve digitale færdigheder;

| I. | der henviser til, at 44 % af EU's befolkning i aldersgruppen 16-74 år mangler grundlæggende digitale færdigheder, og at 19 % ikke har nogen digitale færdigheder overhovedet, og at der er betydelige forskelle medlemsstaterne imellem, hvilket er en situation, der risikerer at skabe en ny social kløft; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at 44 % af EU's befolkning i aldersgruppen 16-74 år mangler grundlæggende digitale færdigheder, og at 19 % ikke har nogen digitale færdigheder overhovedet, og at der er betydelige forskelle medlemsstaterne imellem, hvilket er en situation, der risikerer at skabe en ny social kløft;

| J. | der henviser til, at betydningen af digitale færdigheder, kvalifikationskløften, der er særlig udpræget mellem mænd og kvinder, forskellige generationer og sociale grupper, og forskellene i digitale færdigheder i medlemsstaterne kræver en fælles politisk reaktion; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at betydningen af digitale færdigheder, kvalifikationskløften, der er særlig udpræget mellem mænd og kvinder, forskellige generationer og sociale grupper, og forskellene i digitale færdigheder i medlemsstaterne kræver en fælles politisk reaktion;

| K. | der henviser til, at det er af afgørende betydning, at uddannelsesinstitutionerne forbereder elever og studerende på at imødegå de økonomiske og sociale forandringer som følge af den hurtige teknologiske og samfundsmæssige udvikling ved at give dem passende kompetencer til at tilpasse sig den digitale verdens udfordringer; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det er af afgørende betydning, at uddannelsesinstitutionerne forbereder elever og studerende på at imødegå de økonomiske og sociale forandringer som følge af den hurtige teknologiske og samfundsmæssige udvikling ved at give dem passende kompetencer til at tilpasse sig den digitale verdens udfordringer;

| L. | der henviser til, at adgangen til og brugen af internettet samt teknologisk og digitalt udstyr har ændret social adfærd og sociale relationer, navnlig blandt de yngste i samfundet; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at adgangen til og brugen af internettet samt teknologisk og digitalt udstyr har ændret social adfærd og sociale relationer, navnlig blandt de yngste i samfundet;

| M. | der henviser til, at målet om at sikre, at alle skoler i EU i 2025 har adgang til internetforbindelser med download/upload-hastigheder på 1 gigabit/sekund, endnu ikke er nået; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at målet om at sikre, at alle skoler i EU i 2025 har adgang til internetforbindelser med download/upload-hastigheder på 1 gigabit/sekund, endnu ikke er nået;

| N. | der henviser til, at overdreven anvendelse af teknologisk og digitalt udstyr såsom computere og tablets kan give helbreds- og trivselsproblemer, herunder søvnproblemer, fysisk inaktivitet og afhængighed; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at overdreven anvendelse af teknologisk og digitalt udstyr såsom computere og tablets kan give helbreds- og trivselsproblemer, herunder søvnproblemer, fysisk inaktivitet og afhængighed;

| O. | der henviser til, at strategier for digital læring også skal tage højde for de skadelige virkninger, som tidlig brug af den digitale teknologi kan have på udviklingen af mindre børns hjerner; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at strategier for digital læring også skal tage højde for de skadelige virkninger, som tidlig brug af den digitale teknologi kan have på udviklingen af mindre børns hjerner;

| P. | der henviser til, at digitale teknologier bør være en integreret del af en elevfokuseret, alderssvarende tilgang til uddannelse og kan tilbyde nye og innovative tilgange til undervisning og læring; der henviser til, at det er afgørende at bevare den personlige kontakt mellem elever/studerende og lærere og at prioritere trivsel og en sund udvikling for børn og voksne studerende; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at digitale teknologier bør være en integreret del af en elevfokuseret, alderssvarende tilgang til uddannelse og kan tilbyde nye og innovative tilgange til undervisning og læring; der henviser til, at det er afgørende at bevare den personlige kontakt mellem elever/studerende og lærere og at prioritere trivsel og en sund udvikling for børn og voksne studerende;

| Q. | der henviser til, at teknologier bør anvendes bedre til at støtte nye pædagogiske metoder, som fokuserer på de lærende som aktive deltagere med redskaber til undersøgelsesbaseret læring og samarbejdsfora; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at teknologier bør anvendes bedre til at støtte nye pædagogiske metoder, som fokuserer på de lærende som aktive deltagere med redskaber til undersøgelsesbaseret læring og samarbejdsfora;

| R. | der henviser til, at grunduddannelse i cyberhygiejne, cybersikkerhed, databeskyttelse og mediekendskab skal være alders- og udviklingsorienterede med henblik på at hjælpe børn til at blive kritiske lærende, aktive borgere, internetbrugere og aktive aktører i et demokratisk digitalt samfund og træffe informerede beslutninger og være opmærksomme på og i stand til at imødegå de risici, der er forbundet med internettet, såsom online misinformation, chikane og brud på persondatasikkerheden; der henviser til, at der bør indføres cybersikkerhedsrelaterede undervisningsprogrammer i undervisningsplanerne for akademiske uddannelser og erhvervsuddannelser; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at grunduddannelse i cyberhygiejne, cybersikkerhed, databeskyttelse og mediekendskab skal være alders- og udviklingsorienterede med henblik på at hjælpe børn til at blive kritiske lærende, aktive borgere, internetbrugere og aktive aktører i et demokratisk digitalt samfund og træffe informerede beslutninger og være opmærksomme på og i stand til at imødegå de risici, der er forbundet med internettet, såsom online misinformation, chikane og brud på persondatasikkerheden; der henviser til, at der bør indføres cybersikkerhedsrelaterede undervisningsprogrammer i undervisningsplanerne for akademiske uddannelser og erhvervsuddannelser;

| S. | der henviser til, at innovativ digital læring af høj kvalitet kan være spændende og interaktiv og dermed supplere forelæsningsbaserede undervisningsmetoder og stille platforme for samarbejde og vidensdannelse til rådighed; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at innovativ digital læring af høj kvalitet kan være spændende og interaktiv og dermed supplere forelæsningsbaserede undervisningsmetoder og stille platforme for samarbejde og vidensdannelse til rådighed;

| T. | der henviser til, at vi oplever, at store digitale virksomheder i stigende grad udnytter uddannelserne forretningsmæssigt og forsøger at påvirke undervisningspraksisser gennem indførelse af nyt udstyr, levering af computersoftware og undervisningsmidler eller ved tilrådighedsstillelse af uddannelse af lærere; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at vi oplever, at store digitale virksomheder i stigende grad udnytter uddannelserne forretningsmæssigt og forsøger at påvirke undervisningspraksisser gennem indførelse af nyt udstyr, levering af computersoftware og undervisningsmidler eller ved tilrådighedsstillelse af uddannelse af lærere;

| U. | der henviser til, at medlemsstaterne for bedre at kunne indfri deres løfte om teknologi har behov for effektive strategier for at opbygge lærernes kapacitet, og at de politiske beslutningstagere skal gøre mere for at øge støtten til denne dagsorden; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at medlemsstaterne for bedre at kunne indfri deres løfte om teknologi har behov for effektive strategier for at opbygge lærernes kapacitet, og at de politiske beslutningstagere skal gøre mere for at øge støtten til denne dagsorden;

| V. | der henviser til, at offentlige biblioteker deltager i den fælles indsats for at give borgerne digitale færdigheder ved at tilbyde åbne digitale støttetjenester i et socialt miljø med hjælpsomme medarbejdere; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at offentlige biblioteker deltager i den fælles indsats for at give borgerne digitale færdigheder ved at tilbyde åbne digitale støttetjenester i et socialt miljø med hjælpsomme medarbejdere;

| W. | der henviser til, at voksne, som ikke er i arbejde eller er i job, der ikke kræver digitale færdigheder, har tendens til hurtigt at sakke bagud i forhold til deres mere digitalt uddannede fagfæller, hvilket følgelig hæmmer deres jobmuligheder og forværrer de sociale og økonomiske forskelle; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at voksne, som ikke er i arbejde eller er i job, der ikke kræver digitale færdigheder, har tendens til hurtigt at sakke bagud i forhold til deres mere digitalt uddannede fagfæller, hvilket følgelig hæmmer deres jobmuligheder og forværrer de sociale og økonomiske forskelle;

| X. | der henviser til, at den stigende digitalisering af arbejdsmarkedet vil medføre, at utallige erhverv vil forsvinde og arbejdsløsheden vokse; der henviser til, at de nye erhverv, som vil opstå med digitaliseringen, vil kunne erstatte en del af de mistede arbejdspladser; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at den stigende digitalisering af arbejdsmarkedet vil medføre, at utallige erhverv vil forsvinde og arbejdsløsheden vokse; der henviser til, at de nye erhverv, som vil opstå med digitaliseringen, vil kunne erstatte en del af de mistede arbejdspladser;

| Y. | der henviser til, at de digitale teknologier kan lette adgangen til kundskaber og viden, og at anvendelsen af dem giver alle undervisningsstrukturer på forskellige niveauer mulighed for at være let tilgængelige og inklusive; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at de digitale teknologier kan lette adgangen til kundskaber og viden, og at anvendelsen af dem giver alle undervisningsstrukturer på forskellige niveauer mulighed for at være let tilgængelige og inklusive;

| Z. | der henviser til, at ældre og handicappede sandsynligvis formentlig vil lide mest under den digitale omstilling, hvis ikke der indføres passende og målrettede politikker; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at ældre og handicappede sandsynligvis formentlig vil lide mest under den digitale omstilling, hvis ikke der indføres passende og målrettede politikker;

| AA. | der henviser til, at kvinder kun udgør 20 % af fagfolk på det videnskabelige område, kun 27 % af de færdiguddannede ingeniører (15), og kun 20 % af de færdiguddannede inden for datalogi (16); der henviser til, at andelen af mænd, der arbejder i den digitale sektor, er 3,1 gange større end andelen af kvinder; der henviser til, at kun 19 % af arbejdstagerne inden for IKT har en kvindelig chef, sammenlignet med 45 % af arbejdstagerne i andre sektorer; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at kvinder kun udgør 20 % af fagfolk på det videnskabelige område, kun 27 % af de færdiguddannede ingeniører (15), og kun 20 % af de færdiguddannede inden for datalogi (16); der henviser til, at andelen af mænd, der arbejder i den digitale sektor, er 3,1 gange større end andelen af kvinder; der henviser til, at kun 19 % af arbejdstagerne inden for IKT har en kvindelig chef, sammenlignet med 45 % af arbejdstagerne i andre sektorer;

| AB. | der henviser til, at mulighederne for livslang læring som regel er langt mere tilgængelige for arbejdstagere, som allerede er højt kvalificeret (17); |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at mulighederne for livslang læring som regel er langt mere tilgængelige for arbejdstagere, som allerede er højt kvalificeret (17);

| AC. | der henviser til, at den løbende overvågning og vurdering af digitale færdigheder både i organisationer og blandt enkeltpersoner er en forudsætning for en effektiv gennemførelse af politikken; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at den løbende overvågning og vurdering af digitale færdigheder både i organisationer og blandt enkeltpersoner er en forudsætning for en effektiv gennemførelse af politikken;

| AD. | der henviser til, at beherskelse af grundlæggende tværfaglige færdigheder, såsom regnefærdigheder, kritisk tænkning og færdigheder inden for social kommunikation, er en grundlæggende forudsætning for tilegnelsen af digitale færdigheder og kompetencer; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at beherskelse af grundlæggende tværfaglige færdigheder, såsom regnefærdigheder, kritisk tænkning og færdigheder inden for social kommunikation, er en grundlæggende forudsætning for tilegnelsen af digitale færdigheder og kompetencer;

| 1. | understreger, at erhvervelse af digitale færdigheder kræver en sammenhængende tilgang, der er forankret i livslang læring på tværs af formelle, ikkeformelle og uformelle uddannelsesmiljøer, med en politisk reaktion og målrettede tiltag, som passer til behovene hos forskellige aldersgrupper og lærende; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fremhæver de digitale teknologiers potentiale til at støtte omstillingen til mere elevcentrerede pædagogiske tilgange, hvis de inddrages i læringsprocessen på en planlagt og målrettet måde; mener, at elever skal styres i retning mod innovative bottom-up-tilgange til vidensdannelse, hvis der skal sikres en reel omstilling af uddannelsessystemerne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at det er nødvendigt at ændre uddannelses- og efteruddannelsessystemerne på alle niveauer for fuldt ud at udnytte de muligheder, som informations- og kommunikationsteknologierne og medierne tilbyder, og for at udvikle de færdigheder og kompetencer, der er nødvendige for at imødekomme samfundets og arbejdsmarkedets krav i fremtiden; gentager, at en sådan forandring fortsat skal sikre retten til personlig tilfredsstillelse, finde den rette balance mellem de relevante digitale færdigheder og livsfærdigheder og støtte den enkeltes modstandsdygtighed, kritiske tænkning og innovationspotentiale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | forstår, at uddannelsesinstitutionerne ikke kan se bort fra en helhedsorienteret undervisning af deres elever, der fremelsker og udvikler en kritisk og holistisk holdning, så de kan stå frem som aktive borgere; forstår, at en styrkelse af den kritiske tankegang ikke kun handler om digitale kompetencer, men fordrer en helhedsorienteret undervisning; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at det er vigtigt at øge elevernes grundlæggende og avancerede digitale færdigheder, men at traditionelle og humanistiske færdigheder ikke desto mindre fortsat bør understøttes; |
| --- | --- |

5.

| 6. | minder om, at uddannelsesinstitutionernes nødvendige tilpasning til de nye teknologier og nyskabende pædagogiske metoder, i overensstemmelse med Kommissionens handlingsplan for uddannelse på det digitale område fra januar 2018, ikke bør ses som et mål i sig selv, men som et værktøj til forbedring af uddannelsens kvalitet og inklusionsevne; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, samtidig med at det anerkendes, at der er behov for flere digitale færdigheder, at digitale teknologiers indvirkning på uddannelse ikke på nuværende tidspunkt er let at vurdere, hvilket betyder, at det er afgørende at tage hensyn til neurologisk forskning i de digitale teknologiers indvirkning på hjernens udvikling; opfordrer derfor til at investere i upartiske og tværfaglige undersøgelser af de forskellige virkninger af de digitale teknologier på uddannelsesområdet og sammenstille resultaterne inden for pædagogik, psykologi, sociologi, neurologi og IT-videnskab for at opnå en så tilbundsgående forståelse som muligt, da både børn og voksne skal kunne tackle den digitale verden for at få det maksimale udbytte af at anvende den digitale teknologi på uddannelsesområdet og med mindst mulig risiko; understreger behovet for at fremme ansvarlig brug af digitale værktøjer, der beskytter de lærendes fysiologiske, neurosensoriske og adfærdsmæssige udvikling, navnlig i barndommen, og sikrer den rette balance i den daglige brug af teknologisk og digitalt udstyr, både i uddannelsesinstitutioner og i privatlivet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | beklager, at mens brugen af online- og mobilapplikationer og nye teknologier som tingenes internet er mere omfattende end nogensinde, er borgerne, især mindreårige, ofte ikke bevidste om de risici, der er forbundet med brugen af internet- og IKT-redskaber, såsom brud på persondatasikkerheden, udbredt sporing af slutbrugere og cyberkriminalitet; opfordrer derfor medlemsstaterne til at tildele databeskyttelse og grundlæggende cyberhygiejne en passende rolle i skolernes læreplaner; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer medlemsstaterne, Kommissionen og uddannelsesinstitutionerne til at forbedre onlinesikkerheden for børn og bekæmpe cybermobning, eksponering for skadeligt og skræmmende indhold og andre cybersikkerhedstrusler ved at udvikle og gennemføre forebyggende programmer og oplysningskampagner; opfordrer medlemsstaterne til at fremme #SafeInternet4EU-kampagnen yderligere; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at for at opnå bedre oplevelser og resultater med undervisningen bør de digitale værktøjer tilpasses elevernes behov, da det bidrager til at gøre eleverne til aktive borgere og ikke kun passive forbrugere af teknologi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | beklager, at digitale teknologiers indvirkning på uddannelsesområdet i sig selv har været begrænset, selvom digitaliseringen har potentiale til at udvide og fremme forskellige og personaliserede læringsmetoder; udtrykker navnlig sin bekymring over, at investeringer i IKT på skoler og uddannelsescentre endnu ikke har resulteret i den ønskede ændring af uddannelsespraksisser; minder om, at skoler og andre læringsmiljøer skal støtte alle studerende og lærende og opfylde deres specifikke behov ved at udvikle hensigtsmæssige og effektive foranstaltninger til at fremme digitale færdigheder, navnlig blandt studerende med handicap, minoritetsgrupper, migrantsamfund, unge, der går tidligt ud af skolen, langtidsledige og ældre; mener, at en sådan støtte kan fremmes ved hjælp af nye teknologier; |
| --- | --- |

11.

| 12. | bemærker den voksende kløft mellem mænd og kvinders deltagelse i den digitale sektor med hensyn til uddannelse, karriereforløb og iværksætterånd; understreger, at det er vigtigt at sikre en kønsbalanceret tilgang til fremme af IKT-karrierer og digitale karrierer, og at flere kvindelige studerende og kvinder bør støttes i at gøre karriere inden for det digitale område; understreger vigtigheden af at sikre digitale færdigheder, og at kvinder og unge piger deltaer i uddannelse inden for informations- og kommunikationsteknologi; opfordrer medlemsstaterne til at indføre alderstilpasset IKT-uddannelse i de tidlige skoleår med særligt fokus på foranstaltninger til at overvinde den kønsbestemte digitale kløft og give piger alternative muligheder for adgang til STEAM-fag, eftersom kønsstereotyper omkring disse emner og manglen på kvindelige rollemodeller har tendens til at være en hindring for pigers adgang; mener, at en finjusteret strategi for kvinder i den digitale strategi sammen med Kommissionens kommende handlingsplan for at mindske kønsforskellene i teknologi kan bidrage til at øge indsatsen på dette område; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at manglende digitalt udstyr og konnektivitet på skolerne i medlemsstaterne har en skadelig virkning på de studerendes uddannelse i digitale færdigheder og tilgængeligheden af digitale undervisningsmidler; opfordrer medlemsstaterne til at foretage store offentlige investeringer med henblik på at give alle skoler højkapacitetsbredbåndsnet og gøre brug af eksisterende EU-programmer til dette formål, navnlig Connecting Europe-faciliteten, der kan støtte den fysiske infrastruktur med højkapacitetsbredbåndsnet og WiFi4EU-kuponordningen; understreger, at konnektivitetsbestræbelser og -finansiering især bør fokusere på landdistrikter og ugunstigt stillede områder samt regionerne i den yderste periferi og bjergområder; |
| --- | --- |

13.

| 14. | påpeger, at uddannelsesinstitutionerne kræver bistand fra Unionen og medlemsstaterne samt tæt samarbejde mellem alle interesseparter, industrien og lokale og regionale myndigheder, lokalsamfund og civilsamfundet for at udvikle deres IKT- og medieundervisning i overensstemmelse med deres specifikke pædagogiske tilgang og gennemføre den vanskelige overgang til et mere digitaliseret læringsmiljø; understreger i denne forbindelse behovet for en ny tværfaglig og holistisk tilgang til digital omstilling i uddannelsessystemet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger, at lærere og undervisere bør være i centrum for den digitale omstilling og derfor selv har behov for passende indledende forberedelse og kontinuerlig uddannelse, herunder moduler om alders- og udviklingsbaserede undervisningsmetoder; fastholder, at denne uddannelse kræver tid og ikke bør udgøre en ekstra opgave ud over deres daglige aktiviteter; understreger, at undervisning i digitale færdigheder, endda mere end undervisning i andre grundlæggende færdigheder såsom regne- og læsefærdigheder, kræver, at lærerne ajourfører deres viden og færdigheder løbende; mener derfor, at lærerne har behov for passende og fleksibel løbende faglig udvikling af høj kvalitet, der opfylder deres behov; ser i den forbindelse positivt på anvendelsen af europæiske onlineplatforme for at øge mulighederne for faglig udvikling og fremme udvekslingen af bedre praksis; |
| --- | --- |

15.

| 16. | påpeger, at de ansatte på uddannelsesområdet har fået yderligere ansvar på grund af den øgede brug af digitale applikationer i skolearbejdet; understreger, at de både skal tage sig af indlæringen og brugen af teknologier, og at hvis de ikke har tilstrækkelige digitale egenskaber, vil det være vanskeligere at varetage undervisningen af de studerende, hvilket kan føre til øget social udelukkelse; |
| --- | --- |

16.

| 17. | støtter og tilskynder til gennemførelse af foranstaltninger inden for digitalisering af de administrative processer på skolerne med henblik på yderligere at mindske den administrative byrde på alle niveauer; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tilskynder medlemsstaterne til at fremme og finansiere regionale og lokale initiativer, der støtter undervisningspraksisser af høj kvalitet, som skal fremme innovation; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger værdien af skolernes selvstyre i bestræbelserne på at opnå innovation i uddannelsessystemet; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilbyde passende vejledning om den retlige anvendelse af undtagelser fra ophavsretten på uddannelsesområdet og ukompliceret adgang til tilladelser for offentlige, almennyttige institutioner inden for rammerne af formel og uformel uddannelse; er af den opfattelse, at lærere og elever har brug for sikkerhed, når de anvender digitalt tilgængelige ressourcer og formidler og lærer færdigheder; anbefaler i denne forbindelse, at Kommissionen giver vejledning til uddannelsesinstitutioner, undervisere og studerende med henblik herpå; |
| --- | --- |

20.

| 21. | minder om, at manglen på digitale instrumenter for mobile studerende kan svække kvaliteten af uddannelseserfaringerne i Europa; opfordrer Kommissionen til at fortsætte med det europæiske e-kort for studerende og »Erasmus without Papers« med henblik på iværksættelse fra og med den næste flerårige programmeringsperiode; opfordrer medlemsstaterne til at gøre ansvarlig og effektiv brug af Unionens økonomiske støtte og fremme finansieringsmulighederne i den brede offentlighed og uddannelsesinstitutionerne med henblik på at gøre adgangen til digitalt indhold, digitale værktøjer og digitale løsninger til en realitet for alle; |
| --- | --- |

21.

| 22. | påpeger i overensstemmelse med den tilgang til livslang læring, der er nødvendig for digitale færdigheder, at regeringerne i samarbejde med interesseparter såsom virksomheder og civilsamfundsorganisationer og gennem både formelle og ikkeformelle miljøer bør sikre en bæredygtig digital omstilling, hvor ingen lades i stikken; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger, at rummelighed og innovation bør være de vigtigste principper for uddannelse og undervisning i den digitale tidsalder; mener, at digitale teknologier ikke bør styrke de eksisterende uligheder, men i stedet anvendes til at lukke den digitale kløft mellem studerende fra forskellige socioøkonomiske baggrunde og regioner i EU; understreger, at en inklusiv tilgang skal udnytte det fulde potentiale af de ressourcer, der tilvejebringes af de nye digitale teknologier, herunder individuel uddannelse og partnerskaber mellem uddannelsesinstitutioner, og i den forbindelse kan give adgang til uddannelse af høj kvalitet for personer fra dårligt stillede grupper og personer med færre muligheder og støtte integrationen af migranter og flygtninge; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger, at fremme af digital adgang på uddannelsesområdet ikke nødvendigvis medfører lige muligheder for indlæring, for selvom teknologierne til stadighed er mere tilgængelige, er erhvervelsen af grundlæggende digitale færdigheder stadig en barriere, ligesom den digitale kløft stadig findes; påpeger, at tal fra Eurostat viser, at den digitale kløft ikke er udlignet, og at 44 % af indbyggerne i EU ikke råder over grundlæggende digitale færdigheder (18); |
| --- | --- |

24.

| 25. | minder om, at de komplekse digitale færdigheder, som er nødvendige for en effektiv anvendelse af IKT, afhænger af indlæringen i de grundlæggende færdigheder, og at ikke alle har lige vilkår i den henseende, og at der er alvorlige huller i de centrale færdigheder især blandt dårligt stillede grupper og blandt et større antal voksne, da de veluddannede har tre gange så mange muligheder for at bruge internettet til at tilegne sig nye færdigheder og til at skabe nye muligheder som folk med et lavt uddannelsesniveau (19); gør opmærksom på, at vi dermed løber en risiko for, at teknologien bliver et instrument til kapacitetsopbygning for de privilegerede og ikke en mulighed for alle; |
| --- | --- |

25.

| 26. | understreger nødvendigheden af at foretage ændringer inden for skolernes institutionelle og pædagogiske praksisser og også på andre uddannelsesområder, herunder de ikkeformelle, så de bliver mere ensartede og kan tilbyde seriøse og diversificerede hjælpeforanstaltninger til alle, og især til grupper, som er i risiko for eksklusion, heriblandt arbejdsløse, migranter, lavtuddannede, handicappede og ældre; |
| --- | --- |

26.

| 27. | anbefaler medlemsstaterne at udvikle programmer for digitale færdigheder på Europas mindretalssprog og regionale sprog og indføre undervisning i sprogteknologi og værktøjer hertil i undervisningsplanerne for deres skoler, universiteter og erhvervsskoler; understreger endvidere, at læse- og skrivefærdighed fortsat er en væsentlig faktor og en absolut forudsætning for fremskridt i den digitale integration af lokalsamfund; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger, at medlemsstaterne bør yde den støtte, som uddannelsesinstitutionerne har behov for, for at forbedre digitaliseringen af sprog i EU; anbefaler, at skoler i hele EU anvender digitale teknologier for at øge brugen af grænseoverskridende uddannelsesmæssige udvekslinger via videokonferencer og virtuelle klasseværelser; understreger, at skoler i hele EU vil kunne nyde godt af grænseoverskridende adgang til digitalt indhold; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger, at biblioteker spiller en vigtig rolle i at yde digitale tjenester til borgerne og give dem adgang til onlinelæring og onlinetjenester i et sikkert miljø, der er åbent for alle; anbefaler derfor, at disse bestræbelser støttes behørigt med midler fra europæiske, nationale, regionale og lokale ordninger, som supplerer hinanden, og at bibliotekerne i højere grad anerkendes for deres vigtige rolle i at udvikle mediekendskabet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer til en kursændring i retning af mere ikke-formel læring og uddannelsesmuligheder på arbejdspladsen, og insisterer på behovet for inkluderende og velfinansierede uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer af høj kvalitet; mener, at muligheder for omskoling og opkvalificering er af afgørende betydning, og at relevante digitale færdigheder integreres i uddannelsesprogrammer på arbejdspladsen og særlige uddannelsesløsninger for personer, der arbejder i små og mellemstore virksomheder; understreger betydningen af at styrke forbindelserne mellem uddannelse og beskæftigelse og betydningen af livslang karrierevejledning og -rådgivning for at støtte adgangen til passende, fleksible uddannelses- og karriereforløb af høj kvalitet; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger, at praktikophold i den digitale sektor kan hjælpe studerende og unge med at erhverve praktiske digitale færdigheder på arbejdspladsen; glæder sig i denne henseende over det nye pilotprojekt, der indfører Digital Opportunity Traineeship- under Erasmus+ og Horisont 2020; opfordrer til at sætte yderligere skub i denne proces som led i de nye programmer under den flerårige finansielle ramme (FFR); |
| --- | --- |

31.

| 32. | anbefaler, at medlemsstaterne i tæt samarbejde med lokalsamfund og uddannelsesudbydere giver voksne med begrænsede digitale færdigheder adgang til opkvalificering, som giver dem mulighed for at erhverve et minimumsniveau af digitale færdigheder; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer medlemsstaterne til i samarbejde med virksomheder, uddannelsescentre og civilsamfundsaktører at udpege eksisterende kvalifikationskløfter, udvide de digitale færdigheder, forbedre mediekendskabet, især blandt mindreårige, og etablere et højt niveau af digital konnektivitet og inklusion; |
| --- | --- |

33.

| 34. | glæder sig over, at erhvervslivet bidrager til at etablere og finansiere skoler; |
| --- | --- |

34.

| 35. | glæder sig over oprettelsen af strategiske partnerskaber mellem akademiske institutioner og forskningscentre og offentlige og private partnere inden for rammerne af nøgleaktion 2 under Erasmus+-programmet med det formål at etablere ekspertcentre på IKT-området og fremme udviklingen af teknologiske opstartsvirksomheder; |
| --- | --- |

35.

| 36. | minder om, at en korrekt vurdering og overvågning af digitale færdigheder er afgørende for at opnå fremskridt; glæder sig over udarbejdelsen af værktøjer på EU-plan for organisationer (f.eks. den digitale kompetenceramme og referencerammen for nøglekompetencer for livslang læring) og for enkeltpersoner (f.eks. Selfie); fastholder imidlertid, at effektive metoder til vurdering af digitale færdigheder skal være dynamiske, fleksible og skræddersyede til elevernes behov og løbende ajourføres og også skal sikre en langt mere udbredt anvendelse i hele Unionen på nationalt, regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde med Kommissionen om at sikre, at Selfie-værktøjet er tilgængeligt på medlemsstaternes regionale sprog og mindretalssprog; |
| --- | --- |

37.

| 38. | glæder sig over Unionens øgede politiske fokus på digitale færdigheder og uddannelser, hvilket navnlig fremgår af handlingsplanen for digital uddannelse, som bygger på en række vellykkede mindre politiske initiativer såsom EU's programmeringsuge og koalitionen for digitale færdigheder og job og »Sofia Call for Action on Digital Skills and Education« (opfordring til handling inden for digitale færdigheder og digital uddannelse fremsat på det bulgarske formandskabs konference i Sofia); mener, at undervisningen i programmering ikke kan adskilles fra en bredere uddannelse inden for edb samt kritisk og datamatisk tænkning; |
| --- | --- |

38.

| 39. | bemærker imidlertid, at disse initiativer ofte kommer fra forskellige generaldirektorater i Kommissionen, hvilket hindrer en koordineret tilgang til politikken for digitale færdigheder; |
| --- | --- |

39.

| 40. | støtter den øgede finansiering, der er til rådighed for digitale færdigheder i den næste generation af programmer under FFR; fastholder, at Kommissionen er nødt til at skabe synergier på tværs af og sikre koordinering af programmer, herunder Erasmus+, Horisont Europa, InvestEU og et digitalt Europa, for at maksimere effektiviteten af finansieringen af udviklingen af digitale færdigheder af høj kvalitet og levere varige resultater for elever i alle aldre og med enhver baggrund; understreger desuden nødvendigheden af under disse programmer og de europæiske struktur- og investeringsfonde at øremærke den finansielle støtte til digitalisering af biblioteker, arkiver og museer for at sikre en bedre udnyttelse på uddannelses- og kulturområdet; |
| --- | --- |

40.

| 41. | understreger, at det er nødvendigt, at EU opbygger kapacitet på områder som f.eks. kunstig intelligens, big data, softwareudvikling, kvanteinformatik og webdesign; glæder sig i den forbindelse over den del af programmet for et digitalt Europa, der omhandler digitale færdigheder; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tilskynder til bedre synergier mellem medlemsstaterne og resten af verden inden for internetundervisning og aktivt e-borgerskab via forskellige mekanismer og programmer som led i EU's optræden udadtil, herunder Erasmus Mundus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | fremhæver, at åbne data og samarbejdsbaserede digitale teknologiske værktøjer og metoder kan muliggøre innovation inden for uddannelse og videreudvikle åben videnskab og derved bidrage til velstand og iværksætterånd i den europæiske økonomi; minder desuden om, at indsamlingen af data over digitaliseringen i undervisnings- og uddannelsesinstitutioner og over anvendelsen af digitale teknologier inden for læring er vigtige faktorer i beslutningsprocessen; anbefaler derfor, at Kommissionen og medlemsstaterne indsamler data om graden af konnektivitet mellem uddannelsesinstitutioner og ordningerne for udstedelse af digitalt certificerede kvalifikationer og validering af digitalt erhvervede færdigheder, hvilket er et mål i handlingsplanen for digital uddannelse; |
| --- | --- |

43.

| 44. | beklager, at ingen overordnet strategi for digitale færdigheder er blevet udarbejdet på EU-plan, selvom den digitale omstillings konsekvenser for EU's indre marked er klare; mener, at forskellene mellem medlemsstaterne illustrerer, at der er behov for en sådan strategi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | understreger, at der bør udarbejdes anbefalinger om et minimumsniveau for digitale færdigheder, som de studerende bør tilegne sig under deres studier; opfordrer derfor til, at der i medlemsstaterne indføres et specifikt IKT-modul, f.eks. baseret på PISA-IKT-modulet, og til, at lærerne inddrages i udformningen og gennemførelsen heraf; understreger, at IKT-modulet bør udformes således, at det sikres, at uddannelsesinstitutionerne i medlemsstaterne tilstræber det samme niveau af digital kompetence gennem en løbende vurdering frem for en testbaseret tilgang, og at eventuelle problemer udpeges hurtigt; tilskynder medlemsstater til at dele erfaringer og gode praksisser, navnlig hvad angår pædagogisk nytænkning; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mener, at handlingsplanen for digital uddannelse bør ses som det første skridt i retning af en fuldt udbygget EU-strategi for digitale uddannelser og færdigheder, der bygger på en tilgang baseret på livslang læring, som kan give både en mere samordnet politisk ramme og samtidig tilpasse sig skiftende forhold; opfordrer derfor Kommissionen til at foretage en kritisk vurdering af de 11 foranstaltninger under planen, herunder deres sociale rummelighed, som forberedelse til midtvejsrevisionen i 2020; minder om, at en korrekt revision bør indebære, at der er en vilje til kun at fokusere på de foranstaltninger, der fungerer bedst, til at forkaste de foranstaltninger, der ikke leverer resultater, og til at udvikle nye foranstaltninger efter behov; understreger, at en styrkelse af de digitale færdigheder ved et samarbejde med ikkeformelle uddannelsesudbydere og i den voksne del af befolkningen, som er vanskeligere at nå, i øjeblikket er et iøjnefaldende hul i planen; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  EUT L 112 af 2.5.2018, s. 42.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0247.

(3)  EUT C 337 af 20.9.2018, s. 135.

(4)  EUT C 11 af 12.1.2018, s. 44.

(5)  EUT C 316 af 22.9.2017, s. 182.

(6)  EUT C 316 af 22.9.2017, s. 76.

(7)  EUT C 443 af 22.12.2017, s. 31.

(8)  EUT C 189 af 4.6.2018, s. 1.

(9)  EUT C 189 af 15.6.2017, s. 15.

(10)  EUT C 484 af 24.12.2016, s. 1.

(11)  EUT C 398 af 22.12.2012, s. 1.

(12)  EUT C 372 af 20.12.2011, s. 1.

(13)  EUT C 164 af 8.5.2018, s. 24.

(14)  http://eskills-scale.eu/fileadmin/eskills_scale/all_final_deliverables/scale_digitalisation_report.pdf

(15)  Europa-Kommissionens Uddannelsesovervågningsrapport 2017.

(16)  Europa-Kommissionen, Women in the Digital Age, Luxembourg, 2018.

(17)  Europa-Kommissionens Fælles beskæftigelsesrapport 2018.

(18)  Eurostat, 2016.

(19)  Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 9. oktober 2008 med titlen »The use of ICT to support innovation and lifelong learning for all — A report on progress« (SEC(2008)2629).

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/11

---

P8_TA(2018)0494

Humanitære visa

Europa-Parlamentets beslutning af 11. december 2018 med henstillinger til Kommissionen om humanitære visa (2018/2271(INL))

(2020/C 388/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 4, 18 og 19, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 4, 18 og 19,

| — | der henviser til konventionen om flygtninges status undertegnet i Genève den 28. juli 1951 og den dertil hørende protokol fra 1967, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om flygtninges status undertegnet i Genève den 28. juli 1951 og den dertil hørende protokol fra 1967,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 810/2009 af 13. juli 2009 om en fællesskabskodeks for visa (visumkodeks) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 810/2009 af 13. juli 2009 om en fællesskabskodeks for visa (visumkodeks) (1),

| — | der henviser til De Forenede Nationers globale aftale om sikker, velordnet og regulær migration og til De Forenede Nationers globale aftale om flygtninge, som efterfulgte New York-erklæringen om flygtninge og migranter, der blev vedtaget enstemmigt af De Forenede Nationers Generalforsamling den 19. september 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers globale aftale om sikker, velordnet og regulær migration og til De Forenede Nationers globale aftale om flygtninge, som efterfulgte New York-erklæringen om flygtninge og migranter, der blev vedtaget enstemmigt af De Forenede Nationers Generalforsamling den 19. september 2016,

| — | der henviser til evalueringen af den europæiske merværdi af humanitære visa, som er udarbejdet af Europa-Parlamentets Forskningstjeneste, |
| --- | --- |

—

der henviser til evalueringen af den europæiske merværdi af humanitære visa, som er udarbejdet af Europa-Parlamentets Forskningstjeneste,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 46 og 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 46 og 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0423/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0423/2018),

| A. | der henviser til, at der på trods af adskillige erklæringer og anmodninger om sikre og lovlige migrationsveje, der giver adgang til det europæiske område, for personer, der søger international beskyttelse, på nuværende tidspunkt ikke findes nogen EU-harmonisering med hensyn til procedurerne for beskyttet indrejse og nogen juridisk ramme på EU-plan for humanitære visa, dvs. visa, der udstedes med henblik på at nå medlemsstaternes område for at søge international beskyttelse; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der på trods af adskillige erklæringer og anmodninger om sikre og lovlige migrationsveje, der giver adgang til det europæiske område, for personer, der søger international beskyttelse, på nuværende tidspunkt ikke findes nogen EU-harmonisering med hensyn til procedurerne for beskyttet indrejse og nogen juridisk ramme på EU-plan for humanitære visa, dvs. visa, der udstedes med henblik på at nå medlemsstaternes område for at søge international beskyttelse;

| B. | der henviser til, at ifølge Domstolens dom af 7. marts 2017 i sag C-638/16 (2), X og X mod État belge, har medlemsstaterne i henhold til EU-lovgivningen ikke pligt til at udstede humanitære visa til personer, som ønsker at rejse ind på deres område for at søge asyl, men at de frit kan beslutte at gøre dette på baggrund af deres nationale lovgivning; der henviser til, at denne afgørelse fortolker gældende EU-ret, som kan blive ændret; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at ifølge Domstolens dom af 7. marts 2017 i sag C-638/16 (2), X og X mod État belge, har medlemsstaterne i henhold til EU-lovgivningen ikke pligt til at udstede humanitære visa til personer, som ønsker at rejse ind på deres område for at søge asyl, men at de frit kan beslutte at gøre dette på baggrund af deres nationale lovgivning; der henviser til, at denne afgørelse fortolker gældende EU-ret, som kan blive ændret;

| C. | der henviser til, at flere medlemsstater i øjeblikket har eller tidligere har haft nationale ordninger for udstedelse af humanitære visa eller opholdstilladelser for at sikre nationale procedurer for beskyttet indrejse for mennesker i nød; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at flere medlemsstater i øjeblikket har eller tidligere har haft nationale ordninger for udstedelse af humanitære visa eller opholdstilladelser for at sikre nationale procedurer for beskyttet indrejse for mennesker i nød;

| D. | der henviser til, at antallet af personer, der gives adgang på grundlag af nationale procedurer for indrejse med henblik på humanitær beskyttelse eller genbosætning, fortsat er lavt i forhold til de globale behov, og at der er betydelige forskelle mellem medlemsstaterne; der henviser til, at anvendelsesområdet for de nationale procedurer for indrejse med henblik på humanitær beskyttelse og genbosætning er snævert defineret og, i tilfælde af genbosætning, er strengt forbundet med kriterierne for sårbarhed og registrering som flygtning hos De Forenede Nationers Højkommissariat for Flygtninge; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at antallet af personer, der gives adgang på grundlag af nationale procedurer for indrejse med henblik på humanitær beskyttelse eller genbosætning, fortsat er lavt i forhold til de globale behov, og at der er betydelige forskelle mellem medlemsstaterne; der henviser til, at anvendelsesområdet for de nationale procedurer for indrejse med henblik på humanitær beskyttelse og genbosætning er snævert defineret og, i tilfælde af genbosætning, er strengt forbundet med kriterierne for sårbarhed og registrering som flygtning hos De Forenede Nationers Højkommissariat for Flygtninge;

| E. | der henviser til, at konsekvensen er, at anslået 90 % af dem, der har opnået international beskyttelse, er nået til Unionen ved hjælp af irregulære midler, hvilket har ført til deres stigmatisering inden ankomsten til medlemsstaternes ydre grænser; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at konsekvensen er, at anslået 90 % af dem, der har opnået international beskyttelse, er nået til Unionen ved hjælp af irregulære midler, hvilket har ført til deres stigmatisering inden ankomsten til medlemsstaternes ydre grænser;

| F. | der henviser til, at enlige kvinder, der rejser alene eller med børn, kvinder, der er familieforsørgere, gravide og ammende kvinder, personer med handicap, unge piger og ældre kvinder er blandt dem, der er særligt sårbare langs migrationsruterne til Europa, og som er udsat for særlig stor risiko for kønsbestemt vold såsom voldtægt og vold og for at være mål for smuglere og menneskehandlere med henblik på seksuel og økonomisk udnyttelse; der henviser til, at kvinder og piger desuden er tilbøjelige til at være mere sårbare over for alle former for udnyttelse, herunder arbejdsmæssig og seksuel udnyttelse langs migrationsruterne til Unionen, og ofte tvinges til overlevelsessex mod at kunne fortsætte deres rejse; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at enlige kvinder, der rejser alene eller med børn, kvinder, der er familieforsørgere, gravide og ammende kvinder, personer med handicap, unge piger og ældre kvinder er blandt dem, der er særligt sårbare langs migrationsruterne til Europa, og som er udsat for særlig stor risiko for kønsbestemt vold såsom voldtægt og vold og for at være mål for smuglere og menneskehandlere med henblik på seksuel og økonomisk udnyttelse; der henviser til, at kvinder og piger desuden er tilbøjelige til at være mere sårbare over for alle former for udnyttelse, herunder arbejdsmæssig og seksuel udnyttelse langs migrationsruterne til Unionen, og ofte tvinges til overlevelsessex mod at kunne fortsætte deres rejse;

| G. | der henviser til, at de menneskelige omkostninger ved disse politikker er anslået til mindst 30 000 døde ved Unionens grænser siden år 2000; der henviser til, at en EU-retlig ramme er absolut nødvendig som et middel til at håndtere det uacceptable tab af menneskeliv i Middelhavet og på migrationsruterne til Unionen, til oprigtigt at bekæmpe menneskesmugling, eksponering for menneskehandel, arbejdsmæssig udnyttelse og vold, til at forvalte ordentlig ankomst, værdig modtagelse og fair behandling af asylansøgninger og til at optimere medlemsstaternes og Unionens budget til asylprocedurer, grænsekontrol og eftersøgnings- og redningsaktioner samt til at opnå konsekvente praksisser i den gældende EU-ret på asylområdet; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de menneskelige omkostninger ved disse politikker er anslået til mindst 30 000 døde ved Unionens grænser siden år 2000; der henviser til, at en EU-retlig ramme er absolut nødvendig som et middel til at håndtere det uacceptable tab af menneskeliv i Middelhavet og på migrationsruterne til Unionen, til oprigtigt at bekæmpe menneskesmugling, eksponering for menneskehandel, arbejdsmæssig udnyttelse og vold, til at forvalte ordentlig ankomst, værdig modtagelse og fair behandling af asylansøgninger og til at optimere medlemsstaternes og Unionens budget til asylprocedurer, grænsekontrol og eftersøgnings- og redningsaktioner samt til at opnå konsekvente praksisser i den gældende EU-ret på asylområdet;

| H. | der henviser til, at Parlamentet har forsøgt at indføje bestemmelser i tråd hermed i sine ændringsforslag til forordning (EF) nr. 810/2009; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Parlamentet har forsøgt at indføje bestemmelser i tråd hermed i sine ændringsforslag til forordning (EF) nr. 810/2009;

| I. | der henviser til, at både Rådet og Kommissionen har afvist disse ændringsforslag blandt andet med den begrundelse, at disse bestemmelser ikke skulle medtages i forordning (EF) nr. 810/2009, fordi dens anvendelsesområde udelukkende dækker visa til kortvarigt ophold; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at både Rådet og Kommissionen har afvist disse ændringsforslag blandt andet med den begrundelse, at disse bestemmelser ikke skulle medtages i forordning (EF) nr. 810/2009, fordi dens anvendelsesområde udelukkende dækker visa til kortvarigt ophold;

| J. | der henviser til, at Parlamentet i lyset af Kommissionens passivitet derfor har besluttet at gå videre med udarbejdelsen af denne beslutning om humanitære visa; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Parlamentet i lyset af Kommissionens passivitet derfor har besluttet at gå videre med udarbejdelsen af denne beslutning om humanitære visa;

| K. | der henviser til, at der blev iværksat et intensivt arbejde, herunder med hjælp fra eksperter, med at udarbejde de henstillinger, der er vedlagt som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der blev iværksat et intensivt arbejde, herunder med hjælp fra eksperter, med at udarbejde de henstillinger, der er vedlagt som bilag til denne beslutning;

| 1. | anmoder Kommissionen om på grundlag af artikel 77, stk. 2, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) senest den 31. marts 2019 at fremsætte et forslag til en forordning om indførelse af et europæisk humanitært visum i overensstemmelse med henstillingerne i bilaget; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at medlemsstaterne bør have muligheden for at udstede et europæisk humanitært visum til personer, der søger international beskyttelse, således at disse personer får tilladelse til at rejse ind i den medlemsstat, der har udstedt visummet, udelukkende med det formål at indgive en ansøgning om international beskyttelse i den pågældende medlemsstat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, at europæiske humanitære visa bør supplere og ikke erstatte de eksisterende nationale indrejseprocedurer i forbindelse med humanitær beskyttelse, genbosætningsprocedurer og spontane ansøgninger i henhold til international flygtningelovgivning, og at afgørelsen om at udstede europæiske humanitære visa fortsat bør henhøre under medlemsstaternes enekompetence; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mener, at initiativer vedrørende europæiske humanitære visa ikke bør gribe ind i andre initiativer vedrørende migrationspolitikken, herunder initiativer, der tager sigte på at tackle de underliggende årsager til migration; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger det presserende behov for sikre og lovlige adgangsveje til Unionen, hvoraf én af dem bør være det europæiske humanitære visa, hvilket også er særligt vigtigt set ud fra et ligestillingsperspektiv, da kvinder er særligt sårbare og derfor mere udsatte for seksuel og kønsbaseret vold langs ruterne og i modtagelsescentrene; understreger, at sårbar økonomi og andre former for afhængighed ofte bringer kvinder og piger i tredjelande i en situation, hvor det er endnu vanskeligere for dem end for mænd at søge asyl på sikker vis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | finder, at en del af de forslagets finansielle følgevirkninger bør dækkes af Unionens almindelige budget som et praktisk udtryk for princippet om solidaritet og rimelig ansvarsfordeling mellem medlemsstaterne, herunder for så vidt angår de finansielle aspekter, i overensstemmelse med artikel 80 i TEUF; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og henstillingerne i bilaget til Kommissionen og Rådet samt til de nationale parlamenter, Den Europæiske Unions Domstol, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, Det Europæiske Asylstøttekontor, Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning, Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde og Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  EUT L 243 af 15.9.2009, s. 1.

(2)  Domstolens dom af 7. marts 2017, X og X mod État belge, C-638/16, ECLI:EU:C:2017:173.

---

BILAG TIL BESLUTNINGEN:

HENSTILLINGER VEDRØRENDE INDHOLDET AF DET FORSLAG, DER ANMODES OM

Europa-Parlamentet mener, at den retsakt, som ønskes vedtaget, bør:

1.   FORM OG TITEL PÅ DEN RETSAKT, DER SKAL VEDTAGES

| — | være en særskilt retsakt, der vedtages i form af en forordning med titlen »Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af et europæisk humanitært visum«, |
| --- | --- |

—

være en særskilt retsakt, der vedtages i form af en forordning med titlen »Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af et europæisk humanitært visum«,

2.   RETSGRUNDLAG

| — | have artikel 77, stk. 2, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) som retsgrundlag, |
| --- | --- |

—

have artikel 77, stk. 2, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) som retsgrundlag,

3.   BEGRUNDELSE

| — | være begrundet af: |
| --- | --- |

—

være begrundet af:

| — | det nuværende retlige tomrum i EU-retten, som ud over genbosætningsprocedurerne for sårbare flygtninge ikke fastsætter procedurer i EU-retten hverken på visum-, grænse- eller asylområdet for så vidt angår adgang til medlemsstaternes område for personer, der søger beskyttelse, idet ca. 90 % af de personer, som efterfølgende anerkendes som flygtninge og personer med subsidiær beskyttelsesstatus, når medlemsstaternes område irregulært (1), ofte gennem livstruende ruter, |
| --- | --- |

—

det nuværende retlige tomrum i EU-retten, som ud over genbosætningsprocedurerne for sårbare flygtninge ikke fastsætter procedurer i EU-retten hverken på visum-, grænse- eller asylområdet for så vidt angår adgang til medlemsstaternes område for personer, der søger beskyttelse, idet ca. 90 % af de personer, som efterfølgende anerkendes som flygtninge og personer med subsidiær beskyttelsesstatus, når medlemsstaternes område irregulært (1), ofte gennem livstruende ruter,

| — | risikoen for fragmentering, i takt med at medlemsstaterne i stigende grad opretter deres egne programmer for indrejse af humanitære årsager og deres egne procedurer, hvilket går imod det generelle mål i henhold til artikel 78, stk. 1, i TEUF om at udforme en fælles politik for asyl og subsidiær og midlertidig beskyttelse og ligeledes medfører risiko for, at disse forskellige ordninger undergraver den ensartede anvendelse af de fælles bestemmelser om tredjelandsstatsborgeres indrejse på medlemsstaternes område, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 810/2009 (2) og (EU) 2016/399 (3), |
| --- | --- |

—

risikoen for fragmentering, i takt med at medlemsstaterne i stigende grad opretter deres egne programmer for indrejse af humanitære årsager og deres egne procedurer, hvilket går imod det generelle mål i henhold til artikel 78, stk. 1, i TEUF om at udforme en fælles politik for asyl og subsidiær og midlertidig beskyttelse og ligeledes medfører risiko for, at disse forskellige ordninger undergraver den ensartede anvendelse af de fælles bestemmelser om tredjelandsstatsborgeres indrejse på medlemsstaternes område, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 810/2009 (2) og (EU) 2016/399 (3),

| — | de høje menneskelige, men også sociale, økonomiske og budgetmæssige omkostninger, der er forbundet med status quo for de berørte tredjelandsstatsborgere (smuglergebyrer, risiko for menneskehandel og udnyttelse, risiko for forfølgelse, dødsrisiko og risiko for mishandling mv.) og for medlemsstaterne og Unionen (høje budgetter for eftersøgnings- og redningsaktioner, herunder til privat skibsfart, beskyttelse af grænserne, samarbejde med tredjelande, asylprocedurer og eventuel tilbagevenden i tilfælde af afviste ansøgninger om international beskyttelse samt bekæmpelse af organiseret kriminalitet, ulovlig handel og smugleri mv.), |
| --- | --- |

—

de høje menneskelige, men også sociale, økonomiske og budgetmæssige omkostninger, der er forbundet med status quo for de berørte tredjelandsstatsborgere (smuglergebyrer, risiko for menneskehandel og udnyttelse, risiko for forfølgelse, dødsrisiko og risiko for mishandling mv.) og for medlemsstaterne og Unionen (høje budgetter for eftersøgnings- og redningsaktioner, herunder til privat skibsfart, beskyttelse af grænserne, samarbejde med tredjelande, asylprocedurer og eventuel tilbagevenden i tilfælde af afviste ansøgninger om international beskyttelse samt bekæmpelse af organiseret kriminalitet, ulovlig handel og smugleri mv.),

| — | merværdien af EU-tiltag med hensyn til at sikre overholdelse af Unionens værdier, herunder de grundlæggende rettigheder, gensidig tillid mellem medlemsstaterne og tillid til systemet fra asylansøgeres side, retssikkerhed, forudsigelighed og ensartet anvendelse og gennemførelse af reglerne, opnåelse af stordriftsfordele og mindskelse af de ovennævnte omkostninger ved status quo, |
| --- | --- |

—

merværdien af EU-tiltag med hensyn til at sikre overholdelse af Unionens værdier, herunder de grundlæggende rettigheder, gensidig tillid mellem medlemsstaterne og tillid til systemet fra asylansøgeres side, retssikkerhed, forudsigelighed og ensartet anvendelse og gennemførelse af reglerne, opnåelse af stordriftsfordele og mindskelse af de ovennævnte omkostninger ved status quo,

| — | minde om, at Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/32/EU (4) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 604/2013 (5) kun finder anvendelse på medlemsstaternes område, samtidig med at asylansøgere på nuværende tidspunkt ikke har tilstrækkelige retlige muligheder for at nå frem til dette område, |
| --- | --- |

—

minde om, at Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/32/EU (4) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 604/2013 (5) kun finder anvendelse på medlemsstaternes område, samtidig med at asylansøgere på nuværende tidspunkt ikke har tilstrækkelige retlige muligheder for at nå frem til dette område,

| — | erindre om, at bestemmelserne i Unionens fælles europæiske asylsystem finder anvendelse efter indgivelse af en asylansøgning i en medlemsstat, |
| --- | --- |

—

erindre om, at bestemmelserne i Unionens fælles europæiske asylsystem finder anvendelse efter indgivelse af en asylansøgning i en medlemsstat,

| — | understrege, at et afslag på en ansøgning om et europæisk humanitært visum ikke har nogen indflydelse på retten til at søge asyl i Unionen og heller ikke hindrer ansøgeren i at komme ind under andre tilgængelige beskyttelsesordninger, |
| --- | --- |

—

understrege, at et afslag på en ansøgning om et europæisk humanitært visum ikke har nogen indflydelse på retten til at søge asyl i Unionen og heller ikke hindrer ansøgeren i at komme ind under andre tilgængelige beskyttelsesordninger,

4.   ALMINDELIGE BESTEMMELSER

| — | have som mål at fastsætte bestemmelser om de procedurer og betingelser, under hvilke en medlemsstat må udstede et europæisk humanitært visum til personer, der søger international beskyttelse, således at disse personer får tilladelse til at rejse ind i den medlemsstat, der har udstedt visummet, udelukkende med det formål at indgive en ansøgning om international beskyttelse i den pågældende medlemsstat, |
| --- | --- |

—

have som mål at fastsætte bestemmelser om de procedurer og betingelser, under hvilke en medlemsstat må udstede et europæisk humanitært visum til personer, der søger international beskyttelse, således at disse personer får tilladelse til at rejse ind i den medlemsstat, der har udstedt visummet, udelukkende med det formål at indgive en ansøgning om international beskyttelse i den pågældende medlemsstat,

| — | i sit anvendelsesområde omfatte tredjelandsstatsborgere, der skal være i besiddelse af et visum ved passage af medlemsstaternes ydre grænser i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 539/2001 (6), og hvis påstande om udsættelse for eller risiko for forfølgelse som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/95/EU (7) er tydeligt underbyggede, men som ikke allerede er i en genbosætningsprocess som fastlagt i de nationale genbosætningsordninger eller i den foreslåede forordning om indførelse af en EU-genbosætningsramme og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 516/2014 (8) eller Rådets direktiv 2001/55/EF (9), |
| --- | --- |

—

i sit anvendelsesområde omfatte tredjelandsstatsborgere, der skal være i besiddelse af et visum ved passage af medlemsstaternes ydre grænser i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 539/2001 (6), og hvis påstande om udsættelse for eller risiko for forfølgelse som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/95/EU (7) er tydeligt underbyggede, men som ikke allerede er i en genbosætningsprocess som fastlagt i de nationale genbosætningsordninger eller i den foreslåede forordning om indførelse af en EU-genbosætningsramme og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 516/2014 (8) eller Rådets direktiv 2001/55/EF (9),

| — | fra sit anvendelsesområde udelukke familiemedlemmer, der ellers ville have ret til rettidig familiesammenføring i en medlemsstat i henhold til anden EU-lovgivning eller national lovgivning, |
| --- | --- |

—

fra sit anvendelsesområde udelukke familiemedlemmer, der ellers ville have ret til rettidig familiesammenføring i en medlemsstat i henhold til anden EU-lovgivning eller national lovgivning,

5.   PROCEDURER FOR UDSTEDELSE AF HUMANITÆRE VISA

| — | fastsætte, at sådanne visumansøgninger kan indgives direkte, elektronisk eller skriftligt, på alle medlemsstaternes konsulater eller ambassader, |
| --- | --- |

—

fastsætte, at sådanne visumansøgninger kan indgives direkte, elektronisk eller skriftligt, på alle medlemsstaternes konsulater eller ambassader,

| — | fastsætte de praktiske betingelser for sådanne visumansøgninger, herunder for udfyldelse af et ansøgningsskema, oplysninger om ansøgerens identitet, herunder biometriske identifikatorer, og angivelse af grunde til frygten for forfølgelse eller alvorlig overlast, der så vidt muligt dokumenteres, |
| --- | --- |

—

fastsætte de praktiske betingelser for sådanne visumansøgninger, herunder for udfyldelse af et ansøgningsskema, oplysninger om ansøgerens identitet, herunder biometriske identifikatorer, og angivelse af grunde til frygten for forfølgelse eller alvorlig overlast, der så vidt muligt dokumenteres,

| — | fastsætte, at ansøgeren om et sådant visum inviteres til en samtale (om nødvendigt med tolkebistand), som også kan gennemføres ved hjælp af lyd- og videokommunikation, der sikrer en passende grad af sikkerhed, sikring og fortrolighed, |
| --- | --- |

—

fastsætte, at ansøgeren om et sådant visum inviteres til en samtale (om nødvendigt med tolkebistand), som også kan gennemføres ved hjælp af lyd- og videokommunikation, der sikrer en passende grad af sikkerhed, sikring og fortrolighed,

| — | fastsætte, at de forelagte dokumenter vurderes, herunder i henseende til deres ægthed, af en kompetent, uafhængig og upartisk myndighed med passende viden og ekspertise vedrørende international beskyttelse, |
| --- | --- |

—

fastsætte, at de forelagte dokumenter vurderes, herunder i henseende til deres ægthed, af en kompetent, uafhængig og upartisk myndighed med passende viden og ekspertise vedrørende international beskyttelse,

| — | fastsætte, at ansøgninger om et sådant visum vurderes på grundlag af ansøgerens erklæring og samtale samt underbyggende dokumentation, hvis sådan forefindes, uden at der foretages en fuldstændig proces for tildeling af flygtningestatus, |
| --- | --- |

—

fastsætte, at ansøgninger om et sådant visum vurderes på grundlag af ansøgerens erklæring og samtale samt underbyggende dokumentation, hvis sådan forefindes, uden at der foretages en fuldstændig proces for tildeling af flygtningestatus,

| — | fastsætte, inden et sådant visum udstedes, at hver ansøger skal underkastes en sikkerhedsscreening via de relevante nationale databaser og EU-databaser under fuld overholdelse af de gældende databeskyttelsesbestemmelser for at sikre, at vedkommende ikke udgør en sikkerhedsrisiko, |
| --- | --- |

—

fastsætte, inden et sådant visum udstedes, at hver ansøger skal underkastes en sikkerhedsscreening via de relevante nationale databaser og EU-databaser under fuld overholdelse af de gældende databeskyttelsesbestemmelser for at sikre, at vedkommende ikke udgør en sikkerhedsrisiko,

| — | fastsætte, at der for sådanne visumansøgninger træffes afgørelse inden for 15 kalenderdage fra datoen for indgivelse af ansøgningen, |
| --- | --- |

—

fastsætte, at der for sådanne visumansøgninger træffes afgørelse inden for 15 kalenderdage fra datoen for indgivelse af ansøgningen,

| — | fastsætte, at afgørelsen om ansøgningen meddeles ansøgeren i personlig, skriftlig og begrundet form, |
| --- | --- |

—

fastsætte, at afgørelsen om ansøgningen meddeles ansøgeren i personlig, skriftlig og begrundet form,

| — | fastsætte, at en tredjelandsstatsborger, der har modtaget afslag på en sådan visumansøgning, har mulighed for appel, sådan som det på nuværende tidspunkt er tilfældet, hvis der meddeles afslag på en visumansøgning om et kortvarigt ophold, eller der nægtes indrejse ved grænsen, |
| --- | --- |

—

fastsætte, at en tredjelandsstatsborger, der har modtaget afslag på en sådan visumansøgning, har mulighed for appel, sådan som det på nuværende tidspunkt er tilfældet, hvis der meddeles afslag på en visumansøgning om et kortvarigt ophold, eller der nægtes indrejse ved grænsen,

6.   UDSTEDELSE AF ET HUMANITÆRT VISUM

| — | fastsætte, at sådanne visa udstedes i form af en selvklæbende mærkat og medtages i visuminformationssystemet, |
| --- | --- |

—

fastsætte, at sådanne visa udstedes i form af en selvklæbende mærkat og medtages i visuminformationssystemet,

| — | fastsætte, at indehaveren af et humanitært visum, så snart det er udstedt, gives tilladelse til at rejse ind i den medlemsstat, der har udstedt visummet, udelukkende med det formål at indgive en ansøgning om international beskyttelse i den pågældende medlemsstat, |
| --- | --- |

—

fastsætte, at indehaveren af et humanitært visum, så snart det er udstedt, gives tilladelse til at rejse ind i den medlemsstat, der har udstedt visummet, udelukkende med det formål at indgive en ansøgning om international beskyttelse i den pågældende medlemsstat,

7.   ADMINISTRATION OG ORGANISATION

| — | fastsætte, at ansøgninger om et sådant visum vurderes af behørigt uddannet personale, |
| --- | --- |

—

fastsætte, at ansøgninger om et sådant visum vurderes af behørigt uddannet personale,

| — | fastsætte, at disse medarbejdere enten kan være udstationeret på ambassader eller konsulater eller befinde sig i medlemsstaterne, i hvilket tilfælde ansøgningerne fremsendes elektronisk og samtalerne gennemføres på afstand, |
| --- | --- |

—

fastsætte, at disse medarbejdere enten kan være udstationeret på ambassader eller konsulater eller befinde sig i medlemsstaterne, i hvilket tilfælde ansøgningerne fremsendes elektronisk og samtalerne gennemføres på afstand,

| — | fastsætte, at visse aspekter af processen, der ikke indebærer forhåndsudvælgelse af sager, vurdering eller nogen form for beslutningstagning, kan forvaltes af eksterne tjenesteydere, herunder tilvejebringelse af oplysninger, forvaltning af samtaleindkaldelser og indsamling af biometriske identifikatorer, |
| --- | --- |

—

fastsætte, at visse aspekter af processen, der ikke indebærer forhåndsudvælgelse af sager, vurdering eller nogen form for beslutningstagning, kan forvaltes af eksterne tjenesteydere, herunder tilvejebringelse af oplysninger, forvaltning af samtaleindkaldelser og indsamling af biometriske identifikatorer,

| — | fastsætte, at der træffes passende foranstaltninger for at sikre databeskyttelse, datasikkerhed og fortrolighed for så vidt angår udveksling af oplysninger, |
| --- | --- |

—

fastsætte, at der træffes passende foranstaltninger for at sikre databeskyttelse, datasikkerhed og fortrolighed for så vidt angår udveksling af oplysninger,

| — | fastsætte, at medlemsstaterne samarbejder med hinanden, EU-agenturerne, internationale organisationer, statslige og ikkestatslige organisationer samt andre relevante interessenter for at sikre en harmoniseret anvendelse, |
| --- | --- |

—

fastsætte, at medlemsstaterne samarbejder med hinanden, EU-agenturerne, internationale organisationer, statslige og ikkestatslige organisationer samt andre relevante interessenter for at sikre en harmoniseret anvendelse,

| — | fastsætte, at oplysningerne om procedurerne og betingelserne for at få et sådant visum samt om betingelserne og procedurerne for at opnå international beskyttelse på medlemsstaternes område gøres bredt tilgængelige, herunder på webstederne for medlemsstaternes ambassader og konsulater og via Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, |
| --- | --- |

—

fastsætte, at oplysningerne om procedurerne og betingelserne for at få et sådant visum samt om betingelserne og procedurerne for at opnå international beskyttelse på medlemsstaternes område gøres bredt tilgængelige, herunder på webstederne for medlemsstaternes ambassader og konsulater og via Tjenesten for EU's Optræden Udadtil,

8.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

| — | fastsætte, at der stilles betydelig finansiel støtte fra Fonden for Integreret Grænseforvaltning til rådighed for medlemsstaterne til dens gennemførelse, |
| --- | --- |

—

fastsætte, at der stilles betydelig finansiel støtte fra Fonden for Integreret Grænseforvaltning til rådighed for medlemsstaterne til dens gennemførelse,

| — | fastsætte, at en medlemsstat, der udsteder et sådant humanitært visum, har adgang til samme kompensation fra Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, som når en medlemsstat modtager en flygtning gennem EU-genbosætningsrammen, |
| --- | --- |

—

fastsætte, at en medlemsstat, der udsteder et sådant humanitært visum, har adgang til samme kompensation fra Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, som når en medlemsstat modtager en flygtning gennem EU-genbosætningsrammen,

9.   ÆNDRING AF ANDRE RETSAKTER

| — | fremsætte ændringsforslag til: |
| --- | --- |

—

fremsætte ændringsforslag til:

| — | forordning (EF) nr. 810/2009 for at præcisere, at for de personer, der søger international beskyttelse, gælder bestemmelserne i forordningen om indførelse af et europæisk humanitært visum, |
| --- | --- |

—

forordning (EF) nr. 810/2009 for at præcisere, at for de personer, der søger international beskyttelse, gælder bestemmelserne i forordningen om indførelse af et europæisk humanitært visum,

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008 (10) med henblik på at sørge for, at ansøgninger om humanitært visum indføres i visuminformationssystemet, |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008 (10) med henblik på at sørge for, at ansøgninger om humanitært visum indføres i visuminformationssystemet,

| — | forordning (EU) 2016/399 med henblik på at tilpasse indrejsebetingelserne for personer, der har fået et europæisk humanitært visum, |
| --- | --- |

—

forordning (EU) 2016/399 med henblik på at tilpasse indrejsebetingelserne for personer, der har fået et europæisk humanitært visum,

| — | Fonden for Integreret Grænseforvaltning med henblik på at yde støtte til medlemsstaterne til gennemførelse af forordningen om indførelse af et europæisk humanitært visum, |
| --- | --- |

—

Fonden for Integreret Grænseforvaltning med henblik på at yde støtte til medlemsstaterne til gennemførelse af forordningen om indførelse af et europæisk humanitært visum,

| — | artikel 26 i konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen af 14. juni 1985 mellem regeringerne for staterne i Den Økonomiske Union Benelux, Forbundsrepublikken Tyskland og Den Franske Republik om gradvis ophævelse af kontrollen ved de fælles grænser (11) og Rådets direktiv 2001/51/EF (12) med henblik på at undtage transportvirksomheder, som transporterer tredjelandsstatsborgere, fra ansvar, forpligtelser og sanktioner, når de involverede tredjelandsstatsborgere erklærer, at de har til hensigt at søge international eller humanitær beskyttelse på medlemsstaternes område. |
| --- | --- |

—

artikel 26 i konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen af 14. juni 1985 mellem regeringerne for staterne i Den Økonomiske Union Benelux, Forbundsrepublikken Tyskland og Den Franske Republik om gradvis ophævelse af kontrollen ved de fælles grænser (11) og Rådets direktiv 2001/51/EF (12) med henblik på at undtage transportvirksomheder, som transporterer tredjelandsstatsborgere, fra ansvar, forpligtelser og sanktioner, når de involverede tredjelandsstatsborgere erklærer, at de har til hensigt at søge international eller humanitær beskyttelse på medlemsstaternes område.

---

(1)  HEIN / DONATO (CIR) 2012: Exploring avenues for protected entry in Europe, s. 17.

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 810/2009 af 13. juli 2009 om en fællesskabskodeks for visa (visumkodeksen) (EUT L 243 af 15.9.2009, s. 1).

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/399 af 9. marts 2016 om en EU-kodeks for personers grænsepassage (Schengengrænsekodeks) (EUT L 77 af 23.3.2016, s. 1).

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/32/EU af 26. juni 2013 om fælles procedurer for tildeling og fratagelse af international beskyttelse (EUT L 180 af 29.6.2013, s. 60).

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 604/2013 af 26. juni 2013 om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en ansøgning om international beskyttelse, der er indgivet af en tredjelandsstatsborger eller en statsløs i en af medlemsstaterne (EUT L 180 af 29.6.2013, s. 31).

(6)  Rådets forordning (EF) nr. 539/2001 af 15. marts 2001 om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og listen over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav (EFT L 81 af 21.3.2001, s. 1).

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/95/EU af 13. december 2011 om fastsættelse af standarder for anerkendelse af tredjelandsstatsborgere eller statsløse som personer med international beskyttelse, for en ensartet status for flygtninge eller for personer, der er berettiget til subsidiær beskyttelse, og for indholdet af en sådan beskyttelse (EUT L 337 af 20.12.2011, s. 9).

(8)  2016/0225(COD).

(9)  Rådets direktiv 2001/55/EF af 20. juli 2001 om minimumsstandarder for midlertidig beskyttelse i tilfælde af massetilstrømning af fordrevne personer og om foranstaltninger, der skal fremme en ligelig fordeling mellem medlemsstaterne af indsatsen med hensyn til modtagelsen af disse personer og følgerne heraf (EFT L 212 af 7.8.2001, s. 12).

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008 af 9. juli 2008 om visuminformationssystemet (VIS) og udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne om visa til kortvarigt ophold (VIS-forordningen) (EUT L 218 af 13.8.2008, s. 60).

(11)  EFT L 239 af 22.9.2000, s. 19.

(12)  Rådets direktiv 2001/51/EF af 28. juni 2001 om fastsættelse af supplerende bestemmelser til artikel 26 i konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen af 14. juni 1985 (EFT L 187 af 10.7.2001, s. 45).

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/18

---

P8_TA(2018)0497

Den fulde anvendelse af Schengenreglerne i Bulgarien og Rumænien

Europa-Parlamentets beslutning af 11. december 2018 om den fulde anvendelse af Schengenreglerne i Bulgarien og Rumænien: afskaffelse af kontrol ved de indre land-, sø- og luftgrænser (2018/2092(INI))

(2020/C 388/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til protokollen om integration af Schengenreglerne i Den Europæiske Union (11997D/PRO/02), |
| --- | --- |

—

der henviser til protokollen om integration af Schengenreglerne i Den Europæiske Union (11997D/PRO/02),

| — | der henviser til artikel 4, stk. 2, i tiltrædelsesakten af 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 4, stk. 2, i tiltrædelsesakten af 2005,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelser om den fulde anvendelse af Schengenreglerne i Republikken Bulgarien og Rumænien af henholdsvis 29. september 2010 (14142/2010) og af 8. juli 2011 (14142/1/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelser om den fulde anvendelse af Schengenreglerne i Republikken Bulgarien og Rumænien af henholdsvis 29. september 2010 (14142/2010) og af 8. juli 2011 (14142/1/2010),

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse af 7. december 2011 (14302/3/11) om rammen for den fulde anvendelse af Schengenreglerne i Republikken Bulgarien og Rumænien, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse af 7. december 2011 (14302/3/11) om rammen for den fulde anvendelse af Schengenreglerne i Republikken Bulgarien og Rumænien,

| — | der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 8. juni 2011 om udkast til Rådets afgørelse om den fulde anvendelse af Schengenreglerne i Republikken Bulgarien og Rumænien (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 8. juni 2011 om udkast til Rådets afgørelse om den fulde anvendelse af Schengenreglerne i Republikken Bulgarien og Rumænien (1),

| — | der henviser til Rådets (retlige og indre anliggender) konklusioner af henholdsvis 9. og 10. juni 2011, 22 og 23. september 2011, 25. og 26. oktober 2012, 7. og 9. marts 2013 og 5. og 6. december 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets (retlige og indre anliggender) konklusioner af henholdsvis 9. og 10. juni 2011, 22 og 23. september 2011, 25. og 26. oktober 2012, 7. og 9. marts 2013 og 5. og 6. december 2013,

| — | der henviser til sin beslutning af 13. oktober 2011 om Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Schengenområdet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. oktober 2011 om Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Schengenområdet (2),

| — | der henviser til Kommissionens ottende halvårlige rapport af 15. december 2015 om, hvordan Schengenområdet fungerer (COM(2015)0675), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens ottende halvårlige rapport af 15. december 2015 om, hvordan Schengenområdet fungerer (COM(2015)0675),

| — | der henviser til sin beslutning af 30. maj 2018 om den årlige rapport om, hvordan Schengenområdet fungerer (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 30. maj 2018 om den årlige rapport om, hvordan Schengenområdet fungerer (3),

| — | der henviser til Rådets afgørelse (EU) 2017/1908 af 12. oktober 2017 om anvendelse af visse bestemmelser i Schengenreglerne om visuminformationssystemet i Republikken Bulgarien og Rumænien (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (EU) 2017/1908 af 12. oktober 2017 om anvendelse af visse bestemmelser i Schengenreglerne om visuminformationssystemet i Republikken Bulgarien og Rumænien (4),

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse af 18. april 2018 om anvendelse af de resterende bestemmelser i Schengenreglerne om Schengeninformationssystemet i Republikken Bulgarien og Rumænien (15820/1/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse af 18. april 2018 om anvendelse af de resterende bestemmelser i Schengenreglerne om Schengeninformationssystemet i Republikken Bulgarien og Rumænien (15820/1/2017),

| — | der henviser til sin lovgivningsmæssige betænkning af 13. juni 2018 om udkast til Rådets afgørelse om anvendelse af de resterende bestemmelser i Schengenreglerne om Schengeninformationssystemet i Republikken Bulgarien og Rumænien (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin lovgivningsmæssige betænkning af 13. juni 2018 om udkast til Rådets afgørelse om anvendelse af de resterende bestemmelser i Schengenreglerne om Schengeninformationssystemet i Republikken Bulgarien og Rumænien (5),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0365/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0365/2018),

| A. | der henviser til, at Bulgarien og Rumænien vedtog Schengenreglerne efter deres tiltrædelse af Den Europæiske Union i 2007; der henviser til, at Bulgarien i 2008 erklærede sig rede til at indlede de evalueringer, der skulle foretages af Arbejdsgruppen vedrørende Schengenevaluering (SCH-EVAL), som omfatter eksperter fra Schengenmedlemsstaterne; der henviser til, at Rumænien i 2007 og 2008 erklærede sig rede til at indlede de evalueringer, der skulle foretages af SCH-EVAL; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Bulgarien og Rumænien vedtog Schengenreglerne efter deres tiltrædelse af Den Europæiske Union i 2007; der henviser til, at Bulgarien i 2008 erklærede sig rede til at indlede de evalueringer, der skulle foretages af Arbejdsgruppen vedrørende Schengenevaluering (SCH-EVAL), som omfatter eksperter fra Schengenmedlemsstaterne; der henviser til, at Rumænien i 2007 og 2008 erklærede sig rede til at indlede de evalueringer, der skulle foretages af SCH-EVAL;

| B. | der henviser til, at SCH-EVAL-eksperterne og Rådet i sine konklusioner af 9. og 10. juni 2011 bekræftede, at Schengenevalueringsprocessen for Bulgarien og Rumænien var afsluttet, og at de to lande var rede til at gennemføre alle bestemmelserne i Schengenreglerne; der henviser til, at Rådet i sit udkast til afgørelse af 8. juli 2011 bekræftede, at de nødvendige betingelser for anvendelsen af Schengenreglerne var blevet opfyldt inden for alle områder, navnlig databeskyttelse, luftgrænser, landgrænser, politisamarbejde, Schengeninformationssystemet, søgrænser og visum; der henviser til, at foruden udfordringen med at forvalte EU's ydre grænser har gennemførelsen af Schengenevalueringsprocessen medført, at begge lande har foretaget en grundlæggende omstrukturering af deres grænseovervågningssystemer og investeret i øget retshåndhævelseskapacitet; der henviser til, at i henhold til tiltrædelsesakten af 2005 er en vellykket gennemførelse af Schengenevalueringsprocedurerne den eneste forudsætning for en fuld anvendelse af Schengenreglerne, herunder afskaffelse af kontrol ved de indre land-, sø- og luftgrænser; der henviser til, at stats- og regeringscheferne i Rådet ved flere lejligheder samt Kommissionen og Parlamentet har konstateret, at Bulgarien og Rumænien er rede til at anvende Schengenreglerne fuldt ud, senest i Kommissionens meddelelse af 27. september 2017 og i Europa-Parlamentets beslutning af 30. maj 2018; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at SCH-EVAL-eksperterne og Rådet i sine konklusioner af 9. og 10. juni 2011 bekræftede, at Schengenevalueringsprocessen for Bulgarien og Rumænien var afsluttet, og at de to lande var rede til at gennemføre alle bestemmelserne i Schengenreglerne; der henviser til, at Rådet i sit udkast til afgørelse af 8. juli 2011 bekræftede, at de nødvendige betingelser for anvendelsen af Schengenreglerne var blevet opfyldt inden for alle områder, navnlig databeskyttelse, luftgrænser, landgrænser, politisamarbejde, Schengeninformationssystemet, søgrænser og visum; der henviser til, at foruden udfordringen med at forvalte EU's ydre grænser har gennemførelsen af Schengenevalueringsprocessen medført, at begge lande har foretaget en grundlæggende omstrukturering af deres grænseovervågningssystemer og investeret i øget retshåndhævelseskapacitet; der henviser til, at i henhold til tiltrædelsesakten af 2005 er en vellykket gennemførelse af Schengenevalueringsprocedurerne den eneste forudsætning for en fuld anvendelse af Schengenreglerne, herunder afskaffelse af kontrol ved de indre land-, sø- og luftgrænser; der henviser til, at stats- og regeringscheferne i Rådet ved flere lejligheder samt Kommissionen og Parlamentet har konstateret, at Bulgarien og Rumænien er rede til at anvende Schengenreglerne fuldt ud, senest i Kommissionens meddelelse af 27. september 2017 og i Europa-Parlamentets beslutning af 30. maj 2018;

| C. | der henviser til, at Rådet i sit udkast til afgørelse af 29. september 2010 foreslog en fuldstændig anvendelse af Schengenreglerne i Bulgarien og Rumænien samt afskaffelse af kontrol ved de indre land-, sø- og luftgrænser; der henviser til, at Parlamentet i sin lovgivningsmæssige beslutning af 8. juni 2011 godkendte denne afgørelse og anmodede Rådet om fornyet høring, hvis det agtede at ændre den i væsentlig grad; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Rådet i sit udkast til afgørelse af 29. september 2010 foreslog en fuldstændig anvendelse af Schengenreglerne i Bulgarien og Rumænien samt afskaffelse af kontrol ved de indre land-, sø- og luftgrænser; der henviser til, at Parlamentet i sin lovgivningsmæssige beslutning af 8. juni 2011 godkendte denne afgørelse og anmodede Rådet om fornyet høring, hvis det agtede at ændre den i væsentlig grad;

| D. | der henviser til, at Rådets formandskab i september 2011 fremsatte et forslag om delvis gennemførelse af bestemmelserne i Schengenreglerne i Bulgarien og Rumænien, nemlig afskaffelse af kontrol ved kun de indre sø- og luftgrænser, samtidig med at der blev lagt op til en særskilt afgørelse, på et senere tidspunkt, vedrørende landgrænser; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Rådets formandskab i september 2011 fremsatte et forslag om delvis gennemførelse af bestemmelserne i Schengenreglerne i Bulgarien og Rumænien, nemlig afskaffelse af kontrol ved kun de indre sø- og luftgrænser, samtidig med at der blev lagt op til en særskilt afgørelse, på et senere tidspunkt, vedrørende landgrænser;

| E. | der henviser til, at Rådet (retlige og indre anliggender) i sine konklusioner ved flere lejligheder har bekræftet sit tilsagn om at basere enhver fremtidig afgørelse om afskaffelse af kontrol ved de indre grænser i Bulgarien og Rumænien på en totrinstilgang; der henviser til, at Rådets (retlige og indre anliggender) vedtagelse af denne afgørelse gentagne gange er blevet udsat; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Rådet (retlige og indre anliggender) i sine konklusioner ved flere lejligheder har bekræftet sit tilsagn om at basere enhver fremtidig afgørelse om afskaffelse af kontrol ved de indre grænser i Bulgarien og Rumænien på en totrinstilgang; der henviser til, at Rådets (retlige og indre anliggender) vedtagelse af denne afgørelse gentagne gange er blevet udsat;

| F. | der henviser til, at Bulgarien og Rumænien ved Rådets afgørelse af 12. oktober 2017 fik passiv adgang til visuminformationssystemet; der henviser til, at Rådet i sit udkast til afgørelse af 18. april 2018 foreslog en fuldstændig anvendelse af de resterende bestemmelser i Schengenreglerne vedrørende Schengeninformationssystemet i begge medlemsstater; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Bulgarien og Rumænien ved Rådets afgørelse af 12. oktober 2017 fik passiv adgang til visuminformationssystemet; der henviser til, at Rådet i sit udkast til afgørelse af 18. april 2018 foreslog en fuldstændig anvendelse af de resterende bestemmelser i Schengenreglerne vedrørende Schengeninformationssystemet i begge medlemsstater;

| G. | der henviser til, at der hverken i tiltrædelsesakten af 2005 eller i Schengenevalueringsmekanismen foreskrives forskellige tidsrammer for afskaffelse af kontrol ved de indre land-, sø- og luftgrænser; der henviser til, at alle tidligere udvidelser af Schengenområdet blev fastlagt med en enkelt retsakt; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der hverken i tiltrædelsesakten af 2005 eller i Schengenevalueringsmekanismen foreskrives forskellige tidsrammer for afskaffelse af kontrol ved de indre land-, sø- og luftgrænser; der henviser til, at alle tidligere udvidelser af Schengenområdet blev fastlagt med en enkelt retsakt;

| H. | der henviser til, at Schengenområdet er et enestående arrangement og en af Den Europæiske Unions største bedrifter, der giver mulighed for fri bevægelighed for personer inden for Schengenområdets indre grænser; der henviser til, at dette er blevet muliggjort gennem en bred vifte af kompenserende foranstaltninger, f.eks. oprettelsen af Schengeninformationssystemet (for at styrke udvekslingen af information) og etableringen af en evalueringsmekanisme til at kontrollere medlemsstaternes gennemførelse af Schengenreglerne og fremme gensidig tillid til, at Schengenområdet fungerer; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Schengenområdet er et enestående arrangement og en af Den Europæiske Unions største bedrifter, der giver mulighed for fri bevægelighed for personer inden for Schengenområdets indre grænser; der henviser til, at dette er blevet muliggjort gennem en bred vifte af kompenserende foranstaltninger, f.eks. oprettelsen af Schengeninformationssystemet (for at styrke udvekslingen af information) og etableringen af en evalueringsmekanisme til at kontrollere medlemsstaternes gennemførelse af Schengenreglerne og fremme gensidig tillid til, at Schengenområdet fungerer;

| I. | der henviser til, at opretholdelse af grænsekontrol ved de indre grænser i Unionen eller genindførelse af en sådan kontrol i Schengenområdet vil have alvorlige indvirkninger på europæiske borgeres og alle de personers liv, der drager fordel af princippet om fri bevægelighed i Unionen, og vil i alvorlig grad undergrave deres tillid til de europæiske institutioner og den europæiske integrationsproces; der henviser til, at dette medfører direkte drifts- og investeringsomkostninger for grænsearbejdere, turister, vejgodstransportører og offentlige myndigheder og vil have lammende følger for medlemsstaternes økonomier og for, hvordan EU's indre marked fungerer; der henviser til, at vedligeholdelsen af kontrollen ved de indre grænser i Bulgarien og Rumænien har en negativ indvirkning på eksporten og importen fra og til begge medlemsstater samt på transporten fra og til nogle af Europas største sydlige havne for civile fartøjer og godshavne, hvilket indebærer tabte fordele og øgede udgifter; der henviser til, at overslagene over de omkostninger, der er forbundet med genindførelse af grænsekontrol for Den Europæiske Union, ligger mellem 0,05 mia. EUR og 20 mia. EUR i engangsudgifter og på 2 mia. EUR i årlige driftsomkostninger (6); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at opretholdelse af grænsekontrol ved de indre grænser i Unionen eller genindførelse af en sådan kontrol i Schengenområdet vil have alvorlige indvirkninger på europæiske borgeres og alle de personers liv, der drager fordel af princippet om fri bevægelighed i Unionen, og vil i alvorlig grad undergrave deres tillid til de europæiske institutioner og den europæiske integrationsproces; der henviser til, at dette medfører direkte drifts- og investeringsomkostninger for grænsearbejdere, turister, vejgodstransportører og offentlige myndigheder og vil have lammende følger for medlemsstaternes økonomier og for, hvordan EU's indre marked fungerer; der henviser til, at vedligeholdelsen af kontrollen ved de indre grænser i Bulgarien og Rumænien har en negativ indvirkning på eksporten og importen fra og til begge medlemsstater samt på transporten fra og til nogle af Europas største sydlige havne for civile fartøjer og godshavne, hvilket indebærer tabte fordele og øgede udgifter; der henviser til, at overslagene over de omkostninger, der er forbundet med genindførelse af grænsekontrol for Den Europæiske Union, ligger mellem 0,05 mia. EUR og 20 mia. EUR i engangsudgifter og på 2 mia. EUR i årlige driftsomkostninger (6);

| J. | der henviser til, at fastholdelse af den interne grænsekontrol i Unionen eller genindførelse deraf i Schengenområdet synes at være knyttet til en opfattelse af trusler mod den offentlige politik og den interne sikkerhed snarere end håndfaste beviser på, at der rent faktisk er en alvorlig trussel; der henviser til, at afskaffelse af kontrol ved de indre grænser som følge af den fuldstændige anvendelse af Schengenreglerne i medlemsstater, der allerede har tilsluttet sig, ikke har ført til mere kriminalitet; der henviser til, at Schengenudvidelsen i 2007 er knyttet til lavere berigelseskriminalitet i såvel de nyligt tiltrådte Schengenmedlemsstater og de eksisterende Schengenmedlemsstater og ikke har øget opfattelsen af usikkerhed blandt EU's borgere (7); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at fastholdelse af den interne grænsekontrol i Unionen eller genindførelse deraf i Schengenområdet synes at være knyttet til en opfattelse af trusler mod den offentlige politik og den interne sikkerhed snarere end håndfaste beviser på, at der rent faktisk er en alvorlig trussel; der henviser til, at afskaffelse af kontrol ved de indre grænser som følge af den fuldstændige anvendelse af Schengenreglerne i medlemsstater, der allerede har tilsluttet sig, ikke har ført til mere kriminalitet; der henviser til, at Schengenudvidelsen i 2007 er knyttet til lavere berigelseskriminalitet i såvel de nyligt tiltrådte Schengenmedlemsstater og de eksisterende Schengenmedlemsstater og ikke har øget opfattelsen af usikkerhed blandt EU's borgere (7);

| 1. | minder om, at alle de nødvendige betingelser for fuld anvendelse af Schengenreglerne blev opfyldt af Bulgarien og Rumænien i 2011; |
| --- | --- |

1.

| 2. | beklager, at Rådet i de sidste syv år har undladt at træffe afgørelse om den fuldstændige anvendelse af Schengenreglerne i Bulgarien og Rumænien på trods af både Kommissionens og Parlamentets gentagne opfordringer i denne henseende; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, at forslaget om at dele afskaffelsen af kontrol ved de indre grænser op i to retsakter med henblik på at fastsætte forskellige tidsrammer for afskaffelsen af kontrol ved land-, sø- og luftgrænser afviger betydeligt fra teksten til udkastet til Rådets afgørelse af 29. september 2010, som Europa-Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om, at Rådet kun kan træffe afgørelse om anvendelsen af bestemmelserne i Schengenreglerne i Bulgarien og Rumænien efter høring af Parlamentet — en forpligtelse i henhold til artikel 4, stk. 2, i tiltrædelsesakten af 2005; gentager sin opfordring til Rådet om at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt i sin lovgivningsmæssige beslutning af 8. juni 2011; |
| --- | --- |

4.

| 5. | er bekymret over, at indførelsen af en totrinstilgang kan have en negativ indvirkning på den fremtidige udvidelse af Schengenområdet; understreger, at den manglende evne til at nå til enighed i Rådet stiller spørgsmålstegn ved den ensartede anvendelse af bestemmelserne i EU's traktater og EU's troværdighed, som konstant udhuler offentlighedens støtte til fælles EU-politikker ved at påvise forskelsbehandling af medlemsstaterne og deres borgere og indføre kunstige skillelinjer inden for Unionen; giver udtryk for sin bekymring over, at sådanne praksisser bidrager til den stigende populisme og nationalisme på hele kontinentet, hvilket udgør en grundlæggende udfordring for EU's funktionsmåde; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at den frie bevægelighed for personer på tværs af de indre grænser som følge af indførelsen af Schengenreglerne i EU's rammelovgivning er et af EU's vigtigste resultater; understreger, at Schengenområdets funktion og udvidelse ikke bør påvirkes negativt af mangler i andre EU-politikker såsom det fælles europæiske asylsystem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | glæder sig over vedtagelsen af Rådets afgørelse af 12. oktober 2017 om at give Bulgarien og Rumænien passiv adgang til visuminformationssystemet og Rådets forslag til fuld anvendelse af de resterende bestemmelser i Schengenreglerne om Schengeninformationssystemet i begge medlemsstater; beklager, at vedtagelsen af disse afgørelser ikke blev truffet umiddelbart efter den vellykkede afslutning af Schengenevalueringsprocessen i 2011, men blev indledt som en ad hoc-foranstaltning for at sikre overholdelse af forudsætningerne for gennemførelsen af ind- og udrejsesystemet, der forventes at være operationelt senest i 2020; mener, at disse retsakter udgør et skridt hen imod lukningen af informationshuller mellem de medlemsstater, der anvender Schengenreglerne fuldt ud, og dem, der anvender dem delvist; indskærper på det bestemteste, at vedtagelsen af disse retsakter ikke bør tjene til yderligere at forsinke afskaffelsen af kontrol ved de indre land-, sø- og luftgrænser; bemærker, at Bulgarien og Rumænien med vedtagelsen af disse afgørelser vil have de samme ansvarsområder og forpligtelser, men ikke alle de fordele, som et fuldgyldigt medlemskab af Schengenområdet indebærer; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, at Schengenreglerne ikke blev udformet til at rumme medlemsstater med forskellige retlige statusser; henleder opmærksomheden på, at Rådets langvarige passivitet har skabt et behov for at foretage en klar sondring i EU-lovgivningen hvad angår informations- og grænseforvaltningssystemer mellem de medlemsstater, der anvender Schengenreglerne fuldt ud, og dem, der anvender dem delvist; giver udtryk for sin bekymring over, at dette retligt udgør en de facto kodificering af, at der side om side findes et Schengenområde med fri bevægelighed og et Schengenområde uden fri bevægelighed, med risiko for huller i udvekslingen af information, lovgivningsmæssige mangler og manglende konnektivitet mellem systemer for retlige og indre anliggender; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at der for så vidt angår den fulde anvendelse af Schengenreglerne ikke bør indføres yderligere kriterier, bortset fra de angivne forudsætninger, der er fastsat i tiltrædelsesakten af 2005, eller tilknytninger til andre EU-mekanismer og -politikker, herunder og uden at det berører mekanismen for samarbejde og kontrol; opfordrer medlemsstaterne til at træffe en beslutning om udvidelsen af Schengenområdet udelukkende på grundlag af opfyldelsen af de relevante betingelser for at anvende Schengenreglerne efter afslutningen af evalueringsprocessen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer indtrængende Rådet til at forelægge et nyt udkast til afgørelse om den fulde anvendelse af bestemmelserne i Schengenreglerne i Bulgarien og Rumænien på grundlag af dets udkast til afgørelse af 29. september 2010 (14142/2010) så hurtigt som muligt og til ved hjælp af en enkelt retsakt at træffe en omgående afgørelse om afskaffelse af kontrol ved de indre land-, sø- og luftgrænser; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Rådet til at anvende samme tilgang på Kroatien og bekræfte landets fulde tiltrædelse af Schengenområdet, så snart Schengenevalueringsprocessen er gennemført, og de relevante kriterier er opfyldt; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  EUT C 380 E af 11.12.2012, s. 160.

(2)  EUT C 94 E af 3.4.2013, s. 13

(3)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0228.

(4)  EUT L 269 af 19.10.2017, s. 39.

(5)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0253.

(6)  van Ballegooij, W., »The Cost of Non-Schengen: Civil Liberties, Justice and Home Affairs aspects«, Cost of Non-Europe Report, Enheden for Europæisk Merværdi, 2016, s. 32.

(7)  Ibid, s. 28 og 31.

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/22

---

P8_TA(2018)0498

Militær mobilitet

Europa-Parlamentets beslutning af 11. december 2018 om militær mobilitet (2018/2156(INI))

(2020/C 388/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om den Europæiske Union (TEU) og traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om den Europæiske Union (TEU) og traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til dokumentet med titlen »Fælles vision, fælles handling: Et stærkere Europa — en global strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik«, der blev fremlagt af næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik den 28. juni 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til dokumentet med titlen »Fælles vision, fælles handling: Et stærkere Europa — en global strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik«, der blev fremlagt af næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik den 28. juni 2016,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 20. december 2013, 26. juni 2015, 15. december 2016, 9. marts 2017, 22. juni 2017, 20. november 2017, 14. december 2017 og 28. juni 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 20. december 2013, 26. juni 2015, 15. december 2016, 9. marts 2017, 22. juni 2017, 20. november 2017, 14. december 2017 og 28. juni 2018,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 13. november 2017 og 25. juni 2018 om sikkerhed og forsvar i forbindelse med EU's globale strategi, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 13. november 2017 og 25. juni 2018 om sikkerhed og forsvar i forbindelse med EU's globale strategi,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. juni 2017 med titlen »Oplæg om fremtiden for det europæiske forsvar« (COM(2017)0315), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. juni 2017 med titlen »Oplæg om fremtiden for det europæiske forsvar« (COM(2017)0315),

| — | der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionens og næstformanden/Unionens højtstående repræsentant af 10. november 2017 om forbedring af militær mobilitet i Den Europæiske Union (JOIN(2017)0041), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionens og næstformanden/Unionens højtstående repræsentant af 10. november 2017 om forbedring af militær mobilitet i Den Europæiske Union (JOIN(2017)0041),

| — | der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionens og næstformanden/Unionens højtstående repræsentant af 28. marts 2018 om handlingsplanen for militær mobilitet (JOIN(2018)0005), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionens og næstformanden/Unionens højtstående repræsentant af 28. marts 2018 om handlingsplanen for militær mobilitet (JOIN(2018)0005),

| — | der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2017/2315 af 11. december 2017 om etablering af et permanent struktureret samarbejde (PESCO) og fastlæggelse af listen over deltagende medlemsstater (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2017/2315 af 11. december 2017 om etablering af et permanent struktureret samarbejde (PESCO) og fastlæggelse af listen over deltagende medlemsstater (1),

| — | der henviser til Rådets henstilling af 6. marts 2018 vedrørende en køreplan for gennemførelsen af PESCO (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 6. marts 2018 vedrørende en køreplan for gennemførelsen af PESCO (2),

| — | der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2018/340 af 6. marts 2018 om opstilling af listen over projekter, der skal udvikles under PESCO (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2018/340 af 6. marts 2018 om opstilling af listen over projekter, der skal udvikles under PESCO (3),

| — | der henviser til de fælles erklæringer af hhv. 8. juli 2016 og 10. juli 2018 afgivet af formændene for Det Europæiske Råd og Kommissionen og NATO's generalsekretær, til det fælles sæt af forslag vedrørende gennemførelsen af de fælles erklæringer, som blev godkendt af NATO-Rådet og EU-Rådet den 6. december 2016 og 5. december 2017, samt til statusrapporterne om gennemførelsen heraf af hhv. 14. juni og 5. december 2017 og 6. juni 2018, herunder Rådets relevante konklusioner, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles erklæringer af hhv. 8. juli 2016 og 10. juli 2018 afgivet af formændene for Det Europæiske Råd og Kommissionen og NATO's generalsekretær, til det fælles sæt af forslag vedrørende gennemførelsen af de fælles erklæringer, som blev godkendt af NATO-Rådet og EU-Rådet den 6. december 2016 og 5. december 2017, samt til statusrapporterne om gennemførelsen heraf af hhv. 14. juni og 5. december 2017 og 6. juni 2018, herunder Rådets relevante konklusioner,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 5. december 2017 og 25. juni 2018 om gennemførelsen af de fælles erklæringer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 5. december 2017 og 25. juni 2018 om gennemførelsen af de fælles erklæringer,

| — | der henviser til Bruxelleserklæringen om transatlantisk sikkerhed og solidaritet samt erklæringen fra NATO-topmødet i Bruxelles, begge af 11. juli 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Bruxelleserklæringen om transatlantisk sikkerhed og solidaritet samt erklæringen fra NATO-topmødet i Bruxelles, begge af 11. juli 2018,

| — | der henviser til sin beslutning af 22. november 2016 om en europæisk forsvarsunion (4) og sin beslutning af 13. juni 2018 om forbindelserne mellem EU og NATO (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. november 2016 om en europæisk forsvarsunion (4) og sin beslutning af 13. juni 2018 om forbindelserne mellem EU og NATO (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. december 2017 om gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. december 2017 om gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) (6),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget og udtalelse fra Transport- og Turismeudvalget (A8-0372/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget og udtalelse fra Transport- og Turismeudvalget (A8-0372/2018),

| A. | der henviser til, at de grundlæggende værdier, som EU bygger på — demokrati, respekt for menneskerettighederne og retsstatsprincippet samt et regelbaseret internationalt system og europæisk samhørighed i stigende grad er udfordret i en æra med geopolitisk turbulens og nedbrydning af det strategiske miljø; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at de grundlæggende værdier, som EU bygger på — demokrati, respekt for menneskerettighederne og retsstatsprincippet samt et regelbaseret internationalt system og europæisk samhørighed i stigende grad er udfordret i en æra med geopolitisk turbulens og nedbrydning af det strategiske miljø;

| B. | der henviser til, at troværdig afskrækkelse samt planlægning af reaktioner på kriser og forsvaret af det kontinentale Europa afhænger af evnen til hurtigt og effektivt at kunne indsætte styrker, herunder eksterne allierede styrker; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at troværdig afskrækkelse samt planlægning af reaktioner på kriser og forsvaret af det kontinentale Europa afhænger af evnen til hurtigt og effektivt at kunne indsætte styrker, herunder eksterne allierede styrker;

| C. | der henviser til, at »fredsdividenden« efter 1989 gradvist har eroderet forsvarsbehovet for så vidt angår infrastruktur og militær mobilitet i hele Europa; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at »fredsdividenden« efter 1989 gradvist har eroderet forsvarsbehovet for så vidt angår infrastruktur og militær mobilitet i hele Europa;

| D. | der henviser til, at EU i fuldt samarbejde med NATO sigter mod at fungere som en sikkerhedsgarant på globalt plan, der bidrager til fred og stabilitet både internt og eksternt, og garanterer sikkerheden for sine borgere og sit territorium med et unikt og bredt udvalg af politikker, instrumenter og værktøjer til sin rådighed med henblik på at kunne opfylde disse ambitioner; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU i fuldt samarbejde med NATO sigter mod at fungere som en sikkerhedsgarant på globalt plan, der bidrager til fred og stabilitet både internt og eksternt, og garanterer sikkerheden for sine borgere og sit territorium med et unikt og bredt udvalg af politikker, instrumenter og værktøjer til sin rådighed med henblik på at kunne opfylde disse ambitioner;

| E. | der henviser til, at EU i tråd med den globale strategis overordnede mål er i færd med at øge ansvaret for sin egen sikkerhed og sit eget forsvar og sin rolle som en partner i opnåelsen af international fred og sikkerhed, navnlig i sit naboskabsområde, men også udenfor, og sin strategiske autonomi med udgangspunkt i gennemførelsen af en fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU i tråd med den globale strategis overordnede mål er i færd med at øge ansvaret for sin egen sikkerhed og sit eget forsvar og sin rolle som en partner i opnåelsen af international fred og sikkerhed, navnlig i sit naboskabsområde, men også udenfor, og sin strategiske autonomi med udgangspunkt i gennemførelsen af en fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik;

| F. | der henviser til, at EU ved hjælp af en effektiv udenrigs- og sikkerhedspolitik skal udvikle sin egen strategiske autonomi for at bevare freden, forebygge konflikter og styrke sikkerheden på internationalt plan og samtidig garantere sikkerheden for såvel sine egne borgere som de personer, der er involveret i FSFP-missionerne, med henblik på at beskytte sine interesser og forsvare sine grundlæggende værdier, alt imens det bidrager til effektiv multilateralisme; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU ved hjælp af en effektiv udenrigs- og sikkerhedspolitik skal udvikle sin egen strategiske autonomi for at bevare freden, forebygge konflikter og styrke sikkerheden på internationalt plan og samtidig garantere sikkerheden for såvel sine egne borgere som de personer, der er involveret i FSFP-missionerne, med henblik på at beskytte sine interesser og forsvare sine grundlæggende værdier, alt imens det bidrager til effektiv multilateralisme;

| G. | der henviser til, at EU skal kunne træffe selvstændige beslutninger og handle uden at være afhængigt af tredjeparters kapaciteter, hvis det skal kunne opbygge modstandsdygtighed og konsolidere sin strategiske autonomi inden for forsvar, terrorbekæmpelse og cybersikkerhed; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU skal kunne træffe selvstændige beslutninger og handle uden at være afhængigt af tredjeparters kapaciteter, hvis det skal kunne opbygge modstandsdygtighed og konsolidere sin strategiske autonomi inden for forsvar, terrorbekæmpelse og cybersikkerhed;

| H. | der henviser til, at standardisering og interoperabilitet på infrastruktur- og udbudsniveau er afgørende forudsætninger for at nå frem til strategisk autonomi, forsvarsunionen og en effektiv militær mobilitet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at standardisering og interoperabilitet på infrastruktur- og udbudsniveau er afgørende forudsætninger for at nå frem til strategisk autonomi, forsvarsunionen og en effektiv militær mobilitet;

| I. | der henviser til, at en effektiv militær mobilitet kun kan opnås med alle medlemsstaternes fulde deltagelse og engagement, i et effektivt samarbejde med NATO, som tager højde for den enkelte medlemsstats disponible ressourcer, behov og regionale særegenheder, og på en måde som er i overensstemmelse med relevante initiativer på EU-plan, som sigter mod at opbygge en effektiv europæisk sikkerhedsinfrastruktur gennem sammenhængende og komplementære projekter; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at en effektiv militær mobilitet kun kan opnås med alle medlemsstaternes fulde deltagelse og engagement, i et effektivt samarbejde med NATO, som tager højde for den enkelte medlemsstats disponible ressourcer, behov og regionale særegenheder, og på en måde som er i overensstemmelse med relevante initiativer på EU-plan, som sigter mod at opbygge en effektiv europæisk sikkerhedsinfrastruktur gennem sammenhængende og komplementære projekter;

| J. | der henviser til, at militær mobilitet er et strategisk og operationelt middel i den militære indsats, som fremmer EU's strategiske autonomi og bidrager til deployering og redeployering af og støtte til EU-medlemsstaternes styrker med henblik på at opfylde EU's militære ambitioner; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at militær mobilitet er et strategisk og operationelt middel i den militære indsats, som fremmer EU's strategiske autonomi og bidrager til deployering og redeployering af og støtte til EU-medlemsstaternes styrker med henblik på at opfylde EU's militære ambitioner;

| K. | der henviser til, at EU står over for hybride udfordringer fra forskellige fronter, navnlig det høje nord, øst, Balkan og syd/Middelhavsområdet; der henviser til, at en hurtigere og mere gnidningsløs spredning af aktiver og gods langs disse akser (nord-syd, vest-øst) kan være afgørende for at sikre en troværdig reaktion; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU står over for hybride udfordringer fra forskellige fronter, navnlig det høje nord, øst, Balkan og syd/Middelhavsområdet; der henviser til, at en hurtigere og mere gnidningsløs spredning af aktiver og gods langs disse akser (nord-syd, vest-øst) kan være afgørende for at sikre en troværdig reaktion;

| L. | der henviser til, at alliancens ledere på NATO's topmøde i Warszawa i 2016 besluttede at styrke alliancens beredskab og afskrækkende virkning og har øget beredskabet af indsatsstyrker og samtidig iværksat NATO's fremskudte tilstedeværelse (Enhanced Forward Presence og Tailored Forward Presence) for at nå disse mål; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at alliancens ledere på NATO's topmøde i Warszawa i 2016 besluttede at styrke alliancens beredskab og afskrækkende virkning og har øget beredskabet af indsatsstyrker og samtidig iværksat NATO's fremskudte tilstedeværelse (Enhanced Forward Presence og Tailored Forward Presence) for at nå disse mål;

| M. | der henviser til, at militær mobilitet er et konkret tiltag, som er udformet med henblik på at opfylde EU's særlige sikkerheds- og forsvarsbehov, og som er et led i FSFP; der henviser til, at EU-medlemsstaternes kollektive sikkerhed og forsvar samt deres evne til at gribe ind i krisesituationer i tredjelande grundlæggende afhænger af muligheden for frit og hurtigt at kunne flytte allierede tropper og civilt krisestyringspersonale, materiel og udstyr på tværs af hinandens territorier og uden for EU's grænser; der henviser til, at 22 EU-medlemsstater også er medlemmer af NATO og har forpligtet sig til kollektivt forsvar, men kun råder over et enkelt sæt væbnede styrker og transportinfrastrukturer; der henviser til, at de planlagte investeringer i transportinfrastruktur bør være mere i overensstemmelse med de sikkerheds- og forsvarsmæssige behov; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at militær mobilitet er et konkret tiltag, som er udformet med henblik på at opfylde EU's særlige sikkerheds- og forsvarsbehov, og som er et led i FSFP; der henviser til, at EU-medlemsstaternes kollektive sikkerhed og forsvar samt deres evne til at gribe ind i krisesituationer i tredjelande grundlæggende afhænger af muligheden for frit og hurtigt at kunne flytte allierede tropper og civilt krisestyringspersonale, materiel og udstyr på tværs af hinandens territorier og uden for EU's grænser; der henviser til, at 22 EU-medlemsstater også er medlemmer af NATO og har forpligtet sig til kollektivt forsvar, men kun råder over et enkelt sæt væbnede styrker og transportinfrastrukturer; der henviser til, at de planlagte investeringer i transportinfrastruktur bør være mere i overensstemmelse med de sikkerheds- og forsvarsmæssige behov;

| N. | der henviser til, at et betragteligt antal forhindringer — fysiske, retlige og reguleringsmæssige — ofte vanskeliggør disse flytninger ved at medføre betydelige forsinkelser og således truer med at undergrave formålet med dem, navnlig i krisesituationer; der henviser til, at de seneste års europæiske militærøvelser, som er gennemført i NATO-regi, har vist den enorme betydning, som passende transportinfrastruktur har for en vellykket gennemførelse af militære mål; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at et betragteligt antal forhindringer — fysiske, retlige og reguleringsmæssige — ofte vanskeliggør disse flytninger ved at medføre betydelige forsinkelser og således truer med at undergrave formålet med dem, navnlig i krisesituationer; der henviser til, at de seneste års europæiske militærøvelser, som er gennemført i NATO-regi, har vist den enorme betydning, som passende transportinfrastruktur har for en vellykket gennemførelse af militære mål;

| O. | der henviser til, at EU råder over væsentlige politikker og værktøjer til at hjælpe sine medlemsstater med at opfylde deres mobilitetsbehov og deres internationale forpligtelser; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at EU råder over væsentlige politikker og værktøjer til at hjælpe sine medlemsstater med at opfylde deres mobilitetsbehov og deres internationale forpligtelser;

| P. | der henviser til, at Kommissionen og næstformanden/Unionens højtstående repræsentant den 28. marts 2018 offentliggjorde en handlingsplan for militær mobilitet, hvori der er angivet en tidsplan for de skridt, der skal tages af EU og dets medlemsstater; der henviser til, at gennemførelsen er blevet påbegyndt med fastlæggelsen af fælles militære krav til militær mobilitet i og uden for EU og fremlæggelsen af et forslag til finansiering af militær mobilitet via Connecting Europe-faciliteten (CEF) i den næste flerårige finansielle ramme (FFR), som gør det muligt at finansiere projekter, der vedrører dobbelt anvendelse (både civil og militær) af transportinfrastruktur; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Kommissionen og næstformanden/Unionens højtstående repræsentant den 28. marts 2018 offentliggjorde en handlingsplan for militær mobilitet, hvori der er angivet en tidsplan for de skridt, der skal tages af EU og dets medlemsstater; der henviser til, at gennemførelsen er blevet påbegyndt med fastlæggelsen af fælles militære krav til militær mobilitet i og uden for EU og fremlæggelsen af et forslag til finansiering af militær mobilitet via Connecting Europe-faciliteten (CEF) i den næste flerårige finansielle ramme (FFR), som gør det muligt at finansiere projekter, der vedrører dobbelt anvendelse (både civil og militær) af transportinfrastruktur;

| Q. | der henviser til, at Rådet i sine konklusioner af 25. juni 2018 opfordrer medlemsstaterne til hurtigst muligt og senest i 2024 at træffe nationale foranstaltninger til at forbedre effektiviteten af militær mobilitet og til at forenkle de relevante regler og procedurer i overensstemmelse med handlingsplanen, de militære krav til militær mobilitet i og uden for EU og medlemsstaternes nationale lovgivning; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Rådet i sine konklusioner af 25. juni 2018 opfordrer medlemsstaterne til hurtigst muligt og senest i 2024 at træffe nationale foranstaltninger til at forbedre effektiviteten af militær mobilitet og til at forenkle de relevante regler og procedurer i overensstemmelse med handlingsplanen, de militære krav til militær mobilitet i og uden for EU og medlemsstaternes nationale lovgivning;

| R. | der henviser til, at der er blevet iværksat et PESCO-projekt om militær mobilitet med henblik på at supplere Kommissionens og næstformandens/Unionens højtstående repræsentants aktiviteter; der henviser til, at endnu et PESCO-projekt om et netværk af logistikknudepunkter i Europa og støtte til operationer bør supplere denne indsats; der henviser til, at det overordnede mål om at fremme dobbelt anvendelse af infrastruktur er af største betydning for deres logistiske behov; der henviser til, at medlemsstater desuden har påtaget sig forpligtelser vedrørende militær mobilitet som en del af de mere bindende forpligtelser, der kræves i PESCO-protokollen; der henviser til, at PESCO-projekter bør udvikles i samråd med NATO; der henviser til, at der er behov for et PESCO-projekt om mobilitetsudfordringen i forbindelse med de militære opgaver, som er omhandlet i artikel 43, stk. 1, i TEU, navnlig sø- og lufttransportforanstaltninger; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at der er blevet iværksat et PESCO-projekt om militær mobilitet med henblik på at supplere Kommissionens og næstformandens/Unionens højtstående repræsentants aktiviteter; der henviser til, at endnu et PESCO-projekt om et netværk af logistikknudepunkter i Europa og støtte til operationer bør supplere denne indsats; der henviser til, at det overordnede mål om at fremme dobbelt anvendelse af infrastruktur er af største betydning for deres logistiske behov; der henviser til, at medlemsstater desuden har påtaget sig forpligtelser vedrørende militær mobilitet som en del af de mere bindende forpligtelser, der kræves i PESCO-protokollen; der henviser til, at PESCO-projekter bør udvikles i samråd med NATO; der henviser til, at der er behov for et PESCO-projekt om mobilitetsudfordringen i forbindelse med de militære opgaver, som er omhandlet i artikel 43, stk. 1, i TEU, navnlig sø- og lufttransportforanstaltninger;

| S. | der henviser til, at CEF er et fælles, centralt forvaltet finansieringsprogram, der har til formål at fremme udviklingen af et højtydende, bæredygtigt og sammenkoblet transeuropæisk net (TEN) inden for transport, energi og digitale tjenester med fokus på at lette grænseoverskridende forbindelser og fjerne flaskehalse og skabe klar EU-merværdi ved at fremme samarbejde og koordinering på tværs af grænserne; der henviser til, at forslaget til den flerårige finansielle ramme for perioden 2021-2027 under CEF-budgetposten for transportsektoren omfatter en ny finansieringsramme, som er øremærket til behov vedrørende militære mobilitet; der henviser til, at det i høj grad er ønskeligt at opretholde og yderligere øge effektiviteten af CEF; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at CEF er et fælles, centralt forvaltet finansieringsprogram, der har til formål at fremme udviklingen af et højtydende, bæredygtigt og sammenkoblet transeuropæisk net (TEN) inden for transport, energi og digitale tjenester med fokus på at lette grænseoverskridende forbindelser og fjerne flaskehalse og skabe klar EU-merværdi ved at fremme samarbejde og koordinering på tværs af grænserne; der henviser til, at forslaget til den flerårige finansielle ramme for perioden 2021-2027 under CEF-budgetposten for transportsektoren omfatter en ny finansieringsramme, som er øremærket til behov vedrørende militære mobilitet; der henviser til, at det i høj grad er ønskeligt at opretholde og yderligere øge effektiviteten af CEF;

| T. | der henviser til, at Det Europæiske Forsvarsagentur er ved at gennemføre flere projekter inden for militær mobilitet, om diplomatiske godkendelser og om multimodale transportknudepunkter i EU, samt de nyligt oprettede ad hoc-programmer om tilladelsesprocedurer i forbindelse med flytning af tropper og materiel over grænserne og om harmonisering af toldrelaterede militære krav; der henviser til, at Det Europæiske Forsvarsagenturs og Kommissionens arbejde skal koordineres på en klar og sammenhængende måde for at bistå medlemsstaterne med at færdiggøre visse aspekter af handlingsplanen; der henviser til, at medlemsstaternes militære behov, prioriteter og krav skal tages i betragtning under en høringsproces; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Det Europæiske Forsvarsagentur er ved at gennemføre flere projekter inden for militær mobilitet, om diplomatiske godkendelser og om multimodale transportknudepunkter i EU, samt de nyligt oprettede ad hoc-programmer om tilladelsesprocedurer i forbindelse med flytning af tropper og materiel over grænserne og om harmonisering af toldrelaterede militære krav; der henviser til, at Det Europæiske Forsvarsagenturs og Kommissionens arbejde skal koordineres på en klar og sammenhængende måde for at bistå medlemsstaterne med at færdiggøre visse aspekter af handlingsplanen; der henviser til, at medlemsstaternes militære behov, prioriteter og krav skal tages i betragtning under en høringsproces;

| U. | der henviser til, at militær mobilitet for nylig er blevet udpeget som et prioritetsområde for samarbejdet mellem EU og NATO i det fælles sæt af forslag til gennemførelsen af den fælles erklæring og igen er blevet bekræftet som en prioritet i den nye fælles erklæring og i Bruxelleserklæringen om transatlantisk sikkerhed og solidaritet; der henviser til, at NATO har videregivet sine standarder for militær mobilitet til EU, herunder NATO's generiske parametre for transportinfrastruktur; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at militær mobilitet for nylig er blevet udpeget som et prioritetsområde for samarbejdet mellem EU og NATO i det fælles sæt af forslag til gennemførelsen af den fælles erklæring og igen er blevet bekræftet som en prioritet i den nye fælles erklæring og i Bruxelleserklæringen om transatlantisk sikkerhed og solidaritet; der henviser til, at NATO har videregivet sine standarder for militær mobilitet til EU, herunder NATO's generiske parametre for transportinfrastruktur;

| V. | der henviser til, at NATO også gennem indsatsplanen for SACEUR's ansvarsområde har fokus på at optimere sin egen logistiske kapacitet, navnlig ved en justering af lovgivning og procedurer, således at kommandoen og kontrollen styrkes, transportkapaciteterne øges, og infrastrukturen opgraderes; bemærker i denne forbindelse oprettelsen af to nye kommandoer, den fælles styrkekommando i Norfolk og den fælles støtte- og indsatskommando i Ulm; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at NATO også gennem indsatsplanen for SACEUR's ansvarsområde har fokus på at optimere sin egen logistiske kapacitet, navnlig ved en justering af lovgivning og procedurer, således at kommandoen og kontrollen styrkes, transportkapaciteterne øges, og infrastrukturen opgraderes; bemærker i denne forbindelse oprettelsen af to nye kommandoer, den fælles styrkekommando i Norfolk og den fælles støtte- og indsatskommando i Ulm;

| W. | der henviser til, at tre ud af fire rammenationer, som fra og med 2019 deployerer styrker til NATO's fremskudte tilstedeværelse på den østlige flanke, vil være lande uden for EU; der henviser til, at en permanent tilstedeværelse på kontinentet såvel som transport af forstærkninger fra USA, Canada og Det Forenede Kongerige er afgørende for Europas sikkerhed; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at tre ud af fire rammenationer, som fra og med 2019 deployerer styrker til NATO's fremskudte tilstedeværelse på den østlige flanke, vil være lande uden for EU; der henviser til, at en permanent tilstedeværelse på kontinentet såvel som transport af forstærkninger fra USA, Canada og Det Forenede Kongerige er afgørende for Europas sikkerhed;

| X. | der henviser til, at en forbedret forhåndsplacering af militære logistiske lagre, herunder ammunition og brændstof, vil bidrage til at lette noget af presset på mobiliteten; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at en forbedret forhåndsplacering af militære logistiske lagre, herunder ammunition og brændstof, vil bidrage til at lette noget af presset på mobiliteten;

| Y. | der henviser til, at de primære forbedringer af kapaciteten til militær mobilitet trods alle disse institutionelle tiltag vil skulle komme fra EU's medlemsstater, som er nødt til at justere deres nationale infrastrukturer og lovgivningsmæssige rammer; der henviser til, at dette vil kræve en helhedsorienteret tilgang med inddragelse af hele statsapparatet på grund af den brede vifte af problemstillinger, der skal løses; der henviser til, at denne fælles indsats skal gennemføres i fuld respekt for de nationale beslutningsprocedurer og forfatningsmæssige krav i EU's medlemsstater, samtidig med at der også tages hensyn til de krav til militær mobilitet, som er identificeret gennem samarbejdet mellem EU og NATO; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at de primære forbedringer af kapaciteten til militær mobilitet trods alle disse institutionelle tiltag vil skulle komme fra EU's medlemsstater, som er nødt til at justere deres nationale infrastrukturer og lovgivningsmæssige rammer; der henviser til, at dette vil kræve en helhedsorienteret tilgang med inddragelse af hele statsapparatet på grund af den brede vifte af problemstillinger, der skal løses; der henviser til, at denne fælles indsats skal gennemføres i fuld respekt for de nationale beslutningsprocedurer og forfatningsmæssige krav i EU's medlemsstater, samtidig med at der også tages hensyn til de krav til militær mobilitet, som er identificeret gennem samarbejdet mellem EU og NATO;

| Z. | der henviser til, at handlingsplanen for militær mobilitet og en pilotanalyse, som det estiske formandskab iværksatte i 2017 for landene i Nordsø-Østersø-korridoren i det transeuropæiske transportnet, viste, at mange vejbroers maksimale frigangshøjde og vægttolerance ikke er tilstrækkelig til militære køretøjer, og at der er utilstrækkelig belastningsevne til at muliggøre befordring af svært militærmateriel per jernbane; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at handlingsplanen for militær mobilitet og en pilotanalyse, som det estiske formandskab iværksatte i 2017 for landene i Nordsø-Østersø-korridoren i det transeuropæiske transportnet, viste, at mange vejbroers maksimale frigangshøjde og vægttolerance ikke er tilstrækkelig til militære køretøjer, og at der er utilstrækkelig belastningsevne til at muliggøre befordring af svært militærmateriel per jernbane;

| 1. | understreger, at militær mobilitet er et centralt strategisk redskab, som gør det muligt for EU at forfølge sine sikkerheds- og forsvarsmæssige interesser på en effektiv og komplementær måde med andre organisationer såsom NATO, og som ikke blot bør begrænses til fjernelse af fysiske, retlige og infrastrukturelle hindringer; understreger, at det er nødvendigt at forbedre den militære mobilitet af NATO's hurtige reaktionskapacitet, hvilket vil styrke vores fælles sikkerhed og potentielt øge EU's bidrag til den internationale sikkerhed og stabilitet; glæder sig over, at militær mobilitet på det seneste har tiltrukket sig en betydelig grad af opmærksomhed fra alle relevante aktører; bemærker, at den styrker Europas beredskab og forsvarsopstilling over for potentielle modstandere og i krisesituationer, samtidig med at den bidrager til at nå EU's ambitionsniveau inden for sikkerheds- og forsvarspolitikken, herunder politisk, operativ og industriel strategisk autonomi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at indførelsen af handlingsplanen for militær mobilitet i Unionen er et led i den større målsætning om at forbedre mobiliteten i EU og samtidig imødegå de logistik- og mobilitetsudfordringer, der er anført i FSFP; mener, at det i dette øjemed er afgørende at harmonisere grænseoverskridende standarder og toldbestemmelser samt administrative og lovgivningsmæssige procedurer; understreger, at den rolle, som EU-joint ventures spiller, er afgørende for harmoniseringen af administrative og lovgivningsmæssige procedurer, både i forbindelse med CEF og med handlingsplanen for militær mobilitet; håber, at den dobbelte mobilitet vil have en positiv indvirkning på udviklingen af CEF og hjælpe i budgetanliggender og med at opfylde nye og fremtidige behov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at fremme af den europæiske forsvarsunion og opbygning af strategisk autonomi og selvhjulpenhed ikke bør føre til øgede spændinger i EU's forbindelser med strategisk relevante regionale aktører; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at opnåelse af militær mobilitet i Europa er et projekt, der først og fremmest stammer fra medlemsstaternes udtrykkelige engagement og politiske vilje, mens EU bør bidrage med at lede processen ved at fastsætte rammerne for krav, yde finansiering, udarbejde protokoller med henblik på at lette effektiv flytning af teknisk udstyr og menneskelige ressourcer, fremme samarbejde og skabe fora for udveksling af bedste praksis, information og erfaringer, som inddrager både civile og militære myndigheder; understreger, at effektiv militær mobilitet vil være til gavn for alle medlemsstater, da den vil medføre øget konnektivitet på både det militære og det civile område; understreger, at den enkelte medlemsstats nationale beslutningsprocedurer og forfatningsmæssige rolle skal respekteres; |
| --- | --- |

4.

| 5. | fremhæver vigtigheden af at fremme et intersektorielt samarbejde (synergier) mellem medlemsstaterne for at udvikle en effektiv, interoperabel, sikker, multimodal, intelligent og bæredygtig dobbelt mobilitet, som kan imødegå de nye udfordringer ved digitaliseringen af transportsektoren (selvkørende køretøjer og konnektivitet), og af på troværdig vis at leve op til EU's forpligtelser og ansvar med hensyn til dobbelt logistik (civil og forsvarsmæssig) i betragtning af EU's rolle som global aktør; |
| --- | --- |

5.

| 6. | støtter kraftigt Rådets opfordring til medlemsstaterne om at udvikle nationale planer for militær mobilitet inden udgangen af 2019 og give gennemførelsen heraf høj prioritet; glæder sig over de andre foranstaltninger der blev vedtaget i Rådets konklusioner inden for rammerne af EU's globale strategi af 25. juni 2018, og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at overholde de deri fastsatte frister; fremhæver, at vellykkede bestræbelser på at fremme militær mobilitet ville gøre det muligt for medlemsstaterne på effektiv vis at gå videre med både deres nationale og kollektive europæiske forsvarsplanlægning og effektive deltagelse i fælles øvelser, træning og FSFP-missioner og -operationer; |
| --- | --- |

6.

| 7. | fremhæver vigtigheden af kriseberedskabsmobilitet, dvs. nødvendigheden af at handle hurtigt og effektivt ved udsendelsen af aktiver til missioner og operationer, så det sikres, at EU fastholder sit omdømme som en pålidelig garant for global sikkerhed og som fredsaktør og er i stand til på effektiv vis at håndtere naturkatastrofer, humanitære kriser, de militære opgaver, der er fastsat i artikel 43, stk. 1, i TEU som eksemplificeret ved de illustrative scenarier, samt ved gennemførelsen af bestemmelserne om gensidig bistand og solidaritet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mener, at en effektiv politik for militær mobilitet vil styrke EU's FSFP-missioner på grund af deres internationale dimension og deres fredsbevarende målsætning ved at øge synergierne mellem forsvarsbehov og vil styrke EU's evne til at reagere på nødsituationer, og at humanitære missioner og indsatser i forbindelse med naturkatastrofer i EU også bør drage fordel af øget militær mobilitet; bemærker, at den type missioner, som vil have størst gavn af øget militær mobilitet i og uden for EU, ligger inden for kollektivt forsvar og nationale eller europæiske krisestyringsmissioner og -operationer; understreger i denne forbindelse, at fremskridt på dette område vil hjælpe de medlemsstater, der også er medlemmer af NATO, med at opfylde deres forpligtelser i henhold til artikel 5; fremhæver den særlige rolle, som de neutrale medlemsstater spiller; anerkender dog, at EU's medlemsstater i henhold til artikel 42, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Union, også er utvetydigt forpligtede til at yde al den hjælp og bistand, der ligger inden for deres formåen, hvis en medlemsstat udsættes for et væbnet angreb på sit territorium, i overensstemmelse med forpligtelser indgået inden for rammerne af NATO; |
| --- | --- |

8.

| 9. | erkender vigtigheden af en grundig analyse af, hvilke dele af EU eller medlemsstaterne der har størst behov for investeringer i militær mobilitet og er mest udsatte for risikoen for udefrakommende sikkerhedstrusler; |
| --- | --- |

9.

| 10. | anerkender kompleksiteten af udfordringen, som blandt andet omfatter spørgsmål vedrørende anlæggelse af infrastruktur, fælles standarder, transportregler, told, skatter og afgifter og tilladelser til flytning og alle forvaltningsniveauer, lige fra kommunalforvaltninger til internationale organisationer; efterlyser i denne forbindelse rammer til at samle både militære og civile aktører på alle niveauer, herunder fra NATO og NATO-partnere, med henblik på at drøfte de relevante spørgsmål og dermed sikre merværdi og effektiv koordinering og gennemførelse, og påpeger, at medlemsstaterne for at opnå det optimale resultat skal investere i fælles uddannelse af administrativt og institutionelt personale; glæder sig over, at Kommissionen har forpligtet sig til at undersøge mulighederne for at ensrette og forenkle toldprocedurerne inden udgangen af 2018; fremhæver, at det institutionelle samarbejde mellem de involverede medlemsstater, organisationer og agenturer er afgørende for at opnå en harmonisering af lovgivningen i EU; understreger, at der bør være særlig koordinering og erfaringsudveksling i tilfælde af dobbelt anvendelse af infrastruktur til farligt gods for at forebygge risikoen for ulykker og samtidig optimere sikkerheden for nettet som helhed; |
| --- | --- |

10.

| 11. | bemærker det betydelige fald i mængden af disponibelt rullende materiel, navnlig fladvogne, til transport af tungt udstyr og køretøjer med kort varsel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | erkender, at operationer i et så komplekst miljø skaber utallige vanskeligheder med hensyn til overlapning og koordinering samt udgifter, som grundlæggende kan true hele projektet, hvis styringen ikke er hensigtsmæssig; anerkender, at der allerede er gennemført projekter i EU's transportsektor på grundlag af dobbelt samarbejde, som f.eks. projektet om det fælles europæiske luftrum; anmoder medlemsstaterne og Kommissionen om at sikre en mere effektiv samarbejdsramme; understreger, at der for at gennemføre projekter om militær mobilitet vil være behov for et øget samarbejde mellem medlemsstaterne, og at det vil være nødvendigt at tilskynde til samarbejde mellem det civile og det militære område; fremhæver behovet for koordinering med de projekter om militær mobilitet, der forberedes inden for rammerne af PESCO, samt dem, der afvikles inden for rammerne af Den Europæiske Forsvarsfond; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger derfor, at en forståelse af det fælles strategiske formål og udarbejdelsen af en fælles plan og samarbejde mellem medlemsstaterne er absolut altafgørende for at det skal lykkes; fremhæver, at en sammenhængende militær planlægning er absolut afgørende for reel strategisk autonomi baseret på standardisering af og interoperabilitet mellem udstyr og våben samt den strategiske doktrin og kommando- og kontrolprocesserne; glæder sig i denne forbindelse over handlingsplanen for militær mobilitet, hvori de konkrete tiltag for forskellige institutionelle aktører og EU-medlemsstater skitseres, og den strategiske rolle, som det transeuropæiske transportnet spiller, anerkendes; glæder sig i den forbindelse over medlemsstaternes tilsagn; |
| --- | --- |

13.

| 14. | beklager, at handlingsplanen grundlæggende beskriver en bottom-up-tilgang med en begrænset strategisk vision for, hvilke konkrete forsvarsrelaterede målsætninger EU sigter efter at opfylde ved hjælp af de forskellige aktiviteter, der beskrives i handlingsplanen; beklager i denne forbindelse den fortsatte mangel på en EU-hvidbog om forsvar, som kunne have tilvejebragt denne overordnede målrettethed; mener ikke desto mindre, at den nuværende tilgang har betydelig værdi og vil tjene alle EU-medlemsstaters interesser, både neutrale stater og EU-medlemsstater i deres egenskab af NATO-medlemmer; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger, at den ambitiøse tidsplan i handlingsplanen bør overholdes, både af EU-institutionerne og af medlemsstaterne, for at sikre at de nuværende mobilitetsmæssige mangler afhjælpes så hurtigt som muligt, og at ambitionsniveauet i sikkerheds- og forsvarspolitikken nås; glæder sig over opfordringerne i handlingsplanen til at forbedre den militære mobilitet ved at tage højde for hybride trusler, navnlig mod transport og kritisk infrastruktur, og gøre transportinfrastrukturen mere modstandsdygtig over for hybride trusler; |
| --- | --- |

15.

| 16. | bemærker de fremskridt, der er gjort med udarbejdelse af militære krav til militær mobilitet i og uden for EU, i særdeleshed hvad angår infrastruktur med dobbelt anvendelse, og glæder sig over den tætte inddragelse af medlemsstaterne i alle faser af processen, det nederlandske lederskab i forbindelse med PESCO-projektet samt det input, som NATO har leveret; |
| --- | --- |

16.

| 17. | bifalder Kommissionens forslag om anvendelse af CEF og de betydelige bevillinger, der forventes afsat til militære mobilitetsprojekter med dobbelt anvendelse for at sikre, at infrastrukturen tilpasses for at tage højde for behovene ved dobbelt anvendelse; mener, at dobbelt anvendelse af infrastruktur er en afgørende forudsætning for, at det civile transportnet kan drage fordel af handlingsplanen og finansieringsrammen for militær mobilitet; ser gennemførelsen af handlingsplanen som en mulighed for at gøre det civile transportnet i stand til at drage fordel af øget netkapacitet og for at fremme multimodale forbindelser; glæder sig over opfordringerne om at vurdere og tilpasse det transeuropæiske transportnet til at dække identificerede militære behov, som også vil blive anvendt i forbindelse med nye civile transportprojekter, navnlig lufthavne, havne, motorveje og jernbaner som intermodale knudepunkter i vigtige korridorer; påpeger derfor nødvendigheden af — sammen med medlemsstaterne — at udfærdige en liste over nationale infrastrukturer og korridorer under hensyntagen til medlemsstaternes særlige militære forhold; bemærker, at udviklingen af projekter om dobbelt anvendelse bør være bæredygtig og i overensstemmelse med miljømæssige standarder; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mener, at ethvert transportprojekt af fælles interesse, der finansieres af CEF, for at optimere anvendelsen af EU-midler om nødvendigt bør indarbejde kravene til militær mobilitet allerede i udformningsfasen for at undgå unødig opgradering af infrastrukturen på et senere tidspunkt og dermed en uøkonomisk anvendelse af midlerne; mener, at ethvert bidrag fra finansieringsrammen for militær mobilitet under CEF så vidt muligt bør give prioritet til multimodale projekter, da de giver flest muligheder for dobbelt anvendelse, og til grænseoverskridende projekter, da de bidrager til at afhjælpe eksisterende mangler i form af forbindelsesled og flaskehalse, som er de vigtigste nuværende fysiske barrierer for en hurtig og gnidningsløs mobilitet, både for civile og for så vidt angår overførsel af tropper og tungt militært materiel; understreger, at processen med at udpege de afsnit af det transeuropæiske transportnet (TEN-T), der egner sig til militær transport, ubetinget skal maksimere de civile og militære synergier og være i overensstemmelse med princippet om dobbelt anvendelse; mener, at yderligere investeringer langs nettet kan give betydelige fordele for den militære mobilitet og samtidig bidrage til færdiggørelsen af TEN-T-hovednettet senest i 2030 og det samlede net senest i 2050; understreger, at det bør være muligt at anvende midler fra rammen for militær mobilitet til tilpasning af transportinfrastruktur inden for både hovednettet og det samlede TEN-T-net; |
| --- | --- |

18.

| 19. | støtter beslutningen om at afsætte finansieringsrammen til militær mobilitet under CEF-programmets centrale forvaltning med et udtrykkeligt mål om mobilitet med dobbelt anvendelse; noterer sig de indledende foranstaltninger, der er fastsat i handlingsplanen; opfordrer Kommissionen til senest den 31. december 2019 at vedtage delegerede retsakter med henblik på yderligere at præcisere militære krav, opstille en liste over de dele af TEN-T, der egner sig til militær transport, en liste over prioriterede infrastrukturprojekter med dobbelt anvendelse og fastlægge procedurerne for vurdering af, om foranstaltningerne vedrørende militær mobilitet er støtteberettigede, såvel som tildelingskriterierne; |
| --- | --- |

19.

| 20. | minder om, at en række teknologier, der er blevet anvendt i forsvarssektoren, med succes er blevet overført til den civile sektor; fremhæver, at indførelsen af et intelligent transportsystem, der bygger på telematikapplikationssystemer, såsom ERTMS og SESAR, og udbredelsen af Galileo-/EGNOS-/GOVSATCOM-relaterede teknologier er en af de mest udfordrende muligheder, der ligger forude for den civile transportsektor; mener derfor, at fremtidige revisioner af handlingsplanen i sidste ende bør undersøge muligheden for, at civil transport kan udnytte militære løsninger på disse udfordringer, f.eks. inden for cybersikkerhed og sikker kommunikation; opfordrer til yderligere tiltag med henblik på at øge samarbejdet og tilliden mellem cybersikkerheds- og forsvarsaktører og til at styrke samarbejdet som led i PESCO; understreger, at det er nødvendigt at fortsætte udviklingen af et fælles netværk til imødegåelse af hybride trusler med henblik på at sikre robustheden af de infrastrukturer, der er strategisk vigtige i lyset af arbejdet med at forbedre den militære mobilitet i EU; fremhæver vigtigheden af EU-institutionernes løbende bestræbelser på at opdatere forordningen om eksportkontrol af produkter med dobbelt anvendelse; |
| --- | --- |

20.

| 21. | anerkender værdien af potentielle forslag til regulering af transport af farligt gods til militære formål, opdatering af EU's toldkodeks og tilpasning af momsreglerne; |
| --- | --- |

21.

| 22. | glæder sig over udvekslingen af information og bedste praksis mellem militære og civile aktører i denne forbindelse og fremhæver behovet for arbejde sammen om at fastlægge et fælles grundlag for regulering af transport af farligt gods til militære formål; |
| --- | --- |

22.

| 23. | bemærker at handlingsplanen angiver en betragtelig mængde opgaver, som skal gennemføres på medlemsstatsplan, i hvilken forbindelse Det Europæiske Forsvarsagentur og Kommissionen skal yde støtte og vejledning for at sikre en hurtig og effektiv gennemførelse af dem; minder om, at der er behov for en told- og skattelovgivningsmæssig ramme, navnlig med hensyn til moms; understreger navnlig betydningen af, at der opnås harmoniserede regler for tilladelse til grænseoverskridende flytning af tropper og materiel, som er en væsentlig hindring for hurtig flytning; mener, at medlemsstaterne bør arbejde sammen om at maksimere effektiviteten af grænseoverskridende dobbelt anvendelse og reducere de administrative omkostninger. støtter i denne forbindelse ønsket om inden udgangen af 2019 at fremskynde hastigheden af grænseoverskridende flytning af tropper og materiel og — med dette mål for øje — at diplomatiske godkendelser af flytninger til lands, til vands og i luften gives inden for fem dage, og at dette tidsrum er endnu kortere, når det gælder beredskabsenheder; |
| --- | --- |

23.

| 24. | støtter den beslutning, der er truffet af de medlemsstater, som deltager i PESCO, om at opføre militær mobilitet på den første liste over 17 prioriterede projekter, som skal udvikles inden for rammerne af PESCO; understreger i denne forbindelse, at PESCO-projektet om militær mobilitet kan være et nyttigt redskab til koordinering af medlemsstaternes indsatser, som de er påtænkt i handlingsplanen, samt de andre aktiviteter, der ligger uden for EU's umiddelbare kompetencer; mener derfor, at denne arbejdsfordeling sammen med en ordentlig koordinering er af afgørende betydning, hvis PESCO-projektet skal tilføre merværdi; glæder sig også over de mere bindende tilsagn om en forenkling af militær transport på tværs af landegrænser, som fremsættes i PESCO-meddelelsen; opfordrer medlemsstaterne til at deltage aktivt i PESCO-projektet om militær mobilitet; |
| --- | --- |

24.

| 25. | fremhæver vigtigheden af behørig oplysning og inddragelse af lokalsamfund, hvad angår planlægningen og følgerne af vigtig militær infrastruktur; |
| --- | --- |

25.

| 26. | understreger, at EU i sidste ende kun kan supplere medlemsstaternes indsatser; understreger, at succes grundlæggende afhænger af medlemsstaternes accept af og evne til at implementere en helhedsorienteret tilgang med inddragelse af hele statsapparatet for at løse de relevante problemstillinger; fremhæver betydningen af medlemsstaternes politiske engagement for at gøre en effektiv militær mobilitet både i og uden for EU til en realitet; understreger, at vellykket militær mobilitet kræver samarbejde og koordinering med alle NATO's allierede; |
| --- | --- |

26.

| 27. | glæder sig over den nye fælles erklæring om samarbejde mellem EU og NATO og Bruxelleserklæringen om transatlantisk sikkerhed og solidaritet, samt den store vægt der lægges på spørgsmål om militær mobilitet i begge; glæder sig ligeledes over NATO's nye initiativer, i særdeleshed indsatsplanen for SACEUR's ansvarsområde; glæder sig over NATO's arbejde med at sikre militær mobilitet i denne henseende og opfordrer indtrængende såvel EU som NATO til at forhindre unødig overlapning i deres arbejde; fremhæver havnenes betydning som forbindelsespunkter mellem EU og dets NATO-allierede og for søtransportforbindelser over korte afstande inden for Europa; fremhæver betydningen af gennemsigtighed i og kommunikation om EU's forsvarsinitiativer, herunder PESCO, over for USA og andre NATO-allierede for at undgå eventuelle misforståelser, og glæder sig over EU's forsvarsinitiativer til styrkelse af den europæiske søjle inden for NATO-alliancen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer derfor indtrængende EU, dets medlemsstater og NATO til at intensivere deres samarbejde og koordinering, herunder ved at bruge midler til fælles projekter, øge den politiske fleksibilitet, formalisere forbindelserne mellem EU og NATO, udvide samarbejdsområderne og dele oplysninger over en bred front, når det er i EU's sikkerhedsmæssige interesse, for at sikre, at der opnås synergier; udtrykker håb om at de hindringer, der står i vejen for deling af fortrolige oplysninger mellem de to organer, vil blive ryddet af vejen snarest muligt, så dette tættere samarbejde muliggøres; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Det Europæiske Råd, Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, EU-agenturerne på forsvarsområdet, NATO's generalsekretær samt til regeringer og parlamenter i både EU's og NATO's medlemsstater. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  EUT L 331 af 14.12.2017, s. 57.

(2)  EUT C 88 af 8.3.2018, s. 1.

(3)  EUT L 65 af 8.3.2018, s. 24.

(4)  EUT C 224 af 27.6.2018, s. 18.

(5)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0257.

(6)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0492.

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/30 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/30

---

P8_TA(2018)0499

En ny europæisk kulturdagsorden

Europa-Parlamentets beslutning af 11. december 2018 om den nye europæiske kulturdagsorden (2018/2091(INI))

(2020/C 388/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til det sociale topmøde om fair job og vækst i Göteborg den 17. november 2017, til ledernes dagsorden om uddannelse og kultur fra november 2017 og til Det Europæiske Råds konklusioner af 14. december 2017 om Unionens sociale dimension, uddannelse og kultur, |
| --- | --- |

—

der henviser til det sociale topmøde om fair job og vækst i Göteborg den 17. november 2017, til ledernes dagsorden om uddannelse og kultur fra november 2017 og til Det Europæiske Råds konklusioner af 14. december 2017 om Unionens sociale dimension, uddannelse og kultur,

| — | der henviser til sin beslutning af 12. maj 2011 om frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. maj 2011 om frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. september 2013 om fremme af de europæiske kulturelle og kreative sektorer som kilder til økonomisk vækst og beskæftigelse (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. september 2013 om fremme af de europæiske kulturelle og kreative sektorer som kilder til økonomisk vækst og beskæftigelse (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. december 2016 om en sammenhængende europæisk politik for kulturelle og kreative industrier (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. december 2016 om en sammenhængende europæisk politik for kulturelle og kreative industrier (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. april 2008 om kulturindustrien i Europa (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. april 2008 om kulturindustrien i Europa (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. juni 2007 om kunstneres sociale status (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. juni 2007 om kunstneres sociale status (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. maj 2011 om de kulturelle dimensioner af EU's optræden udadtil (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. maj 2011 om de kulturelle dimensioner af EU's optræden udadtil (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. september 2015 med titlen »På vej mod en integreret tilgang til kulturarv i Europa« (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. september 2015 med titlen »På vej mod en integreret tilgang til kulturarv i Europa« (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. januar 2016 om betydningen af interkulturel dialog, kulturel mangfoldighed og uddannelse for fremme af EU's grundlæggende værdier (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. januar 2016 om betydningen af interkulturel dialog, kulturel mangfoldighed og uddannelse for fremme af EU's grundlæggende værdier (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. april 2016 om EU-undervisning i skolen (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. april 2016 om EU-undervisning i skolen (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. april 2008 om en europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. april 2008 om en europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. juni 2018 om strukturelle og økonomiske hindringer i adgangen til kultur (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. juni 2018 om strukturelle og økonomiske hindringer i adgangen til kultur (11),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 2. marts 2017 om gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1295/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1718/2006/EF, nr. 1855/2006/EF og nr. 1041/2009/EF (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 2. marts 2017 om gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1295/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1718/2006/EF, nr. 1855/2006/EF og nr. 1041/2009/EF (12),

| — | der henviser til konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, der blev vedtaget af FN's Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur (UNESCO) den 20. oktober 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, der blev vedtaget af FN's Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur (UNESCO) den 20. oktober 2005,

| — | der henviser til Europarådets rammekonvention om kulturarvens værdi for samfundet (Farokonventionen) af 27. oktober 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets rammekonvention om kulturarvens værdi for samfundet (Farokonventionen) af 27. oktober 2005,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1295/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1718/2006/EF, nr. 1855/2006/EF og nr. 1041/2009/EF (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1295/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1718/2006/EF, nr. 1855/2006/EF og nr. 1041/2009/EF (13),

| — | der henviser til Rådets resolution af 16. november 2007 om den europæiske kulturdagsorden (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets resolution af 16. november 2007 om den europæiske kulturdagsorden (14),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 23. december 2014 om en arbejdsplan på kulturområdet (2015-2018) (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 23. december 2014 om en arbejdsplan på kulturområdet (2015-2018) (15),

| — | der henviser til EU's arbejdsplan på kulturområdet (2015-2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's arbejdsplan på kulturområdet (2015-2018),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 27. maj 2015 om kulturelle og kreative krydsninger for at stimulere innovation, økonomisk bæredygtighed og social integration (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 27. maj 2015 om kulturelle og kreative krydsninger for at stimulere innovation, økonomisk bæredygtighed og social integration (16),

| — | der henviser til den fælles meddelelse af 8. juni 2016 fra Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) med titlen »En EU-strategi for internationale kulturelle forbindelser« (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse af 8. juni 2016 fra Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) med titlen »En EU-strategi for internationale kulturelle forbindelser« (JOIN(2016)0029),

| — | der henviser til Kommissionens rapport om gennemførelsen af den europæiske kulturdagsorden (COM(2010)0390), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport om gennemførelsen af den europæiske kulturdagsorden (COM(2010)0390),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog af 27. april 2010 med titlen »Frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale« (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog af 27. april 2010 med titlen »Frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale« (COM(2010)0183),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et europæisk år for kulturarv (2018) (COM(2016)0543), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et europæisk år for kulturarv (2018) (COM(2016)0543),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. september 2012 med titlen »Fremme af de kulturelle og kreative sektorers bidrag til vækst og beskæftigelse i EU« (COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. september 2012 med titlen »Fremme af de kulturelle og kreative sektorers bidrag til vækst og beskæftigelse i EU« (COM(2012)0537),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. december 2012 om indhold på det digitale indre marked (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. december 2012 om indhold på det digitale indre marked (COM(2012)0789),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. juli 2014 med titlen »På vej mod en integreret tilgang til kulturarv i Europa« (COM(2014)0477), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. juli 2014 med titlen »På vej mod en integreret tilgang til kulturarv i Europa« (COM(2014)0477),

| — | der henviser til rapporten fra 2012 fra arbejdsgruppen bestående af eksperter fra medlemsstaterne om adgang til kultur, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra 2012 fra arbejdsgruppen bestående af eksperter fra medlemsstaterne om adgang til kultur,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. december 2010 om fjernelse af grænseoverskridende skattemæssige hindringer for EU-borgerne (COM(2010)0769), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. december 2010 om fjernelse af grænseoverskridende skattemæssige hindringer for EU-borgerne (COM(2010)0769),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. november 2011 om dobbeltbeskatning i det indre marked (COM(2011)0712), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. november 2011 om dobbeltbeskatning i det indre marked (COM(2011)0712),

| — | der henviser til rapporten fra 2015 om »Ways to tackle cross-border tax obstacles facing individuals within the EU« (»Metoder til at tackle grænseoverskridende skattemæssige hindringer, som enkeltpersoner i EU står over for«) udarbejdet af Kommissionens ekspertgruppe vedrørende fjernelse af skattemæssige problemer, som personer, der er aktive på tværs af grænserne i EU, står over for, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra 2015 om »Ways to tackle cross-border tax obstacles facing individuals within the EU« (»Metoder til at tackle grænseoverskridende skattemæssige hindringer, som enkeltpersoner i EU står over for«) udarbejdet af Kommissionens ekspertgruppe vedrørende fjernelse af skattemæssige problemer, som personer, der er aktive på tværs af grænserne i EU, står over for,

| — | der henviser til rapporten fra 2017 fra arbejdsgruppen bestående af eksperter fra EU-medlemsstaterne om interkulturel dialog under den åbne koordinationsmetode med titlen »How culture and the arts can promote intercultural dialogue in the context of the migratory and refugee crisis« (»Sådan kan kultur og kunst fremme interkulturel dialog i forbindelse med migrations- og flygtningekrisen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra 2017 fra arbejdsgruppen bestående af eksperter fra EU-medlemsstaterne om interkulturel dialog under den åbne koordinationsmetode med titlen »How culture and the arts can promote intercultural dialogue in the context of the migratory and refugee crisis« (»Sådan kan kultur og kunst fremme interkulturel dialog i forbindelse med migrations- og flygtningekrisen«),

| — | der henviser til Romerklæringen af 25. marts 2017, hvori lederne af 27 EU-medlemsstater og EU-institutionerne fremsatte deres ønske om en ambitiøs Union, »hvor borgerne har nye muligheder for kulturel og social udvikling samt økonomisk vækst«, »en Union, der bevarer vores kulturarv og fremmer kulturel mangfoldighed«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Romerklæringen af 25. marts 2017, hvori lederne af 27 EU-medlemsstater og EU-institutionerne fremsatte deres ønske om en ambitiøs Union, »hvor borgerne har nye muligheder for kulturel og social udvikling samt økonomisk vækst«, »en Union, der bevarer vores kulturarv og fremmer kulturel mangfoldighed«,

| — | der henviser til Davoserklæringen af 22. januar 2018»Towards a high-quality Baukultur for Europe«, hvori de europæiske kulturministre fremhævede, at der er et presserende behov [...] for at udvikle nye tilgange til beskyttelse og fremme af kulturværdierne i det europæiske menneskeskabte miljø og for en holistisk, kulturorienteret tilgang til det bebyggede miljø, |
| --- | --- |

—

der henviser til Davoserklæringen af 22. januar 2018»Towards a high-quality Baukultur for Europe«, hvori de europæiske kulturministre fremhævede, at der er et presserende behov [...] for at udvikle nye tilgange til beskyttelse og fremme af kulturværdierne i det europæiske menneskeskabte miljø og for en holistisk, kulturorienteret tilgang til det bebyggede miljø,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A8-0388/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A8-0388/2018),

| A. | der henviser til, at de prioriterede mål på den nye dagsorden og den sektorspecifikke tilgang hilses velkommen; der henviser til, at alle kulturelle og kreative sektorer bør gives samme, skræddersyede støtte, der fokuserer på sektorspecifikke udfordringer, og at kulturel mangfoldighed og interkulturel dialog bør fastholdes som tværgående prioriteter; der henviser til, at kultur er et offentligt gode, og at den nye kulturdagsorden bør tage sigte på at bevare, udvide og udbrede et dynamisk og mangfoldigt kulturliv, der sikrer adgang for alle og fremmer deltagelse; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at de prioriterede mål på den nye dagsorden og den sektorspecifikke tilgang hilses velkommen; der henviser til, at alle kulturelle og kreative sektorer bør gives samme, skræddersyede støtte, der fokuserer på sektorspecifikke udfordringer, og at kulturel mangfoldighed og interkulturel dialog bør fastholdes som tværgående prioriteter; der henviser til, at kultur er et offentligt gode, og at den nye kulturdagsorden bør tage sigte på at bevare, udvide og udbrede et dynamisk og mangfoldigt kulturliv, der sikrer adgang for alle og fremmer deltagelse;

| B. | der henviser til, at den nye kulturdagsorden bør sikre fleksible rammer for kulturelle økosystemer i forandring og fremme samspil mellem sektorer; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den nye kulturdagsorden bør sikre fleksible rammer for kulturelle økosystemer i forandring og fremme samspil mellem sektorer;

| C. | der henviser til, at Europa er på vej ud af en alvorlig finanskrise, hvor de nationale og regionale kulturbudgetter desværre ofte har været blandt de første, der blev ramt af nedskæringer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Europa er på vej ud af en alvorlig finanskrise, hvor de nationale og regionale kulturbudgetter desværre ofte har været blandt de første, der blev ramt af nedskæringer;

| D. | der henviser til, at Europa oplever stadig større social ulighed og ungdomsarbejdsløshed samt voksende populisme og radikalisering og har en stadig mere forskelligartet befolkning; der henviser til, at kultur derfor er vigtigere end nogensinde for at opnå social samhørighed og interkulturel dialog og garantere borgernes frihed og mangfoldighed i udtryksformer, kommunikation og frembringelse og bygge bro mellem personer; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Europa oplever stadig større social ulighed og ungdomsarbejdsløshed samt voksende populisme og radikalisering og har en stadig mere forskelligartet befolkning; der henviser til, at kultur derfor er vigtigere end nogensinde for at opnå social samhørighed og interkulturel dialog og garantere borgernes frihed og mangfoldighed i udtryksformer, kommunikation og frembringelse og bygge bro mellem personer;

| E. | der henviser til, at Europas kreative og kulturelle sektorer er EU's stærkeste aktiver; der henviser til, at de udgør 4,2 % af EU's BNP, skaber 8,4 millioner arbejdspladser, hvilket svarer til 3,7 % af den samlede beskæftigelse i EU, og er økonomisk modstandsdygtige, selv i krisetider; der henviser til, at disse sektorer fremmer kreativitet, som bidrager til alle aktivitetssektorer, samtidig med at de tilvejebringer en højere procentdel af beskæftigelsen blandt unge og kvinder end andre sektorer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Europas kreative og kulturelle sektorer er EU's stærkeste aktiver; der henviser til, at de udgør 4,2 % af EU's BNP, skaber 8,4 millioner arbejdspladser, hvilket svarer til 3,7 % af den samlede beskæftigelse i EU, og er økonomisk modstandsdygtige, selv i krisetider; der henviser til, at disse sektorer fremmer kreativitet, som bidrager til alle aktivitetssektorer, samtidig med at de tilvejebringer en højere procentdel af beskæftigelsen blandt unge og kvinder end andre sektorer;

| F. | der henviser til, at Europas musikbranche er meget dynamisk og tegner sig for 1 million arbejdspladser og en omsætning på 25 mia. EUR; der henviser til, at den imidlertid fortsat er alvorligt underfinansieret, navnlig når der de nye onlinedistributionsmodeller tages i betragtning; der henviser til, at kun 51 mio. EUR ud af et samlet budget på 1,46 mia. EUR til Et Kreativt Europa er afsat til musikprojekter frem til juli 2018 og primært til klassisk musik; der henviser til, at dette ikke afspejler mangfoldigheden i Europas musiksektor eller dens økonomiske, sociale og kulturelle bidrag; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Europas musikbranche er meget dynamisk og tegner sig for 1 million arbejdspladser og en omsætning på 25 mia. EUR; der henviser til, at den imidlertid fortsat er alvorligt underfinansieret, navnlig når der de nye onlinedistributionsmodeller tages i betragtning; der henviser til, at kun 51 mio. EUR ud af et samlet budget på 1,46 mia. EUR til Et Kreativt Europa er afsat til musikprojekter frem til juli 2018 og primært til klassisk musik; der henviser til, at dette ikke afspejler mangfoldigheden i Europas musiksektor eller dens økonomiske, sociale og kulturelle bidrag;

| G. | der henviser til, at kultur spiller en vigtig rolle for social samhørighed og integration, navnlig gennem deltagelse af minoriteter, ugunstigt stillede grupper, marginaliserede samfund, migranter og flygtninge i det kulturelle og sociale liv, og der henviser til, at den særlige opfordring til, at migranter integreres i programmet Et Kreativt Europa har vist sig at være effektiv, men overtegnet og underfinansieret; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at kultur spiller en vigtig rolle for social samhørighed og integration, navnlig gennem deltagelse af minoriteter, ugunstigt stillede grupper, marginaliserede samfund, migranter og flygtninge i det kulturelle og sociale liv, og der henviser til, at den særlige opfordring til, at migranter integreres i programmet Et Kreativt Europa har vist sig at være effektiv, men overtegnet og underfinansieret;

| H. | der henviser til, at kunstnere og kulturarbejdere ofte befinder sig i usikre og ustabile situationer med begrænset eller ingen socialsikring og uforudsigelige indkomster; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at kunstnere og kulturarbejdere ofte befinder sig i usikre og ustabile situationer med begrænset eller ingen socialsikring og uforudsigelige indkomster;

| I. | der henviser til, at kulturel bevidsthed og kulturelle udtryksformer anerkendes på EU-plan i den reviderede henstilling om nøglekompetencer i forbindelse med livslang læring; der henviser til, at kunst og humaniora bør indarbejdes fuldt ud i uddannelsessystemerne med henblik på at bidrage til at forme et samarbejdende, kreativt og motiveret Europa, der fremmer bæredygtighed, integration og borgernes samhørighed; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at kulturel bevidsthed og kulturelle udtryksformer anerkendes på EU-plan i den reviderede henstilling om nøglekompetencer i forbindelse med livslang læring; der henviser til, at kunst og humaniora bør indarbejdes fuldt ud i uddannelsessystemerne med henblik på at bidrage til at forme et samarbejdende, kreativt og motiveret Europa, der fremmer bæredygtighed, integration og borgernes samhørighed;

| J. | der henviser til, at kulturelle netværk er et effektivt middel til at knytte bånd og skabe varige fredelige forbindelser og dialog mellem mennesker på tværs af nationale grænser og dermed fremme internationale kulturelle relationer, som er kernen i globale reguleringer, og udviklingen af et europæisk kulturelt rum; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at kulturelle netværk er et effektivt middel til at knytte bånd og skabe varige fredelige forbindelser og dialog mellem mennesker på tværs af nationale grænser og dermed fremme internationale kulturelle relationer, som er kernen i globale reguleringer, og udviklingen af et europæisk kulturelt rum;

Generelle bemærkninger

| 1. | glæder sig over den nye kulturdagsorden og understreger, at den rummer en stor mulighed for at føre en helhedsorienteret og sammenhængende kulturpolitik på EU-plan, der er anerkendt af de europæiske borgere og uden for EU; understreger imidlertid, at den kun kan blive en succes, hvis den understøttes af en betydelig budgetforhøjelse til Et Kreativt Europa og af udviklingen af synergier og interaktioner med andre EU-finansierede programmer med henblik på at skabe en holistisk og tværgående tilgang til kultur; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bekræfter kulturens og de kulturelle og kreative sektorers rolle som en drivkraft i forfølgelsen af målsætningerne for samhørighedspolitikken og politikken for social inklusion i hele Unionen, og opfordrer til, at der tages hensyn hertil ved fordelingen af struktur- og samhørighedsfondenes midler; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anerkender, at det europæiske år for kulturarv 2018 er en mulighed for at øge kendskabet til den unikke styrke og mangfoldighed og iboende værdi, der ligger i EU's kultur- og kulturarvsudbud, og den afgørende rolle, som de spiller i vores samfund og økonomier med hensyn til at skabe en følelse af samhørighed, fremme aktivt medborgerskab og definere vores identitet og grundlæggende værdier som frihed, mangfoldighed, lighed, solidaritet og social retfærdighed; |
| --- | --- |

3.

| 4. | glæder sig over Kommissionens hensigt om at fremlægge en handlingsplan for kulturarv og fremhæver behovet for at fokusere på både håndgribelige og abstrakte aspekter ved EU's kulturarv og på de forbindelser, den har til nutidige kunstneriske og kreative projekter og værker; understreger endvidere behovet for at skabe en permanent struktureret dialog med de berørte parter om indsamling af viden, kapacitetsopbygning og koordinering af fortaleraktiviteter for kulturarv i Europa som en måde til at konsolidere arven fra det europæiske år for kulturarv på lang sigt og til at bistå med gennemførelsen af handlingsplanen; understreger, at denne strukturerede dialog bør omfatte alle kulturelle, kreative og kulturarvsrelaterede sektorer; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at udarbejde supplerende handlingsplaner på nationalt plan og anser handlingsplanen for at være en mulighed for at behandle alle de spørgsmål, der er rejst inden for rammerne af de ti europæiske initiativer uden for det europæiske år for kulturarv 2018, og fremsætte henstillinger, der blev formuleret under det europæiske år for kulturarv i 2018; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at behovet for at reagere på nye uforudsete omstændigheder ikke hæmmer opnåelsen af allerede fastsatte målsætninger på kulturområdet; minder om, at nye initiativer bør finansieres af et nyt budget, som tilføres nye midler, og ikke ved en omfordeling af eksisterende midler; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen til at oprette en fælles EU-portal vedrørende kulturarven, der samler oplysninger fra alle de EU-programmer, som finansierer kulturarv, og som bygges op omkring tre hovedafsnit: finansieringsmuligheder til kulturarv, en database med eksempler på bedste praksis og ekspertise inden for kulturarv og relevante henvisninger samt nyheder og links vedrørende den politiske udvikling, tiltag og begivenheder på kulturarvsområdet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anlægge nye tilgange til systematisk dataindsamling inden for alle kulturelle og kreative sektorer og sikre, at der anvendes effektive statistiske koder og mere kvalitative indikatorer, der bygger bro mellem den offentlige sektor, som i stigende grad mangler data, og de informationsrige digitale aktører, som anvender disse oplysninger til at vinde markedsandele og destabilisere aktørerne i sektoren; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Kommissionen til at indføre EU-resultattavler med henblik på at måle den kulturelle og mediemæssige pluralisme, udvikle indikatorer og overvåge den kunstneriske ytringsfrihed på europæisk plan og mangfoldigheden i forbindelse med frembringelsen, distributionen og leveringen af kunstneriske værker; |
| --- | --- |

8.

| 9. | glæder sig over iværksættelsen af »Musik sætter Europa i bevægelse«, som er et vigtigt første skridt i retning af at stimulere kreativitet, mangfoldighed og innovation i Europas musikbranche og den sektorspecifikke musikrelaterede foranstaltning i programmet Et Kreativt Europa; opfordrer Kommissionen til at fokusere på mobilitet for kunstnere og deres repertoire inden for og ud over EU's grænser, distribution, støtte til små eller mellemstore virksomheder (SMV'er), gennemsigtige og ansvarlige digitale platforme for kunstnere, mangfoldige streamingtjenester, adgang til oplysninger online og en kortlægning af sektoren, når Kommissionen udvikler yderligere EU-foranstaltninger på musikområdet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | glæder sig over oprettelsen af et onlineregister over europæiske film og lanceringen af den første EU-filmuge og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i samarbejde med kunstnere og de kreative industrier at styrke europæisk films synlighed i Europa og på globalt plan, navnlig ved at forbedre tilgængeligheden af europæisk film og ved at fremme udviklingen af europæiske platforme, som giver adgang til EU-producerede film, der er givet licens til, samtidig med at kunstnere og rettighedshavere aflønnes rimeligt, og territorialprincippet respekteres; fremhæver endvidere de positive erfaringer med LUX-prisen til at fremme europæiske film og gøre distributionen heraf lettere; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Kommissionen til at anerkende betydningen af EU's dagsorden for byerne og til at fremme samarbejde mellem medlemsstater og byer samt mellem andre interessenter med henblik på at fremme vækst, gode levevilkår og innovation i de europæiske byer og identificere og løse sociale udfordringer med gode resultater; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen til at indføre en særlig foranstaltning vedrørende kunstværkers mobilitet, eventuelt i form af et turnétilskud, eftersom det ville forlænge levetiden for mange projekter, der finansieres via programmet Et Kreativt Europa; |
| --- | --- |

12.

Den kulturelle og kunstneriske dimension

| 13. | anerkender den iboende værdi af den frie kulturelle, kunstneriske og kreative udfoldelse og af den bredest mulige offentlige adgang til kultur for personer, herunder særlige tiltag; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at europæiske festivaler modtager støtte, eftersom de er et væsentligt element for at samle borgere fra hele Europa og resten af verden og samtidig styrke forbindelserne mellem dem; understreger, at festivaler er en samlende kraft med indflydelse på samfund, medborgerskab, økonomi, kulturarv og ekstern udvikling; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer Kommissionen til at overveje at begynde at udpege årets kulturpersonlighed ved et arrangement, der ville omfatte en række aktiviteter og projekter i hele Europa, der vil hylde denne persons liv og arbejde og fremhæve vedkommendes betydning for de europæiske værdier og den europæisk identitet; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer til, at professionalismen hos kunstnere, forfattere og aktører på det kulturelle, kreative og audiovisuelle område udnyttes som et vigtigt bidrag til udviklingen af en europæisk kulturel dimension, interkulturel dialog, kulturel og kunstnerisk innovation, territorial samhørighed og social inklusion; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer Kommissionen til at anerkende kultur som en »blød magt«, der sætter borgerne i stand til at blive ansvarlige ledere i samfundet med integritet, entusiasme og empati; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at Europa bliver et sted med ansvarlige borgere, som etablerer forbindelser ud over deres egen kultur, tænker nye tanker og fremmer innovation, og bidrager til andres udvikling og engagement; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer Kommissionen til at fremme kulturel mangfoldighed, integration af migranter og et medborgerskab af høj kvalitet; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer Kommissionen til at fremme samarbejde mellem kulturarbejdere, undervisere, engagerede borgere og forretningsdrivende med henblik på at skabe en fornyet offentlig interesse i kulturen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at kulturelle netværk støttes som en kilde til kollektiv viden, erfaring og minder ved at sikre en uformel udveksling af information, fremme debat og udvikle kulturen for at skabe bedre mobilitets- og samarbejdsmuligheder og bidrage til et integreret europæisk kulturelt rum; |
| --- | --- |

21.

Den sociale dimension

| 22. | glæder sig over Kommissionens intention om at indføre en særlig foranstaltning vedrørende mobilitet inden for Et Kreativt Europa, men understreger, at dette kræver et tilstrækkeligt budget og forenklede administrative procedurer for at undgå forhindringer, f.eks. med tilknytning til visum, navnlig dem fra tredjelande; understreger, at der er brug for særlige foranstaltninger til at håndtere hindringer i form af overdreven beskatning eller dobbeltbeskatning af kunstnere; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer Kommissionen til at etablere en fælles portal, der indeholder oplysninger om alle tilgængelige opholdsprogrammer og mobilitetsmuligheder; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer medlemsstaterne til at overveje at fjerne artikel 17 i OECD's modelbeskatningsoverenskomst fra de bilaterale beskatningsoverenskomster mellem EU-medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen til som en midlertidig løsning at indføre en sektorspecifik adfærdskodeks vedrørende kildeskat med oplysninger om mulighederne for at nedbringe omkostningerne og forenkle procedurerne ved at præsentere bedste praksis og tilgængelige fritagelser; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer til, at kreative arbejdere og kunstnere sikres ret til rimelig aflønning, rimelige kontraktforhold og rimelige arbejdsvilkår; henleder opmærksomheden på europæiske kulturarbejderes projektbaserede, usikre og atypiske beskæftigelse; opfordrer medlemsstaterne til at træffe omfattende foranstaltninger for at mindske gråzonen gennem harmonisering og forbedre kunstneres og ophavsmænds kontraktlige vilkår i hele EU og på europæisk plan for så vidt angår kollektiv repræsentation, social sikring samt direkte og indirekte beskatning; opfordrer til, at det sikres, at sikringsordninger i hele Unionen fuldt ud tager højde for de særlige forhold, der gør sig gældende for ikkestandardmæssige ansættelsesformer; |
| --- | --- |

25.

| 26. | understreger, at kulturarv og kultursteder spiller en vigtig rolle for byfornyelse og fremme af byboernes samhørighed; opfordrer derfor Kommissionen og Det Fælles Forskningscenter, som gennem sit arbejde giver byernes historier mening og retning, til at videreudvikle projektet for tilsyn med kulturelle og kreative byer og opfordrer byer og kommuner til at udnytte projektet bedre; |
| --- | --- |

26.

| 27. | anerkender merværdien af naboskabsbaserede kulturelle aktiviteter i form af sociale, økonomiske og sundhedsmæssige fordele for lokalsamfundene, navnlig i lavindkomstområder og marginaliserede områder såsom udkantsområder og landdistrikter; opfordrer derfor medlemsstater, byer og kommuner til at støtte disse aktiviteter gennem konkrete foranstaltninger såsom målrettet områdeplanlægning, finansieringsinitiativer og genanvendelse af lukkede faciliteter; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger, at det er dokumenteret, at kultur bidrager til at fremme social samhørighed og øge livskvaliteten og trivslen, og at den derfor spiller en afgørende rolle med hensyn til at lette det pres, som det indebærer for Europa at huse en stadig mere kulturelt mangfoldig befolkning; understreger den rolle, som kultur og interkulturel dialog kan spille med hensyn til at forbedre vilkårene for migranter og fremme deres integration; |
| --- | --- |

28.

| 29. | beklager, at 36 % af europæerne ifølge Eurobarometer 2017 ikke deltog i nogen kulturelle aktiviteter i det foregående år; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke forbindelserne mellem kultur, kunst, frembringelse, uddannelse, innovation og kunstnerisk forskning; opfordrer dem endvidere til at investere i publikumsengagement, inddragelse af lokalsamfundet og kulturel kapacitet og til at gennemføre de nødvendige foranstaltninger for at sikre adgang til og deltagelse i det kulturelle liv, navnlig for de dårligst stillede grupper; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer til et tættere samspil mellem den kulturelle sektor og uddannelsessektoren, f.eks. ved at tilskynde til fritidsaktiviteter eller inddrage kunstnere i undervisningen; minder i denne henseende om, at det er nødvendigt at yde kunstnere, ledere, undervisere, formidlere, socialrådgivere og andre fagfolk, der beskæftiger sig med disse områder, tilstrækkelig offentlig økonomisk støtte; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger vigtigheden af effektive foranstaltninger til at fremme børns intellektuelle og kulturelle udvikling; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til inden for rammerne af deres respektive beføjelser at yde tilstrækkelig finansiering til støtte af projekter inden for kulturel produktion rettet mod børn; |
| --- | --- |

31.

| 32. | understreger merværdien af kunst, musik og humaniora i skolernes undervisningsplaner, da de bidrager til at øge kreativiteten, vække interesse i kultur og fremme kritisk tænkning; understreger, at der er et stadig større behov for kulturelle og kreative færdigheder i den digitale verden, og opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at overvinde den strenge fordeling mellem discipliner og overgangen fra naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM)-tilgangen til STEAM-tilgangen i forbindelse med både formel og ikkeformel uddannelse og til at anlægge en tilgang baseret på livslang læring for kulturelle, kreative og audiovisuelle fagfolk; anerkender den vigtige rolle, som musik og kunst spiller i skolernes læseplaner; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at undersøge udarbejdelsen af en lærebog om europæisk kulturhistorie; |
| --- | --- |

32.

| 33. | understreger, at hvis kulturen skal blomstre, er det afgørende at sørge for et sikkert og passende læringsmiljø for elever og undervisere; opfordrer i denne henseende medlemsstaterne til at foretage solide investeringer i vedligeholdelse af offentlige faciliteter, især skoler, med henblik på at øge den seismiske sikkerhed, og fjerne arkitektoniske hindringer; |
| --- | --- |

33.

| 34. | bemærker, at den hastige teknologiske udvikling gør det nødvendigt at indføre en tilgang baseret på livslang læring, som er tilgængelig for kulturarbejdere, og øge samspillet mellem kultur og uddannelse inden for formelle og ikkeformelle områder; |
| --- | --- |

34.

| 35. | anerkender, at kreative centre har potentiale til at fungere som samarbejdsrum for erhvervsdrivende fra de kulturelle og kreative sektorer; understreger dog, at sektorerne først og fremmest har brug for, at der fokuseres på kapacitetsopbygning inden for digitale og ledelsesmæssige færdigheder og ikke udelukkende på ny digital innovation; |
| --- | --- |

35.

| 36. | bemærker, at demokratiske principper og europæiske værdier såsom ytringsfrihed, respekt for menneskerettighederne og retsstatsprincippet, demokrati og solidaritet i stigende grad udfordres som følge af øget polarisering både i Europa og på verdensplan; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle en strategisk tilgang til beskyttelse af kulturelle rettigheder, kunstnerisk ytringsfrihed og mediepluralisme og retten til at deltage frit i det kulturelle liv, herunder ved at støtte udviklingen af indikatorer og overvågningssystemer på europæisk niveau; |
| --- | --- |

36.

| 37. | er enig i, at kulturel deltagelse og daglig kreativitet i høj grad bidrager til at fremme den interkulturelle dialog og opbygningen af sunde samfund; understreger imidlertid behovet for at sikre et tilstrækkeligt råderum inden for EU's finansieringsinstrumenter for at tage højde for den iboende og enestående værdi af kunstnerens arbejde; |
| --- | --- |

37.

| 38. | påpeger nødvendigheden af at fremme kvinders adgang til alle kunstneriske, kulturelle og kreative erhverv og opfordrer medlemsstaterne til at fjerne hindringerne for kvinders adgang til lederroller i kulturelle institutioner og fonde, i akademier og på universiteter; |
| --- | --- |

38.

Den økonomiske dimension

| 39. | understreger, at Kommissionen og medlemsstaterne bør bidrage til kulturelle organisationers udvikling ved at yde stabil, pålidelig og konstant finansiel støtte; beklager, at Et Kreativt Europa trods kulturelle investeringers merværdi for EU blot repræsenterer 0,15 % af EU's samlede budget, hvoraf blot 31 % er øremærket til kultur; bemærker, at politikområderne i den nye udgave af Et Kreativt Europa bliver udvidet; noterer sig forslaget til den nye flerårige finansielle ramme (FFR) og glæder sig over den foreslåede forøgelse af midlerne som et positivt første skridt, men opfordrer til en fordobling af det budget, der er afsat til den nye udgave af programmet Et Kreativt Europa og til, at programmet gøres mere tilgængeligt for mindre organisationer; |
| --- | --- |

39.

| 40. | understreger, at den popularitet, som Et Kreativt Europa oplever, kombineret med underfinansieringen og den administrative kompleksitet, har ført til en succesrate på blot 16,2 % og omfattende regional og geografisk ulighed med hensyn til de projekter, der modtager støtte; påpeger, at dette, kombineret med den administrative kompleksitet, har en afskrækkende virkning, som forårsager frustration over programmet og EU's kulturelle indsats, og forhindrer mange aktører i kulturelle og kreative sektorer fra at ansøge; opfordrer derfor til en nytænkning af udvælgelsesprocessen på grundlag af de mangler, der blev påpeget i midtvejsevalueringsrapporten; |
| --- | --- |

40.

| 41. | understreger vigtigheden af at lette og strømline adgangen til Et Kreativt Europa for små kulturelle aktører og SMV'er; understreger i denne henseende, at det er nødvendigt at indføre et særligt indsatsområde for disse aktører og virksomheder, navnlig fra områder, der rammes af naturkatastrofer; |
| --- | --- |

41.

| 42. | beklager, at kultur og kunst i Kommissionens FFR-forslag ikke nævnes i størstedelen af de politikområder, som de bidrager til, og opfordrer derfor Kommissionen til i samarbejde med de kulturelle og kreative sektorer at udforme holistiske og koordinerede strategier for integrering af kultur og kunst på andre politikområder med særligt fokus på adgang til finansiering til mindre organisationer; |
| --- | --- |

42.

| 43. | fremhæver kulturens krydsningseffekt og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at rapportere om, hvor megen støtte der bevilges til kultur i alle støtteprogrammer, og sikre, at dette beløb udgør mindst 1 % af den næste flerårige finansielle ramme; opfordrer EU's regioner til at udpege kultur, kulturarv og kulturelle og kreative sektorer som en prioritet i forbindelse med strukturfondene og til at tilskynde medlemsstaterne til at integrere en kulturel dimension i de strategiske mål for deres operationelle programmer; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer Kommissionen til at oprette en »kvikskranke« i form af en portal, hvor alle EU's nuværende instrumenter til støtte for kulturelle og kreative sektorer præsenteres på en brugervenlig, helhedsorienteret, innovativ og effektiv måde med klare retningslinjer for gennemførelse og bistand; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at garantere, at der gennem EU's støtteinstrumenter afsættes tilstrækkelige ressourcer på basis af de kunstneriske og kreative projekters indre værdi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opfordrer Kommissionen til at rette særlig opmærksomhed mod kulturelle områder, der er truet som følge af manglende finansiering eller opmærksomhed, herunder poesi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anlægge en skræddersyet tilgang til hver enkelt sektor; minder om, at tilskud er afgørende for det kulturelle økosystem som helhed, idet immaterielle aktiver værdiansættes korrekt, og innovative kunstneriske og kulturelle fremgangsmåder understøttes; påpeger derfor, at finansielle instrumenter såsom garantier, lån og egenkapital egner sig godt til indtægtsskabende projekter, men at tilskud fortsat må være den vigtigste finansieringskilde, navnlig for små strukturer; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer Kommissionen til at rapportere om gennemførelsen af garantifaciliteten for de kulturelle og kreative sektorer; beklager facilitetens begrænsede geografiske dækning og foreslår, at der ydes mikrofinansiering, når der er tale om meget små aktører, i betragtning af at de kulturelle og kreative sektorer overvejende består af SMV'er, hvoraf 95 % er mikrovirksomheder; understreger behovet for at sikre, at bankerne værdiansætter ophavsret og immaterielle aktiver bedre; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer til videreudvikling af det europæiske kulturhovedstadsinitiativ og bæredygtig kulturturisme i samarbejde med den kulturelle sektor, samfund og borgere samt UNESCO for så vidt angår udpegelse af kulturarvssteder og med Europarådet gennem udvikling af kulturarvsruter; opfordrer til fremme af EU's regioner som fremtrædende europæiske rejsemål; |
| --- | --- |

49.

Digital4Culture

| 50. | bemærker, at den digitale revolution i væsentlig grad har ændret den måde, som kunst og kultur frembringes, distribueres og bruges på, hvilket åbner nye muligheder, men samtidig indebærer store udfordringer for kunstnere og ophavsmænd, hvad angår deres allerede hårde arbejdsvilkår, og truer deres økonomiske overlevelse; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme rimelig aflønning, anstændige arbejdsforhold og modernisering af velfærdssystemerne for de kulturelle og kreative sektorer samt anerkendelse af kunstneres sociale status; |
| --- | --- |

50.

| 51. | anerkender de digitale teknologiers positive bidrag til fremme og udvidelse af muligheden for sikring af og adgang til indhold og tjenester af kulturel, kunstnerisk, kreativ og audiovisuel art, f.eks. gennem udvidet (augmented) og virtuel virkelighed og grænsefladen mellem menneske og maskine, men også produktionen af uddannelsesorienterede og narrative videospil og oprettelsen af en »kulturarvsdatabase«»(Cultural Heritage Cloud«); opfordrer i denne forbindelse Kommissionen og medlemsstaterne til at forstærke synergien på dette område, især med programmet for det digitale Europa og Horisont Europa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mener, at beskyttelse af ophavsret er kernen i de kulturelle og kreative sektorers indtjening, og glæder sig over forslaget til det nye direktiv om ophavsret og dets foranstaltninger, der skal beskytte nyhedsforlag, slå bro over værdikløften mellem de kreative industrier og de digitale platforme, øge gennemsigtigheden og balancen i forfatteres og udøvende kunstneres aftaleforhold og beskytte mod beslaglæggelse af intellektuel ejendomsret; understreger, at det er afgørende at skabe et fair marked, hvor ophavsmænd får en rimelig betaling; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at digitale platforme, der spiller en aktiv rolle i forbindelse med distribution, markedsføring og kommerciel udnyttelse af ophavsretligt beskyttet indhold, har en klar forpligtelse til at indhente licenser fra rettighedshaverne og til at give kunstnere, forfattere, nyhedsforlag, producenter, journalister og ophavsmænd et rimeligt vederlag for digital anvendelse af deres værker; |
| --- | --- |

53.

| 54. | understeger nødvendigheden af at bevare sammenkædningen mellem den europæiske kulturdagsorden og den digitale dagsorden, hvis de eksisterende synergier skal øges; |
| --- | --- |

54.

| 55. | minder om, at det — især blandt mindreårige — er vigtigt at fremme databeskyttelse, digitale færdigheder og mediekundskab som den mest effektive løsning til bl.a. at tackle onlinemanipulering og mikromålretning; |
| --- | --- |

55.

| 56. | understreger, at det er afgørende at give kulturarbejdere passende digitale færdigheder og kompetencer med henblik på at sikre, at kulturarven fremmes og blomstrer; |
| --- | --- |

56.

Den eksterne dimension

| 57. | beklager, at beskyttelse og fremme af kultur ikke blev medtaget som et mål i 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling; understreger, at kultur er en drivkraft for bæredygtig udvikling og interkulturel dialog, og at der kan anvendes synergier på baggrund af Et Kreativt Europas nabolande og internationale dimension; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opfordrer Kommissionen til jævnligt at aflægge rapport til Parlamentet om gennemførelsen af strategien for internationale kulturelle forbindelser og til at øge ressourcerne til Den Europæiske Unions delegationer med henblik på kulturelle promoveringsinitiativer og -projekter, også i samarbejde med netværket af EU's nationale kulturinstitutioner (EUNIC); |
| --- | --- |

58.

| 59. | bakker op om Rådets initiativ til at anlægge en helhedsorienteret tilgang til internationale kulturelle forbindelser og opfordrer til, at der etableres kulturelle kontaktpunkter hos alle EU-delegationer, passende uddannelse af tjenestemænd og inddragelse af lokale græsrødder, civilsamfund og internationale kulturelle netværk, herunder i den forberedende foranstaltning om europæiske kulturhuse; gentager sin anmodning om, at Kommissionen og Tjenesten for EU's optræden udadtil rapporterer om gennemførelsen af internationale kulturelle forbindelser hvert andet år; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  EUT C 377 E af 7.12.2012, s. 142.

(2)  EUT C 93 af 9.3.2016, s. 95.

(3)  EUT C 238 af 6.7.2018, s. 28.

(4)  EUT C 247 E af 15.10.2009, s. 25.

(5)  EUT C 125 E af 22.5.2008, s. 223.

(6)  EUT C 377 E af 7.12.2012, s. 135.

(7)  EUT C 316 af 22.9.2017, s. 88.

(8)  EUT C 11 af 12.1.2018, s. 16.

(9)  EUT C 58 af 15.2.2018, s. 57.

(10)  EUT C 247 E af 15.10.2009, s. 32.

(11)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0262.

(12)  EUT C 263 af 25.7.2018, s. 19.

(13)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 221.

(14)  EUT C 287 af 29.11.2007, s. 1.

(15)  EUT C 463 af 23.12.2014, s. 4.

(16)  EUT C 172 af 27.5.2015, s. 13.

---

Onsdag den 12. december 2018

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/39 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/39

---

P8_TA(2018)0511

Pakke for det indre marked

Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om pakken om det indre marked (2018/2903(RSP))

(2020/C 388/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. oktober 2015 med titlen »Opgradering af det indre marked: flere muligheder for borgerne og virksomhederne« (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. oktober 2015 med titlen »Opgradering af det indre marked: flere muligheder for borgerne og virksomhederne« (COM(2015)0550),

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 28. oktober 2015 med titlen »Report on Single Market Integration and Competitiveness in the EU and its Member States« (Rapport om integrationen på det indre marked og konkurrenceevnen i EU og dets medlemsstater) (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 28. oktober 2015 med titlen »Report on Single Market Integration and Competitiveness in the EU and its Member States« (Rapport om integrationen på det indre marked og konkurrenceevnen i EU og dets medlemsstater) (SWD(2015)0203),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. maj 2015 med titlen »En strategi for et digitalt indre marked« (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. maj 2015 med titlen »En strategi for et digitalt indre marked« (COM(2015)0192),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. april 2011 med titlen »Akten for det indre marked — Tolv løftestænger til at skabe vækst og øget tillid — Sammen om fornyet vækst« (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. april 2011 med titlen »Akten for det indre marked — Tolv løftestænger til at skabe vækst og øget tillid — Sammen om fornyet vækst« (COM(2011)0206),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. oktober 2012 med titlen »Akten for det indre marked II — Sammen om fornyet vækst« (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. oktober 2012 med titlen »Akten for det indre marked II — Sammen om fornyet vækst« (COM(2012)0573),

| — | der henviser til rapporten af 9. maj 2010 fra Mario Monti til formanden for Kommissionen om »en ny strategi for det indre marked — til gavn for Europas økonomi og samfund«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 9. maj 2010 fra Mario Monti til formanden for Kommissionen om »en ny strategi for det indre marked — til gavn for Europas økonomi og samfund«,

| — | der henviser til sin beslutning af 11. marts 2015 om styringen af det indre marked inden for det europæiske semester 2015 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. marts 2015 om styringen af det indre marked inden for det europæiske semester 2015 (1),

| — | der henviser til sin undersøgelse fra september 2014 bestilt af Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse om omkostningerne ved fravær af EU-tiltag (»The cost of non-Europe in the single market«), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin undersøgelse fra september 2014 bestilt af Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse om omkostningerne ved fravær af EU-tiltag (»The cost of non-Europe in the single market«),

| — | der henviser til sin undersøgelse af januar 2016 bestilt af Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse om en strategi for det indre marked (»A strategy for completing the single market: the trillion euro bonus«), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin undersøgelse af januar 2016 bestilt af Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse om en strategi for det indre marked (»A strategy for completing the single market: the trillion euro bonus«),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. maj 2016 om ikke-toldmæssige hindringer i det indre marked (2) på grundlag af en betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. maj 2016 om ikke-toldmæssige hindringer i det indre marked (2) på grundlag af en betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse,

| — | der henviser til sin beslutning af 26. maj 2016 om strategien for det indre marked (3) på grundlag af en betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. maj 2016 om strategien for det indre marked (3) på grundlag af en betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. maj 2017 om midtvejsevalueringen af gennemførelsen af strategien for det digitale indre marked — Et forbundet digitalt indre marked for alle (COM(2017)0228), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. maj 2017 om midtvejsevalueringen af gennemførelsen af strategien for det digitale indre marked — Et forbundet digitalt indre marked for alle (COM(2017)0228),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. november 2018 om det indre marked i en verden i forandring — Et unikt aktiv med behov for fornyet politisk engagement (COM(2018)0772), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. november 2018 om det indre marked i en verden i forandring — Et unikt aktiv med behov for fornyet politisk engagement (COM(2018)0772),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at det indre marked var og fortsat er hjørnestenen i den europæiske integration og i dens yderst konkurrencedygtige sociale markedsøkonomi og tillige udgør en drivkraft i skabelsen af vækst og beskæftigelse; der henviser til, at dette er blevet yderligere understreget ved de seneste forhandlinger om den britiske udtræden af EU; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det indre marked var og fortsat er hjørnestenen i den europæiske integration og i dens yderst konkurrencedygtige sociale markedsøkonomi og tillige udgør en drivkraft i skabelsen af vækst og beskæftigelse; der henviser til, at dette er blevet yderligere understreget ved de seneste forhandlinger om den britiske udtræden af EU;

| B. | der henviser til, at verden gennemlever en proces med pludselige og gennemgribende forandring, som også påvirker EU's indre marked; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at verden gennemlever en proces med pludselige og gennemgribende forandring, som også påvirker EU's indre marked;

| C. | der henviser til, at det indre markeds potentiale ikke udnyttes fuldt ud; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det indre markeds potentiale ikke udnyttes fuldt ud;

| D. | der henviser til, at det indre marked ikke blot kan anskues i et rent økonomisk perspektiv; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det indre marked ikke blot kan anskues i et rent økonomisk perspektiv;

| E. | der henviser til, at de forventede økonomiske gevinster ved gennemførelsen af det indre marked ifølge Parlamentets egen forskning vil kunne overstige 1 trillion EUR i øget BNP kollektivt for hele Unionen, herunder betydelige gevinster i servicesektoren; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de forventede økonomiske gevinster ved gennemførelsen af det indre marked ifølge Parlamentets egen forskning vil kunne overstige 1 trillion EUR i øget BNP kollektivt for hele Unionen, herunder betydelige gevinster i servicesektoren;

| F. | der henviser til, at der er behov for en strategisk og altomfattende tilgang, og til, at reaktionen på de givne udfordringer i lige høj grad bør være af politisk som af teknisk art; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der er behov for en strategisk og altomfattende tilgang, og til, at reaktionen på de givne udfordringer i lige høj grad bør være af politisk som af teknisk art;

| G. | der henviser til, at de seneste indikationer af gennemførelse i national ret ikke er opmuntrende; der henviser til, at ifølge Kommissionens meddelelse om det indre marked i en verden i forandring, var efterslæbet i gennemførelsen i national ret for 16 direktiver, hvis skæringsdatoer for gennemførelse lå mellem december 2017 og maj 2018, pr. juni 2018 på 25 %; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de seneste indikationer af gennemførelse i national ret ikke er opmuntrende; der henviser til, at ifølge Kommissionens meddelelse om det indre marked i en verden i forandring, var efterslæbet i gennemførelsen i national ret for 16 direktiver, hvis skæringsdatoer for gennemførelse lå mellem december 2017 og maj 2018, pr. juni 2018 på 25 %;

| 1. | glæder sig over de overordnede målsætninger i Kommissionens meddelelse om det indre marked i en verden i forandring blot måneder før valget til Europa-Parlamentet i 2019 og i anledning af 25-året for det indre marked; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at et velfungerende indre marked er en essentiel del grundlaget for Den Europæiske Union, og at uddybningen af det indre marked derfor atter bør sættes øverst på den politiske dagsorden, da det bidrager til frihed, muligheder og velstand for Europa, skaber specifikke rettigheder og forpligtelser for borgere, arbejdstagere, forbrugere, iværksættere og virksomheder, og kommer mere end 500 millioner europæere og over 21 millioner SMV'er til gode; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger det presserende behov for at fjerne de resterende, uberettigede hindringer for det indre marked med henblik på at opnå konkrete og hurtige resultater i form af vækst, innovation, jobskabelse, forbrugervalgmuligheder og nye forretningsmodeller; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at Unionen skal arbejde på at sikre, at den frie bevægelighed for tjenesteydelser prioriteres på samme måde som den frie bevægelighed for varer i det indre marked; understreger, at den frie udveksling af tjenesteydelser er langt mindre udviklet end den frie bevægelighed for varer; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at der på trods af ophævelsen af toldmæssige hindringer på det indre marked fortsat eksisterer et stort antal forskellige, uberettigede, ikke-toldmæssige hindringer; fremhæver, at styrkelsen af det indre marked kræver en omgående indsats på både EU- og nationalstatsniveau med henblik på at tage hånd om disse uberettigede hindringer; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mener, at en mere dybdegående integration af det indre marked kræver mere politisk mod og engagement end for 25 år siden og en større indsats for at bygge bro mellem retorik og resultater samt udbedre svagheder; |
| --- | --- |

6.

| 7. | er overbevist om, at det er afgørende for at opnå mere dybdegående integration, at der sikres lige vilkår for alle aktører i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

7.

| 8. | bemærker, at kun 7 % af SMV'erne udbyder varer og tjenesteydelser online til kunder i andre medlemsstater, og kun 15 % af forbrugerne gør brug af denne mulighed, og påpeger, at fuldførelsen af det digitale indre marked ville kunne give en gevinst på over 415 mia. EUR og ville kunne skabes nye arbejdspladser inden for dette område; |
| --- | --- |

8.

| 9. | fremhæver, at disse data klart viser det presserende behov for fortsat at arbejde for at gøre den digitale sfære fuldt tilgængelig for borgere og virksomheder og for at forbedre forbrugernes tillid til den digitale dimension; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer indtrængende til, at den forældede skelnen mellem det »digitale indre marked« og det indre marked »offline« ophører, da digitale løsninger er en uundværlig del af den moderne økonomi, og de produkter og tjenester, det leverer, og alle dele af det indre marked bør være digitalt tilpassede; |
| --- | --- |

10.

| 11. | anmoder Kommissionen om fortsat at arbejde hen imod fuldførelsen af det digitale indre marked med ambitiøse forslag med henblik på at etablere moderne og effektive fælles regler for at beskytte forbrugerne, hjælpe de offentlige forvaltninger, styrke de europæiske virksomheders og SMV'ers konkurrenceevne og skabe fair konkurrence; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mener, at det for at forsvare og uddybe det indre marked er afgørende at gøre en stor indsats for at forsvare de fire frihedsrettigheder, nemlig den frie bevægelighed for personer, tjenesteydelser, varer og kapital, både fysisk og online, og understreger, at alle EU-aktører skal efterleve fælles, aftalte regler; |
| --- | --- |

12.

| 13. | påpeger, at ny lovgivning konsekvent bør afspejle ambitionen om markedsintegration, behovet for at eliminere uberettigede lovgivningsmæssige og administrative hindringer og behovet for at være fremtidssikret; |
| --- | --- |

13.

| 14. | påpeger, at det indre marked i stigende grad er under pres fra nationale regler, der er i strid med de principper, som markedet hviler på, navnlig regler på nationalt plan der påvirker den frie bevægelighed for varer og tjenesteydelser; erkender, at uberettigede og uforholdsmæssige nationale foranstaltninger samt ukoordinerede foranstaltninger kan bringe det indre markeds enhed og effektivitet i fare; minder imidlertid om, at visse foranstaltninger kan være legitime og nødvendige for at beskytte mål af samfundsmæssig interesse som anerkendt i traktaterne; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger, at det er vigtigt at sikre, at reglerne opfylder deres formål: Borgere og virksomheder kan kun nyde godt af de mange fordele ved det indre marked, hvis de regler, der vedtages i fællesskab, fungerer i praksis og gavner disse borgere og virksomheder; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre bedre brug af eksisterende instrumenter til at gribe ind over for nationale regler, der ikke stemmer overens med lovgivningen for det indre marked; |
| --- | --- |

16.

| 17. | anerkender, at forvaltningsstrukturen for det indre marked bør styrkes betydeligt med henblik på at sikre effektive overvågningsmekanismer og afdække utilstrækkelig gennemførelse i national ret af lovgivningen om det indre marked eller utilstrækkelig implementering og anvendelse, således at det sikres, at der om nødvendigt iværksættes traktatbrudsprocedurer; |
| --- | --- |

17.

| 18. | bakker kraftigt op om Kommissionens opfordring til Det Europæiske Råd om at organisere en indgående drøftelse på stats- og regeringschefniveau om det indre marked i alle dets dimensioner med henblik på at fastlægge fælles handlingsprioriteter og passende mekanismer til at matche det stærkt tiltrængte fornyede politiske engagement i det indre marked; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer indtrængende den næste Kommission til i lyset af den kommende politiske embedsperiode 2019-2024 at gennemføre en ambitiøs plan for det indre marked; beklager, at Kommissionen har fremlagt en række lovforslag for sent til, at medlovgiverne kan behandle dem på fyldestgørende vis og vedtage dem inden udløbet af denne valgperiode; |
| --- | --- |

19.

| 20. | anmoder Det Europæiske Råd om at forpligte sig på et nyt forsæt om at fuldføre det indre marked inden 2025, herunder en ny, bindende tidsplan for tiltagene, som de europæiske ledere gjorde i 1985; er imidlertid meget bekymret over, at flere lovforslag er fuldstændig blokeret i Rådet, som ikke har været i stand til at tage stilling til dem; opfordrer Rådet til at bringe denne situation til ophør, da den er til skade for både vores borgere og virksomheder; |
| --- | --- |

20.

| 21. | minder Kommissionen og Rådet om deres ansvar for det indre marked, navnlig over for europæiske borgere og virksomheder; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  EUT C 316 af 30.8.2016, s. 98.

(2)  EUT C 76 af 28.2.2018, s. 105.

(3)  EUT C 76 af 28.2.2018, s. 112.

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/42 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/42

---

P8_TA(2018)0512

Resultater og henstillinger fra Det Særlige Udvalg om Terrorisme

Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om resultater og henstillinger fra Det Særlige Udvalg om Terrorisme (2018/2044(INI))

(2020/C 388/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin afgørelse af 6. juli 2017 om nedsættelse af et særligt udvalg om terrorisme, dets beføjelser, medlemstal og funktionsperiode (1) vedtaget i henhold til forretningsordenens artikel 197, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin afgørelse af 6. juli 2017 om nedsættelse af et særligt udvalg om terrorisme, dets beføjelser, medlemstal og funktionsperiode (1) vedtaget i henhold til forretningsordenens artikel 197,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Det Særlige Udvalg om Terrorisme (A8-0374/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Det Særlige Udvalg om Terrorisme (A8-0374/2018),

Indledning

| A. | der henviser til, at Unionen bygger på værdierne menneskelig værdighed, frihed, lighed og solidaritet, respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder såvel som principperne om demokrati og retsstat; der henviser til, at terrorhandlinger udgør en af de alvorligste krænkelser af disse universelle værdier og principper; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionen bygger på værdierne menneskelig værdighed, frihed, lighed og solidaritet, respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder såvel som principperne om demokrati og retsstat; der henviser til, at terrorhandlinger udgør en af de alvorligste krænkelser af disse universelle værdier og principper;

| B. | der henviser til, at EU bør gøre sit absolut yderste for at sikre sine borgeres fysiske og psykiske integritet, som er truet af terrorister; der henviser til, at bekæmpelsen af terror kræver, at dens ofre sættes i centrum; der henviser til, at samfund skal beskytte, anerkende, støtte og yde erstatning til terrorofre; der henviser til, at artikel 6 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder både sikrer retten til frihed og retten til sikkerhed, som supplerer hinanden, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU bør gøre sit absolut yderste for at sikre sine borgeres fysiske og psykiske integritet, som er truet af terrorister; der henviser til, at bekæmpelsen af terror kræver, at dens ofre sættes i centrum; der henviser til, at samfund skal beskytte, anerkende, støtte og yde erstatning til terrorofre; der henviser til, at artikel 6 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder både sikrer retten til frihed og retten til sikkerhed, som supplerer hinanden,

| C. | der henviser til, at reaktionen på en terrortrussel altid bør være i fuld overensstemmelse med de principper, der er anerkendt i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), og bør respektere de grundlæggende rettigheder og friheder samt de principper, der navnlig er anerkendt i chartret om grundlæggende rettigheder, i betragtning af den mulige indvirkning på uskyldige mennesker, der udgør langt størstedelen af befolkningen; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at reaktionen på en terrortrussel altid bør være i fuld overensstemmelse med de principper, der er anerkendt i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), og bør respektere de grundlæggende rettigheder og friheder samt de principper, der navnlig er anerkendt i chartret om grundlæggende rettigheder, i betragtning af den mulige indvirkning på uskyldige mennesker, der udgør langt størstedelen af befolkningen;

| D. | der påpeger, at terrorisme i alle dens former og udtryk, uanset hvem den begås af, uanset hvor og til hvilke formål, må fordømmes, da den udgør en af de alvorligste trusler mod den internationale fred og sikkerhed; |
| --- | --- |

D.

der påpeger, at terrorisme i alle dens former og udtryk, uanset hvem den begås af, uanset hvor og til hvilke formål, må fordømmes, da den udgør en af de alvorligste trusler mod den internationale fred og sikkerhed;

| E. | der henviser til, at terrortruslen er taget til og har udviklet sig hurtigt i de senere år; der henviser til, at terrorangreb har ramt os alle dybt, og at mange uskyldige mennesker har mistet livet eller er blevet såret; der henviser til, at den grænseoverskridende karakter af terrorisme kræver en stærk og koordineret reaktion og et stærk og koordineret samarbejde i og mellem medlemsstaterne samt med og blandt de kompetente EU-agenturer og -organer og med relevante tredjelande; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at terrortruslen er taget til og har udviklet sig hurtigt i de senere år; der henviser til, at terrorangreb har ramt os alle dybt, og at mange uskyldige mennesker har mistet livet eller er blevet såret; der henviser til, at den grænseoverskridende karakter af terrorisme kræver en stærk og koordineret reaktion og et stærk og koordineret samarbejde i og mellem medlemsstaterne samt med og blandt de kompetente EU-agenturer og -organer og med relevante tredjelande;

Institutionelle rammer

| F. | der henviser til, at sikkerheden i én medlemsstat er sikkerhed for alle i Unionen; der henviser til, at de trusler, som terrorisme udgør, kræver en holistisk tilgang, der forbinder den interne og eksterne sikkerhed og sikrer national og europæisk koordinering; der henviser til, at EU og medlemsstaterne har gjort fremskridt med at imødegå disse trusler, men at disse fremskridt desværre sker under pres fra begivenheder frem for gennem proaktive foranstaltninger, og at der ikke er opnået samme fremskridt i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at sikkerheden i én medlemsstat er sikkerhed for alle i Unionen; der henviser til, at de trusler, som terrorisme udgør, kræver en holistisk tilgang, der forbinder den interne og eksterne sikkerhed og sikrer national og europæisk koordinering; der henviser til, at EU og medlemsstaterne har gjort fremskridt med at imødegå disse trusler, men at disse fremskridt desværre sker under pres fra begivenheder frem for gennem proaktive foranstaltninger, og at der ikke er opnået samme fremskridt i alle medlemsstater;

| G. | der henviser til, at den nationale sikkerhed er medlemsstaternes eneansvar, jf. artikel 4, stk. 2, i TEU og artikel 73 i traktaten om Den Europæiske Union (TEUF), mens Unionen og medlemsstaterne i henhold til artikel 4, stk. 3, og artikel 42 i TEU skal bistå hinanden med at udføre de opgaver, der følger af traktaterne; der henviser til, at den nationale sikkerhed i stigende omfang er afhængig af den bredere europæiske dimension, og at national sikkerhed ikke er defineret på EU-niveau, hvilket giver medlemsstaterne en vid skønsmargen; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den nationale sikkerhed er medlemsstaternes eneansvar, jf. artikel 4, stk. 2, i TEU og artikel 73 i traktaten om Den Europæiske Union (TEUF), mens Unionen og medlemsstaterne i henhold til artikel 4, stk. 3, og artikel 42 i TEU skal bistå hinanden med at udføre de opgaver, der følger af traktaterne; der henviser til, at den nationale sikkerhed i stigende omfang er afhængig af den bredere europæiske dimension, og at national sikkerhed ikke er defineret på EU-niveau, hvilket giver medlemsstaterne en vid skønsmargen;

| H. | der henviser til, at artikel 4, stk. 2, i TEUF samtidig udpeger området med frihed, sikkerhed og retfærdighed som et område med delt kompetence mellem Unionen og medlemsstaterne; der henviser til, at EU har særlige beføjelser med hensyn til at lette og fremme koordineringen og samarbejdet mellem medlemsstaterne, herunder harmonisering af medlemsstaternes love og praksis; der henviser til, at mandatet for EU-foranstaltninger er fastsat i artikel 67 i TEUF med henblik på at sikre et »højt sikkerhedsniveau ved hjælp af foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet«; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at artikel 4, stk. 2, i TEUF samtidig udpeger området med frihed, sikkerhed og retfærdighed som et område med delt kompetence mellem Unionen og medlemsstaterne; der henviser til, at EU har særlige beføjelser med hensyn til at lette og fremme koordineringen og samarbejdet mellem medlemsstaterne, herunder harmonisering af medlemsstaternes love og praksis; der henviser til, at mandatet for EU-foranstaltninger er fastsat i artikel 67 i TEUF med henblik på at sikre et »højt sikkerhedsniveau ved hjælp af foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet«;

| I. | der henviser til, at de nationale sikkerheds- og efterretningstjenester i EU-medlemsstaterne og i visse tredjelande samarbejder meget effektivt gennem Terrorismebekæmpelsesgruppen (CTG), som er et uformelt organ uden for EU, og på bilateral og multilateral basis; der henviser til, at CTG har en platform for udveksling af operationelle efterretninger, som har forbedret hastigheden og kvaliteten af delte efterretninger; der henviser til, at EU har et etableret system af strukturer, der helt eller delvist beskæftiger sig med terrorisme, navnlig via Europols Europæiske Center for Terrorbekæmpelse (ECTC), der er det centrale knudepunkt for udveksling af retshåndhævelsesoplysninger og samarbejde om terrorbekæmpelse på EU-plan, og EU's Efterretnings- og Situationscenter (INTCEN) som gateway for strategiske efterretninger fra efterretnings- og sikkerhedstjenesterne til EU, hvorigennem CTG-oplysninger når frem til EU's politiske beslutningstagere, og at dette lettes af EU's antiterrorkoordinator; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at de nationale sikkerheds- og efterretningstjenester i EU-medlemsstaterne og i visse tredjelande samarbejder meget effektivt gennem Terrorismebekæmpelsesgruppen (CTG), som er et uformelt organ uden for EU, og på bilateral og multilateral basis; der henviser til, at CTG har en platform for udveksling af operationelle efterretninger, som har forbedret hastigheden og kvaliteten af delte efterretninger; der henviser til, at EU har et etableret system af strukturer, der helt eller delvist beskæftiger sig med terrorisme, navnlig via Europols Europæiske Center for Terrorbekæmpelse (ECTC), der er det centrale knudepunkt for udveksling af retshåndhævelsesoplysninger og samarbejde om terrorbekæmpelse på EU-plan, og EU's Efterretnings- og Situationscenter (INTCEN) som gateway for strategiske efterretninger fra efterretnings- og sikkerhedstjenesterne til EU, hvorigennem CTG-oplysninger når frem til EU's politiske beslutningstagere, og at dette lettes af EU's antiterrorkoordinator;

| J. | der henviser til, at der ikke altid er en klar skillelinje mellem EU-kompetencer og nationale kompetencer på grund af forskellige karakteristika og geografiske prærogativer, hvilket understreger betydningen af samarbejde mellem de to forvaltningsniveauer; der henviser til, at det mangfoldige landskab af regionale, nationale, europæiske og internationale aktører inden for terrorbekæmpelse med overlappende beføjelser og utilstrækkeligt afgrænsede mandater, mængden af formelle og uformelle fora for samarbejde og informationsudveksling samt kompetencefordelingen mellem de forskellige regionale og nationale organer, mellem retshåndhævende myndigheder og efterretningstjenester og mellem EU og medlemsstaterne understreger kompleksiteten af og kan give anledning til problemer med hensyn til koordineringen, effektiviteten og sammenhængen i reaktionen på terrortruslen; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der ikke altid er en klar skillelinje mellem EU-kompetencer og nationale kompetencer på grund af forskellige karakteristika og geografiske prærogativer, hvilket understreger betydningen af samarbejde mellem de to forvaltningsniveauer; der henviser til, at det mangfoldige landskab af regionale, nationale, europæiske og internationale aktører inden for terrorbekæmpelse med overlappende beføjelser og utilstrækkeligt afgrænsede mandater, mængden af formelle og uformelle fora for samarbejde og informationsudveksling samt kompetencefordelingen mellem de forskellige regionale og nationale organer, mellem retshåndhævende myndigheder og efterretningstjenester og mellem EU og medlemsstaterne understreger kompleksiteten af og kan give anledning til problemer med hensyn til koordineringen, effektiviteten og sammenhængen i reaktionen på terrortruslen;

| K. | der henviser til, at kommissæren med ansvar for sikkerhedsunionen er en værdsat aktør, når det drejer sig om at binde Kommissionens politikudvikling, gennemførelse, overvågning og evaluering sammen; der henviser til, at oprettelsen af en stilling som kommissær med ansvar for sikkerhedsunionen signalerer EU's engagement i at fremme og støtte samarbejde mellem medlemsstaterne om spørgsmål vedrørende intern sikkerhed, såvel som at harmonisere terrorbekæmpelseslovgivning og sikre bedre samarbejde mellem retshåndhævende og retslige myndigheder, samtidig med at det fuldt ud respekteres, at disse spørgsmål har status af nationale kompetencer som fastsat i traktaterne; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at kommissæren med ansvar for sikkerhedsunionen er en værdsat aktør, når det drejer sig om at binde Kommissionens politikudvikling, gennemførelse, overvågning og evaluering sammen; der henviser til, at oprettelsen af en stilling som kommissær med ansvar for sikkerhedsunionen signalerer EU's engagement i at fremme og støtte samarbejde mellem medlemsstaterne om spørgsmål vedrørende intern sikkerhed, såvel som at harmonisere terrorbekæmpelseslovgivning og sikre bedre samarbejde mellem retshåndhævende og retslige myndigheder, samtidig med at det fuldt ud respekteres, at disse spørgsmål har status af nationale kompetencer som fastsat i traktaterne;

| L. | der henviser til, at EU's antiterrorkoordinator spiller en vigtig rolle i opfølgningen på gennemførelsen af EU's terrorbekæmpelsesstrategi; der henviser til, at EU's antiterrorkoordinator i overensstemmelse med sit mandat som fastsat af Rådet sikrer gennemførelse og vurdering af strategien og koordinering af arbejdet i Unionen samt fremmer kontakten mellem Unionen og tredjelande; der henviser til, at EU's antiterrorkoordinator giver værdifuld rådgivning til, opretholder kontakt med og hjælper med at styrke koordinationen mellem EU-institutioner, agenturer og medlemsstater; der henviser til, at vedkommendes mandat og status imidlertid er dårligt defineret; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EU's antiterrorkoordinator spiller en vigtig rolle i opfølgningen på gennemførelsen af EU's terrorbekæmpelsesstrategi; der henviser til, at EU's antiterrorkoordinator i overensstemmelse med sit mandat som fastsat af Rådet sikrer gennemførelse og vurdering af strategien og koordinering af arbejdet i Unionen samt fremmer kontakten mellem Unionen og tredjelande; der henviser til, at EU's antiterrorkoordinator giver værdifuld rådgivning til, opretholder kontakt med og hjælper med at styrke koordinationen mellem EU-institutioner, agenturer og medlemsstater; der henviser til, at vedkommendes mandat og status imidlertid er dårligt defineret;

| M. | der henviser til, at Europa-Parlamentet den 6. juli 2017 nedsatte et midlertidigt særligt udvalg om terrorisme (TERR) med det formål at tilkendegive Parlamentets opfattelse af, hvilke praktiske og lovgivningsmæssige mangler i den nuværende terrorbekæmpelse der har muliggjort de seneste terrorangreb i EU, og fremsætte henstillinger, der kan medvirke til at tackle terrortruslen på EU-plan; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Europa-Parlamentet den 6. juli 2017 nedsatte et midlertidigt særligt udvalg om terrorisme (TERR) med det formål at tilkendegive Parlamentets opfattelse af, hvilke praktiske og lovgivningsmæssige mangler i den nuværende terrorbekæmpelse der har muliggjort de seneste terrorangreb i EU, og fremsætte henstillinger, der kan medvirke til at tackle terrortruslen på EU-plan;

| N. | der henviser til, at Den Europæiske Anklagemyndighed, der oprettes på grundlag af Rådets forordning (EU) 2017/1939, skal have den vigtige opgave at efterforske og retsforfølge strafbare handlinger, der skader Unionens finansielle interesser; der henviser til, at oprettelsen og tildelingen af finansielle ressourcer til dette nye organ ikke bør indvirke negativt på kapaciteten i eksisterende strukturer såsom Eurojust til at lette medlemsstaternes bestræbelser på at bekæmpe terror; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Den Europæiske Anklagemyndighed, der oprettes på grundlag af Rådets forordning (EU) 2017/1939, skal have den vigtige opgave at efterforske og retsforfølge strafbare handlinger, der skader Unionens finansielle interesser; der henviser til, at oprettelsen og tildelingen af finansielle ressourcer til dette nye organ ikke bør indvirke negativt på kapaciteten i eksisterende strukturer såsom Eurojust til at lette medlemsstaternes bestræbelser på at bekæmpe terror;

| O. | der henviser til, at kun en fjerdedel af de 88 retligt bindende terrorbekæmpelsesforanstaltninger, der blev foreslået fra september 2001 til sommeren 2013, var genstand for konsekvensanalyser, og kun tre for offentlige høringer (2); der henviser til, at denne ratio er blevet bedre i de senere år, og at de seneste initiativer, som Kommissionen fremlagde i 2017 og 2018, var ledsaget af de nødvendige begrundelser; der henviser til, at Kommissionen med dagsordenen om bedre lovgivning, som blev vedtaget i 2015, ligeledes har styrket sin politik vedrørende høring af interessenter; der henviser til, at foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme kan være mere effektive og sammenhængende, hvis der foretages høring af relevante interessenter, og der gennemføres konsekvensanalyser; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at kun en fjerdedel af de 88 retligt bindende terrorbekæmpelsesforanstaltninger, der blev foreslået fra september 2001 til sommeren 2013, var genstand for konsekvensanalyser, og kun tre for offentlige høringer (2); der henviser til, at denne ratio er blevet bedre i de senere år, og at de seneste initiativer, som Kommissionen fremlagde i 2017 og 2018, var ledsaget af de nødvendige begrundelser; der henviser til, at Kommissionen med dagsordenen om bedre lovgivning, som blev vedtaget i 2015, ligeledes har styrket sin politik vedrørende høring af interessenter; der henviser til, at foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme kan være mere effektive og sammenhængende, hvis der foretages høring af relevante interessenter, og der gennemføres konsekvensanalyser;

| P. | der henviser til, at Kommissionen i sin omfattende evaluering af EU's sikkerhedspolitik nævnte ufuldstændig gennemførelse som en af udfordringerne ved sikkerhedsunionen; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Kommissionen i sin omfattende evaluering af EU's sikkerhedspolitik nævnte ufuldstændig gennemførelse som en af udfordringerne ved sikkerhedsunionen;

| Q. | der henviser til, at evaluering af terrorbekæmpelsesforanstaltninger er helt afgørende for at vurdere deres effektivitet, relevans, sammenhæng og overholdelse af grundlæggende rettigheder, og for at fastslå, om der er behov for yderligere tiltag for at rette op på mangler; der henviser til, at der er forskel på at overvåge graden af gennemførelse og de gennemførte foranstaltningers faktiske effektivitet; der henviser til, at der mellem 2001 og 2016 var 17 rapporter om overvågning og evaluering af gennemførelsen, mens der var 10 terrorbekæmpelsesstrategier og 55 lovgivningsmæssige og ikkebindende foranstaltninger; der henviser til, at det er nødvendigt for medlemsstaterne at gennemføre EU's sikkerhedslovgivning hurtigt, så der ikke opstår smuthuller i EU's omfattende net af terrorbekæmpelse; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at evaluering af terrorbekæmpelsesforanstaltninger er helt afgørende for at vurdere deres effektivitet, relevans, sammenhæng og overholdelse af grundlæggende rettigheder, og for at fastslå, om der er behov for yderligere tiltag for at rette op på mangler; der henviser til, at der er forskel på at overvåge graden af gennemførelse og de gennemførte foranstaltningers faktiske effektivitet; der henviser til, at der mellem 2001 og 2016 var 17 rapporter om overvågning og evaluering af gennemførelsen, mens der var 10 terrorbekæmpelsesstrategier og 55 lovgivningsmæssige og ikkebindende foranstaltninger; der henviser til, at det er nødvendigt for medlemsstaterne at gennemføre EU's sikkerhedslovgivning hurtigt, så der ikke opstår smuthuller i EU's omfattende net af terrorbekæmpelse;

Terrortruslen

| R. | der henviser til, at EU's medlemsstater i de seneste år har været udsat for store terrorangreb; der henviser til, at de mest dødbringende angreb har været begået eller inspireret af jihadistiske grupper som Daesh eller Al-Qaeda; der henviser til, at disse terrorgrupper (3) og deres aktiviteter undertiden lettes af visse lande; der henviser til, at voldelig ekstremisme fra højreekstremistiske, venstreekstremistiske og etnisk-nationalistiske og separatistisk grupperinger, der har til formål at forkaste de demokratiske værdier og det system, der er reguleret af retsstatsprincippet i EU gennem ulovlig brug af vold, også fortsat giver anledning til bekymring; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at EU's medlemsstater i de seneste år har været udsat for store terrorangreb; der henviser til, at de mest dødbringende angreb har været begået eller inspireret af jihadistiske grupper som Daesh eller Al-Qaeda; der henviser til, at disse terrorgrupper (3) og deres aktiviteter undertiden lettes af visse lande; der henviser til, at voldelig ekstremisme fra højreekstremistiske, venstreekstremistiske og etnisk-nationalistiske og separatistisk grupperinger, der har til formål at forkaste de demokratiske værdier og det system, der er reguleret af retsstatsprincippet i EU gennem ulovlig brug af vold, også fortsat giver anledning til bekymring;

| S. | der henviser til, at medlemsstaterne står over for en stigende trussel fra højreekstremistisk voldelig ekstremisme samt neofascistisk og nynazistisk vold rettet mod politiske modstandere, flygtninge og indvandrere, etniske og religiøse mindretal, LGBTQI-personer, menneskerettighedsforkæmpere, aktivister og medlemmer af de retshåndhævende organer; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at medlemsstaterne står over for en stigende trussel fra højreekstremistisk voldelig ekstremisme samt neofascistisk og nynazistisk vold rettet mod politiske modstandere, flygtninge og indvandrere, etniske og religiøse mindretal, LGBTQI-personer, menneskerettighedsforkæmpere, aktivister og medlemmer af de retshåndhævende organer;

| T. | der henviser til, at de fleste af de terrorangreb, der er blevet udført i EU i 2017, ganske vist blevet rubriceret som separatistangreb (137 ud af 205), men at Europols 2018-rapport om situationen og udviklingen med hensyn til terrorisme i Europa (TE-SAT) klart fastslår, at ingen af de rapporterede aktiviteter i nogen af terrorkategorierne har været så dødbringende og haft så stor en indvirkning på samfundet som helhed som dem, der er begået af jihadistiske terrorister; der henviser til, at den stigende risiko for gengældelsesterror er et alvorligt problem, som ikke bør undervurderes; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at de fleste af de terrorangreb, der er blevet udført i EU i 2017, ganske vist blevet rubriceret som separatistangreb (137 ud af 205), men at Europols 2018-rapport om situationen og udviklingen med hensyn til terrorisme i Europa (TE-SAT) klart fastslår, at ingen af de rapporterede aktiviteter i nogen af terrorkategorierne har været så dødbringende og haft så stor en indvirkning på samfundet som helhed som dem, der er begået af jihadistiske terrorister; der henviser til, at den stigende risiko for gengældelsesterror er et alvorligt problem, som ikke bør undervurderes;

| U. | der henviser til, at når et terrorangreb begås »som led i et omfattende eller systematisk angreb mod en civilbefolkning«, er terrormordene omfattet af og hører til under artikel 7 i Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol af 17. juli 1998; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at når et terrorangreb begås »som led i et omfattende eller systematisk angreb mod en civilbefolkning«, er terrormordene omfattet af og hører til under artikel 7 i Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol af 17. juli 1998;

| V. | der henviser til, at udviklingen og den manglende stabilitet i Mellemøsten og Nordafrika (MENA) har gjort det muligt for Daesh og andre terrorgrupper at vinde fodfæste i lande, der grænser op til EU, og rekruttere krigere fra EU i et hidtil uset omfang; der påpeger, at sammenhængen mellem intern og ekstern sikkerhed som følge heraf er blevet mere iøjnefaldende; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at udviklingen og den manglende stabilitet i Mellemøsten og Nordafrika (MENA) har gjort det muligt for Daesh og andre terrorgrupper at vinde fodfæste i lande, der grænser op til EU, og rekruttere krigere fra EU i et hidtil uset omfang; der påpeger, at sammenhængen mellem intern og ekstern sikkerhed som følge heraf er blevet mere iøjnefaldende;

| W. | der henviser til, at tusinder af borgere, der er født eller har været bosiddende i EU har sluttet sig til Daesh i terrorhandlinger i Syrien og Irak, men at der er sket en ændring af strategien siden Daeshs militære sammenbrud, med et fald i antallet af personer, der rejser til disse lande med terror for øje, mens jihadiske terrorister og »sovende celler« i EU tilskyndes til at udføre angreb i deres hjemlande eller opholdslande; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at tusinder af borgere, der er født eller har været bosiddende i EU har sluttet sig til Daesh i terrorhandlinger i Syrien og Irak, men at der er sket en ændring af strategien siden Daeshs militære sammenbrud, med et fald i antallet af personer, der rejser til disse lande med terror for øje, mens jihadiske terrorister og »sovende celler« i EU tilskyndes til at udføre angreb i deres hjemlande eller opholdslande;

| X. | der henviser til, at de seneste angreb har vist, at skydevåben og sprængstoffer stadig er traditionelle metoder, der anvendes af terrorgrupper; der henviser til, at enkeltpersoner imidlertid i stigende grad anvender andre våben og metoder, der er langt mindre sofistikerede og vanskeligere at opdage, og som sigter mod at ramme så mange tilfældige ofre som muligt blandt civile; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at de seneste angreb har vist, at skydevåben og sprængstoffer stadig er traditionelle metoder, der anvendes af terrorgrupper; der henviser til, at enkeltpersoner imidlertid i stigende grad anvender andre våben og metoder, der er langt mindre sofistikerede og vanskeligere at opdage, og som sigter mod at ramme så mange tilfældige ofre som muligt blandt civile;

| Y. | der henviser til, at udenlandske terrorkrigeres og deres familiers tilbagevenden udgør særlige udfordringer med hensyn til sikkerhed og radikalisering, navnlig hjemvendte børn, som udgør særlige problemer, da de har behov for beskyttelse som ofre, men samtidig også kan være potentielle gerningsmænd; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at udenlandske terrorkrigeres og deres familiers tilbagevenden udgør særlige udfordringer med hensyn til sikkerhed og radikalisering, navnlig hjemvendte børn, som udgør særlige problemer, da de har behov for beskyttelse som ofre, men samtidig også kan være potentielle gerningsmænd;

| Z. | der henviser til, at nogle af disse hjemvendte personer har været udsat for langvarig ideologisk indoktrinering og gennemgået militær træning i brugen af våben og sprængstoffer samt i forskellige taktikker i forbindelse med camouflering, vold og kamphandlinger, og i nogle tilfælde har etableret forbindelser med andre terrorister, eventuelt tidligere fremmedkrigere, med hvem de danner tværnationale netværk (4); |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at nogle af disse hjemvendte personer har været udsat for langvarig ideologisk indoktrinering og gennemgået militær træning i brugen af våben og sprængstoffer samt i forskellige taktikker i forbindelse med camouflering, vold og kamphandlinger, og i nogle tilfælde har etableret forbindelser med andre terrorister, eventuelt tidligere fremmedkrigere, med hvem de danner tværnationale netværk (4);

| AA. | der henviser til, at gerningsmændene bag terrorangreb i EU meget ofte indbefatter EU-statsborgere, ofte anden- eller tredjegenerationsindvandrere, der er vokset op i de medlemsstater, som de har angrebet, samt udlændinge, der i nogle tilfælde kan have været bosiddende i en længere periode i den medlemsstat, der er blevet angrebet; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at gerningsmændene bag terrorangreb i EU meget ofte indbefatter EU-statsborgere, ofte anden- eller tredjegenerationsindvandrere, der er vokset op i de medlemsstater, som de har angrebet, samt udlændinge, der i nogle tilfælde kan have været bosiddende i en længere periode i den medlemsstat, der er blevet angrebet;

| AB. | der henviser til, at vores åbne samfund og åbne grænser er sårbare og udnyttes af terrorgrupper; der henviser til, at terrorister har gjort brug af migranternes og asylansøgernes adgangsveje til europæiske lande og udnyttet den frie bevægelighed i hele Europa; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at vores åbne samfund og åbne grænser er sårbare og udnyttes af terrorgrupper; der henviser til, at terrorister har gjort brug af migranternes og asylansøgernes adgangsveje til europæiske lande og udnyttet den frie bevægelighed i hele Europa;

| AC. | der henviser til, at der er dokumenterede tilfælde (5), hvor ofre for alvorlige forbrydelser begået af Daesh-terrorister på syrisk eller irakisk område — mens de har troet sig sikre — har mødt gerningsmændene igen på EU's territorium, hvor begge parter har bedt om beskyttelse; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at der er dokumenterede tilfælde (5), hvor ofre for alvorlige forbrydelser begået af Daesh-terrorister på syrisk eller irakisk område — mens de har troet sig sikre — har mødt gerningsmændene igen på EU's territorium, hvor begge parter har bedt om beskyttelse;

| AD. | der henviser til, at strømmen af irregulære migranter og flygtninge skaber udfordringer for deres integration i de europæiske samfund og kræver en styrket og specifik investering rettet mod social og kulturel inklusion; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at strømmen af irregulære migranter og flygtninge skaber udfordringer for deres integration i de europæiske samfund og kræver en styrket og specifik investering rettet mod social og kulturel inklusion;

| AE. | der henviser til, at nye former for terror kan bruges til angreb, herunder cyberterrorisme og brugen af masseødelæggelsesvåben, muligvis i forbindelse med nyt teknisk udstyr såsom droner; der henviser til, at der er et fortilfælde med et afværget angreb, der involverede det meget giftige biologiske agens ricin; der henviser til, at der er tilfælde, hvor terrorgrupper har brugt eller planlagt at bruge kemiske, biologiske, radiologiske eller nukleare (CBRN) materialer og via sociale medier har udbredt mulige taktikker og metoder til angreb og mål; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at nye former for terror kan bruges til angreb, herunder cyberterrorisme og brugen af masseødelæggelsesvåben, muligvis i forbindelse med nyt teknisk udstyr såsom droner; der henviser til, at der er et fortilfælde med et afværget angreb, der involverede det meget giftige biologiske agens ricin; der henviser til, at der er tilfælde, hvor terrorgrupper har brugt eller planlagt at bruge kemiske, biologiske, radiologiske eller nukleare (CBRN) materialer og via sociale medier har udbredt mulige taktikker og metoder til angreb og mål;

| AF. | der henviser til, at medlemsstaterne har forskellige strategier, når det gælder om at imødegå hybride og CBRN-relaterede trusler, og derfor har forskellige beredskabsniveauer; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at medlemsstaterne har forskellige strategier, når det gælder om at imødegå hybride og CBRN-relaterede trusler, og derfor har forskellige beredskabsniveauer;

| AG. | der henviser til, at Europarådet den 28. juni 2018 hilste den fælles meddelelse om Europas modstandsdygtighed over for hybride og CRBN-relaterede trusler velkommen med henblik på at få identificeret områder, hvor indsatsen bør forstærkes for yderligere at uddybe og styrke EU's væsentlige bidrag til at imødegå disse trusler, og også opfordrede medlemsstaterne og Kommissionen til at samarbejde om at gennemføre CRBN-handlingsplanen fuldt ud hurtigst muligt; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at Europarådet den 28. juni 2018 hilste den fælles meddelelse om Europas modstandsdygtighed over for hybride og CRBN-relaterede trusler velkommen med henblik på at få identificeret områder, hvor indsatsen bør forstærkes for yderligere at uddybe og styrke EU's væsentlige bidrag til at imødegå disse trusler, og også opfordrede medlemsstaterne og Kommissionen til at samarbejde om at gennemføre CRBN-handlingsplanen fuldt ud hurtigst muligt;

| AH. | der henviser til, at der bør fares med lempe i den politiske debat, der udnyttes af både venstre- og højreorienterede agitatorer til at tale for eller imod terrortruslen, for at undgå polarisering i samfundet og ikke undergrave demokratiet, den sociale samhørighed og menneskerettighederne og således spille kortene i hænderne på terrororganisationer; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at der bør fares med lempe i den politiske debat, der udnyttes af både venstre- og højreorienterede agitatorer til at tale for eller imod terrortruslen, for at undgå polarisering i samfundet og ikke undergrave demokratiet, den sociale samhørighed og menneskerettighederne og således spille kortene i hænderne på terrororganisationer;

| AI. | der henviser til, at den europæiske dagsorden om sikkerhed fra april 2015 fremhævede behovet for at tackle forbindelsen mellem terrorisme og organiseret kriminalitet, idet det blev understreget, at organiseret kriminalitet understøtter terrorisme gennem mange forskellige kanaler, bl.a. våbenleverancer, finansiering gennem narkotikasmugling og infiltrering af de finansielle markeder; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at den europæiske dagsorden om sikkerhed fra april 2015 fremhævede behovet for at tackle forbindelsen mellem terrorisme og organiseret kriminalitet, idet det blev understreget, at organiseret kriminalitet understøtter terrorisme gennem mange forskellige kanaler, bl.a. våbenleverancer, finansiering gennem narkotikasmugling og infiltrering af de finansielle markeder;

| AJ. | der henviser til, at store internationale terrororganisationer som Daesh og Al-Qaeda er finansielt selvforsynende, og at ulovlig handel med bl.a. varer, våben, råmaterialer, olie, narkotika, cigaretter og kulturgenstande samt menneskehandel, slaveri, udnyttelse af børn, opkrævning af beskyttelsespenge og pengeafpresning har vist sig, at være metoder, som terrorgrupper benytter til at skaffe sig finansiering; der henviser til, at forbindelsen mellem organiseret kriminalitet og terrorgrupper udgør en betydelig sikkerhedstrussel; der henviser til, at disse kilder kan muliggøre fortsat finansiering af deres fremtidige kriminelle aktiviteter; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at store internationale terrororganisationer som Daesh og Al-Qaeda er finansielt selvforsynende, og at ulovlig handel med bl.a. varer, våben, råmaterialer, olie, narkotika, cigaretter og kulturgenstande samt menneskehandel, slaveri, udnyttelse af børn, opkrævning af beskyttelsespenge og pengeafpresning har vist sig, at være metoder, som terrorgrupper benytter til at skaffe sig finansiering; der henviser til, at forbindelsen mellem organiseret kriminalitet og terrorgrupper udgør en betydelig sikkerhedstrussel; der henviser til, at disse kilder kan muliggøre fortsat finansiering af deres fremtidige kriminelle aktiviteter;

| AK. | der henviser til, at interaktioner mellem terrororganisationer og organiserede kriminelle grupper, hvor der skabes forbindelse mellem kapaciteten til at forårsage mange ofre i civilbefolkningen i EU's medlemsstater og den logistiske kapacitet, som gør det muligt, udgør en betydelig risiko; der henviser til, at der er et lavt niveau af retshåndhævelse og efterretningsrapportering samt analyse vedrørende forbindelsen mellem organiseret kriminalitet og terrorisme; der henviser til, at der ofte mangler efterforskningsmæssig og retlig kapacitet med fokus på organiseret kriminalitet i mange medlemsstater og på EU-plan; |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at interaktioner mellem terrororganisationer og organiserede kriminelle grupper, hvor der skabes forbindelse mellem kapaciteten til at forårsage mange ofre i civilbefolkningen i EU's medlemsstater og den logistiske kapacitet, som gør det muligt, udgør en betydelig risiko; der henviser til, at der er et lavt niveau af retshåndhævelse og efterretningsrapportering samt analyse vedrørende forbindelsen mellem organiseret kriminalitet og terrorisme; der henviser til, at der ofte mangler efterforskningsmæssig og retlig kapacitet med fokus på organiseret kriminalitet i mange medlemsstater og på EU-plan;

| AL. | der henviser til, at terrorisme søger at svække og bekæmpe demokratier; der henviser til, at politikere og regeringer er væsentlige aktører, når det drejer sig om at opnå bred konsensus og social modstandsdygtighed og effektivt forsvare vores demokratiske systemer; |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at terrorisme søger at svække og bekæmpe demokratier; der henviser til, at politikere og regeringer er væsentlige aktører, når det drejer sig om at opnå bred konsensus og social modstandsdygtighed og effektivt forsvare vores demokratiske systemer;

Forebyggelse og bekæmpelse af radikalisering, der fører til voldelig ekstremisme

| AM. | der henviser til, at ekspertisecentret Radicalisation Awareness Network (netværket til bevidstgørelse omkring radikalisering) udgør er en vigtig platform for udveksling af bedste praksis blandt aktørerne, herunder de retshåndhævende myndigheder, og har bidraget til indsamlingen af vigtig viden inden for forebyggelse og bekæmpelse af voldelig ekstremisme (6); |
| --- | --- |

AM.

der henviser til, at ekspertisecentret Radicalisation Awareness Network (netværket til bevidstgørelse omkring radikalisering) udgør er en vigtig platform for udveksling af bedste praksis blandt aktørerne, herunder de retshåndhævende myndigheder, og har bidraget til indsamlingen af vigtig viden inden for forebyggelse og bekæmpelse af voldelig ekstremisme (6);

| AN. | der henviser til, at situationen er forskellig i hver enkelt medlemsstat, og at en nyligt revideret EU-strategi for bekæmpelse af radikalisering kan understøtte nationale strategier, som er vigtige for at skabe overordnede rammer for programmer på nationalt og lokalt plan; der henviser til, at disse strategier skal være sammenhængende og effektive, og at lokale myndigheder og interessenter fra civilsamfundet skal have tilstrækkelig finansiering til, at disse programmer kan gennemføres; |
| --- | --- |

AN.

der henviser til, at situationen er forskellig i hver enkelt medlemsstat, og at en nyligt revideret EU-strategi for bekæmpelse af radikalisering kan understøtte nationale strategier, som er vigtige for at skabe overordnede rammer for programmer på nationalt og lokalt plan; der henviser til, at disse strategier skal være sammenhængende og effektive, og at lokale myndigheder og interessenter fra civilsamfundet skal have tilstrækkelig finansiering til, at disse programmer kan gennemføres;

| AO. | der henviser til, at det er umuligt kun at pege på én vej mod radikalisering; der henviser til, at f.eks. social samhørighed, politisk kontekst, økonomiske forhold, religiøse og ideologiske idealer, personlige traumer og psykisk sårbarhed samt omgivelser og netværk kan udgøre faktorer og udløsende omstændigheder; der henviser til, at kønsaspektet indtil for nylig var undervurderet, og at der er en misforståelse med hensyn til den rolle, kvinder kan spille; der henviser til, at kvinder ikke altid er passive, og at de også kan mobilisere, rekruttere, være fundraisere og endda begå terrorhandlinger; |
| --- | --- |

AO.

der henviser til, at det er umuligt kun at pege på én vej mod radikalisering; der henviser til, at f.eks. social samhørighed, politisk kontekst, økonomiske forhold, religiøse og ideologiske idealer, personlige traumer og psykisk sårbarhed samt omgivelser og netværk kan udgøre faktorer og udløsende omstændigheder; der henviser til, at kønsaspektet indtil for nylig var undervurderet, og at der er en misforståelse med hensyn til den rolle, kvinder kan spille; der henviser til, at kvinder ikke altid er passive, og at de også kan mobilisere, rekruttere, være fundraisere og endda begå terrorhandlinger;

| AP. | der henviser til, at visse lavindkomstkvarterer i europæiske byer kæmper med massearbejdsløshed og systematisk nedbrydning af retsstatsprincippet, hvilket skaber grobund for religiøs ekstremisme og terrorisme; der henviser til, at fremme af social inklusion og aktivt fremme af demokratiske værdier, som alle borgere skal respektere, kan bidrage til at mindske følelsen af marginalisering og mindske risikoen for radikalisering; der henviser til, at bekæmpelse af radikalisering og voldelig ekstremisme kræver et tæt og koordineret samarbejde mellem alle berørte aktører på alle ledelsesniveauer (lokalt, regionalt og nationalt) såvel som med civilsamfundet og den private sektor; |
| --- | --- |

AP.

der henviser til, at visse lavindkomstkvarterer i europæiske byer kæmper med massearbejdsløshed og systematisk nedbrydning af retsstatsprincippet, hvilket skaber grobund for religiøs ekstremisme og terrorisme; der henviser til, at fremme af social inklusion og aktivt fremme af demokratiske værdier, som alle borgere skal respektere, kan bidrage til at mindske følelsen af marginalisering og mindske risikoen for radikalisering; der henviser til, at bekæmpelse af radikalisering og voldelig ekstremisme kræver et tæt og koordineret samarbejde mellem alle berørte aktører på alle ledelsesniveauer (lokalt, regionalt og nationalt) såvel som med civilsamfundet og den private sektor;

| AQ. | der henviser til, at eksperter fremhæver de positive erfaringer, der ligger i en tilgang med inddragelse af flere instanser med fokus på at skabe infrastrukturer, der tager hensyn til de forskellige veje til radikalisering og de demografiske risici, og som sikrer støtte på et tidligt tidspunkt til dem, der er sårbare over for radikalisering, og deres familier fra forskellige myndigheder og organisationer på flere forskellige niveauer, idet det fremhæves, at politiet også spiller en understøttende rolle og dermed styrker forholdet; |
| --- | --- |

AQ.

der henviser til, at eksperter fremhæver de positive erfaringer, der ligger i en tilgang med inddragelse af flere instanser med fokus på at skabe infrastrukturer, der tager hensyn til de forskellige veje til radikalisering og de demografiske risici, og som sikrer støtte på et tidligt tidspunkt til dem, der er sårbare over for radikalisering, og deres familier fra forskellige myndigheder og organisationer på flere forskellige niveauer, idet det fremhæves, at politiet også spiller en understøttende rolle og dermed styrker forholdet;

| AR. | der henviser til, at nærpoliti spiller en positiv rolle med hensyn til at lære at kende og interagere med sårbare mennesker ved at opbygge tillid til relationer, der er baseret på gensidig respekt for de pågældende grupper, med det formål at træffe foranstaltninger mod radikalisering og forebygge mistillid til staten og dens institutioner; |
| --- | --- |

AR.

der henviser til, at nærpoliti spiller en positiv rolle med hensyn til at lære at kende og interagere med sårbare mennesker ved at opbygge tillid til relationer, der er baseret på gensidig respekt for de pågældende grupper, med det formål at træffe foranstaltninger mod radikalisering og forebygge mistillid til staten og dens institutioner;

| AS. | der henviser til, at der indtil videre ikke findes nogen klare metoder til at måle effektiviteten af projekter til forebyggelse og bekæmpelse af radikalisering; |
| --- | --- |

AS.

der henviser til, at der indtil videre ikke findes nogen klare metoder til at måle effektiviteten af projekter til forebyggelse og bekæmpelse af radikalisering;

| AT. | der henviser til, at flere europæiske fonde og programmer kan anvendes til projekter vedrørende bekæmpelse og forebyggelse af radikalisering på EU-niveau samt på nationale, regionale og lokale niveauer; der henviser til, at EU-budgettet frem til 2020 har afsat 314 mio. EUR til antiradikaliseringsprojekter (7); der henviser til, at der er behov for en løbende evaluering af disse programmers effektivitet; der henviser til, at det i sig selv er vanskeligt at måle, hvor effektive forebyggende antiradikaliseringstiltag er, og at det kræver tæt samarbejde mellem Kommissionen, medlemsstaterne, individuelle interessenter og forskere; |
| --- | --- |

AT.

der henviser til, at flere europæiske fonde og programmer kan anvendes til projekter vedrørende bekæmpelse og forebyggelse af radikalisering på EU-niveau samt på nationale, regionale og lokale niveauer; der henviser til, at EU-budgettet frem til 2020 har afsat 314 mio. EUR til antiradikaliseringsprojekter (7); der henviser til, at der er behov for en løbende evaluering af disse programmers effektivitet; der henviser til, at det i sig selv er vanskeligt at måle, hvor effektive forebyggende antiradikaliseringstiltag er, og at det kræver tæt samarbejde mellem Kommissionen, medlemsstaterne, individuelle interessenter og forskere;

| AU. | der henviser til, at data fra Europol estimerer, at der i 2018 vil være omkring 30 000 radikaliserede jihadister i EU; |
| --- | --- |

AU.

der henviser til, at data fra Europol estimerer, at der i 2018 vil være omkring 30 000 radikaliserede jihadister i EU;

| AV. | der henviser til, at en voldelig, radikaliseret ekstremistisk diskurs i stadig stigende grad har været til stede på mange EU's medlemsstaters område, ofte i trykt form, eller som undervisningsmateriale eller audiovisuelt indhold, herunder på sociale medier og satellitbaserede TV-kanaler; der henviser til, at denne diskurs går imod demokratiet, retsstatsprincippet og menneskerettighederne, undergraver pluralisme, opildner til vold og intolerance over for alle andre religioner, er åbenlyst antisemitisk, afviser ligestilling mellem mænd og kvinder og fremmer en reaktionær vision om kultur og samfund; |
| --- | --- |

AV.

der henviser til, at en voldelig, radikaliseret ekstremistisk diskurs i stadig stigende grad har været til stede på mange EU's medlemsstaters område, ofte i trykt form, eller som undervisningsmateriale eller audiovisuelt indhold, herunder på sociale medier og satellitbaserede TV-kanaler; der henviser til, at denne diskurs går imod demokratiet, retsstatsprincippet og menneskerettighederne, undergraver pluralisme, opildner til vold og intolerance over for alle andre religioner, er åbenlyst antisemitisk, afviser ligestilling mellem mænd og kvinder og fremmer en reaktionær vision om kultur og samfund;

| AW. | der henviser til, at der er i visse boghandler og online i Europa er en udbredt forekomst af specifikt wahhabitisk og salafistisk litteratur, der næres af hadefuld tale; der henviser til, at denne globaliserede og simplificerede version af islam, bryder med praksis i muslimske samfund i Europa og bidrager til at undergrave en bredere integration af disse; |
| --- | --- |

AW.

der henviser til, at der er i visse boghandler og online i Europa er en udbredt forekomst af specifikt wahhabitisk og salafistisk litteratur, der næres af hadefuld tale; der henviser til, at denne globaliserede og simplificerede version af islam, bryder med praksis i muslimske samfund i Europa og bidrager til at undergrave en bredere integration af disse;

| AX. | der henviser til, at den radikale islamiske fundamentalisme stræber efter, at religion skal dominere på alle livets områder — individuelle, politiske og sociale — hvilket kan resultere i en form for kommunitarisme, der er sårbar over for jihadistiske rekrutteringsmetoder; |
| --- | --- |

AX.

der henviser til, at den radikale islamiske fundamentalisme stræber efter, at religion skal dominere på alle livets områder — individuelle, politiske og sociale — hvilket kan resultere i en form for kommunitarisme, der er sårbar over for jihadistiske rekrutteringsmetoder;

| AY. | der henviser til, at der rundt omkring i Europa er påvist et betydeligt antal radikale hadprædikanter; der henviser til, at hadprædikanter ofte kommer fra lande uden for EU, og at nogle religiøse samlingssteder modtager uigennemsigtig støtte fra tredjelande, hvoraf mange har autoritære og religiøse regimer, der ikke regerer i overensstemmelse med demokrati, retsstatsprincipper og menneskerettigheder; |
| --- | --- |

AY.

der henviser til, at der rundt omkring i Europa er påvist et betydeligt antal radikale hadprædikanter; der henviser til, at hadprædikanter ofte kommer fra lande uden for EU, og at nogle religiøse samlingssteder modtager uigennemsigtig støtte fra tredjelande, hvoraf mange har autoritære og religiøse regimer, der ikke regerer i overensstemmelse med demokrati, retsstatsprincipper og menneskerettigheder;

| AZ. | der henviser til, at der i EU findes selvudråbte religiøse undervisningscentre, som udbreder ekstremistiske idéer i EU, hvor unge mennesker — herunder små børn — kan blive udsat for et læringsindhold, der er i strid med demokratiet, retsstatsprincippet og menneskerettighederne, herunder voldeligt indhold; der henviser til, at ekstremistiske organisationer, der lægger grunden til rekruttering af terrorister, ofte udnytter unges sårbarhed ved at tiltrække dem med sociale og kulturelle tilbud; |
| --- | --- |

AZ.

der henviser til, at der i EU findes selvudråbte religiøse undervisningscentre, som udbreder ekstremistiske idéer i EU, hvor unge mennesker — herunder små børn — kan blive udsat for et læringsindhold, der er i strid med demokratiet, retsstatsprincippet og menneskerettighederne, herunder voldeligt indhold; der henviser til, at ekstremistiske organisationer, der lægger grunden til rekruttering af terrorister, ofte udnytter unges sårbarhed ved at tiltrække dem med sociale og kulturelle tilbud;

| BA. | der henviser til, at den sofistikerede internetkommunikationsstrategi med at markedsføre terrorisme ved at glorificere den, som især anvendes af Daesh, men også af andre store internationale terrorgrupperinger, der tilbyder design, der er kopieret fra den globale »ungdomskultur«, som f.eks. onlinegaming, og dermed appellerer kraftigt til børn og unge mennesker; der henviser til, at denne model også lokker dem med sociale og kulturelle muligheder; |
| --- | --- |

BA.

der henviser til, at den sofistikerede internetkommunikationsstrategi med at markedsføre terrorisme ved at glorificere den, som især anvendes af Daesh, men også af andre store internationale terrorgrupperinger, der tilbyder design, der er kopieret fra den globale »ungdomskultur«, som f.eks. onlinegaming, og dermed appellerer kraftigt til børn og unge mennesker; der henviser til, at denne model også lokker dem med sociale og kulturelle muligheder;

| BB. | der henviser til, at flere nylige undersøgelser har vist, at internettet og navnlig de sociale medier kan spille en rolle som drivkraft for radikalisering, der fører til voldelig ekstremisme, samt udgøre et værktøj for fremmedfjendske grupper til at formidle hadefuld tale og ulovligt indhold, især blandt unge; |
| --- | --- |

BB.

der henviser til, at flere nylige undersøgelser har vist, at internettet og navnlig de sociale medier kan spille en rolle som drivkraft for radikalisering, der fører til voldelig ekstremisme, samt udgøre et værktøj for fremmedfjendske grupper til at formidle hadefuld tale og ulovligt indhold, især blandt unge;

| BC. | der henviser til, at store internetfirmaer efter gentagne opfordringer til større engagement i bekæmpelsen af terrorisme er begyndt at leve op til deres ansvar; der henviser til, at virksomheder på Det Europæiske Internetforum, som blev lanceret i 2015, samarbejder på frivillig basis om at fjerne terrorrelateret indhold fra deres websteder, hvis de mener, at det er i strid med deres betingelser og vilkår; der henviser til, at der blev gennemført et adfærdskodeks for store IT-virksomheder i maj 2016 med det formål at bekæmpe ulovlige hadefuld tale online; der henviser til, at dette frivillige samarbejde ikke desto mindre er utilstrækkeligt; |
| --- | --- |

BC.

der henviser til, at store internetfirmaer efter gentagne opfordringer til større engagement i bekæmpelsen af terrorisme er begyndt at leve op til deres ansvar; der henviser til, at virksomheder på Det Europæiske Internetforum, som blev lanceret i 2015, samarbejder på frivillig basis om at fjerne terrorrelateret indhold fra deres websteder, hvis de mener, at det er i strid med deres betingelser og vilkår; der henviser til, at der blev gennemført et adfærdskodeks for store IT-virksomheder i maj 2016 med det formål at bekæmpe ulovlige hadefuld tale online; der henviser til, at dette frivillige samarbejde ikke desto mindre er utilstrækkeligt;

| BD. | der henviser til, at Europols europæiske enhed for indberetning af internetindhold (EU IRU) ved udgangen af andet kvartal 2018 allerede havde vurderet 54 752 stykker indhold på 10 forskellige sprog på tværs af 170 onlineplatforme, hvilket førte til, at der blev truffet 52 716 afgørelser om indberetning, og at der var en succesrate på 89,5 % for så vidt angår fjernelse på grundlag af frivillig behandling fra misbrugte onlinetjenesteudbyderes side (8); |
| --- | --- |

BD.

der henviser til, at Europols europæiske enhed for indberetning af internetindhold (EU IRU) ved udgangen af andet kvartal 2018 allerede havde vurderet 54 752 stykker indhold på 10 forskellige sprog på tværs af 170 onlineplatforme, hvilket førte til, at der blev truffet 52 716 afgørelser om indberetning, og at der var en succesrate på 89,5 % for så vidt angår fjernelse på grundlag af frivillig behandling fra misbrugte onlinetjenesteudbyderes side (8);

| BE. | der henviser til, at der ganske vist er gjort visse fremskridt med hensyn til fjernelse af terrorrelateret indhold fra internettet, men at der er behov for at optrappe virksomhedernes engagement; der henviser til, at fjernelser ofte ikke er hverken fuldstændige, rettidige eller permanente, idet indhold fjernes fra én hjemmeside, men efterlades på en anden tilhørende samme virksomhed, eller det tillades, at kontoen fortsat er aktiv og/eller åbner igen, efter at den har offentliggjort indhold i strid med en virksomheds betingelser; der henviser til, at der skal ske en forbedring inden for effektiv, omfattende og gennemsigtig rapportering fra virksomhederne og retshåndhævelse; der henviser til, at de pågældende virksomheder og brugere bør kunne søge domstolsprøvelse; |
| --- | --- |

BE.

der henviser til, at der ganske vist er gjort visse fremskridt med hensyn til fjernelse af terrorrelateret indhold fra internettet, men at der er behov for at optrappe virksomhedernes engagement; der henviser til, at fjernelser ofte ikke er hverken fuldstændige, rettidige eller permanente, idet indhold fjernes fra én hjemmeside, men efterlades på en anden tilhørende samme virksomhed, eller det tillades, at kontoen fortsat er aktiv og/eller åbner igen, efter at den har offentliggjort indhold i strid med en virksomheds betingelser; der henviser til, at der skal ske en forbedring inden for effektiv, omfattende og gennemsigtig rapportering fra virksomhederne og retshåndhævelse; der henviser til, at de pågældende virksomheder og brugere bør kunne søge domstolsprøvelse;

| BF. | der henviser til, at terrorgrupper som reaktion på, at større virksomheder fjerner mere indhold, i stigende grad benytter nye og/eller mindre platforme, som er mindre egnede til hurtig fjernelse af terrorrelateret materiale; der henviser til, at denne diversificering til mindre platforme gør yderligere teknisk support helt afgørende, så det f.eks. bliver muligt at indføre platformsuafhængige automatiserede værktøjer som hashkodeteknologi, der på forhånd kan identificere terrorrelateret indhold på internettet med en høj grad af præcision og forhindre offentliggørelse; |
| --- | --- |

BF.

der henviser til, at terrorgrupper som reaktion på, at større virksomheder fjerner mere indhold, i stigende grad benytter nye og/eller mindre platforme, som er mindre egnede til hurtig fjernelse af terrorrelateret materiale; der henviser til, at denne diversificering til mindre platforme gør yderligere teknisk support helt afgørende, så det f.eks. bliver muligt at indføre platformsuafhængige automatiserede værktøjer som hashkodeteknologi, der på forhånd kan identificere terrorrelateret indhold på internettet med en høj grad af præcision og forhindre offentliggørelse;

| BG. | der henviser til, at udviklingen af nye teknologier og adgang til kunstig intelligens og algoritmer kan gøre det muligt at afdække og indberette terrorrelateret indhold på internettet øjeblikkeligt; der henviser til, at brugen af automatiserede værktøjer også indebærer risici for falske hit; |
| --- | --- |

BG.

der henviser til, at udviklingen af nye teknologier og adgang til kunstig intelligens og algoritmer kan gøre det muligt at afdække og indberette terrorrelateret indhold på internettet øjeblikkeligt; der henviser til, at brugen af automatiserede værktøjer også indebærer risici for falske hit;

| BH. | der henviser til, at undersøgelser og rapporter viser, hvordan et fængsel nemt kan udvikle sig til et mikrokosmos for forbindelser mellem forbrydelser og terror, hvor der foregår rekruttering og netværksarbejde; der henviser til, at den interne situation i mange fængsler forstærker truslen om radikalisering hos lovovertrædere, udklækker og muliggør terrorisme; der henviser til, at mange af dem, der afsoner fængselsstraffe, snart vil blive løsladt og sendt tilbage til deres lokalsamfund med særlige reintegreringsbehov og stor risiko for tilbagefald; der henviser til, at overvågningen af sådanne højrisikolovovertrædere er yderst ressourcekrævende for medlemsstaternes sikkerhedstjenester; der henviser til, at fængselssystemer og risikostyring kan spille en betydelig rolle med hensyn til at mindske risikoen for disse trusler; der henviser til, at medlemsstaterne ganske vist erkender behovet for at gøre noget ved stigningen i fængselsradikaliseringen, men at der er behov for mere effektive foranstaltninger; |
| --- | --- |

BH.

der henviser til, at undersøgelser og rapporter viser, hvordan et fængsel nemt kan udvikle sig til et mikrokosmos for forbindelser mellem forbrydelser og terror, hvor der foregår rekruttering og netværksarbejde; der henviser til, at den interne situation i mange fængsler forstærker truslen om radikalisering hos lovovertrædere, udklækker og muliggør terrorisme; der henviser til, at mange af dem, der afsoner fængselsstraffe, snart vil blive løsladt og sendt tilbage til deres lokalsamfund med særlige reintegreringsbehov og stor risiko for tilbagefald; der henviser til, at overvågningen af sådanne højrisikolovovertrædere er yderst ressourcekrævende for medlemsstaternes sikkerhedstjenester; der henviser til, at fængselssystemer og risikostyring kan spille en betydelig rolle med hensyn til at mindske risikoen for disse trusler; der henviser til, at medlemsstaterne ganske vist erkender behovet for at gøre noget ved stigningen i fængselsradikaliseringen, men at der er behov for mere effektive foranstaltninger;

Samarbejde og udveksling af oplysninger

Horisontale emner

| BI. | der henviser til, at lagring af data under behørig hensyntagen til Den Europæiske Unions Domstols retspraksis er en afgørende del af efterforskningsprocessen; der henviser til, at politiet og de retlige myndigheder og efterretningstjenester som regel er stærkt afhængige af kommunikationsdata for at kunne komme videre med deres behandling af sagerne; der henviser til, at nødvendigheden af en passende datalagringsordning for terrorbekæmpelsen også konstant blev bragt op i forbindelse med TERR-udvalgets arbejde; |
| --- | --- |

BI.

der henviser til, at lagring af data under behørig hensyntagen til Den Europæiske Unions Domstols retspraksis er en afgørende del af efterforskningsprocessen; der henviser til, at politiet og de retlige myndigheder og efterretningstjenester som regel er stærkt afhængige af kommunikationsdata for at kunne komme videre med deres behandling af sagerne; der henviser til, at nødvendigheden af en passende datalagringsordning for terrorbekæmpelsen også konstant blev bragt op i forbindelse med TERR-udvalgets arbejde;

| BJ. | der henviser til, at brugen af kryptering på den ene side vil udgøre et væsentligt bidrag til sikkerheden inden for IT, men på den anden side også vil blive brugt af terrorister til at beskytte deres kommunikation eller lagrede data, hvilket udgør en betydelig udfordring for retshåndhævelses-, sikkerheds- og efterretningstjenesterne idet de kan nægtes adgang til væsentlige efterretninger og bevismateriale; der henviser til, at kryptering bliver særlig kritisk, når selv de ansvarlige onlinetjenesteudbydere er uvillige eller ude af stand til at dekryptere kommunikationen; |
| --- | --- |

BJ.

der henviser til, at brugen af kryptering på den ene side vil udgøre et væsentligt bidrag til sikkerheden inden for IT, men på den anden side også vil blive brugt af terrorister til at beskytte deres kommunikation eller lagrede data, hvilket udgør en betydelig udfordring for retshåndhævelses-, sikkerheds- og efterretningstjenesterne idet de kan nægtes adgang til væsentlige efterretninger og bevismateriale; der henviser til, at kryptering bliver særlig kritisk, når selv de ansvarlige onlinetjenesteudbydere er uvillige eller ude af stand til at dekryptere kommunikationen;

Informationssystemer

| BK. | der henviser til, at der er en fragmenteret ramme af eksisterende systemer, nye systemer under udvikling, forslag til fremtidige systemer og forslag til reformer med henblik på at udbedre konstaterede mangler og barrierer, som stadig er under forhandling; der henviser til, at denne fragmenterede ramme er resultatet af historiske faktorer og en reaktiv tilgang i forslaget og vedtagelsen af ny lovgivning; |
| --- | --- |

BK.

| BL. | der henviser til, at der er sket en betydelig stigning i informationsudvekslingen siden angrebene i Paris i 2015, men at data om udveksling af oplysninger viser, at et lille antal lande er ansvarlige for en stor del af det tilgængelige indhold og søgninger i EU's databaser; |
| --- | --- |

BL.

| BM. | der henviser til, at der er en række hindringer for informationssystemernes funktion, f.eks. en komplet manglende eller ufuldstændig gennemførelse, manglende kendskab til og/eller utilstrækkelig uddannelse i de eksisterende systemer samt mangel på tilstrækkelige ressourcer, herunder menneskelige ressourcer, eller et tilstrækkeligt materialegrundlag og dårlig kvalitet af data i informationssystemerne; |
| --- | --- |

BM.

| BN. | der henviser til, at informationssystemer kan inddeles i centrale og decentrale systemer, hvoraf førstnævnte forvaltes af EU og dets agenturer og sidstnævnte af medlemsstaterne; der henviser til, at de centraliserede informationssystemer omfatter Schengeninformationssystemet (SIS), visuminformationssystemet (VIS), Eurodac, ind- og udrejsesystemet (EES), det foreslåede EU-system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS) og det foreslåede europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre for tredjelandsstatsborgere (ECRIS-TCN); |
| --- | --- |

BN.

| BO. | der henviser til, at decentraliserede systemer og mekanismer til informationsudveksling forvaltes af medlemsstaternes myndigheder og omfatter: det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre (ECRIS) til udveksling af nationale oplysninger fra strafferegistre, EU's system for passagerlister (PNR), som pålægger luftfartsselskaber at udveksle passageroplysninger med nationale myndigheder for alle flyvninger mellem tredjelande og EU, Systemet til forhåndsinformation om passagerer (API-systemet), der indsamler oplysninger om passagerer forud for flyvninger til EU, og Prümrammen til udveksling af DNA, fingeraftryk og oplysninger fra køretøjsregistre; |
| --- | --- |

BO.

| BP. | der henviser til, at SIS er det største, mest udbredte og mest effektive IT-system i Den Europæiske Union på området for frihed, sikkerhed og retfærdighed, og at det støttes af netværket af SIRENE-kontorer, hvilket giver en betydelig merværdi inden for internationalt politisamarbejde og grænsekontrol og især i terrorbekæmpelsen; |
| --- | --- |

BP.

| BQ. | der henviser til, at man ved evalueringen af VIS i 2016 konstaterede, at adgangen til VIS til retshåndhævelsesformål har været begrænset og fragmenteret på tværs af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

BQ.

| BR. | der henviser til, at de enkelte medlemsstater til trods for gentagne opfordringer til at implementere et EU-PNR-system ikke har udvist engagement i det, og at de fleste af dem har ikke overholdt fristen for gennemførelse af denne lov; der henviser til, at medlemsstater, der ikke overholder denne frist, uden videre bør træffe alle nødvendige foranstaltninger for at gennemføre dette direktiv fuldt ud med øjeblikkelig virkning; |
| --- | --- |

BR.

| BS. | der henviser til, at der er ved at blive gennemført en række pilotprojekter, som sigter mod at løse ulemperne ved et decentralt PNR-system for EU; der henviser til, at der er behov for et hurtigt svar på anmodninger fra passageroplysningsenheder (PIU'er) i andre medlemsstater, hvilket kan vise sig at være en udfordring, da de behandles manuelt; |
| --- | --- |

BS.

| BT. | der henviser til, at der i forbindelse med informationsstyringsstrategiens 6. aktionsliste i øjeblikket er to igangværende pilotprojekter, der sigter mod at sikre sammenkobling med decentrale systemer, nemlig ADEP-projektet (Automatisering af dataudvekslingsprocesser vedrørende politidokumenter) og QUEST-projektet (»Søgning i Europolsystemer«); der henviser til, at seks medlemsstater allerede er involveret i et ADEP-pilotprojekt, vedrørende automatisk udveksling af politiets oplysninger mellem forskellige lande, og at dette projekt fungerer godt; der henviser til, at sådanne projekter bidrager til at levere reelle og brugbare løsninger på de problemer, der affødes af manglen på sammenkobling af decentrale informationssystemer, og bidrager til at skabe tillid og samarbejde mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

BT.

Interoperabilitet

| BU. | der henviser til, at Kommissionen har forelagt to forslag til en forordning om oprettelse af en ramme for interoperabilitet mellem eksisterende og foreslåede centraliserede informationssystemer inden for politisamarbejde og retligt samarbejde, asyl og migration, grænseforvaltning og visa, nemlig VIS, SIS, EES og Eurodac samt ETIAS og ECRIS-TCN, når de respektive retsgrundlag er blevet vedtaget; |
| --- | --- |

BU.

der henviser til, at Kommissionen har forelagt to forslag til en forordning om oprettelse af en ramme for interoperabilitet mellem eksisterende og foreslåede centraliserede informationssystemer inden for politisamarbejde og retligt samarbejde, asyl og migration, grænseforvaltning og visa, nemlig VIS, SIS, EES og Eurodac samt ETIAS og ECRIS-TCN, når de respektive retsgrundlag er blevet vedtaget;

| BV. | der henviser til, at kriminelle i dag stadig kan være i registreret i forskellige, ikkesammenkoblede databaser under forskellige kaldenavne; der henviser til, at EU's nuværende datastyringsstruktur derfor skal forbedres ved at sikre interoperabilitet for at lukke informationshuller, opdage personer med flere falske identiteter og formidle de rette oplysninger på det rigtige tidspunkt; |
| --- | --- |

BV.

der henviser til, at kriminelle i dag stadig kan være i registreret i forskellige, ikkesammenkoblede databaser under forskellige kaldenavne; der henviser til, at EU's nuværende datastyringsstruktur derfor skal forbedres ved at sikre interoperabilitet for at lukke informationshuller, opdage personer med flere falske identiteter og formidle de rette oplysninger på det rigtige tidspunkt;

| BW. | der henviser til, at der inden for en medlemsstats område kan være en lang række separate decentrale databaser på føderalt, regionalt og lokalt plan med forskellige datainput i forskellige systemer og komplekse procedurer — eller slet ingen — for, hvordan de relevante myndigheder på forskellige niveauer skal dele eller kontrollere dataene; |
| --- | --- |

BW.

der henviser til, at der inden for en medlemsstats område kan være en lang række separate decentrale databaser på føderalt, regionalt og lokalt plan med forskellige datainput i forskellige systemer og komplekse procedurer — eller slet ingen — for, hvordan de relevante myndigheder på forskellige niveauer skal dele eller kontrollere dataene;

| BX. | der henviser til, at anvendelsen af et fælles meddelelsesformat på EU-plan, f.eks. et universelt meddelelsesformat (UMF), vil fremme en mere gnidningsløs udveksling af data og information mellem parterne og på tværs af interoperabilitetssystemer; der henviser til, at det kan bidrage til at forbedre datakvaliteten i alle de systemer, hvorigennem der udveksles meddelelser, hvis det fastlægges, at man skal anvende bestemte UMF-felter til bestemte udvekslinger; der henviser til, at Europol og Interpol også bør tilskyndes til at anvende dette fælles meddelelsesformat; |
| --- | --- |

BX.

der henviser til, at anvendelsen af et fælles meddelelsesformat på EU-plan, f.eks. et universelt meddelelsesformat (UMF), vil fremme en mere gnidningsløs udveksling af data og information mellem parterne og på tværs af interoperabilitetssystemer; der henviser til, at det kan bidrage til at forbedre datakvaliteten i alle de systemer, hvorigennem der udveksles meddelelser, hvis det fastlægges, at man skal anvende bestemte UMF-felter til bestemte udvekslinger; der henviser til, at Europol og Interpol også bør tilskyndes til at anvende dette fælles meddelelsesformat;

| BY. | der henviser til, at eu-LISA bør indføre mekanismer og procedurer for automatiseret datakvalitetskontrol og fælles datakvalitetsindikatorer og minimumskvalitetsstandarder for data, der lagres i informationssystemerne; der henviser til, at målet skulle være, at EU's informationssystemer og interoperabilitetskomponenterne automatisk skal kunne identificere tilsyneladende forkerte eller inkonsekvente dataregistreringer, så den medlemsstat, hvorfra dataene kommer, kan verificere dataene og træffe eventuelle nødvendige afhjælpende foranstaltninger. |
| --- | --- |

BY.

der henviser til, at eu-LISA bør indføre mekanismer og procedurer for automatiseret datakvalitetskontrol og fælles datakvalitetsindikatorer og minimumskvalitetsstandarder for data, der lagres i informationssystemerne; der henviser til, at målet skulle være, at EU's informationssystemer og interoperabilitetskomponenterne automatisk skal kunne identificere tilsyneladende forkerte eller inkonsekvente dataregistreringer, så den medlemsstat, hvorfra dataene kommer, kan verificere dataene og træffe eventuelle nødvendige afhjælpende foranstaltninger.

Samarbejde og udveksling af oplysninger i og mellem medlemsstaterne

| BZ. | der henviser til, at hindringerne for et mere gnidningsløst samarbejde ofte hænger sammen med organisatoriske og juridiske vanskeligheder mellem de forskellige nationale, regionale og lokale strukturer i medlemsstaterne selv, f.eks.: overlappende kompetencer og utilstrækkeligt afgrænsede mandater, tøven med at udveksle oplysninger, da dette kan medføre tab af ansvar eller tab af vigtige informationsstrømme, retlige hindringer for udveksling af oplysninger mellem forskellige myndigheder, tjenester, der er nødt til at konkurrere med hinanden om ressourcer, samt tekniske hindringer for udveksling af oplysninger; |
| --- | --- |

BZ.

der henviser til, at hindringerne for et mere gnidningsløst samarbejde ofte hænger sammen med organisatoriske og juridiske vanskeligheder mellem de forskellige nationale, regionale og lokale strukturer i medlemsstaterne selv, f.eks.: overlappende kompetencer og utilstrækkeligt afgrænsede mandater, tøven med at udveksle oplysninger, da dette kan medføre tab af ansvar eller tab af vigtige informationsstrømme, retlige hindringer for udveksling af oplysninger mellem forskellige myndigheder, tjenester, der er nødt til at konkurrere med hinanden om ressourcer, samt tekniske hindringer for udveksling af oplysninger;

| CA. | der henviser til, at princippet om dataejerskab er afgørende for at sikre antiterrormyndighedernes tillid i forbindelse med udveksling af oplysninger via EU-databaser mellem medlemsstaterne og med Europol; |
| --- | --- |

CA.

der henviser til, at princippet om dataejerskab er afgørende for at sikre antiterrormyndighedernes tillid i forbindelse med udveksling af oplysninger via EU-databaser mellem medlemsstaterne og med Europol;

| CB. | der henviser til, at sammenblanding af efterretnings- og retshåndhævelsesoplysninger indebærer store juridiske udfordringer og risici som følge af de forskellige regler om ansvarlighed, der finder anvendelse på de to typer oplysninger, herunder risici vedrørende mistænktes grundlæggende ret til en retfærdig rettergang, når efterretningsoplysninger anvendes som beviser i retssager; der henviser til, at der bør indføres en retlig ramme for udveksling af oplysninger mellem efterretningsmyndigheder og retshåndhævende myndigheder, navnlig fordi efterretninger ofte vedrører oplysninger om personer, der endnu ikke er mistænkte inden for rammerne af strafferetlige efterforskninger, men kan tilhøre terrornetværk eller være fremmedkrigere; der henviser til, at dette imidlertid ikke må give anledning til lavere retlige standarder; |
| --- | --- |

CB.

der henviser til, at sammenblanding af efterretnings- og retshåndhævelsesoplysninger indebærer store juridiske udfordringer og risici som følge af de forskellige regler om ansvarlighed, der finder anvendelse på de to typer oplysninger, herunder risici vedrørende mistænktes grundlæggende ret til en retfærdig rettergang, når efterretningsoplysninger anvendes som beviser i retssager; der henviser til, at der bør indføres en retlig ramme for udveksling af oplysninger mellem efterretningsmyndigheder og retshåndhævende myndigheder, navnlig fordi efterretninger ofte vedrører oplysninger om personer, der endnu ikke er mistænkte inden for rammerne af strafferetlige efterforskninger, men kan tilhøre terrornetværk eller være fremmedkrigere; der henviser til, at dette imidlertid ikke må give anledning til lavere retlige standarder;

| CC. | der henviser til, at politi- og efterretningstjenester modtager, behandler og overfører både klassificerede og ikkeklassificerede oplysninger, som involverer forskellige ordninger i alle faser af anvendelsen af oplysningerne; der henviser til, at det også er nødvendigt at skelne mellem oplysninger, der anvendes til efterretning, dvs. oplysninger, der behandles af eksperter til et bestemt formål og almindelig information; der henviser til, at det er nødvendigt i det mindste at skelne mellem kriminalefterretning, der er relateret til en kriminel sag inden for politiet, og sikkerhedsefterforskning, der behandles inden for en administrativ ramme; |
| --- | --- |

CC.

der henviser til, at politi- og efterretningstjenester modtager, behandler og overfører både klassificerede og ikkeklassificerede oplysninger, som involverer forskellige ordninger i alle faser af anvendelsen af oplysningerne; der henviser til, at det også er nødvendigt at skelne mellem oplysninger, der anvendes til efterretning, dvs. oplysninger, der behandles af eksperter til et bestemt formål og almindelig information; der henviser til, at det er nødvendigt i det mindste at skelne mellem kriminalefterretning, der er relateret til en kriminel sag inden for politiet, og sikkerhedsefterforskning, der behandles inden for en administrativ ramme;

| CD. | der henviser til, at efterretningsoplysninger bør gives et særligt eller endda højere beskyttelsesniveau end politioplysninger, eftersom der er tale om andre arbejdsmetoder, herunder indsamling af fortrolige oplysninger fra kilder og meddelere, som skal sikres anonymitet, og andre mål, der kræver større følsomhed; |
| --- | --- |

CD.

der henviser til, at efterretningsoplysninger bør gives et særligt eller endda højere beskyttelsesniveau end politioplysninger, eftersom der er tale om andre arbejdsmetoder, herunder indsamling af fortrolige oplysninger fra kilder og meddelere, som skal sikres anonymitet, og andre mål, der kræver større følsomhed;

| CE. | der henviser til, at der også kunne ligge en mulig løsning i oprettelsen af terrorbekæmpelsescentre eller -enheder på det nationale område; der henviser til, at sådanne centre giver repræsentanter for de forskellige tjenester mulighed for at kommunikere regelmæssigt med hinanden og drøfte, hvordan man bedst kan samarbejde og udveksle oplysninger; der henviser til, at dette bidrager til at opbygge tillid mellem tjenesterne og fremmer en bedre forståelse af deres respektive arbejdsmetoder og udfordringer; |
| --- | --- |

CE.

der henviser til, at der også kunne ligge en mulig løsning i oprettelsen af terrorbekæmpelsescentre eller -enheder på det nationale område; der henviser til, at sådanne centre giver repræsentanter for de forskellige tjenester mulighed for at kommunikere regelmæssigt med hinanden og drøfte, hvordan man bedst kan samarbejde og udveksle oplysninger; der henviser til, at dette bidrager til at opbygge tillid mellem tjenesterne og fremmer en bedre forståelse af deres respektive arbejdsmetoder og udfordringer;

| CF. | der henviser til, at sikkerhedstjenesterne tenderer mod at samarbejde og udveksle oplysninger bilateralt eller multilateralt, navnlig gennem Terrorismebekæmpelsesgruppen (CTG) og med EU's organer via EU INTCEN, ved udveksling af strategiske efterretninger; der henviser til, at det er nødvendigt at finde en praktisk løsning for at udfylde de eksisterende huller mellem de parallelle spor, som de retshåndhævende myndigheder og efterretningstjenesterne følger, f.eks. ved at udpege særlige samarbejdsområder, med henblik på at muliggøre et mere effektivt samarbejde, samtidig med at de holdes adskilt; |
| --- | --- |

CF.

der henviser til, at sikkerhedstjenesterne tenderer mod at samarbejde og udveksle oplysninger bilateralt eller multilateralt, navnlig gennem Terrorismebekæmpelsesgruppen (CTG) og med EU's organer via EU INTCEN, ved udveksling af strategiske efterretninger; der henviser til, at det er nødvendigt at finde en praktisk løsning for at udfylde de eksisterende huller mellem de parallelle spor, som de retshåndhævende myndigheder og efterretningstjenesterne følger, f.eks. ved at udpege særlige samarbejdsområder, med henblik på at muliggøre et mere effektivt samarbejde, samtidig med at de holdes adskilt;

| CG. | der henviser til, at det er muligt at gøre brugen af Terrorismebekæmpelsesgruppens (CTG's) og EU's Efterretnings- og Situationscenters (EU INTCEN's) strukturer til udveksling af oplysninger mere effektiv; |
| --- | --- |

CG.

der henviser til, at det er muligt at gøre brugen af Terrorismebekæmpelsesgruppens (CTG's) og EU's Efterretnings- og Situationscenters (EU INTCEN's) strukturer til udveksling af oplysninger mere effektiv;

| CH. | der henviser til, at medlemsstaternes civile og militære sikkerheds- og efterretningstjenester systematisk udveksler efterretninger, herunder vedrørende terrorisme, med EU's Efterretnings- og Situationscenter (EU INTCEN) inden for rammerne af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten), som leverer efterretningsanalyser, tidlig varsling og situationsrapporter til de forskellige beslutningstagende EU-organer; |
| --- | --- |

CH.

der henviser til, at medlemsstaternes civile og militære sikkerheds- og efterretningstjenester systematisk udveksler efterretninger, herunder vedrørende terrorisme, med EU's Efterretnings- og Situationscenter (EU INTCEN) inden for rammerne af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten), som leverer efterretningsanalyser, tidlig varsling og situationsrapporter til de forskellige beslutningstagende EU-organer;

| CI. | der henviser til, at det nogle gange ikke er tilstrækkeligt kun at underrette SIRENE-kontoret i den medlemsstat, der indberetter efter artikel 36, og ikke andre medlemsstater om oplysninger efter et hit med henblik på at følge op på personers bevægelser, når der er tale om personer med relation til terrorisme, eller registrere de relevante oplysninger om sådanne personer; der henviser til, at tidlig varsling af andre medlemsstater, der kan være berørt, f.eks. kan være nødvendig, hvis personen ikke vender direkte tilbage til oprindelsesmedlemsstaten, eller hvis vedkommende ledsagedes af statsborgere fra en anden/andre medlemsstat(er), som ikke er indberettet, eftersom de er ukendte for den eller de pågældende medlemsstaters kompetente myndigheder; |
| --- | --- |

CI.

der henviser til, at det nogle gange ikke er tilstrækkeligt kun at underrette SIRENE-kontoret i den medlemsstat, der indberetter efter artikel 36, og ikke andre medlemsstater om oplysninger efter et hit med henblik på at følge op på personers bevægelser, når der er tale om personer med relation til terrorisme, eller registrere de relevante oplysninger om sådanne personer; der henviser til, at tidlig varsling af andre medlemsstater, der kan være berørt, f.eks. kan være nødvendig, hvis personen ikke vender direkte tilbage til oprindelsesmedlemsstaten, eller hvis vedkommende ledsagedes af statsborgere fra en anden/andre medlemsstat(er), som ikke er indberettet, eftersom de er ukendte for den eller de pågældende medlemsstaters kompetente myndigheder;

| CJ. | der henviser til, at den britiske regering har meddelt EU, at landet har til hensigt at forlade Unionen den 29. marts 2019; der henviser til, at det imidlertid har udtrykt ønske om at fortsætte sit samarbejde med EU på området for sikkerhed og terrorbekæmpelse; der henviser til, at EU og Det Forenede Kongerige er stærkt afhængige af hinanden på området for sikkerhed og terrorbekæmpelse, idet Det Forenede Kongerige deltager i mange centrale EU-retlige instrumenter inden for retligt samarbejde i straffesager og har adgang til mange EU-systemer og databaser til udveksling af oplysninger; der henviser til, at der bør findes ordninger med EU for så vidt angår alle verserende sager; der henviser til, at enhver fremtidig aftale bør søge at give Det Forenede Kongerige og EU mulighed for fortsat at dele, indsamle og analysere vigtige oplysninger i bekæmpelsen af grov kriminalitet; der henviser til, at udtrædelsesaftalen bør sikre en gnidningsløs overgang og så vidt muligt forhindre operationelle huller eller hindringer, der begrænser EU's evne til effektivt at bekæmpe organiseret kriminalitet og terrorisme; |
| --- | --- |

CJ.

der henviser til, at den britiske regering har meddelt EU, at landet har til hensigt at forlade Unionen den 29. marts 2019; der henviser til, at det imidlertid har udtrykt ønske om at fortsætte sit samarbejde med EU på området for sikkerhed og terrorbekæmpelse; der henviser til, at EU og Det Forenede Kongerige er stærkt afhængige af hinanden på området for sikkerhed og terrorbekæmpelse, idet Det Forenede Kongerige deltager i mange centrale EU-retlige instrumenter inden for retligt samarbejde i straffesager og har adgang til mange EU-systemer og databaser til udveksling af oplysninger; der henviser til, at der bør findes ordninger med EU for så vidt angår alle verserende sager; der henviser til, at enhver fremtidig aftale bør søge at give Det Forenede Kongerige og EU mulighed for fortsat at dele, indsamle og analysere vigtige oplysninger i bekæmpelsen af grov kriminalitet; der henviser til, at udtrædelsesaftalen bør sikre en gnidningsløs overgang og så vidt muligt forhindre operationelle huller eller hindringer, der begrænser EU's evne til effektivt at bekæmpe organiseret kriminalitet og terrorisme;

Samarbejde og udveksling af oplysninger med EU-agenturerne

| CK. | der henviser til, at effektivt og systematisk samarbejde mellem medlemsstaterne og EU-agenturerne, i overensstemmelse med deres juridiske mandater, og mellem agenturerne på terrorbekæmpelsesområdet er bydende nødvendigt, navnlig samarbejde mellem Europol og Eurojust med henblik på effektivt at støtte indsatsen for at afsløre, forhindre, efterforske og retsforfølge gerningsmændene bag et terrorangreb; der henviser til, at Eurojust har udnævnt en særlig antiterroranklager, der skal fungere som mellemled til ETCT hos Europol med henblik på at øge samarbejdet og udvekslingen af oplysninger mellem de to agenturer; |
| --- | --- |

CK.

der henviser til, at effektivt og systematisk samarbejde mellem medlemsstaterne og EU-agenturerne, i overensstemmelse med deres juridiske mandater, og mellem agenturerne på terrorbekæmpelsesområdet er bydende nødvendigt, navnlig samarbejde mellem Europol og Eurojust med henblik på effektivt at støtte indsatsen for at afsløre, forhindre, efterforske og retsforfølge gerningsmændene bag et terrorangreb; der henviser til, at Eurojust har udnævnt en særlig antiterroranklager, der skal fungere som mellemled til ETCT hos Europol med henblik på at øge samarbejdet og udvekslingen af oplysninger mellem de to agenturer;

| CL. | der henviser til, at udvekslingen af oplysninger mellem EU's agenturer ikke er optimal, fordi der anvendes forskellige sikrede kommunikationsmidler; der henviser til, at indførelsen af et sikret interinstitutionelt kommunikationsmiddel vil kunne lette og forbedre udvekslingen af oplysninger mellem agenturer som EU INTCEN, Europol og Frontex; |
| --- | --- |

CL.

der henviser til, at udvekslingen af oplysninger mellem EU's agenturer ikke er optimal, fordi der anvendes forskellige sikrede kommunikationsmidler; der henviser til, at indførelsen af et sikret interinstitutionelt kommunikationsmiddel vil kunne lette og forbedre udvekslingen af oplysninger mellem agenturer som EU INTCEN, Europol og Frontex;

| CM. | der henviser til, at udpegede forbindelsesofficerer for terrorbekæmpelse kan tilføre merværdi, både til agenturernes arbejde og til deres egne medlemsstater; |
| --- | --- |

CM.

der henviser til, at udpegede forbindelsesofficerer for terrorbekæmpelse kan tilføre merværdi, både til agenturernes arbejde og til deres egne medlemsstater;

| CN. | der henviser til, at der er forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til antallet af kompetente myndigheder, der kan søge i Europols databaser eller være i kontakt med Europol uden at skulle gå via de nationale forbindelsesofficerer; der henviser til, at nogle medlemsstater ikke har sikre nationale kommunikationsnetværk udelukkende til brug for politiet, hvilket forhindrer deres kompetente myndigheder i at få decentral adgang, navnlig til netværksprogrammet til sikker informationsudveksling CT-SIENA; |
| --- | --- |

CN.

der henviser til, at der er forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til antallet af kompetente myndigheder, der kan søge i Europols databaser eller være i kontakt med Europol uden at skulle gå via de nationale forbindelsesofficerer; der henviser til, at nogle medlemsstater ikke har sikre nationale kommunikationsnetværk udelukkende til brug for politiet, hvilket forhindrer deres kompetente myndigheder i at få decentral adgang, navnlig til netværksprogrammet til sikker informationsudveksling CT-SIENA;

| CO. | der henviser til, at flere EU-instrumenter, såsom afgørelse 2005/671/RIA, terrorbekæmpelsesdirektivet og Europolforordningen, pålægger medlemsstaterne at udveksle oplysninger om terrorisme med de relevante agenturer; der henviser til, at en øget udveksling af oplysninger med Europol og Eurojust regelmæssigt og rettidigt og på en systematisk måde med tilhørende kontekstuelle oplysninger, i overensstemmelse med deres juridiske mandater, letter deres arbejde med at opdage forbindelser mellem sager og give et overblik over udfordringer og bedste praksis i forbindelse med efterforskning og retsforfølgning af og domfældelse for terrorrelaterede forbrydelser; der henviser til, at medlemsstaterne inden for rammerne af afgørelse 2005/671/RIA stadig ikke er forpligtede til automatisk at udveksle relevante oplysninger med andre medlemsstater, når sådanne oplysninger kan anvendes til at forebygge, opdage, efterforske eller retsforfølge terrorhandlinger; der henviser til, at mængden af oplysninger udvekslet med Eurojust er steget gennem de seneste år, men at der fortsat er forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til mængden, typen og omfanget af udvekslede oplysninger, hvilket kan gøre de tilgængelige oplysninger fragmenterede; |
| --- | --- |

CO.

der henviser til, at flere EU-instrumenter, såsom afgørelse 2005/671/RIA, terrorbekæmpelsesdirektivet og Europolforordningen, pålægger medlemsstaterne at udveksle oplysninger om terrorisme med de relevante agenturer; der henviser til, at en øget udveksling af oplysninger med Europol og Eurojust regelmæssigt og rettidigt og på en systematisk måde med tilhørende kontekstuelle oplysninger, i overensstemmelse med deres juridiske mandater, letter deres arbejde med at opdage forbindelser mellem sager og give et overblik over udfordringer og bedste praksis i forbindelse med efterforskning og retsforfølgning af og domfældelse for terrorrelaterede forbrydelser; der henviser til, at medlemsstaterne inden for rammerne af afgørelse 2005/671/RIA stadig ikke er forpligtede til automatisk at udveksle relevante oplysninger med andre medlemsstater, når sådanne oplysninger kan anvendes til at forebygge, opdage, efterforske eller retsforfølge terrorhandlinger; der henviser til, at mængden af oplysninger udvekslet med Eurojust er steget gennem de seneste år, men at der fortsat er forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til mængden, typen og omfanget af udvekslede oplysninger, hvilket kan gøre de tilgængelige oplysninger fragmenterede;

| CP. | der henviser til, at Cepol i væsentlig grad bidrager til undervisning af medlemsstaternes og prioriterede tredjelandes retshåndhævelsespersonale i bekæmpelse af terrorisme; |
| --- | --- |

CP.

der henviser til, at Cepol i væsentlig grad bidrager til undervisning af medlemsstaternes og prioriterede tredjelandes retshåndhævelsespersonale i bekæmpelse af terrorisme;

Gensidig anerkendelse og gensidig retlig bistand

| CQ. | der henviser til, at mekanismer for gensidig retlig bistand gradvis er ved at blive erstattet af instrumenter for gensidig anerkendelse, idet sidstnævnte bidrager til at forbedre det grænseoverskridende samarbejde mellem kompetente myndigheder i EU ved at fremskynde og strømline procedurerne; der henviser til, at afgørelsen om den europæiske arrestordre og direktivet om den europæiske efterforskningskendelse er eksempler på instrumenter for gensidig anerkendelse, som aktørerne har fundet nyttige; |
| --- | --- |

CQ.

der henviser til, at mekanismer for gensidig retlig bistand gradvis er ved at blive erstattet af instrumenter for gensidig anerkendelse, idet sidstnævnte bidrager til at forbedre det grænseoverskridende samarbejde mellem kompetente myndigheder i EU ved at fremskynde og strømline procedurerne; der henviser til, at afgørelsen om den europæiske arrestordre og direktivet om den europæiske efterforskningskendelse er eksempler på instrumenter for gensidig anerkendelse, som aktørerne har fundet nyttige;

| CR. | der henviser til, at princippet om gensidig anerkendelse på den ene side afhænger af eksistensen af en høj grad af gensidig tillid mellem medlemsstaterne og på den anden side bidrager til at øge den gensidige tillid ved at give myndighederne i forskellige medlemsstater mulighed for at arbejde effektivt sammen om terrorbekæmpelse; |
| --- | --- |

CR.

der henviser til, at princippet om gensidig anerkendelse på den ene side afhænger af eksistensen af en høj grad af gensidig tillid mellem medlemsstaterne og på den anden side bidrager til at øge den gensidige tillid ved at give myndighederne i forskellige medlemsstater mulighed for at arbejde effektivt sammen om terrorbekæmpelse;

| CS. | der henviser til, at fælles efterforskningshold (JIT'er) letter koordineringen af efterforskning og retsforfølgning i sager med en grænseoverskridende dimension og giver mulighed for udveksling af oplysninger/bevismateriale i realtid; der henviser til, at de praktiske fordele, der følger af anvendelsen af fælles efterforskningshold omfatter forbedret informationsudveksling, udveksling af bedste praksis, øget indsamling af bevismateriale og gensidig anerkendelse af de aktioner, der gennemføres af parterne; der henviser til, at de fælles efterforskningshold kræver passende finansiering, hvis de skal arbejde effektivt; |
| --- | --- |

CS.

der henviser til, at fælles efterforskningshold (JIT'er) letter koordineringen af efterforskning og retsforfølgning i sager med en grænseoverskridende dimension og giver mulighed for udveksling af oplysninger/bevismateriale i realtid; der henviser til, at de praktiske fordele, der følger af anvendelsen af fælles efterforskningshold omfatter forbedret informationsudveksling, udveksling af bedste praksis, øget indsamling af bevismateriale og gensidig anerkendelse af de aktioner, der gennemføres af parterne; der henviser til, at de fælles efterforskningshold kræver passende finansiering, hvis de skal arbejde effektivt;

| CT. | der henviser til, at det er nødvendigt, at udbydere af onlinetjenester samarbejder tæt, når det gælder sikring og indhentning af elektronisk bevismateriale efter anmodning fra den ansvarlige retshåndhævende myndighed og på grundlag af en retsstatslig procedure, i betragtning af dets betydning for efterforskningen af terrorhandlinger; |
| --- | --- |

CT.

der henviser til, at det er nødvendigt, at udbydere af onlinetjenester samarbejder tæt, når det gælder sikring og indhentning af elektronisk bevismateriale efter anmodning fra den ansvarlige retshåndhævende myndighed og på grundlag af en retsstatslig procedure, i betragtning af dets betydning for efterforskningen af terrorhandlinger;

| CU. | der henviser til, at Schengenområdet uden indre grænser er en grundlæggende bedrift fra EU's side, som kun er holdbar, hvis de ydre grænser er effektivt sikret og beskyttet, de ulovlige grænsepassager ophører, og der er truffet interne sikkerhedsforanstaltninger for at imødegå risikoen for alvorlige forbrydelser; der henviser til, at der er vedtaget mange forslag med henblik på at styrke sikkerhedskontrollen ved de ydre grænser; der henviser til, at nogle medlemsstater har anmodet om større fleksibilitet med hensyn til midlertidig genindførelse af kontrol ved de indre grænser i tilfælde af alvorlige trusler mod den offentlige orden eller den offentlige sikkerhed, sådan som Kommissionen har foreslået; |
| --- | --- |

CU.

der henviser til, at Schengenområdet uden indre grænser er en grundlæggende bedrift fra EU's side, som kun er holdbar, hvis de ydre grænser er effektivt sikret og beskyttet, de ulovlige grænsepassager ophører, og der er truffet interne sikkerhedsforanstaltninger for at imødegå risikoen for alvorlige forbrydelser; der henviser til, at der er vedtaget mange forslag med henblik på at styrke sikkerhedskontrollen ved de ydre grænser; der henviser til, at nogle medlemsstater har anmodet om større fleksibilitet med hensyn til midlertidig genindførelse af kontrol ved de indre grænser i tilfælde af alvorlige trusler mod den offentlige orden eller den offentlige sikkerhed, sådan som Kommissionen har foreslået;

| CV. | der henviser til, at den nye forordning (EU) 2017/458 (9) om ændring af Schengengrænsekodeksen trådte i kraft den 7. april 2017 og navnlig blev vedtaget som en reaktion på den øgede terrortrussel med det formål at indføre systematisk kontrol af alle personer, der krydser de ydre grænser, herunder personer med ret til fri bevægelighed, i relevante databaser; |
| --- | --- |

CV.

der henviser til, at den nye forordning (EU) 2017/458 (9) om ændring af Schengengrænsekodeksen trådte i kraft den 7. april 2017 og navnlig blev vedtaget som en reaktion på den øgede terrortrussel med det formål at indføre systematisk kontrol af alle personer, der krydser de ydre grænser, herunder personer med ret til fri bevægelighed, i relevante databaser;

| CW. | der henviser til, at visse af forordningens områder, som regulerer visse dele af grænsekontrollen, f.eks. den systematiske søgning i databaser under selve grænsekontrollen og grundig kontrol af de indrejsebetingelser, der skal opfyldes, ikke er blevet gennemført; |
| --- | --- |

CW.

der henviser til, at visse af forordningens områder, som regulerer visse dele af grænsekontrollen, f.eks. den systematiske søgning i databaser under selve grænsekontrollen og grundig kontrol af de indrejsebetingelser, der skal opfyldes, ikke er blevet gennemført;

| CX. | der henviser til, at det forpurrede angreb på Thalystoget den 21. august 2015, angrebene i Paris den 13. november 2015 og angrebene i Bruxelles den 22. marts 2016 har vist, at terrorister i et begrænset antal tilfælde har misbrugt mangler i EU's og flere medlemsstaters grænseforvaltningspolitikker, som ikke var klar til en massiv tilstrømning; der henviser til, at de retshåndhævende myndigheder har rapporteret om, at mindst otte af disse angreb er begået af gerningsmænd, der er kommet ind i EU via irregulære migrationsstrømme i juli, august og oktober 2015; der henviser til, at fremtidige gerningsmænd i andre tilfælde var forblevet i medlemsstater, til trods for at de skulle have været udrejst eller tilbagesendt; der henviser til, at dette viser, at der er visse mangler i EU's grænseforvaltningspolitikker og gennemførelsen heraf på medlemsstatsniveau; |
| --- | --- |

CX.

der henviser til, at det forpurrede angreb på Thalystoget den 21. august 2015, angrebene i Paris den 13. november 2015 og angrebene i Bruxelles den 22. marts 2016 har vist, at terrorister i et begrænset antal tilfælde har misbrugt mangler i EU's og flere medlemsstaters grænseforvaltningspolitikker, som ikke var klar til en massiv tilstrømning; der henviser til, at de retshåndhævende myndigheder har rapporteret om, at mindst otte af disse angreb er begået af gerningsmænd, der er kommet ind i EU via irregulære migrationsstrømme i juli, august og oktober 2015; der henviser til, at fremtidige gerningsmænd i andre tilfælde var forblevet i medlemsstater, til trods for at de skulle have været udrejst eller tilbagesendt; der henviser til, at dette viser, at der er visse mangler i EU's grænseforvaltningspolitikker og gennemførelsen heraf på medlemsstatsniveau;

| CY. | der henviser til, at der i Rådets konklusioner 10152/17 henstilles til medlemsstaterne, at de, når de støder på irregulære migranter, i relevant omfang kontrollerer dem på nationalt plan i databaser, der føres og anvendes af kompetente myndigheder, og i det nationale automatiske fingeraftryksidentifikationssystem (AFIS), på europæisk og internationalt plan i SIS-, Europol-, VIS-, Eurodac- og Interpol-databaserne (I-24/7-netværket), og mere specifikt i databasen over nominaldate, stjålne og bortkomne rejsedokumenter (SLTD), fremmedkrigere og rejsedokumenter med tilknyttede notifikationer (TDAWN); |
| --- | --- |

CY.

der henviser til, at der i Rådets konklusioner 10152/17 henstilles til medlemsstaterne, at de, når de støder på irregulære migranter, i relevant omfang kontrollerer dem på nationalt plan i databaser, der føres og anvendes af kompetente myndigheder, og i det nationale automatiske fingeraftryksidentifikationssystem (AFIS), på europæisk og internationalt plan i SIS-, Europol-, VIS-, Eurodac- og Interpol-databaserne (I-24/7-netværket), og mere specifikt i databasen over nominaldate, stjålne og bortkomne rejsedokumenter (SLTD), fremmedkrigere og rejsedokumenter med tilknyttede notifikationer (TDAWN);

| CZ. | der henviser til, at Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning (Frontex) på grundlag af artikel 11 i forordning (EU) nr. 1168/2011 og en positiv udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (EDPS) har lov til at behandle personoplysninger; der imidlertid henviser til, at Frontex oplever problemer med overvågning af terrorisme på grund af den korte opbevaringsperiode for personoplysninger, som er fastlagt ved forordning (EU) nr. 2016/1624, og som kun omfatter 90 dage; der henviser til, at der mellem Eurojust og Frontex kun er et aftalememorandum, som omfatter udveksling af generelle, strategiske og tekniske oplysninger, men ikke udveksling af personoplysninger; der henviser til, at der er behov for en særlig retlig ramme, således at Frontex kan behandle personoplysninger med henblik på at kunne udføre sine opgaver; |
| --- | --- |

CZ.

der henviser til, at Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning (Frontex) på grundlag af artikel 11 i forordning (EU) nr. 1168/2011 og en positiv udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (EDPS) har lov til at behandle personoplysninger; der imidlertid henviser til, at Frontex oplever problemer med overvågning af terrorisme på grund af den korte opbevaringsperiode for personoplysninger, som er fastlagt ved forordning (EU) nr. 2016/1624, og som kun omfatter 90 dage; der henviser til, at der mellem Eurojust og Frontex kun er et aftalememorandum, som omfatter udveksling af generelle, strategiske og tekniske oplysninger, men ikke udveksling af personoplysninger; der henviser til, at der er behov for en særlig retlig ramme, således at Frontex kan behandle personoplysninger med henblik på at kunne udføre sine opgaver;

| DA. | der henviser til, at Frontex' tjenestemænd har behov for også at kunne få adgang til Eurodac-, SIS-, EES- og VIS-databaserne ved grænseovergangsstederne for at kunne foretage kontroller; |
| --- | --- |

DA.

der henviser til, at Frontex' tjenestemænd har behov for også at kunne få adgang til Eurodac-, SIS-, EES- og VIS-databaserne ved grænseovergangsstederne for at kunne foretage kontroller;

| DB. | der henviser til, at der på nuværende tidspunkt ikke er nogen minimumsstandarder og fælles regler for sikkerheden i forbindelse med unionsborgeres identitetskort eller opholdsdokumenter udstedt til unionsborgere og deres familiemedlemmer, som udøver deres ret til fri bevægelighed; |
| --- | --- |

DB.

der henviser til, at der på nuværende tidspunkt ikke er nogen minimumsstandarder og fælles regler for sikkerheden i forbindelse med unionsborgeres identitetskort eller opholdsdokumenter udstedt til unionsborgere og deres familiemedlemmer, som udøver deres ret til fri bevægelighed;

| DC. | der henviser til, at tre fjerdedele af de falske dokumenter, der opdages ved de ydre grænser og i EU, er efterligninger af identitetsdokumenter udstedt af medlemsstaterne og lande, der er associeret med Schengenområdet; der henviser til, at nationale identitetskort med et lavere sikkerhedsniveau er dem, der oftest forfalskes; |
| --- | --- |

DC.

der henviser til, at tre fjerdedele af de falske dokumenter, der opdages ved de ydre grænser og i EU, er efterligninger af identitetsdokumenter udstedt af medlemsstaterne og lande, der er associeret med Schengenområdet; der henviser til, at nationale identitetskort med et lavere sikkerhedsniveau er dem, der oftest forfalskes;

| DD. | der henviser til, at nogle medlemsstater ikke pålægger luftfartsselskaber på deres område at foretage overensstemmelseskontrol af passagerernes personlige data på deres billet og ID-kort eller pas, hvilket gør det vanskeligt at fastslå, om den opgivne identitet svarer til personens sande identitet; der henviser til, at dette er af afgørende betydning for flyvninger inden for EU; der henviser til, at korrekt identitetskontrol og autentificering af rejsedokumenter imidlertid bør forblive en opgave for politimyndighederne; |
| --- | --- |

DD.

der henviser til, at nogle medlemsstater ikke pålægger luftfartsselskaber på deres område at foretage overensstemmelseskontrol af passagerernes personlige data på deres billet og ID-kort eller pas, hvilket gør det vanskeligt at fastslå, om den opgivne identitet svarer til personens sande identitet; der henviser til, at dette er af afgørende betydning for flyvninger inden for EU; der henviser til, at korrekt identitetskontrol og autentificering af rejsedokumenter imidlertid bør forblive en opgave for politimyndighederne;

| DE. | der henviser til, at bevismateriale fra krigszoner ofte er afgørende for at identificere potentielle fremmedkrigere og ofre, og at det skal medtages i de relevante databaser for at nå ud til grænsevagterne i realtid og for at blive udvekslet med efterforskere og anklagemyndigheder i forbindelse med efterforskninger og retsforfølgning; |
| --- | --- |

DE.

der henviser til, at bevismateriale fra krigszoner ofte er afgørende for at identificere potentielle fremmedkrigere og ofre, og at det skal medtages i de relevante databaser for at nå ud til grænsevagterne i realtid og for at blive udvekslet med efterforskere og anklagemyndigheder i forbindelse med efterforskninger og retsforfølgning;

Finansiering af terror

| DF. | der henviser til, at adskillige medlemsstater endnu ikke har ratificeret Europarådets konvention om hvidvask, efterforskning, beslaglæggelse og konfiskation af udbytte fra strafbare handlinger samt finansiering af terrorisme af 16. maj 2005, også kendt som »Warszawakonventionen«, som udgør den mest omfattende internationale konvention om hvidvask af penge og finansiering af terrorisme; der henviser til, at beslaglæggelse af aktiver genereret ved kriminelle aktiviteter er et meget effektivt redskab til bekæmpelse af kriminalitet og terrorisme, eftersom det fratager kriminelle indtægterne af deres ulovlige aktiviteter, og forhindrer terrorister i at planlægge et angreb; der henviser til, at Den Finansielle Aktionsgruppe (FATF) fastsætter globale standarder om bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme og identificerer jurisdiktioner med svage foranstaltninger til bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme; |
| --- | --- |

DF.

der henviser til, at adskillige medlemsstater endnu ikke har ratificeret Europarådets konvention om hvidvask, efterforskning, beslaglæggelse og konfiskation af udbytte fra strafbare handlinger samt finansiering af terrorisme af 16. maj 2005, også kendt som »Warszawakonventionen«, som udgør den mest omfattende internationale konvention om hvidvask af penge og finansiering af terrorisme; der henviser til, at beslaglæggelse af aktiver genereret ved kriminelle aktiviteter er et meget effektivt redskab til bekæmpelse af kriminalitet og terrorisme, eftersom det fratager kriminelle indtægterne af deres ulovlige aktiviteter, og forhindrer terrorister i at planlægge et angreb; der henviser til, at Den Finansielle Aktionsgruppe (FATF) fastsætter globale standarder om bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme og identificerer jurisdiktioner med svage foranstaltninger til bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme;

| DG. | der henviser til, at EU har vedtaget to lovgivningsinstrumenter til at gennemføre FATF's anbefalinger, nemlig det 4. og 5. direktiv om bekæmpelse af hvidvask af penge (hvidvaskdirektiver), med henblik på at afhjælpe de mangler, der blev konstateret i lyset af terrorangreb; der henviser til, at fristen for medlemsstaternes gennemførelse af direktivet om bekæmpelse af hvidvask af penge var den 26. juni 2017, men at de ikke alle har gjort det; der henviser til, at adskillige medlemsstater fortsat tillader, at reelle ejere af truster, fonde og selskaber i sidste instans forbliver anonyme, og det samme gælder ihændehaveraktier, som gør det lettere at skjule de finansielle strømmes oprindelse og destination og ejerskabet til økonomiske aktiviteter, der omfatter finansiering af terrorisme og organiseret kriminalitet; der henviser til, at det 5. hvidvaskdirektiv vil øge gennemsigtigheden i disse spørgsmål; |
| --- | --- |

DG.

der henviser til, at EU har vedtaget to lovgivningsinstrumenter til at gennemføre FATF's anbefalinger, nemlig det 4. og 5. direktiv om bekæmpelse af hvidvask af penge (hvidvaskdirektiver), med henblik på at afhjælpe de mangler, der blev konstateret i lyset af terrorangreb; der henviser til, at fristen for medlemsstaternes gennemførelse af direktivet om bekæmpelse af hvidvask af penge var den 26. juni 2017, men at de ikke alle har gjort det; der henviser til, at adskillige medlemsstater fortsat tillader, at reelle ejere af truster, fonde og selskaber i sidste instans forbliver anonyme, og det samme gælder ihændehaveraktier, som gør det lettere at skjule de finansielle strømmes oprindelse og destination og ejerskabet til økonomiske aktiviteter, der omfatter finansiering af terrorisme og organiseret kriminalitet; der henviser til, at det 5. hvidvaskdirektiv vil øge gennemsigtigheden i disse spørgsmål;

| DH. | der henviser til, at Europa-Parlamentets undersøgelsesudvalg til undersøgelse af påstande om overtrædelser af og fejl og forsømmelser i forbindelse med gennemførelsen af EU-retten for så vidt angår hvidvaskning af penge, skatteundgåelse og skatteunddragelse (PANA) har konstateret, at skatteunddragere får aktiv hjælp fra professionelle mellemmænd, der tilsyneladende overholder de lovgivningsmæssige forpligtelser; |
| --- | --- |

DH.

der henviser til, at Europa-Parlamentets undersøgelsesudvalg til undersøgelse af påstande om overtrædelser af og fejl og forsømmelser i forbindelse med gennemførelsen af EU-retten for så vidt angår hvidvaskning af penge, skatteundgåelse og skatteunddragelse (PANA) har konstateret, at skatteunddragere får aktiv hjælp fra professionelle mellemmænd, der tilsyneladende overholder de lovgivningsmæssige forpligtelser;

| DI. | der henviser til, at Kommissionen og Europol i juli 2017 blev tildelt observatørstatus i Egmontgruppen, som er et fælles internationalt organ bestående af 156 finansielle efterretningsenheder (FIU'er), der har til formål at øge samarbejdet ikke blot mellem FIU'erne, men også mellem andre kompetente myndigheder; |
| --- | --- |

DI.

der henviser til, at Kommissionen og Europol i juli 2017 blev tildelt observatørstatus i Egmontgruppen, som er et fælles internationalt organ bestående af 156 finansielle efterretningsenheder (FIU'er), der har til formål at øge samarbejdet ikke blot mellem FIU'erne, men også mellem andre kompetente myndigheder;

| DJ. | der henviser til, misbrug og forkert brug af fundraising via sociale medier, nonprofitorganisationer, små elektroniske pengeoverførsler og forudbetalte kort er nogle af finansieringsmetoderne for Daesh og andre terrororganisationer; der henviser til, at platforme for mikrolån benyttes til at fremme alle disse typer; |
| --- | --- |

DJ.

der henviser til, misbrug og forkert brug af fundraising via sociale medier, nonprofitorganisationer, små elektroniske pengeoverførsler og forudbetalte kort er nogle af finansieringsmetoderne for Daesh og andre terrororganisationer; der henviser til, at platforme for mikrolån benyttes til at fremme alle disse typer;

| DK. | der henviser til, at nylige terrorangreb har vist, at ikke blot traditionelle terrorfinansieringsmetoder som private donationer, afpresning, kidnapning med løsesum, misbrug og forkert brug af nonprofitorganisationer, formelle og uformelle overførselssystemer, brug af udbyttet fra kriminelle aktiviteter og overførsel af kontanter eller midler via banker, men også nye finansieringsmetoder, f.eks. brugen af elektroniske, online og nye betalingsmetoder som virtuel valuta eller anonyme forudbetalte kort og uformelle systemer til overførsel af værdier, er i fare for at kunne blive misbrugt af terrororganisationer til at finansiere deres aktiviteter; der henviser til, at den anonymitet, der omgiver visse kryptovalutaer, fører til øget brug af dem til ulovlige aktiviteter; der henviser til, at organiserede kriminelle gruppers brug af disse til at finansiere kriminelle aktiviteter og terrorisme og hvidvaske udbyttet fra kriminelle aktiviteter er blevet mere omfattende i de senere år; der henviser til, at Europol har samarbejdet med de nationale myndigheder om at lukke ned for adskillige kriminelle aktiviteter, som involverede handel med kryptovalutaer; |
| --- | --- |

DK.

der henviser til, at nylige terrorangreb har vist, at ikke blot traditionelle terrorfinansieringsmetoder som private donationer, afpresning, kidnapning med løsesum, misbrug og forkert brug af nonprofitorganisationer, formelle og uformelle overførselssystemer, brug af udbyttet fra kriminelle aktiviteter og overførsel af kontanter eller midler via banker, men også nye finansieringsmetoder, f.eks. brugen af elektroniske, online og nye betalingsmetoder som virtuel valuta eller anonyme forudbetalte kort og uformelle systemer til overførsel af værdier, er i fare for at kunne blive misbrugt af terrororganisationer til at finansiere deres aktiviteter; der henviser til, at den anonymitet, der omgiver visse kryptovalutaer, fører til øget brug af dem til ulovlige aktiviteter; der henviser til, at organiserede kriminelle gruppers brug af disse til at finansiere kriminelle aktiviteter og terrorisme og hvidvaske udbyttet fra kriminelle aktiviteter er blevet mere omfattende i de senere år; der henviser til, at Europol har samarbejdet med de nationale myndigheder om at lukke ned for adskillige kriminelle aktiviteter, som involverede handel med kryptovalutaer;

| DL. | der henviser til, at den udbredte brug af mobile banktjenester i visse lande med mindre udviklede banksystemer ofte gør det vanskeligt at identificere modtagerne af pengeoverførsler; der henviser til, at sådanne pengeoverførsler via mobilbanktjenester udgør en alvorlig risiko for finansiering af terrorisme, og at de kompetente tjenester omvendt skal kunne spore visse terrorfinansieringsaktiviteter uden at støde på bankhemmeligheder i de allerfleste tilfælde; der henviser til, at brugen og overførslen af penge via alternative overførselssystemer også udgør en risiko for finansiering af terrorisme; |
| --- | --- |

DL.

der henviser til, at den udbredte brug af mobile banktjenester i visse lande med mindre udviklede banksystemer ofte gør det vanskeligt at identificere modtagerne af pengeoverførsler; der henviser til, at sådanne pengeoverførsler via mobilbanktjenester udgør en alvorlig risiko for finansiering af terrorisme, og at de kompetente tjenester omvendt skal kunne spore visse terrorfinansieringsaktiviteter uden at støde på bankhemmeligheder i de allerfleste tilfælde; der henviser til, at brugen og overførslen af penge via alternative overførselssystemer også udgør en risiko for finansiering af terrorisme;

| DM. | der henviser til, at samarbejde og udveksling af informationer mellem forpligtede enheder, FIU'er og kompetente myndigheder er afgørende for en effektiv bekæmpelse af finansiering af terrorisme; der henviser til, at FIU'er i forbindelse med udøvelsen af deres opgaver bør have adgang til oplysninger og være i stand til at udveksle dem, herunder gennem et passende samarbejde med de retshåndhævende myndigheder; der henviser til, at det er afgørende at øge deres effektivitet yderligere ved at få medlemsstater til at bringe klarhed over deres beføjelser og samarbejdet mellem dem; |
| --- | --- |

DM.

der henviser til, at samarbejde og udveksling af informationer mellem forpligtede enheder, FIU'er og kompetente myndigheder er afgørende for en effektiv bekæmpelse af finansiering af terrorisme; der henviser til, at FIU'er i forbindelse med udøvelsen af deres opgaver bør have adgang til oplysninger og være i stand til at udveksle dem, herunder gennem et passende samarbejde med de retshåndhævende myndigheder; der henviser til, at det er afgørende at øge deres effektivitet yderligere ved at få medlemsstater til at bringe klarhed over deres beføjelser og samarbejdet mellem dem;

| DN. | der henviser til, at programmet til sporing af finansiering af terrorisme (TFTP) er et nyttigt redskab til bekæmpelse af terrorfinansiering; der henviser til, at det ikke giver mulighed for at spore terrorfinansieringsaktiviteter ved hjælp af SEPA-transaktioner, hvilket fører til en betydelig mangel på oplysninger; der henviser til, at et TFTS-system som supplement til den eksisterende TFTP-aftale ville styrke EU's kapacitet til at forhindre og efterforske terrorangreb ved at tilvejebringe vigtige supplerende oplysninger om terrorfinansieringsaktiviteter og ville være mere effektivt og virkningsfuldt end at følge de finansielle oplysninger om mistænkelige transaktioner gennem bilaterale eller multilaterale oplysninger og/eller anmodninger om retlig bistand; der henviser til, at Europa-Parlamentet gentagne gange har opfordret til at indføre dette system, herunder i sin beslutning af 25. november 2015 om forebyggelse af terrororganisationers radikalisering og rekruttering af europæiske borgere (10); |
| --- | --- |

DN.

der henviser til, at programmet til sporing af finansiering af terrorisme (TFTP) er et nyttigt redskab til bekæmpelse af terrorfinansiering; der henviser til, at det ikke giver mulighed for at spore terrorfinansieringsaktiviteter ved hjælp af SEPA-transaktioner, hvilket fører til en betydelig mangel på oplysninger; der henviser til, at et TFTS-system som supplement til den eksisterende TFTP-aftale ville styrke EU's kapacitet til at forhindre og efterforske terrorangreb ved at tilvejebringe vigtige supplerende oplysninger om terrorfinansieringsaktiviteter og ville være mere effektivt og virkningsfuldt end at følge de finansielle oplysninger om mistænkelige transaktioner gennem bilaterale eller multilaterale oplysninger og/eller anmodninger om retlig bistand; der henviser til, at Europa-Parlamentet gentagne gange har opfordret til at indføre dette system, herunder i sin beslutning af 25. november 2015 om forebyggelse af terrororganisationers radikalisering og rekruttering af europæiske borgere (10);

Beskyttelse af kritisk infrastruktur

| DO. | der henviser til, at hændelser, der involverer kritisk infrastruktur, navnlig i forbindelse med terrorangreb eller forsøg på angreb, kan have alvorlige og grænseoverskridende konsekvenser for de europæiske borgeres og staters sikkerhed; |
| --- | --- |

DO.

der henviser til, at hændelser, der involverer kritisk infrastruktur, navnlig i forbindelse med terrorangreb eller forsøg på angreb, kan have alvorlige og grænseoverskridende konsekvenser for de europæiske borgeres og staters sikkerhed;

| DP. | der henviser til, at tjenesteydelser leveres gennem stadig mere komplekse systemer, som gør den nuværende sektorspecifikke tilgang til europæisk kritisk infrastruktur (ECI) forældet; |
| --- | --- |

DP.

der henviser til, at tjenesteydelser leveres gennem stadig mere komplekse systemer, som gør den nuværende sektorspecifikke tilgang til europæisk kritisk infrastruktur (ECI) forældet;

| DQ. | der henviser til, at cyberangreb på elektroniske tjenester eller sammenkoblede systemer er et centralt element i hybride trusler; der henviser til, at et stigende antal cyberangreb har eller kan have fysisk indvirkninger på kritisk infrastruktur og dens brugere; der henviser til, at det er nødvendigt at øge beredskabet til bekæmpelse af cybertrusler; |
| --- | --- |

DQ.

der henviser til, at cyberangreb på elektroniske tjenester eller sammenkoblede systemer er et centralt element i hybride trusler; der henviser til, at et stigende antal cyberangreb har eller kan have fysisk indvirkninger på kritisk infrastruktur og dens brugere; der henviser til, at det er nødvendigt at øge beredskabet til bekæmpelse af cybertrusler;

| DR. | der henviser til, at det fremgår af Kommissionens omfattende evaluering af EU's sikkerhedspolitik og evalueringsundersøgelsen af direktiv 2008/114/EF, at: truslen mod kritisk infrastruktur sandsynligvis vil fortsætte med at vokse, at der er behov for at forbedre beredskabs- og reaktionskapaciterne og for at revidere direktiv 2008/114/EF, og at der er interesse i at gøre transportinfrastruktur til mål; der henviser til, at der er behov for bedre rammer for at forbedre jernbanesikkerheden og gøre noget ved spørgsmålet om beskyttelse af offentlige transportinfrastrukturområder som lufthavne, havne og maritime transportanlæg samt jernbanestationer og også energiproduktionsanlæg, med særligt fokus på atomkraftværker; |
| --- | --- |

DR.

der henviser til, at det fremgår af Kommissionens omfattende evaluering af EU's sikkerhedspolitik og evalueringsundersøgelsen af direktiv 2008/114/EF, at: truslen mod kritisk infrastruktur sandsynligvis vil fortsætte med at vokse, at der er behov for at forbedre beredskabs- og reaktionskapaciterne og for at revidere direktiv 2008/114/EF, og at der er interesse i at gøre transportinfrastruktur til mål; der henviser til, at der er behov for bedre rammer for at forbedre jernbanesikkerheden og gøre noget ved spørgsmålet om beskyttelse af offentlige transportinfrastrukturområder som lufthavne, havne og maritime transportanlæg samt jernbanestationer og også energiproduktionsanlæg, med særligt fokus på atomkraftværker;

| DS. | der henviser til, at angreb på kritisk infrastruktur kan have katastrofale konsekvenser; der henviser til, at medlemsstaterne skal sikre en passende og effektiv beskyttelse af sådanne anlæg; |
| --- | --- |

DS.

der henviser til, at angreb på kritisk infrastruktur kan have katastrofale konsekvenser; der henviser til, at medlemsstaterne skal sikre en passende og effektiv beskyttelse af sådanne anlæg;

| DT. | der henviser til, at indberetningen af hændelser er afgørende for at identificere mangler, forbedre effektiviteten af eksisterende foranstaltninger, vurdere kritiske infrastrukturers præstationsevne under en forstyrrende hændelse, øge bevidstheden om behovet for at revidere eksisterende sikkerhedsplaner og opdage fremkomsten af nye trusler; |
| --- | --- |

DT.

der henviser til, at indberetningen af hændelser er afgørende for at identificere mangler, forbedre effektiviteten af eksisterende foranstaltninger, vurdere kritiske infrastrukturers præstationsevne under en forstyrrende hændelse, øge bevidstheden om behovet for at revidere eksisterende sikkerhedsplaner og opdage fremkomsten af nye trusler;

| DU. | der henviser til, at medlemsstaterne er nødt til at afholde flere øvelser i krisestyring, herunder i tredjelande, som de ønsker at samarbejde med, og at opgradere kapaciteten; |
| --- | --- |

DU.

der henviser til, at medlemsstaterne er nødt til at afholde flere øvelser i krisestyring, herunder i tredjelande, som de ønsker at samarbejde med, og at opgradere kapaciteten;

| DV. | der henviser til, at beskyttelsen og forsikringen af kritisk infrastruktur og bløde mål kræver et tæt offentligt-privat samarbejde, herunder på cyberområdet; |
| --- | --- |

DV.

der henviser til, at beskyttelsen og forsikringen af kritisk infrastruktur og bløde mål kræver et tæt offentligt-privat samarbejde, herunder på cyberområdet;

| DW. | der henviser til, at private sikkerhedstjenester spiller en rolle, når det gælder om at sikre modstandsdygtige sikkerhedskæder, og at offentlige indkøb af deres tjenester derfor bør være underlagt særlige kvalitetskriterier med hensyn til aspekter som uddannelse, undersøgelse og screening af personale, kvalitetskontrol og sikring af overholdelse af reglerne, implementering af teknologisk udvikling og kontraktforvaltning; |
| --- | --- |

DW.

der henviser til, at private sikkerhedstjenester spiller en rolle, når det gælder om at sikre modstandsdygtige sikkerhedskæder, og at offentlige indkøb af deres tjenester derfor bør være underlagt særlige kvalitetskriterier med hensyn til aspekter som uddannelse, undersøgelse og screening af personale, kvalitetskontrol og sikring af overholdelse af reglerne, implementering af teknologisk udvikling og kontraktforvaltning;

| DX. | der henviser til, at Kommissionen efter evalueringen i 2012 af direktiv 2008/114/EF iværksatte en pilotfase, der omfatter fire kritiske infrastrukturer af europæisk dimension (Eurocontrol, Galileo, eltransmissionsnettet og gastransmissionsnettet); |
| --- | --- |

DX.

der henviser til, at Kommissionen efter evalueringen i 2012 af direktiv 2008/114/EF iværksatte en pilotfase, der omfatter fire kritiske infrastrukturer af europæisk dimension (Eurocontrol, Galileo, eltransmissionsnettet og gastransmissionsnettet);

| DY. | der henviser til, at Kommissionen i sin meddelelse om den nye flerårige finansielle ramme foreslår at øge EU-finansieringen til sikkerhed og forsvar, herunder intern sikkerhed i EU, betydeligt; |
| --- | --- |

DY.

der henviser til, at Kommissionen i sin meddelelse om den nye flerårige finansielle ramme foreslår at øge EU-finansieringen til sikkerhed og forsvar, herunder intern sikkerhed i EU, betydeligt;

| DZ. | der henviser til, at en række terrorangreb i EU er blevet begået af personer, der var kendt af myndighederne; der henviser til, at biludlejningsfirmaer mangler mulighed for at udveksle oplysninger, f.eks. booking- eller reservationsoplysninger, med de retshåndhævende myndigheder med henblik på at foretage krydskontroller mod officielle observationslister og politidatabaser; |
| --- | --- |

DZ.

der henviser til, at en række terrorangreb i EU er blevet begået af personer, der var kendt af myndighederne; der henviser til, at biludlejningsfirmaer mangler mulighed for at udveksle oplysninger, f.eks. booking- eller reservationsoplysninger, med de retshåndhævende myndigheder med henblik på at foretage krydskontroller mod officielle observationslister og politidatabaser;

Udgangsstoffer til eksplosivstoffer

| EA. | der henviser til, at der i 2015 og 2016 blev anvendt sprængstoffer i 40 % af de terrorangreb, der blev begået i EU (11); |
| --- | --- |

EA.

der henviser til, at der i 2015 og 2016 blev anvendt sprængstoffer i 40 % af de terrorangreb, der blev begået i EU (11);

| EB. | der henviser til, at det sprængstof, som blev anvendt i de fleste af angrebene var triacetoneperoxid (TATP) (12) — et hjemmelavet sprængstof, der stadig er terroristernes foretrukne sprængstof; der henviser til TATP nemt kan fremstilles ved hjælp af blot nogle få stoffer; der henviser til, at mange civile fabrikker og faciliteter, som anvender disse stoffer, fortsat er tilgængelige for kriminelle, herunder terrorister, eftersom medlemsstaterne ikke har håndhævet nogen kontrolforanstaltninger på trods af EU's CBRN-handlingsplan; |
| --- | --- |

EB.

der henviser til, at det sprængstof, som blev anvendt i de fleste af angrebene var triacetoneperoxid (TATP) (12) — et hjemmelavet sprængstof, der stadig er terroristernes foretrukne sprængstof; der henviser til TATP nemt kan fremstilles ved hjælp af blot nogle få stoffer; der henviser til, at mange civile fabrikker og faciliteter, som anvender disse stoffer, fortsat er tilgængelige for kriminelle, herunder terrorister, eftersom medlemsstaterne ikke har håndhævet nogen kontrolforanstaltninger på trods af EU's CBRN-handlingsplan;

| EC. | der henviser til, at nogle terrorister til trods for forordning (EU) nr. 98/2013 stadig erhverver sig udgangsstoffer til eksplosivstoffer, navnlig til TATP; der henviser til, at det stadig er muligt at købe de stoffer, der er opført i bilag I; der henviser til, at forordning (EU) nr. 98/2013 ikke indeholder tilstrækkelige restriktioner og kontroller, f.eks. ved kun at kræve registrering af transaktioner; der henviser til, at sikring af strengere kontrol er en central prioritet; |
| --- | --- |

EC.

der henviser til, at nogle terrorister til trods for forordning (EU) nr. 98/2013 stadig erhverver sig udgangsstoffer til eksplosivstoffer, navnlig til TATP; der henviser til, at det stadig er muligt at købe de stoffer, der er opført i bilag I; der henviser til, at forordning (EU) nr. 98/2013 ikke indeholder tilstrækkelige restriktioner og kontroller, f.eks. ved kun at kræve registrering af transaktioner; der henviser til, at sikring af strengere kontrol er en central prioritet;

| ED. | der henviser til, at det største problem i forbindelse med gennemførelsen bl.a. er den manglende bevidsthed om den eksisterende lovgivning i hele forsyningskæden på grund af det store antal økonomiske aktører (detailhandlere af husholdningsprodukter) og håndhævelsen af begrænsningerne på internetsalg, import og bevægelser inden for EU; |
| --- | --- |

ED.

der henviser til, at det største problem i forbindelse med gennemførelsen bl.a. er den manglende bevidsthed om den eksisterende lovgivning i hele forsyningskæden på grund af det store antal økonomiske aktører (detailhandlere af husholdningsprodukter) og håndhævelsen af begrænsningerne på internetsalg, import og bevægelser inden for EU;

| EE. | der henviser til, at der med Kommissionens forslag af 17. april 2018 til en forordning om markedsføring og brug af udgangsstoffer til eksplosivstoffer (COM(2018)0209) indføres strengere og mere harmoniserede bestemmelser om tilgængeliggørelse, indførsel, besiddelse og brug af stoffer eller blandinger, der kan misbruges til ulovlig fremstilling af eksplosivstoffer, med det formål at begrænse den brede offentligheds adgang til disse stoffer og sikre en passende indberetning af mistænkelige transaktioner i hele leverandørkæden; |
| --- | --- |

EE.

der henviser til, at der med Kommissionens forslag af 17. april 2018 til en forordning om markedsføring og brug af udgangsstoffer til eksplosivstoffer (COM(2018)0209) indføres strengere og mere harmoniserede bestemmelser om tilgængeliggørelse, indførsel, besiddelse og brug af stoffer eller blandinger, der kan misbruges til ulovlig fremstilling af eksplosivstoffer, med det formål at begrænse den brede offentligheds adgang til disse stoffer og sikre en passende indberetning af mistænkelige transaktioner i hele leverandørkæden;

| EF. | der henviser til, at kemikalier kan findes på onlinemarkedspladser via deres skriftlige navn, deres betegnelse eller deres registreringsnummer i Chemical Abstracts Service (CAS), men i mange tilfælde kun er angivet ved deres generiske navn; der henviser til, at der er så mange variationer af navnene, at det ville være lettere at identificere opførelser af bestemte stoffer, hvis der også var krav om angivelse af et CAS-nummer, man kunne søge på; |
| --- | --- |

EF.

der henviser til, at kemikalier kan findes på onlinemarkedspladser via deres skriftlige navn, deres betegnelse eller deres registreringsnummer i Chemical Abstracts Service (CAS), men i mange tilfælde kun er angivet ved deres generiske navn; der henviser til, at der er så mange variationer af navnene, at det ville være lettere at identificere opførelser af bestemte stoffer, hvis der også var krav om angivelse af et CAS-nummer, man kunne søge på;

| EG. | der henviser til, at forordningen kun omfatter salg til offentligheden og ikke til professionelle brugere, som ikke er defineret i forordningen; der henviser til, at kriterierne for definition af, hvem der er en professionel bruger, er forskellige rundt omkring på det indre marked; |
| --- | --- |

EG.

der henviser til, at forordningen kun omfatter salg til offentligheden og ikke til professionelle brugere, som ikke er defineret i forordningen; der henviser til, at kriterierne for definition af, hvem der er en professionel bruger, er forskellige rundt omkring på det indre marked;

| EH. | der henviser til, at det i konsekvensanalyse af 17. april 2018 (SWD(2018)0104) og det tilhørende forslag til forordning (COM(2018)0209) foreslås, at uddannelsen af toldmyndighederne i at genkende eksplosivstoffer og udgangsstoffer til eksplosivstoffer under udførelsen af deres arbejde ved den eksterne grænse udvides; |
| --- | --- |

EH.

der henviser til, at det i konsekvensanalyse af 17. april 2018 (SWD(2018)0104) og det tilhørende forslag til forordning (COM(2018)0209) foreslås, at uddannelsen af toldmyndighederne i at genkende eksplosivstoffer og udgangsstoffer til eksplosivstoffer under udførelsen af deres arbejde ved den eksterne grænse udvides;

Ulovlige våben

| EI. | der henviser til, at adgang til skydevåben og komponenter til eksplosive anordninger spiller en meget afgørende rolle i at muliggøre terrorangreb; der henviser til, at voldelige ekstremistiske grupper ofte nødt til at henvende sig til kriminelle netværk for at købe våben i EU; der henviser til, at der ifølge Europols rapport TE-SAT 2018 blev brugt skydevåben i 41 % af alle angreb, hvilket er en lille stigning i forhold til 2016 (38 %) (13); |
| --- | --- |

EI.

der henviser til, at adgang til skydevåben og komponenter til eksplosive anordninger spiller en meget afgørende rolle i at muliggøre terrorangreb; der henviser til, at voldelige ekstremistiske grupper ofte nødt til at henvende sig til kriminelle netværk for at købe våben i EU; der henviser til, at der ifølge Europols rapport TE-SAT 2018 blev brugt skydevåben i 41 % af alle angreb, hvilket er en lille stigning i forhold til 2016 (38 %) (13);

| EJ. | der henviser til, at der i de senere år er observeret en stigning i antallet af ombyggede våbenattrapper og våben, som efter at have været gjort ubrugelige er gjort brugbare igen; der henviser til, at flere af de nylige angreb er blevet udført med forskellige typer knive; |
| --- | --- |

EJ.

der henviser til, at der i de senere år er observeret en stigning i antallet af ombyggede våbenattrapper og våben, som efter at have været gjort ubrugelige er gjort brugbare igen; der henviser til, at flere af de nylige angreb er blevet udført med forskellige typer knive;

| EK. | der henviser til, at sammenhængen mellem kriminalitet og terror også gør det lettere for terrorister at få adgang til skydevåben; |
| --- | --- |

EK.

der henviser til, at sammenhængen mellem kriminalitet og terror også gør det lettere for terrorister at få adgang til skydevåben;

| EL. | der henviser til, at medlemsstaterne i Rådets konklusioner af 8. oktober 2015 opfordres til systematisk at give Interpol og Europol relevante oplysninger; |
| --- | --- |

EL.

der henviser til, at medlemsstaterne i Rådets konklusioner af 8. oktober 2015 opfordres til systematisk at give Interpol og Europol relevante oplysninger;

Eksterne dimensioner

| EM. | der henviser til, at en række regioner i EU's naboskabsområde, som MENA og også Balkan, står over for store udfordringer, som f.eks. dem, der vedrører håndteringen af fremmedkrigere og hjemvendte såvel som »hjemmedyrkede« radikale celler; |
| --- | --- |

EM.

der henviser til, at en række regioner i EU's naboskabsområde, som MENA og også Balkan, står over for store udfordringer, som f.eks. dem, der vedrører håndteringen af fremmedkrigere og hjemvendte såvel som »hjemmedyrkede« radikale celler;

| EN. | der henviser til, at Vestbalkan fortsat er en vigtig region for europæisk stabilitet; der henviser til, at udfordringerne med terrorisme og islamistisk ekstremisme forværrer en regional kontekst, der allerede er svækket som følge af etnisk, politisk og social polarisering samt af kriminelle netværk; der henviser til, at landene i regionen allerede har været mål for terror (angrebene blev forhindret) og allerede benyttes som transitlande for mennesker og våben; |
| --- | --- |

EN.

der henviser til, at Vestbalkan fortsat er en vigtig region for europæisk stabilitet; der henviser til, at udfordringerne med terrorisme og islamistisk ekstremisme forværrer en regional kontekst, der allerede er svækket som følge af etnisk, politisk og social polarisering samt af kriminelle netværk; der henviser til, at landene i regionen allerede har været mål for terror (angrebene blev forhindret) og allerede benyttes som transitlande for mennesker og våben;

| EO. | der henviser til, at alle MENA-landene har været udsat for større terrorhandlinger og fortsat er vigtige mål; der henviser til, at disse lande, ud over kritiske sociale og økonomiske situationer, også kan stå over for diverse udfordringer i forhold til hjemvendte fremmedkrigere fra Daesh og Al-Qaeda, i betragtning af det store antal jihadister fra denne region; der henviser til, at udveksling af oplysninger og stærke partnerskaber med disse vigtige tredjelande gennem en EU-koordineret tilgang ved at tilbyde samarbejde og bistand i form af kapacitetsopbygning, gør det muligt at forpurre angreb og optrævle terrornetværk; |
| --- | --- |

EO.

der henviser til, at alle MENA-landene har været udsat for større terrorhandlinger og fortsat er vigtige mål; der henviser til, at disse lande, ud over kritiske sociale og økonomiske situationer, også kan stå over for diverse udfordringer i forhold til hjemvendte fremmedkrigere fra Daesh og Al-Qaeda, i betragtning af det store antal jihadister fra denne region; der henviser til, at udveksling af oplysninger og stærke partnerskaber med disse vigtige tredjelande gennem en EU-koordineret tilgang ved at tilbyde samarbejde og bistand i form af kapacitetsopbygning, gør det muligt at forpurre angreb og optrævle terrornetværk;

| EP. | der henviser til, at regioner som f.eks. MENA, Sahel, Afrikas Horn, Vestafrika, Golfen og Centralasien også har oplevet udvikling af terrornetværk med tilknytning til Daesh og Al-Qaeda; der henviser til, at religiøs ekstremisme og sekterisk vold, der nyder godt af finansiering, er en alvorlig bekymring, idet de giver terrornetværk mulighed for at udbredes, hægte sig på andre kriminelle aktiviteter og operere i de pågældende regioner, og ramme Europa og europæiske interesser; |
| --- | --- |

EP.

der henviser til, at regioner som f.eks. MENA, Sahel, Afrikas Horn, Vestafrika, Golfen og Centralasien også har oplevet udvikling af terrornetværk med tilknytning til Daesh og Al-Qaeda; der henviser til, at religiøs ekstremisme og sekterisk vold, der nyder godt af finansiering, er en alvorlig bekymring, idet de giver terrornetværk mulighed for at udbredes, hægte sig på andre kriminelle aktiviteter og operere i de pågældende regioner, og ramme Europa og europæiske interesser;

| EQ. | der henviser til, at finansieringen af Daesh og andre terrorgrupper er blevet muliggjort gennem en aktiv eller passiv inddragelse af visse stater, herunder formodede EU-allierede i bekæmpelsen af terrorisme, samt private aktører; |
| --- | --- |

EQ.

der henviser til, at finansieringen af Daesh og andre terrorgrupper er blevet muliggjort gennem en aktiv eller passiv inddragelse af visse stater, herunder formodede EU-allierede i bekæmpelsen af terrorisme, samt private aktører;

| ER. | der henviser til, at det er af afgørende betydning, at EU at opretholde et stærkt samarbejde med tredjelandspartnere inden for terrorbekæmpelse; der henviser til, at dialogen om foranstaltninger og tiltag til bekæmpelse af terrorisme, terrorfinansiering, herunder fuld gennemførelse af FATF's henstillinger og forebyggelse af radikalisering skal opretholdes specielt med Golfstaterne; der henviser til, at det interparlamentariske samarbejde med disse vigtige tredjelande er et af de værktøjer, som bør styrkes; |
| --- | --- |

ER.

der henviser til, at det er af afgørende betydning, at EU at opretholde et stærkt samarbejde med tredjelandspartnere inden for terrorbekæmpelse; der henviser til, at dialogen om foranstaltninger og tiltag til bekæmpelse af terrorisme, terrorfinansiering, herunder fuld gennemførelse af FATF's henstillinger og forebyggelse af radikalisering skal opretholdes specielt med Golfstaterne; der henviser til, at det interparlamentariske samarbejde med disse vigtige tredjelande er et af de værktøjer, som bør styrkes;

| ES. | der henviser til, at EU samarbejder med tredjelande på terrorbekæmpelsesområdet på en række forskellige måder; der henviser til, at en række af EU's instrumenter kan anvendes til at finansiere terrorbekæmpelsesprogrammer i udlandet; der henviser til, at EU har udviklet et net af eksperter i terrorbekæmpelse på EU-delegationerne; der henviser til, at EU-agenturer såsom Europol, Eurojust og Cepol også samarbejder med tredjelande inden for terrorbekæmpelse gennem f.eks. strategiske og operationelle aftaler; |
| --- | --- |

ES.

der henviser til, at EU samarbejder med tredjelande på terrorbekæmpelsesområdet på en række forskellige måder; der henviser til, at en række af EU's instrumenter kan anvendes til at finansiere terrorbekæmpelsesprogrammer i udlandet; der henviser til, at EU har udviklet et net af eksperter i terrorbekæmpelse på EU-delegationerne; der henviser til, at EU-agenturer såsom Europol, Eurojust og Cepol også samarbejder med tredjelande inden for terrorbekæmpelse gennem f.eks. strategiske og operationelle aftaler;

| ET. | der henviser til, at der er et EU-sanktionssystem på terrorbekæmpelsesområdet med tre typer af foranstaltninger, der gennemføres af EU-Udenrigstjenesten; der henviser til, at dette system er ufuldstændigt og underudnyttet på grund af proceduremæssige begrænsninger og tøven fra medlemsstaternes side; |
| --- | --- |

ET.

der henviser til, at der er et EU-sanktionssystem på terrorbekæmpelsesområdet med tre typer af foranstaltninger, der gennemføres af EU-Udenrigstjenesten; der henviser til, at dette system er ufuldstændigt og underudnyttet på grund af proceduremæssige begrænsninger og tøven fra medlemsstaternes side;

| EU. | der henviser til, at der i Rådets konklusioner af 19. juni 2017 om EU's foranstaltninger udadtil vedrørende terrorbekæmpelse mindes om den rolle, som missionerne og operationerne inden for den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) spiller i bekæmpelsen af terrorisme ved at styrke sikkerhed, stabilitet, grænsekontrol og en reform af sikkerhedssektoren, og i opbygningen af terrorbekæmpelseskapacitet og informationsdeling; |
| --- | --- |

EU.

der henviser til, at der i Rådets konklusioner af 19. juni 2017 om EU's foranstaltninger udadtil vedrørende terrorbekæmpelse mindes om den rolle, som missionerne og operationerne inden for den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) spiller i bekæmpelsen af terrorisme ved at styrke sikkerhed, stabilitet, grænsekontrol og en reform af sikkerhedssektoren, og i opbygningen af terrorbekæmpelseskapacitet og informationsdeling;

Ofre for terrorisme

| EV. | der henviser til, at alt for mange mennesker er blevet direkte ofre for terror på tværs af EU, og at den har efterladt tusindvis af familier med posttraumatiske problemer, der påvirker deres trivsel på lang sigt; der henviser til, at der mangler harmoniserede tal for det nøjagtige antal ofre; der henviser til, at de fleste terrorofre før 2001 primært kunne tilskrives IRA og ETA, mens størstedelen af dødsfaldene siden da har været et resultat af terrorhandlinger udført eller inspireret af al-Qaeda og Daesh; |
| --- | --- |

EV.

der henviser til, at alt for mange mennesker er blevet direkte ofre for terror på tværs af EU, og at den har efterladt tusindvis af familier med posttraumatiske problemer, der påvirker deres trivsel på lang sigt; der henviser til, at der mangler harmoniserede tal for det nøjagtige antal ofre; der henviser til, at de fleste terrorofre før 2001 primært kunne tilskrives IRA og ETA, mens størstedelen af dødsfaldene siden da har været et resultat af terrorhandlinger udført eller inspireret af al-Qaeda og Daesh;

| EW. | der henviser til, at dødsfald forårsaget af terrorangreb ødelægger familier, og at mange af de sårede overlevende ofre for terrorangreb lider under handicap, vansirende og livsforandrende tab af lemmer og psykiske problemer, samtidig med at deres vanskelige situation har voldsom indvirkning på nære familiemedlemmer og samfundet, og at ofrenes langsigtede behov alt for ofte forsømmes, når mediernes fokus er forsvundet; der henviser til, at posttraumatisk stresssyndrom er et stort folkesundhedsproblem i Europa; der henviser til, at der ikke findes nogen samlede europæiske tal for følgevirkningerne af terrorisme for befolkningens mentale sundhed efter de forskellige angreb; |
| --- | --- |

EW.

der henviser til, at dødsfald forårsaget af terrorangreb ødelægger familier, og at mange af de sårede overlevende ofre for terrorangreb lider under handicap, vansirende og livsforandrende tab af lemmer og psykiske problemer, samtidig med at deres vanskelige situation har voldsom indvirkning på nære familiemedlemmer og samfundet, og at ofrenes langsigtede behov alt for ofte forsømmes, når mediernes fokus er forsvundet; der henviser til, at posttraumatisk stresssyndrom er et stort folkesundhedsproblem i Europa; der henviser til, at der ikke findes nogen samlede europæiske tal for følgevirkningerne af terrorisme for befolkningens mentale sundhed efter de forskellige angreb;

| EX. | der henviser til, at terrorofre har en meget speciel status, og at opfyldelsen af deres behov ikke kun er en retlig forpligtelse i henhold til EU-lovgivningen og international og national lovgivning, men også er hele vores samfunds ansvar; der henviser til, at der i de nylige angreb i EU var ofre, der stammede fra en lang række forskellige medlemsstater; |
| --- | --- |

EX.

der henviser til, at terrorofre har en meget speciel status, og at opfyldelsen af deres behov ikke kun er en retlig forpligtelse i henhold til EU-lovgivningen og international og national lovgivning, men også er hele vores samfunds ansvar; der henviser til, at der i de nylige angreb i EU var ofre, der stammede fra en lang række forskellige medlemsstater;

| EY. | der henviser til, at der på europæisk plan ikke er fastlagt en juridisk status for terrorofre med henblik på adgang til samfundsgoder eller ret til skadeserstatning; der henviser til, at ofrene for de nylige terrorangreb i Europa stadig ikke har fået retfærdighed, korrekt behandling eller adgang til støttetjenester for ofre og økonomisk bistand; der henviser til, at ofre for terrorisme risikerer en sekundær viktimisering, som påvirker dem, ikke blot i retssager, men også i de mange interaktioner, de har med andre statslige og ikkestatslige enheder; |
| --- | --- |

EY.

der henviser til, at der på europæisk plan ikke er fastlagt en juridisk status for terrorofre med henblik på adgang til samfundsgoder eller ret til skadeserstatning; der henviser til, at ofrene for de nylige terrorangreb i Europa stadig ikke har fået retfærdighed, korrekt behandling eller adgang til støttetjenester for ofre og økonomisk bistand; der henviser til, at ofre for terrorisme risikerer en sekundær viktimisering, som påvirker dem, ikke blot i retssager, men også i de mange interaktioner, de har med andre statslige og ikkestatslige enheder;

| EZ. | der henviser til, at der stadig er forskelle i måden, hvorpå bestemmelserne i direktiv 2012/29/EU (14) er blevet omsat til procedurer på nationalt plan; der henviser til, at Kommissionen stadig ikke har forelagt sin rapport om gennemførelsen af dette direktiv; der henviser til, at Europa-Parlamentet den 30. maj 2018 vedtog en beslutning om gennemførelsen af dette direktiv (15); |
| --- | --- |

EZ.

der henviser til, at der stadig er forskelle i måden, hvorpå bestemmelserne i direktiv 2012/29/EU (14) er blevet omsat til procedurer på nationalt plan; der henviser til, at Kommissionen stadig ikke har forelagt sin rapport om gennemførelsen af dette direktiv; der henviser til, at Europa-Parlamentet den 30. maj 2018 vedtog en beslutning om gennemførelsen af dette direktiv (15);

| FA. | der henviser til, at erstatning til ofrene for terrorisme fungerer både som en form for anerkendelse fra samfundets side af de skader, som angrebet har forårsaget, og som et middel til økonomisk støtte og genoprettelse af den tidligere tilstand; der henviser til, at erstatningsniveauer og -procedurer er meget forskellige medlemsstaterne imellem, hvilket forværrer ofrenes følelse af uretfærdighed, og de lidelser, de gennemgår; |
| --- | --- |

FA.

der henviser til, at erstatning til ofrene for terrorisme fungerer både som en form for anerkendelse fra samfundets side af de skader, som angrebet har forårsaget, og som et middel til økonomisk støtte og genoprettelse af den tidligere tilstand; der henviser til, at erstatningsniveauer og -procedurer er meget forskellige medlemsstaterne imellem, hvilket forværrer ofrenes følelse af uretfærdighed, og de lidelser, de gennemgår;

| FB. | der henviser til, at der bør oprettes støttesystemer på en sådan måde, at det sikres, at også grænseoverskridende ofre løbende og systematisk tages i betragtning og får støtte i deres land, samtidig med at de holder kontakten med støtteyderne i det land, hvor angrebet fandt sted; |
| --- | --- |

FB.

der henviser til, at der bør oprettes støttesystemer på en sådan måde, at det sikres, at også grænseoverskridende ofre løbende og systematisk tages i betragtning og får støtte i deres land, samtidig med at de holder kontakten med støtteyderne i det land, hvor angrebet fandt sted;

| FC. | der henviser til, at Eurojust har gjort det lettere at indgive anmodninger om gensidig retlig bistand med henblik på at koordinere og yde hjælp til, at terrorofre kan udøve deres rettigheder under hensyntagen til udenlandske ofres forskellige rettigheder og roller i de nationale retssystemer; |
| --- | --- |

FC.

der henviser til, at Eurojust har gjort det lettere at indgive anmodninger om gensidig retlig bistand med henblik på at koordinere og yde hjælp til, at terrorofre kan udøve deres rettigheder under hensyntagen til udenlandske ofres forskellige rettigheder og roller i de nationale retssystemer;

| FD. | der henviser til, at virksomheder, herunder små og mellemstore virksomheder, også kan lide skade pga. terrorisme, f.eks. beskadigelse af ejendom og afbrydelse af forretningsaktiviteter; |
| --- | --- |

FD.

der henviser til, at virksomheder, herunder små og mellemstore virksomheder, også kan lide skade pga. terrorisme, f.eks. beskadigelse af ejendom og afbrydelse af forretningsaktiviteter;

| FE. | der henviser til, at Parlamentet har foreslået et pilotprojekt med henblik på at oprette et »europæisk koordinationscenter for terrorofre« ved at samle vigtige operationelle eksperter, fortalere for ofre og relevante organisationer fra hele Europa med henblik på at indkredse de vigtigste prioriteter og problemstillinger for terrorofre og levere koordineret støtte på tværs af grænserne; |
| --- | --- |

FE.

der henviser til, at Parlamentet har foreslået et pilotprojekt med henblik på at oprette et »europæisk koordinationscenter for terrorofre« ved at samle vigtige operationelle eksperter, fortalere for ofre og relevante organisationer fra hele Europa med henblik på at indkredse de vigtigste prioriteter og problemstillinger for terrorofre og levere koordineret støtte på tværs af grænserne;

Grundlæggende rettigheder

| FF. | der henviser til, at Den Europæiske Union har en nødvendig rolle at spille med hensyn til at fremme respekten for demokratiske værdier, herunder retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder; der henviser til, at der imidlertid findes ekstreme religiøse og politiske holdninger og praksisser i EU, der grundlæggende er imod disse værdier; |
| --- | --- |

FF.

der henviser til, at Den Europæiske Union har en nødvendig rolle at spille med hensyn til at fremme respekten for demokratiske værdier, herunder retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder; der henviser til, at der imidlertid findes ekstreme religiøse og politiske holdninger og praksisser i EU, der grundlæggende er imod disse værdier;

| FG. | der henviser til, at foranstaltninger til terrorbekæmpelse og beskyttelse af frihedsrettigheder ikke er modstridende, men komplementære mål, der gensidigt styrker hinanden; der henviser til, at de grundlæggende rettigheder skal sikres og beskyttes for hver enkelt person, og at alle foranstaltninger i kampen mod terrorisme bør påvirke den uskyldige og den ikke-involverede almindelige befolkning så lidt som muligt; |
| --- | --- |

FG.

der henviser til, at foranstaltninger til terrorbekæmpelse og beskyttelse af frihedsrettigheder ikke er modstridende, men komplementære mål, der gensidigt styrker hinanden; der henviser til, at de grundlæggende rettigheder skal sikres og beskyttes for hver enkelt person, og at alle foranstaltninger i kampen mod terrorisme bør påvirke den uskyldige og den ikke-involverede almindelige befolkning så lidt som muligt;

| FH. | der henviser til, at alle terrorbekæmpelsesforanstaltninger altid skal sikre fuld garanti for alle grundlæggende rettigheder og principper, herunder dem, der vedrører privatlivets fred og databeskyttelse, retten til tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed, såvel som processuelle garantier, herunder princippet om uskyldsformodning, retten til en retfærdig rettergang og retten til information, således at det sikres, at enkeltpersoner har effektive retsmidler til rådighed til at anfægte enhver overtrædelse af deres grundlæggende rettigheder, herunder muligheden for domstolsprøvelse, og at gældende EU-ret om proceduremæssige rettigheder respekteres; der henviser til, at sådanne foranstaltninger bør tage behørigt hensyn til retspraksis fra Den Europæiske Unions Domstols; |
| --- | --- |

FH.

der henviser til, at alle terrorbekæmpelsesforanstaltninger altid skal sikre fuld garanti for alle grundlæggende rettigheder og principper, herunder dem, der vedrører privatlivets fred og databeskyttelse, retten til tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed, såvel som processuelle garantier, herunder princippet om uskyldsformodning, retten til en retfærdig rettergang og retten til information, således at det sikres, at enkeltpersoner har effektive retsmidler til rådighed til at anfægte enhver overtrædelse af deres grundlæggende rettigheder, herunder muligheden for domstolsprøvelse, og at gældende EU-ret om proceduremæssige rettigheder respekteres; der henviser til, at sådanne foranstaltninger bør tage behørigt hensyn til retspraksis fra Den Europæiske Unions Domstols;

| FI. | der henviser til, at det er afgørende, at efterforskningsaktiviteter i forbindelse med terrorbekæmpelse lever op til høje standarder med hensyn til professionalisme, og at alle de foranstaltninger, der træffes, er målrettede, forholdsmæssige og nødvendige; der henviser til, at politikker for terrorbekæmpelse ikke bør føre til social udstødelse og stigmatisering; der henviser til, at Agenturet for Grundlæggende Rettigheder kan anmodes om at afgive en udtalelse om terrorbekæmpelseslovgivningen inden for rammerne af dets flerårige ramme; |
| --- | --- |

FI.

der henviser til, at det er afgørende, at efterforskningsaktiviteter i forbindelse med terrorbekæmpelse lever op til høje standarder med hensyn til professionalisme, og at alle de foranstaltninger, der træffes, er målrettede, forholdsmæssige og nødvendige; der henviser til, at politikker for terrorbekæmpelse ikke bør føre til social udstødelse og stigmatisering; der henviser til, at Agenturet for Grundlæggende Rettigheder kan anmodes om at afgive en udtalelse om terrorbekæmpelseslovgivningen inden for rammerne af dets flerårige ramme;

| FJ. | der henviser til, at det retshåndhævende og retlige personale går forrest, når det gælder terrorbekæmpelsesoperationer; der henviser til, at der findes mange dokumenterede sager, hvor politi og retsembedsmænd og deres familier er blevet udset som mål for og udsat for trusler fra voldelige ekstremister, hvilket i visse tilfælde er kulmineret med både voldelige fysiske angreb og endda drab; der henviser til, at det er afgørende vigtigt at sikre politisk og offentlig opbakning til det retshåndhævende og retlige personale, som sikrer de grundlæggende rettigheder ved efterforskning i forbindelse med terrorbekæmpelse, idet de risikerer liv og lemmer; |
| --- | --- |

FJ.

der henviser til, at det retshåndhævende og retlige personale går forrest, når det gælder terrorbekæmpelsesoperationer; der henviser til, at der findes mange dokumenterede sager, hvor politi og retsembedsmænd og deres familier er blevet udset som mål for og udsat for trusler fra voldelige ekstremister, hvilket i visse tilfælde er kulmineret med både voldelige fysiske angreb og endda drab; der henviser til, at det er afgørende vigtigt at sikre politisk og offentlig opbakning til det retshåndhævende og retlige personale, som sikrer de grundlæggende rettigheder ved efterforskning i forbindelse med terrorbekæmpelse, idet de risikerer liv og lemmer;

| FK. | der henviser til, at chartret om grundlæggende rettigheder forbyder forskelsbehandling på grund af handicap og anerkender retten for personer med handicap til at nyde godt af foranstaltninger, der skal sikre deres autonomi, deres sociale og erhvervsmæssige integration og deres deltagelse i samfundslivet; der henviser til, at rettighederne for personer med handicap i EU også er beskyttet af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap; |
| --- | --- |

FK.

der henviser til, at chartret om grundlæggende rettigheder forbyder forskelsbehandling på grund af handicap og anerkender retten for personer med handicap til at nyde godt af foranstaltninger, der skal sikre deres autonomi, deres sociale og erhvervsmæssige integration og deres deltagelse i samfundslivet; der henviser til, at rettighederne for personer med handicap i EU også er beskyttet af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap;

Henstillinger

Institutionelle rammer

| 1. | mener, at medlemsstaterne ganske vist fortsat står i første linje i forhold til at forebygge og reagere på trusler på grund af deres suveræne beføjelser, men at der er et klart behov for fuldt ud at anerkende Den Europæiske Unions rolle og betydningen af de foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme, der er vedtaget inden for rammerne af »sikkerhedsunionen« ved at støtte dem, koordinere og udveksle bedste praksis, tilvejebringe fælles løsninger og merværdi, således at de bedre kan imødegå fænomenerne radikalisering, ekstremisme og terrorisme; mener, at en europæisk indsats er afgørende for at sikre et højt sikkerhedsniveau på hele EU's område, som er et område uden indre grænser, og at et tættere samarbejde og udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne og med Den Europæiske Union er afgørende for effektivt at kunne reagere på og forebygge terrortrusler og beskytte borgerne; opfordrer indtrængende medlemsstaterne og EU-institutionerne til at arbejde hen imod en fælles strategisk kultur; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at EU og medlemsstaterne bør forbedre deres samarbejde ved at styrke de eksisterende EU-organer, specialiserede EU-agenturer og -tjenester samt samarbejdskanalerne mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder og retsinstitutioner; er af den opfattelse, at der burde afsættes tilstrækkelige midler til disse EU-instanser for at gøre dem i stand til at klare den voksende arbejdsbyrde; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger vigtigheden af udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne i EU, samt med tredjelande; bifalder de initiativer, som er taget af visse medlemsstater, samt på lokalt niveau af en række byer og private aktører, for at finde effektive instrumenter til bekæmpelse af terror; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer den næste formand for Kommissionen til at bibeholde en selvstændig portefølje for kommissæren med ansvar for sikkerhedsunionen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Rådet til at bevare rollen som EU's antiterrorkoordinator; mener, at EU's antiterrorkoordinator fortsat bør spille en proaktiv rolle i at styrke EU's beredskab i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme; efterlyser en afklaring af antiterrorkoordinatorens status og rolle som brobygger mellem EU's kompetente institutioner og medlemsstaternes agenturer; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mener, at frihed, sikkerhed og retfærdighed er tre aspekter, som ikke kan analyseres hver for sig; mener, at respekten for grundlæggende rettigheder bør være et afgørende del af alle lovgivningsinitiativer om terrorisme; opfordrer indtrængende til, at Europa-Parlamentets Udvalg om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggenders ansvarsområde fortsat skal omfatte terrorbekæmpelse for at sikre sammenhængen med andre lovgivningssager på området frihed, sikkerhed og retfærdighed; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Rådet til at udvide Den Europæiske Anklagemyndigheds beføjelser til at omfatte bekæmpelse af organiseret kriminalitet og terrorisme; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at sikre en yderligere styrkelse af og opbakning til ATLAS-netværket bestående af særlige civile antiterrorenheder i EU-medlemsstaterne; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at gennemføre konsekvensanalyser og høringer af interessenter blandt borgere og eksperter om fremtidige lovgivningsmæssige forslag vedrørende terrorbekæmpelse; |
| --- | --- |

9.

Terrortruslen

| 10. | opfordrer Kommissionen til at arbejde sammen med medlemsstaterne hen imod større gennemsigtighed og en fælles forståelse af trusselsniveauerne; opfordrer medlemsstaterne til hurtigt at videresende oplysninger om ændring af trusselsniveauet og begrundelsen herfor; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til ikke at begrænse deres opfattelse af terrorisme til jihadisme, men til fortsat at være lige årvågne med hensyn til terrortrusler baseret på andre motiver som f.eks. dem, der er nævnt i Europols TE-SAT-rapporter; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Kommissionen til i de relevante internationale fora at slå til lyd for udtrykkeligt at betragte terrorisme som »en forbrydelse mod menneskeheden« som omhandlet i artikel 7 i Romstatutten, der førte til etableringen af Den Internationale Straffedomstol; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer alle medlemsstater til, i forlængelse af Europarådets konklusioner (16), at anerkende, at Daesh har begået folkedrab, navnlig mod yazidierne, kristne mindretal og ikkesunnimuslimske mindretal, og anmoder alle medlemsstater om at træffe hurtige og effektive foranstaltninger i overensstemmelse med deres forpligtelse ifølge 1948-konventionen om folkedrab til at forhindre og straffe folkedrab samt deres generelle ansvar for at gribe ind over for forbrydelser i henhold til international lov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer medlemsstaterne og de relevante EU-agenturer til at overvåge alle udenlandske terrorkrigere og sikre harmoniseret sikkerhed og retslig opfølgning på identificerede terrorkrigere, der vender tilbage til Europa; opfordrer Kommissionen til at bistå medlemsstaterne med at indføre klassifikationssystemer, som er bragt på linje med hinanden, til at skelne mellem høj-, middel- og lavrisikohjemvendte; |
| --- | --- |

13.

| 14. | anbefaler medlemsstaterne at sørge for passende strukturer til at tage sig af hjemvendte børn, og navnlig udvikle et specialværktøj til risiko- og behovsvurdering af hjemvendte børn på grundlag af deres udviklingstrin og deres grad af involvering i kriminelle aktiviteter i udlandet; understreger, at rehabiliteringsprogrammer bør baseres på en tværfaglig tilgang, der samler forskellige former for ekspertise, herunder erfarne fagfolk inden for områderne traumer, ekstremisme, børns udvikling, uddannelse og risikovurdering, og skræddersyes til de lokale og nationale forhold, samt suppleres med klare juridiske og organisatoriske strukturer til at håndtere dette alarmerende fænomen; opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde med Den Internationale Røde Kors Komité, da den har særlig adgang til og besidder særlig ekspertise på dette område; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte et lovforslag, der udelukker dømte terrorister og andre personer, i forbindelse med hvilke der foreligger klar dokumentation for, at de udgør en alvorlig trussel mod den offentlige sikkerhed, fra at ansøge om asyl eller andre former for international beskyttelse i hele Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer Kommissionen til at revidere og opdatere CBRN-handlingsplanen og medlemsstaterne til at etablere eller styrke og opretholde passende »civilforsvarsforanstaltninger« med henblik på beredskab over for CBRN-angreb ved at ansætte kvalificeret personale, der gennemgår regelmæssig uddannelse og omfatter både fuldtidsansatte og frivillige, samt passende teknisk infrastruktur, herunder indsatsressourcer som specialiserede mobile systemer, der kan opspore sådanne angreb, lagre af livsvigtige lægemidler, behandling af ofre og udveksling af bedste praksis; understreger, at disse foranstaltninger skal være i overensstemmelse med en tværfaglig strategi, der omfatter koordineringsmetoder, indberetningsprocedurer, standardprotokoller, evakueringsplanlægning, systemer til at alarmere befolkningen og indberetning af hændelser; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til gradvis at harmonisere disse strategier; opfordrer medlemsstaterne til at oprette eller styrke specialiserede laboratorier; opfordrer Kommissionen til sammen med Europa-Parlamentet støtte relevante grænseoverskridende forskningsaktiviteter; opfordrer til øget samarbejde med NATO's ekspertisecenter om CBRN for at sikre en overførsel af bedste praksis mellem beredskabsorganisationer i EU- og NATO-medlemsstater; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at samarbejde med den private sektor om at etablere mekanismer, der sikrer en pålidelig, konsekvent og tilstrækkelig forsyning af sådanne medicinske modforanstaltninger, herunder potentielt bruge EU's mekanisme for fælles indkøb, som blev oprettet ved afgørelse nr. 1082/2013/EU af 22.10.2013 om alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler (17); |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer med henblik på at lette tilgængeligheden til og ajourføringen og udvidelsen af Europols europæiske bombedatasystem til, at det europæiske analyseprojekt — der tjener som et knudepunkt for information og koordination vedrørende alle CBRN-relaterede hændelser i hele EU — suppleres med et tilstrækkeligt bemandet tværfagligt analyseteam; |
| --- | --- |

18.

| 19. | glæder sig over Kommissionens planer om at styrke EU's CBRN-beredskab og -reaktion gennem tværsektorielle aktiviteter med fokus på retshåndhævelse, sundhedsstrukturer til beskyttelse af civilbefolkningen og, hvor det er relevant, grænse- og toldmyndigheder i forbindelse med de eksisterende finansielle instrumenter og operationelle værktøjer, navnlig EU-civilbeskyttelsesmekanismen, Cepol og instrument for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at fastsætte fælles standarder for sikkerhedskontrolprocedurer på sårbare anlæg som atomkraftværker og specialiserede laboratorier; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer medlemsstaterne til i højere grad at anvende tekniske systemer til detektering af CBRN-stoffer, navnlig ved store offentlige arrangementer, og opfordrer Kommissionen og Europa-Parlamentet til at afsætte flere EU-midler til at støtte omfattende indkøb af sådanne systemer; |
| --- | --- |

21.

| 22. | glæder sig over, at der i ECTC er oprettet et videncenter om CBRN og relaterede aktiviteter i forbindelse med eksplosiver, som skal fungere sammen med det europæiske uddannelsescenter inden for nuklear sikkerhed (EUSECTRA); efterspørger en standardprocedure, hvor de enkelte medlemsstater effektivt deler oplysninger med centret med henblik på indsamling af viden; |
| --- | --- |

22.

| 23. | glæder sig over vedtagelsen af en forordning om fælles regler for civil luftfartssikkerhed og Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagenturs (EASA's) mandat samt om ophævelse af forordning (EF) nr. 216/2008 (18); opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til sikkerhedsaspekter ved kommende delegerede bestemmelser og gennemførelsesbestemmelser om droner og droneoperationer, herunder regelmæssigt ajourførte risikovurderinger, obligatorisk registrering, elektronisk identifikation og geofencing inden for alle kategorier af droner, og obligatoriske sikkerhedslicenser og uddannelseskurser for operatører af sikkerheds- og inspektionsmissioner; |
| --- | --- |

23.

| 24. | bemærker, at man ved, at mange at de personer, der har udført terrorhandlinger i EU, er begyndt med at lave småkriminalitet og er blevet indoktrineret til den voldelige ekstremisme, mens de sad i fængsel; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at deres strafferetlige systemer straffer kriminelle på behørig vis og giver mulighed for nøje overvejelse af risikoen for tilbagefald, inden der gives tilladelse til tidlig løsladelse; understreger, at fængselstiden bør muliggøre rehabilitering, reintegration og forebyggelse af gentagne overtrædelser i stedet for at fremkalde voldelig ekstremisme; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger den konstante trussel om forbindelser mellem terrororganisationer og organiseret kriminalitet, navnlig med hensyn til logistikkapacitet og ulovlig handel med våben, som kan muliggøre omfattende angreb; |
| --- | --- |

25.

| 26. | bemærker den stigende cybertrussel og understreger vigtigheden af at intensivere arbejdet med cybersikkerhed, også på terrorbekæmpelsesområdet; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer medlemsstaterne til at sørge for tilstrækkelige ressourcer til deres offentlige organer, som er involveret i terrorbekæmpelsesaktiviteter, og alle de tekniske, økonomiske, uddannelsesmæssige og juridiske midler, som er nødvendige for at beskytte sig mod voldelige ekstremister under udførelsen af deres opgaver; |
| --- | --- |

27.

Forebyggelse og bekæmpelse af radikalisering, der fører til voldelig ekstremisme

Strukturer til bekæmpelse af radikalisering

| 28. | opfordrer til, at der oprettes et »EU-ekspertisecenter for forebyggelse af radikalisering«, som efterfølger til netværket til bevidstgørelse omkring radikalisering (RAN), som forankres i Kommissionen med tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer; mener, at dets opgaver bør omfatte koordinering, fremme af samarbejde og udveksling af viden, fyrtårnsprojekter og god praksis blandt medlemsstaterne, politiske beslutningstagere, fagfolk (ved at inddrage tidligere RAN- og ESCN strukturer) samt engagement med religiøse ledere eller samfund, akademikere og eksperter, herunder IT-specialister, inden for forebyggelse og bekæmpelse af radikalisering; påpeger, at dets aktiviteter bør omfatte uddannelse af forskellige kategorier af fagfolk, herunder dommere og anklagere, også gennem partnerskaber med centrale strategiske tredjelande; mener, at dette center også bør fastlægge videnskabelige metoder til at evaluere og måle effektiviteten af programmer og projekter, således af de relevante politikker om fornødent kan blive justeret; |
| --- | --- |

28.

| 29. | bemærker, at det i Den Europæiske Revisionsrets beretning fra 2018 om afradikalisering blev konstateret, at Kommissionen ikke vedligeholder en fuldstændig oversigt over EU-finansierede foranstaltninger, og at der ikke anvendes nogen indikatorer eller mål for EU's midler til at måle, i hvilken udstrækning tilgangen er vellykket; opfordrer Kommissionen til at sikre, at der øremærkes tilstrækkelig finansiering under Fonden for Intern Sikkerhed til forebyggelse og bekæmpelse af radikalisering, som kan strømline de midler, der i dag er spredt ud på tværs af forskellige fonde og programmer, og muliggøre en bedre koordinering og synlighed såvel som en større effektivitet af deres anvendelse på grundlag af kriterier, som kunne udvikles af ekspertisecentret for forebyggelse af radikalisering; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at vedtage omfattende nationale og regionale strategier til forebyggelse og bekæmpelse af radikalisering med tilstrækkelige finansielle ressourcer til lokalsamfund og partnere på lokalt plan, som er involveret i oprettelsen og gennemførelsen af programmer baseret på disse strategier, og opfordrer til en tilgang med inddragelse af flere instanser; understreger, at de bedste resultater opnås i partnerskab med lokalsamfundene; understreger endvidere, at objektive kvalitative og kvantitative indikatorer, som kan udvikles af ekspertisecentret for forebyggelse af radikalisering, vil sætte de lokale og regionale myndigheder i stand til at kortlægge de lokale karakteristika ved radikalisering og skræddersy programmer bedre til det specifikke område; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer medlemsstaterne til at bekæmpe radikalisering holistisk, også i samarbejde med lokale forvaltninger, og til at supplere sikkerhedsstrategier fra strategier for social inklusion, økonomisk og kulturel integration og ved langsigtede politikker og investeringer i offentlige tjenester og infrastruktur; tilskynder både Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme antidiskrimineringskampagner; |
| --- | --- |

31.

| 32. | understreger vigtigheden af at gennemføre specifik forskning i kvinders rolle i udvalgte regioner, lande og samfund for at få større forståelse af deres rolle og udpege områder, hvor kvindeorganisationer kunne bidrage til at opbygge større modstandsdygtighed over for radikalisering; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer til, at der oprettes en europæisk pris for modstandskraft, som hvert år skal tildeles af Europa-Parlamentet i tæt samråd med ekspertisecentret for forebyggelse af radikalisering til de bedste sociale og kulturelle projekter på lokalt niveau i EU og dermed fremme samfundsengagement, i fuld overensstemmelse med principperne om demokrati, retsstat og menneskerettigheder og med det formål at opbygge samfund, som har modstandskraft over for radikalisering; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer Eurojust til at fortsætte sit arbejde med at overvåge medlemsstaternes retspraksis med hensyn til radikalisering, der fører til terrorisme, herunder brugen af alternativer til retsforfølgelse og frihedsberøvelse, samt til regelmæssigt at give tilbagemelding i sin rapport »Terrorism Conviction Monitor« (TCM); opfordrer med dette for øje medlemsstaterne til at tilsende Eurojust alle relevante oplysninger om retsforfølgelse og domfældelse for terrorhandlinger, som påvirker eller kan påvirke to eller flere medlemsstater; |
| --- | --- |

34.

Religiøs ekstremisme

| 35. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at garantere religionsfrihed og retten til at udøve den frit, som nedfældet i chartret om grundlæggende rettigheder, samt i denne forbindelse navnlig også at tilskynde til og kun tolerere religiøs praksis, som er i fuld overensstemmelse med demokrati, retsstatsprincipper, menneskerettigheder og gældende love i medlemsstaterne; glæder sig over initiativerne fra religiøse samfund i hele Europa med henblik på at modvirke de farlige fortællinger fra deres lokalsamfund; fremhæver behovet for at opfordre til tværreligiøs og tværkulturel dialog og samarbejde med religiøse samfund og lokale myndigheder for at forhindre radikalisering; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre forudgående screeninger af imamer og mullaher og til konsekvent at sortliste alle hadprædikanter fra sag til sag; opfordrer Kommissionen til at indføre en EU-observationsliste for bedre at kunne udveksle oplysninger om ekstremistiske imamer og mullaher i det omfang, det er tilladt i henhold til loven; tilskynder medlemsstaterne til at finde en fælles forståelse og udarbejde retningslinjer, på grundlag af hvilke disse imamer, mullaher mv. kan screenes; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer medlemsstaterne til at øge udbuddet af videregående uddannelsesmuligheder for imamer, mullaher mv. i EU med gennemsigtig kontrol og kun godkende teologiske uddannelsesprogrammer, som fuldt ud respekterer demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettighederne og de europæiske landes neutralitet og demokratiske sekularisering, samt ophæve undervisningslicenser i tilfælde af mindre forseelser; |
| --- | --- |

37.

Tiltag imod hadefulde ytringer og ekstremistiske grupper

| 38. | opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre terrorbekæmpelsesdirektivet og rammeafgørelsen mod racisme og fremmedhad, i henhold til hvilket tilskyndelse til at begå en terrorhandling eller hadforbrydelse er strafbart, for med alle lovlige midler at udelukke hadprædikanter fra offentlige aktiviteter, bl.a. gennem afslag på visum eller udvisning af EU, samt til at indlede retssager mod sådanne prædikanter og alle personer, der medvirker til ekstremistisk og terrorrelateret proselytisme; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at lukke religiøse samlingssteder og forbyde foreninger, som ikke er i fuld overensstemmelse med gældende EU- og national lovgivning, demokrati, retsstatsprincipper og menneskerettighederne, og som tilskynder til terrorhandlinger, had, diskrimination eller vold; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer medlemsstaterne til at undersøge, hvordan det kan sikres, at religiøse samlingssteder, uddannelsessteder og religiøse undervisningssteder, velgørende organisationer, kulturelle sammenslutninger, fonde og lignende organer fremlægger detaljerede oplysninger om oprindelsen af deres økonomiske midler og fordelingen heraf, både i og uden for EU, og hvordan data om disse organer, når der er mistanke om eller rimelige grunde til at nære mistanke om forbindelser med terrorgrupper, kan registreres og analyseres af kompetente myndigheder i overensstemmelse med EU's retlige rammer og databeskyttelsesregler; opfordrer medlemsstaterne til at forbyde finansiering fra tredjelande, der modsætter sig demokrati, retsstatsforhold og menneskerettigheder; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer medlemsstaterne til hurtigt at træffe retlige foranstaltninger til at forbyde og så vidt muligt fjerne al trykt og digital propaganda på deres område, der eksplicit tilskynder til voldelig ekstremisme og terrorhandlinger, herunder al indhold, der produceres eller spredes af grupper og personer, der er omfattet af EU- eller FN-sanktioner; anmoder om, at denne propaganda fjernes fra butikker og onlineplatforme som led i indberetningerne fra EU IRU, der kunne styrkes med mere personale og kapacitet, hvis det er nødvendigt; opfordrer til, at der gøres en stor indsats for at spore og/eller identificere kilder til denne propaganda; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer medlemsstaterne til i overensstemmelse med direktivet om audiovisuelle medietjenester at træffe foranstaltninger mod satellit-TV-kanaler, der udbreder vold, hadefulde ytringer og tilskyndelse til terrorisme; opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud og hurtigt at gennemføre direktivet for at sikre, at artikel 6 om forebyggelse af tilskyndelse til vold og had er i kraft i hele EU; anmoder Kommissionen om at udarbejde en analyse af mulige lovgivningsmæssige ændringer i direktivet med henblik på at øge effektiviteten af at blokere sådanne kanaler, der sender fra tredjelande; |
| --- | --- |

42.

Uddannelse

| 43. | fremhæver, at medlemsstaterne skal sikre, at alle uddannelsesinstitutioner leverer uddannelse, som er i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonvention, gennem kontrol af læseplaner, regelmæssige inspektioner og sanktioner for manglende overholdelse samt ved at nægte religiøse fanatikere adgang til skoler, og at religiøse fanatikere ikke må få adgang til skoler; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mener, at uddannelse som en proces til at opdage, udforske, engagere sig i og blive præsenteret for historie, civilisationer, kulturer, ideologier og religioner skal blive et fuldt udbygget redskab i kampen mod al ekstremistisk vold og voldelige radikaliseringsprocesser; understreger behovet for at lære børn om ikke-diskrimination og respekt for andre menneskers tro og fremme social inklusion af alle børn i overensstemmelse med EU's charter om grundlæggende rettigheder og FN's konvention om barnets rettigheder; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer medlemsstaterne til at fastlægge politikker til forebyggelse af radikalisering, både specifikke (sårbare grupper) og ikke-specifikke (generelt); mener, at arrangementer på skolerne med besøg af ofre, hjemvendte og deres familier og personer, der har overvundet radikalisering, kunne være et effektivt værktøj til forebyggelse af radikalisering; tilskynder til bevidsthedsuddannelse til fagfolk, der muligvis skal interagere med tilbagevendte børn; bemærker, at de bedste resultater ofte opnås i partnerskab med lokalsamfundene og udfordrer den centrale kommunikation fra terrorgrupper med modfortællinger; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opfordrer medlemsstaterne til at integrere medie- og informationsforståelse og brugen af internettet i de nationale uddannelsessystemer med henblik på at udruste de unge borgere med værktøjer til at forstå og vurdere de ofte ufiltrerede oplysninger, der cirkulerer online, og til at bruge internettet ansvarligt med henblik på at undgå mulige risici for radikalisering; |
| --- | --- |

46.

| 47. | henstiller, at medlemsstaterne fastlægger retningslinjer for skoler med henblik på at tackle den mulige radikalisering af elever og udvikle enkle og klare procedurer for, hvordan de skal håndtere dem; understreger, at det er nødvendigt at inddrage børnebeskyttelsesmyndighederne og de sociale myndigheder gennem et bedre samarbejde med de relevante enheder i de retshåndhævende og retlige organer, i processen med at tackle de alvorligste tilfælde af radikalisering; |
| --- | --- |

47.

Internettet

| 48. | understreger nødvendigheden, at terrorrelateret indhold på nettet automatisk detekteres og fjernes systematisk, hurtigt, permanent og fuldstændigt på grundlag af klare retlige bestemmelser, herunder sikkerhedsforanstaltninger og vurderinger, der foretages af mennesker; påpeger endvidere nødvendigheden af at forhindre, at allerede fjernet indhold genuploades; glæder sig over Kommissionens lovgivningsforslag om at forhindre udbredelse af terrorrelateret indhold på nettet ved at forpligte platforme til at fjerne det fuldstændigt; opfordrer medlovgiverne til straks at indlede arbejdet med dette forslag; opfordrer medlemsstaterne til at træffe nationale foranstaltninger, hvis vedtagelsen af lovgivningen forsinkes; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mener, at indberetningen bør omfatte beskrivelser og statistikker om, hvilket indhold der er blevet fjernet, og hvorfor, hvor mange gange indholdet er blevet set, inden det blev fjernet, hvor længe indholdet var online, inden det blev fjernet, og hvorvidt den konto, der er knyttet til det krænkende indhold, er blevet slettet og hvornår; understreger, at passende gennemsigtighed er nødvendig for at kunne vurdere, om de statslige myndigheder spiller en relevant rolle i efterforskningen og forfølgelsen af overtrædelser, når der indberettes ulovligt indhold; |
| --- | --- |

49.

| 50. | glæder sig over arbejdet i Global Internet Forum to Counter Terrorism (GIFCT, globalt internetforum til terrorbekæmpelse) og opfordrer dets stiftende selskaber til at intensivere deres arbejde med den fælles industridatabase over hash ved også at dele deres viden med mindre teknologivirksomheder; opfordrer teknologivirksomheder til at øge deres indsats og finansiering til udvikling af metoder til fjernelse af terrorrelateret indhold hurtigt, men uden at sætte ytringsfriheden over styr; |
| --- | --- |

50.

| 51. | glæder sig over det arbejde, der udføres af Europols EU IRU; opfordrer til, at der i de enkelte medlemsstater indføres en specialenhed, som har til opgave at indberette ulovligt indhold, og som kan samarbejde med EU IRU med hensyn til at sikre komplementaritet og undgå unødvendige duplikering i indberetningen af terrorrelateret indhold til IT-virksomheder; opfordrer til, at EU IRU styrkes for at lette og koordinere medlemsstaternes bestræbelser på at opfange, anmelde og slette terrorrelateret indhold på nettet; mener desuden, at det er afgørende at indsamle oplysningerne om slettet terrorrelateret onlineindhold og onlinekonti hos Europol for at forhindre, at de bliver uploadet igen, og gøre det muligt at foretage analyser og strafferetlige efterforskninger; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opfordrer Kommissionen til at oprette en europæisk onlineplatform, som borgerne kan benytte til at anmelde terrorrelateret indhold på internettet og anmoder virksomhederne om at have tilstrækkelig kapacitet til at modtage, gennemgå, behandle og reagere på anmeldt indhold; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opfordrer til en effektiv partnerskabstilgang mellem de retshåndhævende myndigheder, de retslige myndigheder, IT-industrien, internetudbydere, internetværtsudbydere, sociale medievirksomheder og civilsamfundsorganisationer i forbindelse med udviklingen og udbredelsen af effektive modfortællinger, men også i hensigtsmæssigt omfang ved at inddrage ofre og tidligere voldelige ekstremister, og til at sikre, at søgemaskiner placerer modfortællinger højt; tilskynder Kommissionen og medlemsstaternes myndigheder til at styrke deres bestræbelser på at udvikle effektive modfortællinger og andre strategiske kommunikationsværktøjer; |
| --- | --- |

53.

Fængsler

| 54. | opfordrer medlemsstaterne til at sørge for sikre og trygge fængselsforhold for både tilbageholdte og personale og til at skabe særlige procedurer og indikatorer til at identificere og gribe ind over for radikaliserede indsatte for at forhindre, at andre radikaliseres, samt til at sikre en målrettet overvågning og målrettede adskillelsesforanstaltninger og uddanne fængselspersonalet i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at garantere sikkerheden og fængselspersonalets fysiske og psykiske integritet og yde dem psykologisk rådgivning; opfordrer medlemsstaterne til at yde tilstrækkelige ressourcer, målrettet uddannelse og overvågning til fængselsmyndigheder på alle niveauer og særligt til personalet på frontlinjen, som samarbejder tæt med unge lovovertrædere og radikaliserede indsatte; mener, at personalet især skal være tilstrækkeligt uddannet til at opdage tegn på radikalisering på et tidligt stadium; opfordrer medlemsstaterne til at gøre status over de uddannelseskurser, der er udviklet med EU-midler af Confederation of European Probation (CEP), EuroPris og European Prison Training Academy-netværket (EPTA); opfordrer til et yderligere EU-bidrag til forbedring af uddannelsen for fængselsbetjente på områder vedrørende radikalisering og potentielle terrortrusler; |
| --- | --- |

55.

| 56. | understreger, at fængselsmyndighederne skal udvikle særlige redskaber og metoder til at identificere og overvåge radikaliserede indsatte i overensstemmelse med deres grad af radikalisering og til deres obligatoriske vurdering, inden de løslades; opfordrer Kommissionen til at fremme forskellige medlemsstaters bedste praksis for metoder til risikovurdering af radikaliserede indsatte; mener, at de indsatte, der er klassificeret som de farligste, skal anmeldes til de retslige myndigheder og/eller nationale og eksterne myndigheder med ansvar for terrorbekæmpelse med krav om en effektiv prøveløsladelse for dem, der kan forventes at true den offentlige sikkerhed; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at styrke indsamlingen af efterretninger om radikaliserede indsatte og deres opfølgning på grundlag af bedste praksis i medlemsstaterne såsom etableringen af fængselsefterretningsprocedurer; fremhæver, at det kan være nyttigt at udpege en kontaktperson, der er ansvarlig for at bekæmpe radikalisering i fængselssystemet; |
| --- | --- |

56.

| 57. | understreger, at fængselstiden bør muliggøre rehabilitering og reintegration i stedet for at fremme radikalisering; opfordrer medlemsstaterne til at udarbejde tværfaglige tilbagetrædelsesprogrammer i fængslerne; mener, at resocialiseringsforanstaltninger skal internaliseres i fængselsopholdet for at forberede de indsattes løsladelse; mener, at CoE PR kunne foretage en opfølgning på handlingsplanerne mod radikalisering i fængsler og i udslusningsfasen; |
| --- | --- |

57.

| 58. | understreger, at umenneskelige fængselsbetingelser, overfyldte fængsler og dårlig behandling er kontraproduktive hvad angår målet i bekæmpelsen af radikalisering og voldelig ekstremisme; påpeger, at det for at forhindre radikalisering i fængslerne er absolut nødvendigt at etablere regler for tilbageholdelse, der er differentierede, afhængigt af hvor farlige de indsatte er; understreger i denne forbindelse, at alle programmer, der er rettet specifikt mod en bestemt gruppe af indsatte skal overholde de samme menneskerettighedsforpligtelser og internationale forpligtelser som for alle andre indsatte; |
| --- | --- |

58.

| 59. | opfordrer Kommissionen til at lancere et europæisk forum vedrørende fængselsforhold for at fremme udvekslingen af bedste praksis mellem eksperter og fagfolk i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

59.

| 60. | henleder opmærksomheden på indsmuglingen af forskellige ulovlige varer i fængslerne og navnlig indsmuglingen af mobiltelefoner, der gør det muligt for de indsatte at forblive i kontakt med terrornetværk uden for fængslet; |
| --- | --- |

60.

| 61. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at fremme adgangen til reelle imamer og mullaher, da det mindsker risikoen for selvorganisering af radikale religiøse celler; foreslår, at der indføres en godkendelsesordning for imamers og mullahers adgang til fængsler for at forhindre, at ekstremistiske synspunkter spredes blandt højrisikopopulationer, og opfordrer Rådet til med støtte fra Kommissionen at udarbejde retningslinjer herom på grundlag af bedste praksis; opfordrer medlemsstaterne til regelmæssigt at evaluere og overvåge de imamer og mullaher, der har adgang til fængsler; opfordrer medlemsstaterne til at kræve, at imamer og mullaher, der arbejder i fængsler, har en standarduddannelse baseret på bedste praksis, som er udviklet af medlemsstaternes fængselsmyndigheder, også i samarbejde med tredjelande; |
| --- | --- |

61.

Samarbejde og udveksling af oplysninger

Horisontale emner

| 62. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til fuldt ud og rettidigt at gennemføre den gældende lovgivning og opfordrer Kommissionen til at yde den nødvendige støtte; opfordrer Kommissionen til at analysere manglerne i gennemførelsen og håndhævelsen af den eksisterende lovgivning og at bruge sine beføjelser til at indlede en traktatbrudsprocedure, når medlemsstater undlader at gennemføre lovgivning korrekt; |
| --- | --- |

62.

| 63. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at de råder over det tekniske udstyr, den software, de sikkerhedssystemer og de kvalificerede menneskelige ressourcer, der er nødvendige for at udnytte de eksisterende informationssystemer og samarbejdsmekanismer fuldt ud; gentager vigtigheden af at sikre, at personale med adgang til sådant udstyr har fået den nødvendige uddannelse med hensyn til data; |
| --- | --- |

63.

| 64. | bemærker den utilstrækkelige karakter af den sikkerhedsforskning, der gennemføres af offentlige institutioner; opfordrer til en mere proaktiv definition af behovene (dvs. en styrkelse af Det Europæiske Netværk af Teknologiske Tjenester inden for Retshåndhævelse (ENLETS), der definerer de teknologiske behov for retshåndhævelse); opfordrer til at støtte pilotprojekter vedrørende kunstig intelligens og blockchainteknologi (pengeoverførsler); opfordrer til en aktiv inddragelse af EU-agenturer som Europol og CEPOL i EU's sikkerhedsforskningsprojekter; opfordrer medlemsstaterne til regelmæssigt at udarbejde studier om fremtidige trusselsscenarier; støtter Kommissionens fortsatte finansiering til oprettelse af moderniserede databaser og til tilvejebringelse af opdateret teknisk udstyr og uddannelse af personale og opfordrer til en mere ambitiøs tilgang i denne henseende; |
| --- | --- |

64.

| 65. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at udvikle den nødvendige tekniske standardisering, forbedringer med hensyn til datakvalitet og en retlig ramme for en fremtidig tilgang med »udveksling af oplysninger som standard«, når det drejer sig om udveksling af terrorbekæmpelsesrelaterede oplysninger med andre medlemsstater og relevante EU-agenturer og -organer på grundlag af de gældende underliggende juridiske bestemmelser for hvert informationssystem, således at sådanne oplysninger udveksles som en regel, og at der kun i særlige tilfælde afstås fra en sådan udveksling, hvor videregivelse af oplysninger ville bringe igangværende efterforskninger eller en persons sikkerhed i fare, hvilket ville være i strid med den pågældende medlemsstats væsentlige sikkerhedsinteresser; opfordrer Kommissionen til at indsamle data om gennemførelsen af de eksisterende forpligtelser med hensyn til udveksling af oplysninger som standard; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opfordrer medlemsstaterne til at overholde deres forpligtelser i henhold til terrorbekæmpelsesdirektivet og afgørelse 2005/671/RIA for hurtigst muligt at udveksle relevante oplysninger i forbindelse med terrorhandlinger med de kompetente myndigheder i andre medlemsstater; er af den opfattelse, at de kompetente retshåndhævende myndigheder — uden at det er nødvendigt med en forudgående anmodning — bør levere oplysninger og efterretninger til de kompetente retshåndhævende myndigheder i andre medlemsstater i de tilfælde, hvor der er faktuelle årsager til at mene, at disse oplysninger og efterretninger vil kunne bidrage til forebyggelse, opdagelse eller efterforskning af handlinger; |
| --- | --- |

66.

| 67. | påpeger, at nogle medlemsstaters eksisterende fravalg af politimæssige og retssamarbejdsmæssige foranstaltninger til at forebygge, opdage, efterforske og retsforfølge terrorhandlinger og finansiering af terrorisme kan bringe hastigheden og effektiviteten af terrorismeefterforskninger i fare og kan have skadelige virkninger; opfordrer medlemsstaterne til at holde sig dette for øje og til grundigt at overveje fordelene og ulemperne ved at fravælge samarbejde på dette vigtige område; |
| --- | --- |

67.

| 68. | bemærker, at den nuværende situation med 28 forskellige retlige ordninger for lagring af data kan være kontraproduktiv for samarbejde og udveksling af oplysninger; opfordrer indtrængende Kommissionen til at vurdere lovgivningsforslag om lagring af data, der respekterer principperne om principperne om formålsbegrænsning, proportionalitet og nødvendighed, under hensyntagen til de kompetente myndigheders behov og de særlige forhold på området for terrorbekæmpelse, ved blandt andre foranstaltninger at tage højde for nye former for kommunikation, etablere stærke beskyttelsesforanstaltninger vedrørende tjenesteudbydernes lagring af data fra og adgangen til data til brug ved efterforskning af forbrydelser, muligheder for pseudonymisering, fastlæggelse af datakategorier, der er særligt relevante for effektivt at bekæmpe terrorisme og alvorlig kriminalitet, stille personale, som er særligt uddannet og under opsyn, og som beskæftiger sig med dataadgang, til rådighed eller indføre periodiske trusselsvurderinger som grundlag for lagringsperioderne; |
| --- | --- |

68.

Informationssystemer

| 69. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre en fuldstændig gennemførelse og til systematisk at kontrollere de relevante databaser og informationssystemer i fuld overensstemmelse med deres adgangsrettigheder som fastsat i det underliggende retsgrundlag og til at indføre alle nyttige oplysninger rettidigt og samtidig opfylde de respektive informationssystemers kvalitetskrav; |
| --- | --- |

69.

| 70. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at de relevante oplysninger, der er til rådighed på lokalt eller regionalt plan og i deres databaser, overføres automatisk, og hvor det er muligt med brug af intelligente tekniske løsninger, til de nationale systemer og, hvor det er hensigtsmæssigt, til de relevante europæiske databaser for at forhindre, at oplysninger går tabt som følge af opsplittede jurisdiktioner, og samtidig sikre, at EU's datakvalitet, sikkerhed og beskyttelsesstandarder opfyldes; |
| --- | --- |

70.

| 71. | opfordrer medlemsstaterne til så vidt muligt at knytte alle kategorier sammen og etablere alle søgekombinationer, der findes i SIS, og at sikre en passende bemanding og tilstrækkelig teknisk støtte til Sirenekontorerne; |
| --- | --- |

71.

| 72. | glæder sig over revisionen af Schengeninformationssystemet II (SIS II), som pålægger de retshåndhævende myndigheder at registrere de kontroller, der foretages på et mål, der er registreret i SIS II, og som indfører en ensartet anvendelse af SIS II med hensyn til terror; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at oplysninger i forbindelse med terrorhandlinger konsekvent og systematisk uploades til europæiske systemer og platforme, navnlig i forbindelse med indberetninger i henhold til artikel 36 i SIS II-forordningen, og om muligt synkroniseres ved at gennemføre en konsekvent trestrenget tilgang til informationsudveksling ved at gøre optimal og konsekvent brug af SIS- og Europol-oplysninger; glæder sig over den nye indberetningstype: en »undersøgelseskontrol« i henhold til artikel 36 i SIS II-forordningen og den nye forpligtelse for SIRENE-kontoret til øjeblikkeligt at svare i tilfælde af en indberetning knyttet til terror; opfordrer endvidere Kommissionen til med aktiv deltagelse af og godkendelse fra eksperter fra medlemsstaterne at fastlægge god praksis for så vidt angår opfølgningsprocedurer for hit vedrørende personer, der er involveret i terrorisme eller terrorrelaterede aktiviteter i henhold til artikel 36; |
| --- | --- |

72.

| 73. | opfordrer til, at Kommissionen indfører en mekanisme til informationsudveksling »efter hit«, som ville gøre det muligt for alle medlemsstater eller som minimum dem, som er berørt, at blive underrettet om de hits, der genereres af bevægelser foretaget af personer, som er involveret i terrorisme eller terrorrelateret virksomhed; understreger behovet for at kortlægge rejsebevægelserne for fremmedkrigere, hjemvendte og personer involveret i terrorvirksomhed på baggrund af SIS-hits for at skabe et tydeligt og fyldestgørende billede, der kan fungere som grundlag for iværksættelse af yderligere foranstaltninger; |
| --- | --- |

73.

| 74. | opfordrer Kommissionen til at vurdere, under hvilke omstændigheder de nationale efterretningstjenester fortsat kan have direkte adgang til relevante EU-informationssystemer, navnlig SIS i henhold til dets reformerede retlige ordning, for at undgå nye huller med hensyn til sikkerhed og udveksling af oplysninger; |
| --- | --- |

74.

| 75. | glæder sig over etableringen af et centralt automatiseret fingeraftryksidentifikationssystem (AFIS) i SIS, der skal gøre det muligt for slutbrugerne at søge i SIS på grundlag af fingeraftryksoplysninger; opfordrer til, at systemet indføres senest i 2019; opfordrer indtrængende alle medlemsstater til straks at implementere den automatiserede fingeraftryksidentifikationssystemsfunktionalitet i SIS; bemærker, at på trods af retsgrundlaget for SIS II, der tillader lagring af fingeraftryk, er sådanne biometriske identifikatorer hidtil kun blevet anvendt til at bekræfte en persons identitet efter en kontrol af personens navn eller fødselsdato; mener, at identifikation udelukkende baseret på fingeraftryk vil have en betydelig merværdi; |
| --- | --- |

75.

| 76. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at deres kompetente myndigheder på terrorbekæmpelsesområdet har adgang til VIS, og til en forenklet procedure for denne adgang; |
| --- | --- |

76.

| 77. | glæder sig over oprettelsen af EU-systemet vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS), som vil blive anvendt til borgere fra visumfriholdte tredjelande; |
| --- | --- |

77.

| 78. | opfordrer Kommissionen til at foreslå lovgivning om oprettelse af ét centraliseret ECRIS-system, der muliggør udveksling af strafferegisteroplysninger om både EU-borgere og tredjelandsstatsborgere; |
| --- | --- |

78.

| 79. | opfordrer til, at private fly, charterflyvninger og rejsebureauer omfattes af EU's PNR-direktiv, og at luftfartsselskaberne bliver forpligtede til at indsamle PNR-oplysninger; opfordrer Kommissionen til at vurdere de sikkerhedsprocedurer, der er iværksat på flyvepladser og i små lufthavne i alle medlemsstaterne; |
| --- | --- |

79.

| 80. | opfordrer indtrængende alle medlemsstater til uden ophold at gennemføre PNR-direktivet fuldt ud og opfordrer Kommissionen til hurtigt at gå videre med traktatbrudssøgsmål mod de medlemsstater, som endnu ikke har gjort dette; opfordrer medlemsstaterne til at sammenkoble deres passageroplysningsenheder for at lette udvekslingen af PNR-oplysninger; opfordrer Kommissionen til at foreslå teknologiske løsninger til at gøre udvekslingen af PNR-oplysninger og integreringen heraf i forskellige systemer mindre tidskrævende og mindre krævende med hensyn til menneskelige ressourcer ved at automatisere behandlingen af anmodninger fra en passageroplysningsenhed til en anden; opfordrer derfor til realiseringen af projekter såsom projektet om Fonden for Intern Sikkerhed, der ledes af Nederlandene, med henblik på at udvikle PIU.net baseret på det eksisterende FIU.net; anmoder Kommissionen om sammen med Europol at støtte udviklingen af fælles målrettede bestemmelser og risikovurderinger, der skal anvendes af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

80.

| 81. | opfordrer medlemsstaterne til at gøre deres passageroplysningsenheder tværfaglige og inkludere personale fra toldvæsenet, de retshåndhævende myndigheder og efterretningstjenesterne, således at de kompetente myndigheder bedre kan udveksle oplysninger; |
| --- | --- |

81.

| 82. | bemærker, at fristen for gennemførelsen af Prümafgørelserne (19) af 23. juni 2008 udløb den 26. august 2011, og at det ikke er alle medlemsstater, der har gennemført afgørelserne fuldstændigt; opfordrer derfor disse medlemsstater til omsider at opfylde deres forpligtelser i henhold til EU-retten og fuldt ud gennemføre Prümafgørelserne og styrke Prümnetværket ved at opdatere deres nationale behandlingssystemer, så de kan tilpasse sig moderne informationsteknologi; opfordrer indtrængende Kommissionen og Rådet til at modernisere og opgradere Prümafgørelserne fra 2008 for at forbinde de nationale systemer mere effektivt; |
| --- | --- |

82.

Interoperabilitet

| 83. | glæder sig over de foreslåede forordninger om interoperabilitet; opfordrer Kommissionen til at vurdere potentialet og den eventuelle merværdi af yderligere informationssystemer, der skal medtages i fremtiden, og til at aflægge rapport til Europa-Parlamentet; mener, at interoperabilitet bidrager til at samle de relevante og nødvendige oplysninger; understreger, at en sådan løsning skal ramme den rigtige balance mellem legitime behov for rettidige, effektive og relevante oplysninger for myndigheder i fuld overensstemmelse med deres adgangsrettigheder og formålsbegrænsning i henhold til det underliggende retsgrundlag og de registreredes grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

83.

| 84. | understreger behovet for at indføre en biometrisk matchtjeneste, der gør det muligt at foretage forespørgsler med biometriske data på tværs af flere EU-informationssystemer for dermed at bidrage til at bekæmpe identitetsmisbrug og forhindre folk i at anvende flere identiteter; understreger behovet for at tilføje biometriske data til de relevante databaser; understreger også behovet for konstant at forbedre evnen til at genkende misbrugte ægte, delvist forfalskede eller fuldstændigt forfalskede dokumenter anvendt til personidentifikation; |
| --- | --- |

84.

| 85. | opfordrer indtrængende til, at der straks iværksættes arbejde med yderligere udvikling af UMF-standarden under tæt inddragelse af eu-LISA for at sikre, at standarden opfylder behovene for fremtidige interoperable IT-systemer og kan blive en del af det koordinerede arbejde på at forbedre datakvaliteten i store IT-systemer; |
| --- | --- |

85.

| 86. | opfordrer til, at der på EU-niveau fastsættes harmoniserede mindstekrav til standarder for datakvalitet til dataindlæsning, i overensstemmelse med kriterierne i EU-lovgivningen om databeskyttelse, og at de anvendes på tværs af IT-systemer for således at sikre en ensartet kvalitet af dataene heri; opfordrer eu-LISA til at indføre fælles indikatorer og kontroller og til at udvikle en central overvågningskapacitet for datakvalitet for alle systemer under dets kompetence; anbefaler endvidere, at når eu-LISA konstaterer uregelmæssigheder i sine kvalitetsrapporter til medlemsstaterne, bør den pågældende medlemsstat være forpligtet til at korrigere oplysningerne eller begrunde den manglende korrektion; |
| --- | --- |

86.

| 87. | kritiserer manglen på passende finansiering og manglende personale til eu-LISA i betragtning af dens stadigt stigende ansvar; opfordrer til, at eu-LISA styrkes med den yderligere kapacitet og de ressourcer, der er nødvendige for at udføre de nye opgaver effektivt, og at dette afspejles i den nye FFR, |
| --- | --- |

87.

Samarbejde og udveksling af oplysninger i medlemsstaterne og medlemsstaterne imellem

| 88. | opfordrer de medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, til at oprette nationale »fusionscentre« eller koordinationsenheder til terrorbekæmpelse samt koordinerede databaser med henblik på at centralisere og lette søgningen efter, identificeringen af og udvekslingen af terrorismerelaterede oplysninger og efterretninger fra alle relevante nationale myndigheder; mener endvidere, at en proaktiv lokal og, hvor det er relevant, regional politik er en forudsætning for en integreret national sikkerhedspolitik; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at dele bedste praksis såsom den belgiske »Lokale integrale veiligheidscellen«, der omfatter aktører fra civilsamfundet som f.eks. sociale tjenesteydelser, lokal administration og lokale politikere, for at drøfte alle tegn på radikalisering og under fælles tavshedspligt, således at aktører med tavshedspligt også kan bidrage; |
| --- | --- |

88.

| 89. | opfordrer medlemsstaterne til at undersøge nye tilgange til at forbedre samarbejdet og udvekslingen af oplysninger mellem de retshåndhævende myndigheder og efterretningstjenesterne på nationalt plan, hvilket sikrer den nødvendige adskillelse mellem retshåndhævelses- og efterretningsarbejde og de nødvendige principper for ejerskab over oplysninger og kildebeskyttelse og dem, som vedrører principper for anerkendelse af bevismateriale i straffesager; |
| --- | --- |

89.

| 90. | opfordrer medlemsstaterne til at bygge videre på bedste praksis ved at styrke samarbejdet i de enkelte sager samt udvekslingen af oplysninger mellem offentlige anklagere og efterretningstjenester i strafferetlige efterforskninger relateret til terrorisme; |
| --- | --- |

90.

| 91. | anbefaler, at medlemsstaterne i retningslinjer eller gennem lovmæssige tiltag angiver, hvornår det er tilladt at udveksle oplysninger mellem politi og efterretningstjenester og andre medlemsstaters kompetente myndigheder og EU-agenturer, og mener, at en tilpasning af nationale standarder på dette område vil bidrage til en EU-dækkende løsning på spørgsmålet om, hvornår sådanne oplysninger kan anvendes og deles; |
| --- | --- |

91.

| 92. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at enhver retlig eller politisk vurdering, kontrol, procedure eller et sagsanlæg, som tilvejebringer efterforskningsoplysninger, gør dette med en særlig grad af beskyttelse, og til at sikre, at beskyttelsen af efterretningskildernes og tjenestemændenes fortrolighed og integritet bevares for ikke at være til fare for kilders, informanters og efterforskningstjenesternes medarbejderes arbejde og sikkerhed; |
| --- | --- |

92.

| 93. | opfordrer til, at der oprettes et fælles EU-efterretningsakademi med fælles standarder for at kombinere ressourcer og udvikle synergier, tillid og en fælles efterretningskultur; |
| --- | --- |

93.

| 94. | anbefaler, at medlemsstaterne undersøger muligheden for bedre koordinering og samarbejde mellem efterretningstjenester og retshåndhævende myndigheder på EU-plan, eksempelvis ved at sende efterretningseksperter og ikke blot retshåndhævende personale til møderne i det fælles forbindelseshold vedrørende terrorbekæmpelse (CTJLT) under Europol; opfordrer Kommissionen til at øge støtten til CTJLT, herunder tilstrækkelig finansiering; |
| --- | --- |

94.

| 95. | opfordrer medlemsstaterne til at optimere samarbejdet gennem Terrorismebekæmpelsesgruppen (CTG) og til at styrke det yderligere som en fælles samarbejds- og kommunikationsplatform mellem nationale efterretningstjenester og tilvejebringe tilstrækkelige finansielle midler; glæder sig over oprettelsen af en rådgivende gruppe for CTG, som skal øge synligheden og gennemsigtigheden, tale offentligt inden for rammerne af forholdet mellem CTG og de relevante EU-institutioner og -organer og sikre, at Europa-Parlamentet holdes løbende orienteret; |
| --- | --- |

95.

| 96. | anmoder medlemsstaterne om at planlægge regelmæssige udvekslingsmøder mellem dommere og repræsentanter fra efterretningstjenesterne og de retshåndhævende myndigheder for at dele viden om den situations- og undersøgelsesmæssige samt tekniske udvikling på terrorbekæmpelsesområdet, hvilket ville gøre det muligt for retsvæsenet at få det fulde overblik over dets jurisdiktion og modtage videreuddannelse; |
| --- | --- |

96.

| 97. | opfordrer medlemsstaterne til at udvikle det gensidige grænseoverskridende politisamarbejde yderligere ved hjælp af fælles trusselsvurderinger, risikoanalyser og patruljer; |
| --- | --- |

97.

| 98. | opfordrer medlemsstaterne og europæiske interessenter til fortsat at yde tilstrækkelig operationel kapacitet og styrke det maksimale effektive samarbejde inden for terrorbekæmpelse og EU's indre sikkerhed, bl.a. via tilstrækkelig budgettering, med henblik på at bevare en national sikkerhedskultur, der er rustet til at imødegå truslen på mellemlang sigt; |
| --- | --- |

98.

| 99. | glæder sig over Retningslinjer af 23. marts 2018 fra Det Europæiske Råd (artikel 50) om rammerne for de fremtidige forbindelser mellem EU og UK, hvori det blev fastlagt, at Unionen er fast besluttet på at have et så nært partnerskab som muligt med Det Forenede Kongerige i fremtiden [...] navnlig med hensyn til bekæmpelse af terror og international kriminalitet; mener, at det er altafgørende at sikre et fortsat gensidigt sikkerhedssamarbejde og en fortsat gensidig informationsudveksling mellem EU og Det Forenede Kongerige efter brexit; |
| --- | --- |

99.

| 100. | anerkender det tætte professionelle terrorbekæmpelsessamarbejde mellem de europæiske lande og, hvor det er relevant, med udenlandske terrorbekæmpelsesmyndigheder, og opfordrer til fortsat forbedring gennem operative missioner, dataanalyse, hurtigere udveksling af efterretninger og udveksling af bedste praksis; |
| --- | --- |

100.

Samarbejde og udveksling af oplysninger med EU-agenturerne

| 101. | opfordrer til mere systematisk samarbejde mellem RIA-agenturerne, der arbejder med terrorbekæmpelse, for at udvikle fælles tilgang og synergier som følge af den øgede rolle, som agenturerne spiller på dette område mener, at regelmæssige fælles møder mellem alle de centrale agenturer yderligere kunne udvikle det fælles arbejde på dette område og øge synergierne med deres forbindelsesofficer i delegationerne; |
| --- | --- |

101.

| 102. | opfordrer medlemsstaterne til at øge antallet af udstationerede nationale eksperter med baggrund i terrorbekæmpelse til agenturer med henblik på at sikre, at medlemsstaternes behov er repræsenteret, og give agenturerne mulighed for at få den nødvendige ekspertise på dette område inden for rammerne af deres mandater; |
| --- | --- |

102.

| 103. | opfordrer til, at Europol bliver et reelt knudepunkt for udveksling af retshåndhævelsesoplysninger og retshåndhævelsessamarbejde om terrorbekæmpelse i EU; opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge denne proces og vurdere behovet for en eventuel tilpasning af lovgivningen; |
| --- | --- |

103.

| 104. | opfordrer Europol til at gøre fuld brug af sine aktuelle rettigheder til at få adgang til SIS, VIS og Eurodac med henblik på at øge interoperabiliteten, samtidig med at de grundlæggende rettigheder og databeskyttelseslovgivningen respekteres; |
| --- | --- |

104.

| 105. | opfordrer Europol til at sikre rettidig tilgængelighed af QUEST for medlemsstaterne med henblik på at øge interoperabiliteten; |
| --- | --- |

105.

| 106. | opfordrer til, at Europol og Eurojust har tilstrækkelig finansiering og tilstrækkeligt personale i betragtning af deres stadigt større ansvar og afgørende rolle med hensyn til at styrke det europæiske retshåndhævelsessamarbejde og retslige samarbejde og støtte bekæmpelsen af terrorisme; |
| --- | --- |

106.

| 107. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre fuld anvendelse af kontakterne mellem Europol og de relevante myndigheder i forbindelse med terrorhandlinger, i betragtning af at hastighed ofte er af afgørende betydning inden for terrorbekæmpelse; tilskynder medlemsstaterne til at anvende »på stedet«-udsendelser af Europols specialister, eftersom dette øger tilliden og mindsker de administrative byrder; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at medlemsstaternes retshåndhævende tjenester til terrorbekæmpelse (ud over det føderale/centrale plan) har direkte adgang til Europols tjenester; |
| --- | --- |

107.

| 108. | opfordrer medlemsstaterne til at etablere den nødvendige sikre nationale retshåndhævende kommunikationsinfrastruktur og fremme en direkte og decentraliseret forbindelse fra tjenesterne til terrorbekæmpelse til CT SIENA og Europols informationssystem, da dette ville styrke søgninger og sammenfald i data; |
| --- | --- |

108.

| 109. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at afsætte flere finansielle og menneskelige ressourcer, herunder forskere og analytikere inden for big data, til udvikling af tekniske løsninger til at håndtere den store mængde data, der skal analyseres; opfordrer til, at Europol får til opgave at varetage yderligere F&U-projekter inden for dette felt set i lyset af dets mandat til gavn for medlemsstaterne; |
| --- | --- |

109.

| 110. | fordømmer politikker, der fører til masseovervågning; opfordrer i stedet til »målrettet overvågning« baseret på forudgående individuel mistanke, da dette bedre kan sætte retshåndhævelses- og efterretningstjenester i stand til at få adgang til de specifikke oplysninger, der er behov for, og derfor vil være billigere og mere effektivt; minder om, at målrettet overvågning skal kombineres med passende sikkerhedsforanstaltninger for at beskytte de grundlæggende rettigheder, herunder retten til privatlivets fred, og samtidig fremme sikkerheden; |
| --- | --- |

110.

| 111. | opfordrer medlemsstaterne til at gøre fuld brug af tekniske løsninger til at forbedre deling af oplysninger med Europol, navnlig ved at automatisere processen med at uploade data til Europols informationssystem for krydskontrol, f.eks. ved hjælp af den »dataindlæser«, der er udviklet af Europol; |
| --- | --- |

111.

| 112. | glæder sig over den nye bestemmelse i den fremtidige SIS II, som gør det muligt for Europol, medmindre juridiske eller operationelle årsager tilsiger andet, at blive oplyst om nye varsler eller hits knyttet til terrorisme i SIS; bemærker, at dette muliggør krydskontroller og, hvis det skønnes hensigtsmæssigt, operationel og/eller tematisk analyse med henblik på at fortsætte med kortlægningen af rejsemønstre og/eller at analysere de lokaliserede individers eventuelle forbindelser; opfordrer Kommissionen til hurtigt og at indføre denne nye mulighed; |
| --- | --- |

112.

| 113. | opfordrer Europol til at offentliggøre en årlig rapport om den mængde og type af oplysninger, der deles af medlemsstaterne i de relevante EU-informationssystemer og med Europol, med henblik på at identificere huller og fremme udvekslingen af oplysninger; |
| --- | --- |

113.

| 114. | opfordrer Europol til snarest muligt at udvikle den biometriske kapacitet fuldt ud, da det i stigende grad vil være vigtigt for medlemsstaterne at dele biometriske oplysninger med Europol; |
| --- | --- |

114.

| 115. | understreger, at den nyeste end-to-end-kryptering af kommunikation er et altafgørende værktøj til at sikre fortrolig kommunikation og legitime transaktioner mellem forbrugerne; opfordrer medlemsstaterne til at sikre samarbejde mellem alle relevante aktører med henblik på at øge de kompetente myndigheders dekrypteringskapacitet og sikre, at de kompetente myndigheders dekrypteringskapacitet opfylder kravene med henblik på retsforfølgelse; glæder sig over, at Europol er ved at udvikle krypteringsværktøjer og -ekspertise med henblik på at blive et knudepunkt for dekryptering af oplysninger, der er opnået på lovlig vis i forbindelse med strafferetlige efterforskninger, og for bedre at kunne støtte medlemsstaterne; bemærker endvidere, at Kommissionen ændrede Europols 2018-budget med yderligere 5 mio. EUR for at styrke dets kapacitet til at dekryptere sådanne oplysninger og udvikle en værktøjskasse med alternative efterforskningsteknikker til brug for medlemsstaterne; |
| --- | --- |

115.

| 116. | glæder sig over Pariserklæringen af 5. november 2018 om oprettelsen af et europæisk retligt terrorbekæmpelsesregister i Eurojust; opfordrer til, at der øjeblikkeligt oprettes et sådant register i Eurojust på grundlag af Rådets afgørelse 2005/671/RIA, ændret ved direktiv (EU) 2017/541 om bekæmpelse af terrorisme (20), med tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer; |
| --- | --- |

116.

| 117. | opfordrer medlemsstaterne til systematisk at involvere Eurojust i deres terrorismebekæmpelsesefterforskninger og -retsforfølgelser med en grænseoverskridende dimension og gøre effektiv brug af Eurojusts koordinationsværktøjer; |
| --- | --- |

117.

| 118. | mener, at operationelle aftaler med tredjelande kan være nyttige for Europols arbejde, og bemærker, at Kommissionen i øjeblikket forhandler om operationelle aftaler med otte lande i MENA-regionen; anmoder om en genforhandling af de operationelle aftaler med særligt nære partnere såsom EFTA-landene; |
| --- | --- |

118.

| 119. | opfordrer Eurojust til fortsat at udvide sit netværk af kontaktpunkter i tredjelande og opfordrer til udstationering af flere forbindelsesanklagere til Eurojust, f.eks. fra det vestlige Balkan; |
| --- | --- |

119.

| 120. | er foruroliget over visse tredjelandes brug af Interpol-efterlysningsblade, og navnlig efterlysningsblade med røde hjørner, som bruges politisk af disse lande og dermed skader det internationale samarbejde i kampen mod terrorisme; |
| --- | --- |

120.

| 121. | understreger behovet for øget finansiering til Cepol og for at optrappe udviklingen og leveringen af innovativ cyberrelateret uddannelse; |
| --- | --- |

121.

| 122. | opfordrer Cepol til at fortsætte med at udvikle uddannelsesprogrammer for slutbrugere af SIS, på grundlag af SIRENE-håndbogen og kataloget over bedste praksis, om personer, som er involveret i terrorisme eller terrorrelaterede aktiviteter, herunder fremmedkrigere, og som er genstand for indberetninger i SIS; |
| --- | --- |

122.

| 123. | opfordrer til en løbende udveksling af strategiske oplysninger om nationale sikkerhedstjenesters terrorbekæmpelse med EU's institutioner via EU INTCEN; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til yderligere at støtte udvekslingen af efterretninger gennem EU INTCEN og optimere dets arbejde for at øge dets effektivitet i kampen mod terror; |
| --- | --- |

123.

Gensidig anerkendelse og gensidig retlig bistand

| 124. | forventer, at medlemsstaterne yderligere uddanner og oplærer deres personale i retsvæsenet vedrørende den europæiske efterforskningskendelse for at sikre en omfattende anvendelse heraf; |
| --- | --- |

124.

| 125. | opfordrer til, at der anvendes fælles efterforskningshold i tilfælde af terrorangreb; mener, at fælles efterforskningshold øger effektiviteten af samarbejdet og efterforskningen af grænseoverskridende lovovertrædelser; opfordrer endvidere til, at Europol og Eurojust deltager i disse fælles efterforskningshold, hvilket ville medføre bedre udnyttelse af ressourcer og kapaciteter fra EU's agenturer; efterlyser en bedre og lettere tilgængelig finansiering for sådanne fælles efterforskningshold; opfordrer endvidere til, at der oprettes et særligt program på stedet, »Erasmus for politifolk«, fortrinsvist for politifolk, der er i starten af deres karriere og er lavt rangerende, for at opfordre dem til at deltage i fælles efterforskningshold i andre EU-medlemsstater mindst én gang i deres karriere og dermed gøre det muligt for dem, der ikke nødvendigvis har erfaring i at samarbejde med kollegaer i andre medlemsstater, at opnå yderligere erfaring og observere bedste praksis med hensyn til at bekæmpe kriminalitet på tværs af grænserne mere effektivt; opfordrer til, at dette program i fremtiden udvides til også at omfatte andet sikkerheds- og fængselspersonale; |
| --- | --- |

125.

| 126. | opfordrer medlemsstaterne til at gøre fuld brug af den ekspertise og de redskaber, der tilbydes af Eurojust og Det Europæiske Retlige Netværk (EJN), navnlig praktisk og juridisk information og bistand, når det drejer sig om anmodninger om gensidig retlig bistand og gensidig anerkendelse, koordinering af efterforskninger og retsforfølgelser, beslutninger om den bedst egnede jurisdiktion til retsforfølgelse eller koordinering af beslaglæggelser og konfiskeringer af aktiver; |
| --- | --- |

126.

| 127. | opfordrer onlinetjenesteudbydere og kommunikationsplatforme til at gennemføre retsafgørelser om bekæmpelse af terrorisme effektivt; opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for et lovforslag, som forpligter kommunikationsplatforme, der er til stede på EU-markedet, til at samarbejde omkring krypterede meddelelser, hvis der foreligger en retslig afgørelse herom; understreger, at et sådant samarbejde ikke bør svække sikkerheden af deres netværk og tjenester, f.eks. ved at skabe eller give mulighed for »bagdøre«; |
| --- | --- |

127.

EU's ydre grænser

| 128. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at investere i IKT-udstyr, der lever op til standarderne, på alle grænseovergangssteder for at muliggøre den nødvendige kontrol med brug af alle relevante databaser; anmoder Kommissionen om at fastsætte et benchmark for tekniske standarder for sådant IKT-udstyr efter høring af eu-LISA; mener, at arbejdet med forslagene om informationssystemernes interoperabilitet bør udnyttes som en lejlighed til at forbedre og delvis harmonisere de nationale IT-systemer og den nationale infrastruktur på grænseovergangsstederne; glæder sig over Kommissionens forslag om at styrke støtten til medlemsstaterne med henblik på at sikre EU's fælles eksterne grænser ved mindst at tredoble budgettet til Fonden for Integreret Grænseforvaltning i den næste FFR 2021-2027; |
| --- | --- |

128.

| 129. | glæder sig over vedtagelsen af de seneste reformer, som er foretaget for at styrke EU's ydre grænser på EU-plan, herunder vedtagelsen af EES og ETIAS og reformen af SIS; opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre disse foranstaltninger og i samarbejde med Europol at støtte og bidrage til observationslisten for ETIAS og VIS; anmoder Kommissionen om at holde nøje øje med gennemførelsen af den nye forordning (EU) 2017/458, som giver mulighed for at foretage systematisk kontrol af alle personer, som krydser de ydre grænser, og navnlig brugen af afvigelsen fra systematiske kontroller; |
| --- | --- |

129.

| 130. | opfordrer medlemsstaterne til at bringe deres grænseforvaltning i tråd med konceptet for integreret grænseforvaltning (IBM); understreger behovet for at sikre fuld gennemførelse af IBM-strategien på europæisk og nationalt plan og dermed styrke forvaltningen af de ydre grænser; |
| --- | --- |

130.

| 131. | glæder sig over Kommissionens forslag med henblik herpå vedrørende oplysninger om visa til længerevarende ophold og opholdstilladelser for tredjelandsstatsborgere, som omfatter biometriske identifikatorer, bør medtages i VIS; |
| --- | --- |

131.

| 132. | opfordrer medlemsstaterne til at opgive salget af opholdstilladelser og statsborgerskab via »gyldne visa« og investorprogrammer i lyset af den store risiko for korruption, misbrug og fejlagtig anvendelse af Schengenområdet til kriminelle formål; anmoder Kommissionen om at reagere strengt og hurtigt og stille krav om alle relevante data og kontroller fra medlemsstaterne for at sikre Schengensystemets integritet og sikkerhed; |
| --- | --- |

132.

| 133. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte forhandlingerne med tredjelande om tilbagesendelse og tilbagetagelse og til at vurdere, hvorvidt tilbagesendelsesdirektivet (2008/115/EF) fastsætter en passende retlig ramme for tilbagesendelse af voldelige ekstremister, der udnytter nationale love til terrorformål og udgør en klar risiko for den offentlige sikkerhed; |
| --- | --- |

133.

| 134. | tilskynder medlemsstaterne til at anvende den reviderede mekanisme til suspension af visumfritagelsen og notere de omstændigheder, der kan føre til en suspension af visumfritagelsen for et tredjeland, såsom en væsentlig stigning i risikoen for den offentlige orden eller den indre sikkerhed; |
| --- | --- |

134.

| 135. | opfordrer Kommissionen til at foretage en vurdering af mulighederne og de dermed forbundne virkninger af et eventuelt lovforslag, der gør det obligatorisk for lufthavns- og havneoperatører, internationale busoperatører eller højhastighedstogoperatører at foretage overensstemmelseskontrol, når passagererne går om bord i et fly, for at sikre, at navnet på billetten svarer til det ID-kort eller pas, som passageren har med; understreger behovet for at sikre, at transportoperatører ikke tildeles opgaver, der kun vedrører politimyndighederne, såsom korrekt identitetskontrol eller kontrol af ægtheden af ID eller rejsedokumenter; |
| --- | --- |

135.

Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning (EBCGA)

| 136. | opfordrer medlovgiverne til at overveje at give EBCGA et specifikt mandat til behandling af operationelle personoplysninger, der passer til dets operationelle rolle, herunder i forbindelse med forebyggelse og opdagelse af grænseoverskridende kriminalitet og terrorisme ved EU's ydre grænser; mener, at et sådant mandat bør give mulighed for de nødvendige garantier med tredjelande; |
| --- | --- |

136.

| 137. | bemærker, at mistænkte, hvis personoplysninger tidligere er blevet behandlet af EBCGA, vil forsvinde fra det analytiske system efter 90 dage og dermed blive ukendte eller nye mistænkte; opfordrer derfor til, at opbevaringsperioden for personoplysninger, som forvaltes af EBCGA vedrørende personer, der mistænkes for grænseoverskridende kriminalitet og terrorisme, forlænges til tre år i tråd med den opbevaringsperiode, som gælder for Europol og Eurojust; |
| --- | --- |

137.

| 138. | finder det vigtigt, at EBCGA har adgang til alle relevante databaser og informationssystemer, navnlig SIS, men også EES, VIS, Eurodac og Europols informationssystem, og ikke kun til grænseforvaltningsformål, men også til analyseformål i forbindelse med nye fænomener ved de ydre grænser eller til ændringer i grænsebevægelser eller modus operandi; |
| --- | --- |

138.

| 139. | opfordrer medlovgiverne til at gøre det obligatorisk for EBCGA at dele hastende oplysninger med medlemsstaterne; |
| --- | --- |

139.

| 140. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne og EU-organer som Europol og INTCEN til regelmæssigt at videregive til EBCGA strategiske oplysninger om terrorbekæmpelse vedrørende grænsedimensionen og til at undersøge, om en automatiseret udveksling med EBCGA af vigtige oplysninger (baggrund) fra nationale efterforskninger af hændelser, ulovlige aktiviteter ved grænseovergangssteder og ulovlige bevægelser ind og ud af landet samt brugen af intelligente IKT-systemer vil kunne medføre merværdi ved sammensætningen af et mere samlet situationsbillede, hvis de menneskelige ressourcer, som dataanalysen ville kræve, også tages i betragtning; mener, at disse oplysninger også bør omfatte feedback efter sikkerhedskontrol i anden linje og oplysninger vedrørende dokumentsvig; |
| --- | --- |

140.

| 141. | opfordrer EBCGA til at udvikle uddannelsesprogrammer og give uddannelseskurser for grænsevagter med fokus på at styrke kontrollen i de relevante databaser ved de ydre grænser og at støtte indførelsen af fælles risikoindikatorer; |
| --- | --- |

141.

Oplysninger fra krigszonerne

| 142. | glæder sig over Europols deltagelse i den retshåndhævende celle i den USA-ledede Operation Gallant Phoenix i Jordan, hvor den behandler oplysninger fra krigszoner (og om muligt hjælper med at identificere ofrene) og udveksler disse gennem etablerede kanaler og procedurer med medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder via Europols nationale enheder; opfordrer til, at Europol gives fuld adgang til OGP; |
| --- | --- |

142.

| 143. | opfordrer alle relevante aktører til at udvikle metoder, der gør det muligt at videregive og dele oplysninger fra krigszonerne, inden for det omfang, der er tilladt i henhold til lovgivningen og med de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger, såsom kildebeskyttelse på det civile område, og til at indlæse disse oplysninger i de relevante databaser, således at oplysningerne når frem til grænsekontrollerne ved EU's ydre grænser i tide; opfordrer ligeledes til, at disse oplysninger udveksles med henblik på efterforskning og retsforfølgelse; |
| --- | --- |

143.

Operation Sophia

| 144. | glæder sig over oprettelsen af et pilotprojekt om en kriminalitetsinformationscelle inden for EUNAVFOR MED operation Sophia, der består af medarbejdere fra de relevante retshåndhævende myndigheder i medlemsstaterne, Frontex og Europol, for at forbedre informationsudvekslingen mellem dem; |
| --- | --- |

144.

Finansiering af terror

| 145. | glæder sig over de lovgivningsmæssige foranstaltninger, der for nylig blev vedtaget på europæisk plan i bekæmpelsen af finansiering af terrorisme; opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre alle EU-direktiver om bekæmpelse af hvidvask af penge og anvende instrumenter vedrørende bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme; opfordrer Kommissionen til at sikre, at disse instrumenter gennemføres og fungerer korrekt; |
| --- | --- |

145.

| 146. | opfordrer medlemsstaterne og tredjelande til effektivt og fuldt ud hurtigst muligt at gennemføre konklusionerne fra konferencen »No money for terror«, der blev afholdt i Paris i april 2018, samt anbefalingerne fra FATF og de internationale standarder om forebyggelse af hvidvask af penge samt finansiering af terrorisme og masseødelæggelsesvåben, der blev vedtaget af FATF i februar 2012 (de »reviderede anbefalinger fra FATF«); opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte tredjelande i gennemførelsen af disse anbefalinger ved at yde teknisk bistand og udveksle god praksis; |
| --- | --- |

146.

| 147. | opfordrer de medlemsstater, som endnu ikke har ratificeret Europarådets konvention om hvidvaskning, efterforskning samt beslaglæggelse og konfiskation af udbyttet fra strafbare forhold og om finansiering af terrorisme, til at ratificere og gennemføre den; |
| --- | --- |

147.

| 148. | glæder sig over den metode, som Kommissionen har fremlagt vedrørende højrisikotredjelande, som udgør en trussel mod EU's finansielle system; opfordrer Kommissionen til at anvende denne metode og til navnlig at udarbejde en EU-liste over højrisikotredjelande i medfør af hvidvaskningsdirektivet ved hjælp af en uafhængig, objektiv og gennemsigtig vurdering og til at foretage denne vurdering så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

148.

| 149. | opfordrer medlemsstaterne til at intensivere overvågningen af organisationer, der mistænkes for at deltage i ulovlig handel, smugling, forfalskning og svigagtig praksis gennem oprettelse af fælles efterforskningshold med Europol; |
| --- | --- |

149.

| 150. | er stærkt bekymret over omfanget af ulovlig tobak i EU, idet indtægterne herfra kan anvendes til at finansiere terrorisme, herunder gennem svig med punktafgifter; opfordrer medlemsstaterne til at overveje at ratificere og gennemføre protokollen om eliminering af ulovlig handel med tobaksvarer til WHO-rammekonventionen om bekæmpelse af tobaksrygning (WHO FCTC); |
| --- | --- |

150.

| 151. | hilser forslaget om en forordning om import af kulturgoder velkommen; opfordrer Kommissionen til at foreslå lovgivning om et robust sporingssystem for kunstværker og antikviteter, der kommer ind på EU-markedet, navnlig for de genstande, der stammer fra de konfliktramte områder og højrisikoområder, som Kommissionen har opført på en liste, eller fra organisationer, grupper og individer, der findes på EU's terrorliste; mener, at dette initiativ bør støttes gennem oprettelsen af en standardiseret tilladelse, uden hvilken handel med disse genstande ville være ulovlig, og af et pas til eksport af de enkelte genstande; mener, at der bør udvikles digitale værktøjer til at kontrollere de pågældende dokumenters ægthed; mener, at et omfattende register over antikviteter til salg bør føres og opdateres systematisk af kunsthandlere; |
| --- | --- |

151.

| 152. | opfordrer medlemsstaterne til at gøre det obligatorisk for virksomheder, der er involveret i handel med kunst og opbevaring af antikviteter (dvs. såkaldte »freeports«), at indberette alle mistænkelige transaktioner, og til at pålægge ejere af virksomheder, som handler med og opbevarer kunst og antikviteter, og som bliver involveret i handel med sådanne genstande, effektive, forholdsmæssige og afskrækkende sanktioner, herunder om nødvendigt strafferetlige sanktioner; |
| --- | --- |

152.

| 153. | glæder sig over vedtagelsen af nye regler vedrørende kontrol med kontanter, som føres ind i eller forlader Den Europæiske Union (21), og opfordrer til, at de hurtigt gennemføres; opfordrer Kommissionen til at evaluere, hvorvidt andre aktiver bør være omfattet af denne forordning, om proceduren for indgivelse af oplysninger om uledsagede likvide midler er egnet til formålet, og om tærsklen for uledsagede likvide midler bør revideres i fremtiden; |
| --- | --- |

153.

| 154. | opfordrer medlemsstaterne til i højere grad at samarbejde med Europols AP FURTUM og, som anmodet om i FN's Sikkerhedsråds resolution 2347(2017) af 24. marts 2017, at sørge for, at toldmyndigheder og retshåndhævende myndigheder og anklagemyndighederne udstyres med særligt personale samt effektive værktøjer og tilstrækkelig uddannelse gennem samarbejde med Verdenstoldorganisationen (WCO) og INTERPOL; |
| --- | --- |

154.

| 155. | opfordrer Kommissionen til sammen med medlemsstaterne og internationale partnere at videreudvikle kontrollen med finansielle strømme på en målrettet måde samt metoder til at identificere brugere af elektroniske tegnebøger, virtuelle valutaer og forudbetalte kort, crowdfundingplatforme og online- og mobilbetalingssystemer i politiefterforskninger eller retsundersøgelser; opfordrer medlemsstaterne til at regulere uformelle værdioverførselstjenester ved at understrege, at målet ikke er at slå ned på uformelle traditionelle pengeoverførsler, men på organiseret kriminalitet, terrorisme eller erhvervsprofitter fra sorte penge; opfordrer til at fokusere på virtuelle valutaer og FinTech og til at udforske muligheden for at udvide sanktioner over for dem, der misbruger og fejlagtigt anvender fundraising på sociale medier til terrorformål; opfordrer medlemsstaterne til at tilskynde kryptovalutavirksomheder til at anvende analyseværktøjer til at vurdere potentielle kriminelle aktiviteter i forbindelse med bestemmelses- og modtageradresser og til at sikre, at de fuldt ud anvender lovgivningen om bekæmpelse af hvidvask af penge, når brugerne konverterer kryptovalutaer til en reel valuta; |
| --- | --- |

155.

| 156. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte et lovforslag med krav om obligatorisk registrering og identificering i forbindelse med finansielle transaktioner via pengeoverførselsvirksomheder; |
| --- | --- |

156.

| 157. | opfordrer Kommissionen til at vurdere muligheden for at regulere alternative overførselssystemer, f.eks. ved at indføre obligatorisk registrering eller en licensordning for mæglerne og en forpligtelse til at føre tydelige og præcise optegnelser; |
| --- | --- |

157.

| 158. | er bekymret over de seneste konstateringer vedrørende øgede aktiviteter inden for hvidvask af penge som kilde til finansiering af terrorisme (22) gennem visse bankinstitutioner i euroområdet; opfordrer til oprettelse af et EU-system til sporing af finansiering af terrorisme (TFTS) for transaktioner foretaget af personer med forbindelse til terrorisme og finansieringen heraf, der foretages inden for det fælles eurobetalingsområde, hvilket ville sikre, at der findes en balance mellem sikkerhed og individuelle frihedsrettigheder; påpeger, at de europæiske standarder for databeskyttelse vil være gældende for denne europæiske ordning; |
| --- | --- |

158.

| 159. | opfordrer indtrængende til bedre samarbejde og udveksling af oplysninger mellem forpligtede enheder, FIU'er og kompetente myndigheder vedrørende finansiering af terrorisme; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at FIU'er, uanset typen, har uhindret adgang til finansielle oplysninger med henblik på effektivt at bekæmpe finansiering af terrorisme; opfordrer til større harmonisering af de europæiske FIU'ers status og funktionsmåde; glæder sig over forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om regler, der letter brugen af finansielle og andre oplysninger med henblik på forebyggelse, afsløring, efterforskning eller retsforfølgning af visse strafbare handlinger (23); opfordrer til bedre og mere indgående informationsudveksling og samarbejde mellem Europol, Eurojust og tredjelande med hensyn til finansiering af terrorisme; opfordrer til hurtigt at vedtage udkastet til direktiv om retshåndhævende myndigheders adgang til finansielle oplysninger og udveksling af oplysninger mellem FIU'er; |
| --- | --- |

159.

| 160. | opfordrer medlemsstaterne til at afsætte flere ressourcer til de nationale FIU'er; opfordrer medlemsstaterne til at gøre bedre brug af det uformelle netværk af finansielle efterretningsenheder (FIU.net) og til yderligere at udvikle dette netværks kapacitet gennem Europol, således at det kan udnyttes fuldt ud, og for at overvinde de nuværende samarbejdsvanskeligheder og lette den manuelle behandling af bilaterale anmodninger, samtidig med at FIU'ernes autonomi og uafhængighed sikres; mener, at en EU-FIU kunne være nødvendig for at koordinere, bistå og støtte medlemsstaternes FIU'er i grænseoverskridende sager, hvis styrkelsen af FIU.net viser sig at være utilstrækkelig; |
| --- | --- |

160.

| 161. | understreger betydningen af at øge interaktionen og udvekslingen af oplysninger mellem efterforskningsmyndigheder og den private sektor, navnlig forpligtede enheder under direktiverne om bekæmpelse af hvidvask af penge og af finansiering af terrorisme, for at løse problemerne med opdelte og ufuldstændige oplysninger indgivet gennem rapporter om mistænkelige transaktioner; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at oprette særlige fora til deling af finansielle oplysninger, herunder brug af virtuel valuta, også i den private sektor, gennem sikre kanaler og EU's databeskyttelsesstandarder; bemærker den vigtige rolle, som Europol kunne spille i denne forbindelse; |
| --- | --- |

161.

| 162. | opfordrer til, at der afholdes specialiserede uddannelseskurser for medlemsstaternes retshåndhævende og retslige myndigheder om metoder og udvikling inden for finansiering af terrorisme med henblik på at styrke kapaciteten i medlemsstaterne til at efterforske ulovlige aktiviteter, herunder virtuelle valutaer; understreger, at disse uddannelseskurser bør sikre et standardniveau af kompetencer inden for retshåndhævelse i hele EU, så visse medlemsstater ikke sakker bagud; fremhæver betydningen af at foretage risikovurderinger i hele EU af aktiviteter vedrørende virtuelle valutaer og koordinere efterforskningsinitiativer, så resultaterne fra disse vurderinger kan anvendes til at udvikle strategier for regulering og retshåndhævelse på kort, mellemlang og lang sigt; |
| --- | --- |

162.

| 163. | understreger skatte- og finansoplysningers afgørende betydning for bekæmpelsen af terrorisme; beklager, at agenturer, der bekæmper hvidvask af penge og finansiering af terrorisme i mange medlemsstater, er blandt de efterretningstjenester, der modtager færrest midler; opfordrer til, at medlemsstaterne markant styrker deres menneskelige og økonomiske ressourcer inden for efterforskning og retshåndhævelse med henblik på at bekæmpe skatteundgåelse og skatteunddragelse, der kan finansiere kriminelle handlinger og terrorvirksomhed; |
| --- | --- |

163.

Beskyttelse af kritisk infrastruktur

| 164. | opfordrer de medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, til at udarbejde nationale programmer for beskyttelse af kritisk infrastruktur for at imødegå de problemer, der påpeges i Kommissionens meddelelse fra 2006 om et europæisk program for beskyttelse af kritisk infrastruktur (EPCIP), navnlig med hensyn til potentielle sårbarheder; mener, at EPCIP-programmet bør revideres og ajourføres; |
| --- | --- |

164.

| 165. | minder om, at følsomme data og de systemer, som de understøtter, også er en del af medlemsstaternes kritiske infrastruktur og dermed bør beskyttes på behørig vis mod cyberangreb (24); |
| --- | --- |

165.

| 166. | glæder sig over Kommissionens handlingsplan om at støtte beskyttelsen af det offentlige rum og opfordrer medlemsstaterne til at udveksle bedste praksis og om nødvendigt oprette samarbejdsnetværk mellem aktører i den offentlige og private sektor; |
| --- | --- |

166.

| 167. | opfordrer indtrængende til, at medlovgiverne etablerer en efterfølger til ISF Police for den nye FFR-periode med mindst samme niveau af finansiering; |
| --- | --- |

167.

| 168. | opfordrer til, at informations- og varslingsnetværket vedrørende kritisk infrastruktur (CIWIN) styrkes; |
| --- | --- |

168.

| 169. | kræver, at udpegelsen af europæisk kritisk infrastruktur, der har konsekvenser for mere end en medlemsstat, følger en multilateral proces, der inddrager alle de potentielt berørte medlemsstater; |
| --- | --- |

169.

| 170. | opfordrer medlemsstaterne til at oprette nationale tværfaglige kriseberedskabscentre for koordinering og beredskab i tilfælde af et angreb eller en hændelse; opfordrer disse centre til at gøre brug af EU's integrerede ordninger for politisk kriserespons (IPCR), der bidrager til og trækker på tre nøgleinstrumenter, nemlig det centrale IPCR-kontaktpunkt 24/7, IPCR-webplatformen og rapporten om integreret situationsbevidsthed og analyse (ISAA); |
| --- | --- |

170.

| 171. | opfordrer Kommissionen til at etablere en kortlægning af de nationale krisecentre eller kriseberedskabsmekanismer; |
| --- | --- |

171.

| 172. | opfordrer Kommissionen til fortsat at udarbejde og formidle vejledning til medlemsstaterne med henblik på at øge beskyttelsen af offentlige steder som bebudet i dens handlingsplan til støtte for beskyttelsen af offentlige steder; |
| --- | --- |

172.

| 173. | opfordrer til, at direktiv 2008/114/EC revideres med henblik på: at udarbejde ensartede regler og procedurer for »operatører af væsentlige tjenester« som i direktivet om net- og informationssikkerhed; at sikre, at udpegningen af europæisk kritisk infrastruktur sker på grundlag af en analyse af de systemer, der understøtter afgørende og grænseoverskridende tjenesteydelser, snarere end en sektorbaseret strategi, og at der tages behørigt hensyn til betydningen af cybersikkerhed; at give Kommissionen mulighed for at udpege paneuropæiske tjenester som europæisk kritisk infrastruktur; at tage behørigt hensyn til eksisterende indbyrdes afhængigheder; at indføre en forpligtelse for offentlige og private operatører af kritisk infrastruktur til at indberette hændelser, udføre stresstests, tilbyde passende uddannelse på de udpegede kontaktpunkter og fastsætte kvalitetskrav for så vidt angår forretningskontinuitetsplaner, herunder operationelle planer, i tilfælde af en hændelse eller et angreb; |
| --- | --- |

173.

| 174. | henstiller, at den private sektor inddrages i forbindelse med udformningen af programmer for beskyttelse af kritisk infrastruktur og bløde mål, herunder i forbindelse med cybersikkerhed; fremhæver behovet for at udvikle offentlig-private dialoger med henblik herpå og udvikle national og lokal modstandsdygtighed; |
| --- | --- |

174.

| 175. | opfordrer Kommissionen til at foreslå et europæisk certificeringsinitiativ for private sikkerhedsfirmaer med det formål at angive de krav og betingelser, hvorunder de kan operere inden for et miljø med kritisk infrastruktur; |
| --- | --- |

175.

| 176. | understreger behovet for at indføre effektive strategier, herunder klare kommunikationslinjer i tilfælde af et angreb, navnlig hvad angår hurtige beredskabsteams, med henblik på at reducere antallet af ofre og forbedre håndteringen af situationen for at minimere konsekvenserne for offentligheden; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at intensivere deres samarbejde med de mekanismer, der allerede er indført på europæisk plan; |
| --- | --- |

176.

| 177. | opfordrer til en hurtig vedtagelse af revisionen af Unionens mekanisme til civilbeskyttelse med henblik på at styre forebyggelse og beredskab, udveksling af oplysninger på EU-plan og medlemsstaternes kapacitet til at håndtere forskellige typer af katastrofer; |
| --- | --- |

177.

| 178. | opfordrer Kommissionen til at foretage en evaluering af mulighederne og de dermed forbundne konsekvenser for oprettelsen af et system, der gør det muligt at kontrollere identiteten af personer, der udlejer køretøjer, luftfartøjer og vandfartøjer; |
| --- | --- |

178.

| 179. | glæder sig over Belgiens og Nederlandenes grænseoverskridende øvelse i juni 2017 med henblik på at forbedre beskyttelsen af bløde mål mod terrorangreb; bemærker, at øvelsen var finansieret af Kommissionen med henblik på måling af beredskabs- og krisestyringsfunktioner i en situation, hvor to angreb finder sted samtidig i forskellige lande; opfordrer til, at der gennemføres lignende øvelser, der omfatter medlemsstaterne; mener, at EU kan tilbyde en ramme, som støtter dette samarbejde, navnlig inden for områder såsom medicinsk behandling (det europæiske lægekorps), offentlig sikkerhed (Udvalget for Sundhedssikkerhed) eller dekontamineringsprotokoller samt koordinering af særlige interventionsenheder fra nationale politi- og civilbeskyttelsesstyrker; |
| --- | --- |

179.

| 180. | efterlyser lovgivning om terrorisme og udarbejdelse af nationale, regionale og lokale beredskabsstrategier for beskyttelse, modstandsdygtighed og indsats i tilfælde af et angreb, der tager højde for sårbare personers behov og forhold som f.eks. personer med handicap; opfordrer endvidere til inddragelse af personer med handicap og deres repræsentative organisationer i de beslutningsprocesser, der berører dem; |
| --- | --- |

180.

Udgangsstoffer for sprængstoffer

| 181. | bemærker, at regulerede udgangsstoffer for sprængstoffer og blandinger er tilgængelige for terrorister; glæder sig derfor over forslaget fra april 2018 til en forordning om markedsføring og brug af udgangsstoffer for sprængstoffer; |
| --- | --- |

181.

| 182. | opfordrer til, at der etableres et europæisk system for tilladelser til specialiserede købere, som adskiller sig fra offentligheden, og som forpligter økonomiske operatører til at lade sig registrere for lovligt at kunne fremstille, distribuere eller sælge stoffer, der er opført i bilagene, eller blandinger eller stoffer, hvori de er indeholdt; opfordrer medlemsstaterne til at indføre kontrolsystemer til at identificere økonomiske operatørers manglende overholdelse af forordningen; |
| --- | --- |

182.

| 183. | glæder sig over konsekvensanalysen af forordning (EU) nr. 98/2013 om udgangsstoffer for sprængstoffer og opfordrer medlovgiverne til i forbindelse med forslaget til forordning 2018/0103(COD) at evaluere den obligatoriske informationsudveksling; opfordrer markedsovervågningsmyndighederne til at styrke deres overvågningsaktiviteter vedrørende disse udgangsstoffer for sprængstoffer, eftersom de tydeligvis kan påvirke den offentlige sikkerhed negativt; |
| --- | --- |

183.

| 184. | opfordrer toldmyndighederne til i samarbejde med de retshåndhævende myndigheder og på grundlag af oplysninger fra Europol og andre dataanalysesystemer at forbedre målretningen af ulovlige onlinekøb af udgangsstoffer for sprængstoffer gennem screening på grundlag af lastoplysninger indgivet af erhvervsdrivende forud for ankomst eller afgang af varer i eller fra EU og til også at gøre brug af toldmyndighedernes risikostyringssystem (CRMS); |
| --- | --- |

184.

| 185. | opfordrer Kommissionen til at samarbejde med virksomheder om at fremme retningslinjer for e-markedspladser om sikkerheden i forbindelse med salg af udgangsstoffer for sprængstoffer, begrænsning af indkøb af visse stoffer til professionelle brugere og yderligere tilføjelse af flere oplysninger til deres begrænsede produktpolitikker ved at fastlægge tilladte værdier af mængde og renhed; |
| --- | --- |

185.

| 186. | opfordrer til en ensartet anvendelse af visse standardiserede navngivningskonventioner, som vil gøre det muligt for de erhvervsdrivende og e-markedspladser at identificere kemikalier, der placeres på deres websteder; opfordrer e-markedspladser til efterfølgende at sammenligne salgsannoncer med disse standardiserede lister af nøgleord for at overvåge annoncer med regulerede varer; |
| --- | --- |

186.

| 187. | opfordrer Kommissionen til at overveje at fastlægge fælles kriterier for licenser ved at harmonisere betingelserne for meddelelse af licens og afslag herpå og lette gensidig anerkendelse mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

187.

Ulovlige våben

| 188. | opfordrer til en hurtig og effektiv gennemførelse af direktivet om kontrol med erhvervelse og besiddelse af skydevåben for at kontrollere salget og anvendelsen heraf så effektivt som muligt og for at undgå, at skydevåben og beslægtet udstyr og beslægtede redskaber handles ulovligt både i og uden for EU; kræver, at smuthullerne i den eksisterende lovgivningsmæssige ramme lukkes, f.eks. ved at træffe foranstaltninger til at standse udbredelsen af letomdannelige våbenattrapper, Flobertpistoler, alarmpistoler og lignende våben; |
| --- | --- |

188.

| 189. | opfordrer medlemsstaterne til at indføre programmer for aflevering af skydevåben og ammunition, der er skræddersyet til den specifikke situation på markedet for ulovlige skydevåben; opfordrer til en reel straf for besiddelse af og handel med ulovlige skydevåben; opfordrer til, at medlemsstaterne strengt og omhyggeligt gennemfører Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP af 8. december 2008 om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr; |
| --- | --- |

189.

| 190. | støtter revisionen af EU's strategi for bekæmpelse af ulovlig ophobning af og handel med håndvåben og lette våben (SALW) ved at tage hensyn til den nye sikkerhed sikkerhedspolitiske kontekst og udviklingen inden for design af/teknologi vedrørende SALW, som påvirker kapaciteten til at håndtere truslen; |
| --- | --- |

190.

| 191. | mener, at medlemsstaterne bør vedtage en »følg skydevåbnet«-tilgang ved hjælp af specialiserede retshåndhævende celler og med det formål at identificere de aktører og netværk, der er involveret i denne form for ulovlig handel, kombineret med undersøgelse af de forskellige nationale ballistiske databaser; |
| --- | --- |

191.

| 192. | minder om, at Kommissionen har vedtaget en rapport om evaluering af forordning (EU) nr. 258/2012, som fastsætter regler om godkendt eksport, import og transit af ikkemilitære skydevåben, hvori den konkluderer, at forordningen fortsat er nødvendig, men at dens effektivitet er begrænset af manglende præcision i visse af dens bestemmelser og den komplekse interaktion med andre af EU's lovgivningsinstrumenter; opfordrer medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder til at oprette specialiserede politienheder til at tackle ulovlig våbenhandel, som har tilstrækkeligt personale, ekspertise og udstyr; |
| --- | --- |

192.

| 193. | opfordrer medlemsstaterne til at vurdere eventuelle restriktioner for transport af knive uden gyldig grund, forbud mod særligt skadelige knive, f.eks. zombie- eller sommerfugleknive, og håndhævelse af disse foranstaltninger online; |
| --- | --- |

193.

Eksterne dimensioner

| 194. | opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til at træffe globale foranstaltninger på internationalt plan til at løse de langstrakte konflikter, som destabiliserer hele regioner, bidrager til en cyklus af vold og lidelse og desværre giver næring til mange terroristfortællinger; |
| --- | --- |

194.

| 195. | opfordrer til en intensivering af EU's samarbejde med nabolandene, og navnlig med de udenlandske krigeres transit- og bestemmelseslande, inden for terrorbekæmpelse; mener, at EU skal føre en global strategi for terrorbekæmpelse, med særligt fokus på samarbejdet med vigtige tredjelande på grundlag af klart definerede prioriteter; |
| --- | --- |

195.

| 196. | mener, at terrorbekæmpelse er et område, der kræver konkret ekspertise; opfordrer derfor til større professionalisering af netværket på dette område, navnlig ved at give det terrorbekæmpende operative personale fra medlemsstaterne en bedre og længere mulighed for integration i EU's struktur og ikke blot en enkelt mission inden for en EU-delegation; mener, at udstationering i EU's institutioner ville maksimere ekspertiseniveauet og udnyttelsen af kompetencer på området for terrorbekæmpelse; |
| --- | --- |

196.

| 197. | opfordrer Kommissionen til at styrke støtten til tredjelande, især nabolandene, i deres bestræbelser på at gribe ind over for kriminalitet og ulovlig handel som kilde til finansiering af terror og til at styrke forbindelserne med dem for at fremskynde indefrysningen af aktiver; finder det dog foruroligende, at antiterrorlovgivningen i nogle af EU's partnerlande har et for omfattende anvendelsesområde og misbruges til at undertrykke fredelige kritikere; advarer om, at kriminalisering af fredeligt at give udtryk for berettiget utilfredshed kan medføre radikalisering; mener, at EU i høj grad bør investere i foranstaltninger, som tager fat om roden til terrorisme i tredjelande; støtter i høj grad eksterne programmer for bekæmpelse af ekstremisme i fængsler, samarbejdsprogrammer med religiøse ledere og samfund, interreligiøse dialoger og fora og generelt alle former for forsoningsprogrammer, som reducerer spændinger mellem samfund og forhindrer sekteriske politikker, navnlig med økonomiske, sociale og uddannelsesmæssige midler; |
| --- | --- |

197.

| 198. | opfordrer medlemsstaterne til at gøre fuld brug af efterretningsanalyser om terrorbekæmpelse fra Den Europæiske Unions Efterretningsanalysecenter (EU INTCEN); opfordrer Kommissionen til at give INTCEN et klart mandat til at henvende sig direkte til analytikere i EU-delegationerne med henblik på at øge strømmen af relevante oplysninger til EU's centrale efterretningssystem; |
| --- | --- |

198.

| 199. | opfordrer til øget samarbejde og identifikation af synergier mellem missioner og operationer under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) og Rådets (retlige og indre anliggender) indsats; |
| --- | --- |

199.

| 200. | opfordrer til forenkling af EU's system for restriktive foranstaltninger for at gøre det til et effektivt redskab inden for terrorbekæmpelse; |
| --- | --- |

200.

Ofre for terrorisme

| 201. | opfordrer Kommissionen til at oprette et koordinationscenter for terrorofre (CCVT), som skal yde rettidig og passende krisestøtte i tilfælde af angreb i en eller flere medlemsstater; mener, at blandt andet CCVT's rolle bør være at sikre omgående bistand til ofre fra en anden medlemsstat samt ydelse af ekspertise på EU-plan ved at fremme udveksling af viden, protokoller og bedste praksis; understreger nødvendigheden af at yde støtte og beskyttelse til indirekte ofre, f.eks. ofres pårørende, øjenvidner og beredskabsfolk; |
| --- | --- |

201.

| 202. | mener, at CCVT, når det er oprettet, kan indsamle statistikker og bistå med og koordinere oprettelsen af registre over terrorofre i medlemsstaterne og på europæisk plan på grundlag af fuld overholdelse af databeskyttelseslovgivningen, navnlig med hensyn til de registreredes rettigheder og princippet om formålsbegrænsning; mener, at CCVT også kan undersøge og fremme bedste praksis — såsom oprettelsen af protokoller — med henblik på at: 1) garantere terrorofre øjeblikkelig følelsesmæssig opmærksomhed 2) yde dem efterfølgende psykologisk og følelsesmæssig støtte 3) undgå sekundær viktimisering under retssagen eller i forbindelse med bureaukratiske interaktioner 4) sikre effektiv adgang til domstolsprøvelse, navnlig i tilfælde af angreb med ofre på tværs af grænserne 5) fremme god praksis for medierne i spørgsmål, der er følsomme emner for terrorofre og deres familier; mener, at CCVT også kunne etablere et offentligt register over organisationer, som er godkendt til at støtte ofre, og som kan benyttes til forespørgsler og forbedring af de udarbejdede protokoller; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at udpege en central myndighed, der skal fungere som et nationalt kontaktpunkt for CCVT, når det er oprettet; |
| --- | --- |

202.

| 203. | opfordrer Kommissionen til at oprette en onlineplatform på alle EU-sprog vedrørende rettigheder for og støtte til ofre for terrorisme, som vil blive forvaltet af CCVT, med et enkelt kontaktpunkt på nationalt plan i hver medlemsstat, herunder en hjælpelinje; |
| --- | --- |

203.

| 204. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte et lovgivningsforslag om terrorofre, der effektivt imødekommer ofrenes behov på kort og lang sigt, herunder med en fælles definition af terrorofres status og rettigheder og ofres rettigheder og en indførelse af en standardformular til at kræve erstatning og anføre klare forpligtelser og tidsfrister for forsikringsselskaber; mener, at der bør være en forenklet procedure på nationalt plan for tildeling af automatisk erstatning til terrorofre kort tid efter et angreb for at dække deres umiddelbare behov, og at spørgsmålet om yderligere erstatning bør revideres med regelmæssige mellemrum på grundlag af en vurdering af ofrets situation; |
| --- | --- |

204.

| 205. | mener, at anvendelsesområdet for den fælles definition af terrorofre som minimum skal omfatte: 1) personer, der er afgået ved døden 2) personer, der har lidt fysisk og/eller psykologisk skade 3) personer, der har været udsat for kidnapning eller trusler 4) ægtefællen til den afdøde eller den person, som på samme vis var følelsesmæssigt forbundet til denne, herunder forældre og børn, bedsteforældre og søskende; |
| --- | --- |

205.

| 206. | opfordrer medlemsstaterne til at give tværfaglige kriseberedskabscentre, som står for koordinering og katastrofeberedskab, til opgave at gennemføre nationale og lokale protokoller vedrørende den prioriterede hurtige identifikation af ofre og omgående håndtering heraf og henvisninger til de kompetente myndigheder; |
| --- | --- |

206.

| 207. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at der inden for rammerne af den nationale beredskabsinfrastruktur ydes en omfattende indsats, der imødekommer terrorofres særlige behov umiddelbart efter et terrorangreb og så længe, det er nødvendigt; mener, at medlemsstaterne med henblik herpå kan oprette et enkelt ajourført websted med alle relevante oplysninger og et krisestøttecenter, der kan yde psykologisk førstehjælp og følelsesmæssig støtte til ofre og deres familiemedlemmer som omhandlet i direktiv (EU) 2017/541; |
| --- | --- |

207.

| 208. | understreger, at underretning af ofrenes familier bør sikres af uddannede fagfolk på en værdig, human og passende måde, der sikrer, at medierne ikke afslører deres identitet uden deres forudgående samtykke, og at der bør udvises særlig opmærksomhed, respekt og prioritet i forbindelse med børn; |
| --- | --- |

208.

| 209. | opfordrer til fuld og effektiv gennemførelse af direktiv (EU) 2015/637 (25) for at sikre konsulær beskyttelse af unionsborgere i tredjelande, hvor deres medlemsstat ikke er repræsenteret; understreger, at et stigende antal EU-borgere har været udsat for terrorangreb i et land, som ikke er deres hjemland, og opfordrer derfor kraftigt til etablering af protokoller i medlemsstaterne for at hjælpe EU-borgere fra andre medlemsstater i tilfælde af et terrorangreb i henhold til direktiv (EU) 2017/541; |
| --- | --- |

209.

| 210. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at den nødvendige bistand, der ydes til ofre for terrorisme, også omfatter foranstaltninger som f.eks. førstehjælp, psykologisk støtte, beskyttelse mod sekundær viktimisering, retshjælp, effektiv adgang til domstolsprøvelse, forskud til at hjælpe med at dække umiddelbare udgifter, børnepasning, hjælp i hjemmet, skattelettelsesordninger og hjælpe med transporten i forbindelse med midlertidigt eller permanent handicap; |
| --- | --- |

210.

| 211. | opfordrer medlemsstaterne til med støtte fra Kommissionen at sikre, at fagfolk fra alle relevante nationale tjenester er behørigt uddannet i terrorofres særlige behov, og navnlig beredskabsfolk; påpeger, at CCVT vil være behjælpelig med opgaver vedrørende faglig uddannelse, herunder til politibetjente, advokater og andre professionelle, der kommer i berøring med ofre og med forsikringsselskaber eller erstatningsmyndigheder; |
| --- | --- |

211.

| 212. | opfordrer medlemsstaterne til at indføre retlige mekanismer til at kriminalisere forherligelse af en terrorhandling, da den ydmyger ofrene og påfører sekundær viktimisering ved at skade ofrenes værdighed og rehabilitering; |
| --- | --- |

212.

| 213. | opfordrer de pågældende institutioner til at tilvejebringe garantier for at forhindre enhver efterfølgende viktimisering grundet ydmygelse og angreb på ofrenes omdømme fra sociale sektorer med relation til den angribende; |
| --- | --- |

213.

| 214. | anmoder medlemsstaterne om at forbyde hyldest af personer, der ved en endelig dom kendes skyldige i terroraktiviteter; |
| --- | --- |

214.

| 215. | anmoder medlemsstaterne om at være særligt opmærksomme på ofre, hvis disse kan blive udsat for chikane eller frygter, at de vil blive angrebet igen af personer i gerningsmændenes sociale omgangskreds; |
| --- | --- |

215.

| 216. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at ofre for seksuel vold og andre former for vold udøvet af Daesh-terrorister uden for EU føler sig sikre og trygge i EU; opfordrer medlemsstaterne til at retsforfølge disse sager, selv om forbrydelserne blev begået uden for EU, og til at bruge ofrene som værdifulde vidner i retssagerne; |
| --- | --- |

216.

| 217. | opfordrer Kommissionen til at ændre bestemmelserne om Den Europæiske Solidaritetsfond til at omfatte erstatning til ofre for større terrorangreb med henblik på at støtte medlemsstaterne, når det er nødvendigt og i grænseoverskridende sager; |
| --- | --- |

217.

| 218. | opfordrer Kommissionen til at indlede en dialog med medlemsstaterne med henblik på at mindske de store forskelle mellem niveauerne for økonomisk kompensation, der udbetales på nationalt plan af medlemsstaterne til ofre for terrorangreb; |
| --- | --- |

218.

| 219. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at alle ofre for terror har ret til at være part i en retssag om et terrorangreb, der vedrører dem, og til, at der tages hensyn til den særlige situation for ofre, der er fra andre lande end det, hvor angrebet har fundet sted; anmoder medlemsstaterne om at garantere, at der ikke forekommer nedværdigende eller ydmygende kontakt mellem ofrene og gerningsmanden eller gerningsmandens omgangskreds i forbindelse med straffesager; |
| --- | --- |

219.

| 220. | anmoder om, at kendskabet til den europæiske mindedag for terrorofre (den 11. marts) øges; |
| --- | --- |

220.

Grundlæggende rettigheder

| 221. | understreger, at sikkerhedsforanstaltninger, herunder foranstaltninger til terrorbekæmpelse, skal træffes ved hjælp af retsstatsprincippet, skal respektere de grundlæggende rettigheder og skal vedtages inden for en klar retlig ramme; opfordrer derfor medlemsstaterne og EU-institutionerne til, når de vedtager og anvender foranstaltninger til terrorbekæmpelse, at respektere de grundlæggende rettigheder, herunder dem, der vedrører privatlivets fred og databeskyttelse, tanke- og ytringsfrihed og ikke-forskelsbehandling, samt proceduremæssige garantier, herunder uskyldsformodningen, retten til en retfærdig rettergang, retten til information og en retslig myndigheds kontrol, samt sikre, at enkeltpersoner har effektive retsmidler til rådighed til at anfægte krænkelser af deres grundlæggende rettigheder, herunder muligheden for domstolsprøvelse; |
| --- | --- |

221.

| 222. | opfordrer medlemsstaterne og EU-institutionerne til at finde den rette balance mellem de forskellige grundlæggende rettigheder, der er involveret, og sikkerhedsbehov, når de vedtager og træffer foranstaltninger til terrorbekæmpelse; mener i denne henseende, at førsteprioriteten bør være at beskytte befolkningens ret til liv og ret til sikkerhed; |
| --- | --- |

222.

| 223. | gentager, at international og regional menneskerettighedslovgivning gør det klart, at stater både har ret og pligt til at beskytte enkeltpersoner i deres jurisdiktion mod terrorangreb for at sikre overholdelse af retten til livet og retten til sikkerhed; minder om, at EU's samarbejde med tredjelande på terrorbekæmpelsesområdet skal være baseret på respekt for den internationale menneskerettighedslovgivning og den humanitære folkeret, herunder forbuddet mod tortur; |
| --- | --- |

223.

| 224. | opfordrer medlemsstaterne til at være strenge med hensyn til, med alle tilgængelige retlige midler, at sætte en stopper for enhver religiøs eller politisk praksis, som begrænser grundlæggende rettigheder, fører til undertrykkelse, tilskynder til seksuel vold og anden voldelig kriminalitet eller fremmer ekstremisme, idet den pågældende praksis ikke er omfattet af religionsfrihed eller meningsfrihed; forventer, at medlemsstaterne vedtager entydige retlige rammer, som forhindrer dommere i at tildele »kulturelle rabatter« i forbindelse med alvorlige voldshandlinger og sågar tortur og drab; |
| --- | --- |

224.

| 225. | opfordrer Kommissionen og Agenturet for Grundlæggende Rettigheder (FRA) til at undersøge de udfordringer, der findes på terrorbekæmpelsesområdet, og indkredse den bedste praksis i medlemsstaterne, herunder praksis, hvor der tages højde for de særlige forhold for sårbare personer såsom personer med handicap og mindreårige; opfordrer Kommissionen til at tilskynde til udveksling af bedste praksis og til at udarbejde en vejledning i denne henseende; minder endvidere om, at Parlamentet, Rådet og Kommissionen har mulighed for at anmode om udtalelser fra FRA, inden for rammerne af dens flerårige ramme, vedrørende foranstaltninger til terrorbekæmpelse; |
| --- | --- |

225.

| 226. | opfordrer medlemsstaterne til i overensstemmelse med den gældende EU-lovgivning at sikre, at de nødvendige databeskyttelsesgarantier er på plads, herunder passende tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at beskytte sikkerheden og fortroligheden af personoplysninger; opfordrer dem indtrængende til at fastlægge klare regler for, hvem der kan få adgang til hvilke oplysninger i systemerne, og at sørge for registrering af søgning og videregivelse, og sikre ret til indsigt, berigtigelse, sletning og begrænsning samt ret til erstatning og klageadgang; opfordrer Kommissionen og den europæiske tilsynsførende for databeskyttelse til at fortsætte udviklingen af innovative løsninger til beskyttelse af privatlivets fred; |
| --- | --- |

226.

| 227. | mener, at sunde terrorbekæmpelsespolitikker kræver solide mandater til de offentlige organer, der er involveret i bekæmpelsen af terror, samt en høj grad af offentlig støtte til disse myndigheder; bemærker den vigtige rolle, som tilsyn kan spille med hensyn til at fremme offentlig tillid og støtte; opfordrer medlemsstaterne til at sørge for tilsynsmekanismer for terrorbekæmpelsesforanstaltninger med henblik på at vurdere deres virkning; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at sikre demokratisk kontrol og offentligt ansvar for alle sikkerheds- og efterretningstjenester, samtidig med at den nødvendige grad af fortrolighed opretholdes; |
| --- | --- |

227.

o

o o

| 228. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

228.

---

(1)  EUT C 334 af 19.9.2018, s. 189.

(2)  Undersøgelsen »The European Union's Policies on Counter-Terrorism: Relevance, Coherence and Effectiveness« bestilt af Europa-Parlamentets Temaafdeling for Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender, http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/583124/IPOL_STU(2017)583124_EN.pdf.

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/da/TXT/?uri=CELEX:32018D1084

(4)  Europols TE-SAT-rapport 2017 (s. 14).

(5)  https://www.dw.com/de/jesidin-trifft-in-deutschland-auf-is-peiniger/a-45119776

(6)  Ved radikalisering forstås en kompleks proces, hvorved en enkeltperson eller en gruppe kommer til at indtage stadig mere ekstreme religiøse og/eller politiske idéer/synspunkter, der potentielt kan føre til voldelige handlinger, herunder terrorhandlinger. I overensstemmelse med Kommissionens politikdokumenter skal enhver henvisning til »radikalisering« forstås som »radikalisering, der fører til voldelig ekstremisme og terrorisme«.

(7)  Tale af kommissær Jourová med ansvar for retlige anliggender, forbrugere og ligestilling mellem mænd og kvinder ved konferencen om radikalisering i fængsler i Bruxelles, den 27. februar 2018 http://europa.eu/rapid/press-release_SPEECH-18-1221_en.htm.

(8)  Europol, den 6. september 2018.

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/458 af 15. marts 2017 om ændring af forordning (EU) 2016/399, for så vidt angår en styrkelse af kontrollen i relevante databaser ved de ydre grænser, EUT L 74 af 18.3.2017, s. 1.

(10)  EUT C 366 af 27.10.2017, s. 101.

(11)  Europols TE-SAT fra 2017, s. 10.

(12)  Europols TE-SAT fra 2017, s. 15.

(13)  Europols TE-SAT fra 2018, s. 9.

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/29/EU af 25. oktober 2012 om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2001/220/RIA (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 57).

(15)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0229.

(16)  Europarådets rapport af 22. september 2017 om »Prosecuting and punishing the crimes against humanity or even possible genocide committed by Daesh«.

(17)  EUT L 293 af 5.11.2013, s. 1.

(18)  EUT L 212 af 22.8.2018, s. 1.

(19)  Rådets afgørelse 2008/615/RIA af 23. juni 2008 om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (EUT L 210 af 6.8.2008, s. 1), og Rådets afgørelse 2008/616/RIA af 23. juni 2008 om gennemførelse af afgørelse 2008/615/RIA om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (EUT L 210 af 6.8.2008, s. 12).

(20)  EUT L 88 af 31.3.2017, s. 6.

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1672 om kontrol med likvide midler af 23. oktober 2018, der føres ind i eller ud af Unionen, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1889/2005 — EUT L 284 af 12.11.2018, s. 6.

(22)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2018/614496/ IPOL_IDA(2018)614496_EN.pdf

(23)  COM(2018)0213.

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/1148 af 6. juli 2016 om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles sikkerhedsniveau for net- og informationssystemer i hele Unionen (EUT L 194 af 19.7.2016, s. 1).

(25)  Rådets direktiv (EU) 2015/637 af 20. april 2015 om koordinations- og samarbejdsforanstaltninger for at lette konsulær beskyttelse af ikkerepræsenterede unionsborgere i tredjelande og om ophævelse af afgørelse 95/553/EF (EUT L 106 af 24.4.2015, s. 1).

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/84 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/84

---

P8_TA(2018)0513

Årsrapport om gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik

Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om årsrapporten om gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (2018/2097(INI))

(2020/C 388/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik,

| — | der henviser til artikel 21 og 36 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 21 og 36 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til De Forenede Nationers pagt, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers pagt,

| — | der henviser til Helsingforsslutakten af 1975, der blev offentliggjort af Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE), |
| --- | --- |

—

der henviser til Helsingforsslutakten af 1975, der blev offentliggjort af Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE),

| — | der henviser til den nordatlantiske traktat, |
| --- | --- |

—

der henviser til den nordatlantiske traktat,

| — | der henviser til den fælles erklæring af 10. juli 2018 om EU-NATO-samarbejdet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 10. juli 2018 om EU-NATO-samarbejdet,

| — | der henviser til erklæringen fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) om politisk ansvarlighed (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) om politisk ansvarlighed (1),

| — | der henviser til den globale strategi 2016 for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale strategi 2016 for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik,

| — | der henviser til den fælles meddelelse af 7. juni 2017 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om en strategisk tilgang til resiliens i forbindelse med EU's indsats udadtil (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse af 7. juni 2017 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om en strategisk tilgang til resiliens i forbindelse med EU's indsats udadtil (JOIN(2017)0021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A8-0392/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A8-0392/2018),

| A. | der henviser til, at EU's sikkerhedsmiljø nu er mere ustabilt, uforudsigeligt, komplekst og tvetydigt, end det har været på noget andet tidspunkt siden afslutningen på den kolde krig, da man står over for mellemstatslige konflikter, naturkatastrofer, terrorisme, staters sammenbrud, cyberangreb og hybrid krigsførelse; der henviser til, at de nuværende EU-politikker ikke længere er tilstrækkelige til at fremme stabile og velstående nabolande; der henviser til, at EU har et voksende ansvar for at sikre sin egen sikkerhed og samtidig forsvare sine interesser og værdier; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU's sikkerhedsmiljø nu er mere ustabilt, uforudsigeligt, komplekst og tvetydigt, end det har været på noget andet tidspunkt siden afslutningen på den kolde krig, da man står over for mellemstatslige konflikter, naturkatastrofer, terrorisme, staters sammenbrud, cyberangreb og hybrid krigsførelse; der henviser til, at de nuværende EU-politikker ikke længere er tilstrækkelige til at fremme stabile og velstående nabolande; der henviser til, at EU har et voksende ansvar for at sikre sin egen sikkerhed og samtidig forsvare sine interesser og værdier;

| B. | der henviser til, at EU's optræden udadtil har en direkte indvirkning på vores borgeres liv, såvel i som uden for Den Europæiske Union, enten ved at støtte fred, økonomisk samarbejde, sikkerhed og stabilitet i og uden for vores grænser, forebygge kriser, inden de indtræffer, tackle dem med henblik på at undgå negative følgevirkninger eller lette en fredelig løsning af konflikter; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU's optræden udadtil har en direkte indvirkning på vores borgeres liv, såvel i som uden for Den Europæiske Union, enten ved at støtte fred, økonomisk samarbejde, sikkerhed og stabilitet i og uden for vores grænser, forebygge kriser, inden de indtræffer, tackle dem med henblik på at undgå negative følgevirkninger eller lette en fredelig løsning af konflikter;

| C. | der henviser til, at EU's befolkning er dalende og forventes at udgøre kun 5 % af verdens befolkning omkring 2050, sammenlignet med 13 % i 1960; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU's befolkning er dalende og forventes at udgøre kun 5 % af verdens befolkning omkring 2050, sammenlignet med 13 % i 1960;

| D. | der henviser til, at mere end halvdelen af verdens befolkningstilvækst frem mod 2050 forventes at ske i Afrika, som ventes at udgøre 1,3 milliarder af de 2,4 milliarder mennesker, som jordens befolkning bliver forøget med; der henviser til, at koncentrationen af denne vækst i nogle af de fattigste lande vil medføre en række nye udfordringer, som, hvis de ikke imødegås allerede nu, vil have ødelæggende virkninger for de pågældende lande og for Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at mere end halvdelen af verdens befolkningstilvækst frem mod 2050 forventes at ske i Afrika, som ventes at udgøre 1,3 milliarder af de 2,4 milliarder mennesker, som jordens befolkning bliver forøget med; der henviser til, at koncentrationen af denne vækst i nogle af de fattigste lande vil medføre en række nye udfordringer, som, hvis de ikke imødegås allerede nu, vil have ødelæggende virkninger for de pågældende lande og for Den Europæiske Union;

| E. | der henviser til, at Kina, USA og Indien senest i 2050 vil kunne blive verdens førende økonomiske magter, med endnu større politisk gennemslagskraft, mens ingen af verdens største økonomier, i en langsigtet omfordeling af den økonomiske og politiske vægt, vil være en EU-medlemsstat, og at Unionen derfor vil stå over for en markant ændring i den globale magtbalance, som kræver en fornyet indsats for at styrke de eksisterende globale styringsinstitutioner; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kina, USA og Indien senest i 2050 vil kunne blive verdens førende økonomiske magter, med endnu større politisk gennemslagskraft, mens ingen af verdens største økonomier, i en langsigtet omfordeling af den økonomiske og politiske vægt, vil være en EU-medlemsstat, og at Unionen derfor vil stå over for en markant ændring i den globale magtbalance, som kræver en fornyet indsats for at styrke de eksisterende globale styringsinstitutioner;

| F. | der henviser til, at den nye verdensorden i stigende grad er præget af asymmetri, og at flere ikke-statslige aktører har øget deres indflydelse i løbet af det seneste årti, fra NGO'er, der slår til lyd for menneskerettighederne, fair handel og bæredygtig forvaltning af naturressourcerne, til multinationale selskaber, der påvirker regeringens politik, til aktivister på de sociale medier, der efterlyser demokratiske forandringer; der henviser til, at internationale organiserede kriminelle grupper og terrororganisationer forsøger at underminere de demokratiske principper; der henviser til, at den multilateralisme, som Europa lægger stor vægt på, i stigende grad drages i tvivl, men at ingen fremvoksende stat eller ikke-statslig aktør imidlertid kan indføre en ubestridelig verdensopfattelse; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den nye verdensorden i stigende grad er præget af asymmetri, og at flere ikke-statslige aktører har øget deres indflydelse i løbet af det seneste årti, fra NGO'er, der slår til lyd for menneskerettighederne, fair handel og bæredygtig forvaltning af naturressourcerne, til multinationale selskaber, der påvirker regeringens politik, til aktivister på de sociale medier, der efterlyser demokratiske forandringer; der henviser til, at internationale organiserede kriminelle grupper og terrororganisationer forsøger at underminere de demokratiske principper; der henviser til, at den multilateralisme, som Europa lægger stor vægt på, i stigende grad drages i tvivl, men at ingen fremvoksende stat eller ikke-statslig aktør imidlertid kan indføre en ubestridelig verdensopfattelse;

| G. | der henviser til, at globaliseringen har øget den indbyrdes afhængighed, og at beslutninger, der træffes i Beijing eller Washington, har direkte indvirkning på vores liv; der henviser til, at den indbyrdes afhængighed til gengæld har ført til, at den globale offentlighed bliver opmærksom på behovet for tværnationale løsninger for at løse tværnationale problemer, og for, at multilaterale organisationer kan forbedre den globale styring; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at globaliseringen har øget den indbyrdes afhængighed, og at beslutninger, der træffes i Beijing eller Washington, har direkte indvirkning på vores liv; der henviser til, at den indbyrdes afhængighed til gengæld har ført til, at den globale offentlighed bliver opmærksom på behovet for tværnationale løsninger for at løse tværnationale problemer, og for, at multilaterale organisationer kan forbedre den globale styring;

| H. | der henviser til, at næsten en fjerdedel af verdens befolkning lever i skrøbelige stater eller samfund; der henviser til, at disse i stadig større grad giver næring til socioøkonomisk ulighed, som sammen med klimaændringer er en umiddelbar udfordring for stabilitet, demokrati og fred; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at næsten en fjerdedel af verdens befolkning lever i skrøbelige stater eller samfund; der henviser til, at disse i stadig større grad giver næring til socioøkonomisk ulighed, som sammen med klimaændringer er en umiddelbar udfordring for stabilitet, demokrati og fred;

| I. | der henviser til, at EU's ambitiøse globale lederskab og indflydelse er blevet undermineret som følge af den finansielle krise, dets håndtering af migrations- og flygtningekrisen af et hidtil uset omfang, en øget EU-skepsis, spredningen af kriser i vores umiddelbare nærhed, manglende konsekvens af eksterne politikker, en stigende skepsis i den europæiske offentlige opinion over for magtanvendelsen i udlandet og EU's mangel på en reel strategisk autonomi, hvilket har ført til en tendens til at reagere på hændelser snarere end at forme dem; der henviser til, at EU ikke desto mindre stadig er verdens førende inden for reguleringsmæssige standarder; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU's ambitiøse globale lederskab og indflydelse er blevet undermineret som følge af den finansielle krise, dets håndtering af migrations- og flygtningekrisen af et hidtil uset omfang, en øget EU-skepsis, spredningen af kriser i vores umiddelbare nærhed, manglende konsekvens af eksterne politikker, en stigende skepsis i den europæiske offentlige opinion over for magtanvendelsen i udlandet og EU's mangel på en reel strategisk autonomi, hvilket har ført til en tendens til at reagere på hændelser snarere end at forme dem; der henviser til, at EU ikke desto mindre stadig er verdens førende inden for reguleringsmæssige standarder;

| J. | der henviser til, at nogle vestlige demokratier er blevet mere sårbare, protektionistiske og indadskuende, og at de går til yderpunkterne i en tid, hvor multilateralt samarbejde er den eneste måde, hvorpå de globale udfordringer kan imødegås effektivt; der henviser til, at magter som Kina eller Rusland forsøger at udfylde dette tomrum og forsøger at udfordre, snarere end at omfavne, den eksisterende globale styring baseret på folkeretten; der henviser til, at sidstnævnte stater har en anden tilgang til udviklingssamarbejdet, som ikke er forbundet med forbedringer af retsstaten eller andre demokratiske reformer; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at nogle vestlige demokratier er blevet mere sårbare, protektionistiske og indadskuende, og at de går til yderpunkterne i en tid, hvor multilateralt samarbejde er den eneste måde, hvorpå de globale udfordringer kan imødegås effektivt; der henviser til, at magter som Kina eller Rusland forsøger at udfylde dette tomrum og forsøger at udfordre, snarere end at omfavne, den eksisterende globale styring baseret på folkeretten; der henviser til, at sidstnævnte stater har en anden tilgang til udviklingssamarbejdet, som ikke er forbundet med forbedringer af retsstaten eller andre demokratiske reformer;

| K. | der henviser til, at den fælles omfattende handlingsplan med Iran er et væsentligt multilateralt resultat på vejen mod et stabilt og fredeligt Mellemøsten; der henviser til, at præsident Trumps beslutning om at trække sig ud af den fælles omfattende handlingsplan og pålægge sekundære sanktioner mod europæiske selskaber, der handler lovligt med Iran, er dybt beklagelig og underminerer europæisk økonomisk suverænitet og derigennem fremhæver EU's afhængighed af dollarhandelssystemet; der henviser til, at EU og medlemsstaterne har bekræftet deres støtte til den fælles omfattende handlingsplan og har truffet foranstaltninger for at sikre legitime europæiske økonomiske interesser; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den fælles omfattende handlingsplan med Iran er et væsentligt multilateralt resultat på vejen mod et stabilt og fredeligt Mellemøsten; der henviser til, at præsident Trumps beslutning om at trække sig ud af den fælles omfattende handlingsplan og pålægge sekundære sanktioner mod europæiske selskaber, der handler lovligt med Iran, er dybt beklagelig og underminerer europæisk økonomisk suverænitet og derigennem fremhæver EU's afhængighed af dollarhandelssystemet; der henviser til, at EU og medlemsstaterne har bekræftet deres støtte til den fælles omfattende handlingsplan og har truffet foranstaltninger for at sikre legitime europæiske økonomiske interesser;

| L. | der henviser til, at ISIS, al-Qaeda og andre internationale terrororganisationer stadig udgør en væsentlig trussel for Europa og verdens nationer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at ISIS, al-Qaeda og andre internationale terrororganisationer stadig udgør en væsentlig trussel for Europa og verdens nationer;

| M. | der henviser til, at den europæiske sikkerhed hviler på ambitionen om en fælles strategisk autonomi, som det understreges i Unionens globale strategi; der henviser til, at en ambitiøs, troværdig og effektiv fælles udenrigspolitik skal støttes med tilstrækkelige finansielle ressourcer og midler og skal være baseret på en sammenhængende, rettidig og konsekvent tilgang fra medlemsstaternes side; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at den europæiske sikkerhed hviler på ambitionen om en fælles strategisk autonomi, som det understreges i Unionens globale strategi; der henviser til, at en ambitiøs, troværdig og effektiv fælles udenrigspolitik skal støttes med tilstrækkelige finansielle ressourcer og midler og skal være baseret på en sammenhængende, rettidig og konsekvent tilgang fra medlemsstaternes side;

| 1. | understreger, at tiden er inde til, at Den Europæiske Union tager sin skæbne i egne hænder; er af den opfattelse, at EU bør indtage sin rolle som en fuldgyldig, suveræn politisk og økonomisk magt i internationale forbindelser, som bidrager til at løse konflikter på verdensplan og forme den globale styring; understreger derfor, at en ægte fælles europæisk udenrigs- og sikkerhedspolitik, der er baseret på strategisk autonomi og dens integration, herunder med hensyn til kapacitet, inden for industri og operationer, er nødvendig for at fremme vores fælles interesser samt vores principper og værdier; |
| --- | --- |

1.

| 2. | er overbevist om, at ingen af EU's medlemsstater på egen hånd kan reagere effektivt på de aktuelle globale udfordringer; mener, at medlemsstaterne gennem fælles anstrengelser inden for EU kan øve en indflydelse på den internationale scene, som de ellers ikke ville have; er overbevist om, at 28 medlemsstater, der sammen udarbejder sammenhængende og fælles holdninger og repræsenterer 500 millioner borgere, har større indflydelse i internationale forhandlinger, ved fremme af menneskerettigheder og ansvarlighed og i fastsættelsen af internationale forskrifter og politiske, demokratiske, miljømæssige, sociale og økonomiske standarder; er desuden af den opfattelse, at globalisering under beskyttelse af EU's socialmodel kan udgøre en mulighed for EU's borgere og ikke en trussel, og at europæiske og nationale ledere bør formidle denne mulighed på en klar og positiv måde; |
| --- | --- |

2.

| 3. | beklager, at medlemsstaterne alt for ofte prioriterer deres nationale interesser, uanset de mulige konsekvenser på europæisk plan, hvorved de underminerer EU's enhed, sammenhæng og effektivitet og som følge heraf dets troværdighed som en global aktør; opfordrer til en bedre ansvarsfordeling, større solidaritet og øget koordinering mellem EU og medlemsstaterne; minder om, at det er nødvendigt, at Unionens eksterne politikker er i overensstemmelse med hinanden og med andre politikker, der har en ekstern dimension, og at de koordineres med internationale partnere; mener, at et godt samarbejde mellem medlemsstaterne er afgørende for at beskytte vores demokrati, vores fælles værdier, vores frihed og vores sociale og miljømæssige standarder; understreger behovet for at udvide samarbejdet mellem medlemsstaterne, partnerlandene og de internationale organisationer; |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om, at EU, med alle sine 28 medlemsstater, er verdens største økonomi med mere end en halv milliard mennesker, og at euroen er den næstvigtigste reservevaluta; understreger, at ud fra EU-institutionernes de enkelte medlemsstaters samlede bidrag er EU også verdens største donor af udviklingsbistand; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at den europæiske tilgang til eksterne forbindelser er kendetegnet ved:






  — | fremme og beskyttelse af universelle værdier som f.eks. fred, demokrati, ligestilling, retsstatsprincippet og respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, herunder mindretals rettigheder |
| --- | --- | --- |

5.

—

fremme og beskyttelse af universelle værdier som f.eks. fred, demokrati, ligestilling, retsstatsprincippet og respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, herunder mindretals rettigheder

| — | en forpligtelse til multilateralisme og en regelbaseret international orden med støtte fra FN-systemet og regionale organisationer såsom OSCE |
| --- | --- |

—

en forpligtelse til multilateralisme og en regelbaseret international orden med støtte fra FN-systemet og regionale organisationer såsom OSCE

| — | fokus på konfliktforebyggelse og -håndtering, mægling, fredelig konfliktløsning, fredsopbygning og opbygning af institutioner; |
| --- | --- |

—

fokus på konfliktforebyggelse og -håndtering, mægling, fredelig konfliktløsning, fredsopbygning og opbygning af institutioner;

| — | fremme af bæredygtig udvikling, støtte og økonomisk samarbejde, fair handel, klimavenlige aftaler og alternative energikilder; |
| --- | --- |

—

fremme af bæredygtig udvikling, støtte og økonomisk samarbejde, fair handel, klimavenlige aftaler og alternative energikilder;

| 6. | understreger, at EU bør forblive tro mod principperne om demokrati, menneskerettigheder og retsstaten som stadfæstet i traktaterne; fremhæver betydningen af at vurdere, hvorvidt det har været en succes at fremme disse principper i tredjelande, og evaluere, om der er plads til yderligere forbedringer; understreger, at EU's omdømme med at fremme disse principper kun kan fastholdes, hvis EU sikrer, at netop disse principper forsvares og overholdes i alle medlemsstaterne; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer desuden til at overveje politikken med »mindre for mindre« for de lande, hvor udviklingen med hensyn til regeringsførelse, demokrati og menneskerettigheder går i den forkerte retning; mener, at EU bør bruge sine udenrigspolitiske instrumenter mere effektivt, herunder handels- og udviklingsinstrumenter såsom bilaterale aftaler med tredjelande, når der finder brud på de demokratiske standarder og menneskerettighederne sted, så det navnlig sikres, at ingen aftale ratificeres, før benchmarkene for menneskerettigheder er opfyldt; og opfordrer EU og medlemsstaterne til at vedtage lovgivning om formuer, der ikke kan begrundes, for at imødegå korruption i tredjelande; minder om, at økonomiske sanktioner er et virkningsfuldt værktøj til diplomatiske tvangsforanstaltninger; fremhæver, at de udenrigspolitiske holdninger, som Parlamentet har indtaget i visse tilfælde, ikke opfølges på EU-plan, og insisterer på, at Rådet og EU-Udenrigstjenesten skal tage større hensyn til dem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten, Kommissionen, Rådet og de enkelte medlemsstater til at handle strategisk ved at følge en integreret tilgang og ved at anvende alle de midler, de har til rådighed, herunder værktøjer for handel og udvikling, diplomatisk, civil og militær fælles sikkerheds- og forsvarspolitik samt strategisk kommunikation og offentligt diplomati med henblik på at styrke EU's geopolitiske indflydelse og overordnede omdømme i verden og at beskytte dets interesser, herunder ved at forbedre EU's økonomiske suverænitet og strategiske autonomi; understreger den komplementære rolle, som miljømæssigt, kulturelt, akademisk og andre former for »alternativt« diplomati kan spille i denne proces; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer til, at der stilles passende finansielle ressourcer til rådighed for EU's optræden udadtil under den næste flerårige finansielle ramme (FFR) (2021-2027), og til, at EU fokuserer sine ressourcer på strategiske prioriteter;; minder om den vigtige rolle, som EU's eksterne finansieringsinstrumenter spiller, når det gælder om at fremme EU's udenrigspolitiske interesser; understreger betydningen af at styrke de eksterne finansieringsinstrumenters sammenhæng, effektivitet, reaktionsevne og fleksibilitet; understreger nødvendigheden af at involvere Parlamentet tilstrækkeligt i kontrollen med og den strategiske styring af instrumenterne; er af den opfattelse, at de voksende udfordringer i og uden for EU's nabolande kræver betydeligt større bevillinger til optræden udadtil og en betydelig styrkelse af civile FSFP-missioner; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at udvikle »emnebaserede koalitioner« med ligesindede lande for at støtte og fremme en regelbaseret international orden, multilateralisme og frihandel samt for at finde samarbejdsløsninger på globale udfordringer, herunder den ændrede magtbalance; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at samarbejde med nye stormagter med hensyn til levering af globale offentlige goder som f.eks. fred og sikkerhed, bl.a. ved at samarbejde om kriseforebyggelse og krisestyringsoperationer rundt om i verden, modvirkning af klimaændringer, herunder bæredygtig forvaltning af naturressourcerne, ren luft og rent vand og ikke forurenet jord samt forsvar og fremme af menneskerettighederne og finansiel stabilitet; minder om betydningen af de interparlamentariske forbindelser for at støtte disse mål; |
| --- | --- |

10.

| 11. | fordømmer Ruslands gentagne brug af sin vetoret i FN's Sikkerhedsråd og mener, at det underminerer de internationale bestræbelser for fred og konfliktløsning; bemærker, at blokeringer i FN's Sikkerhedsråd hæmmer det internationale samfunds aktioner og forhindrer bilæggelsen af kriser; anmoder på ny medlemsstaterne om at støtte en reform af Sikkerhedsrådets sammensætning og funktionsmåde; understreger, at EU er fast besluttet på at styrke FN’s rolle på den internationale scene; |
| --- | --- |

11.

| 12. | bemærker, at EU har spillet en vigtig rolle med hensyn til at nedtrappe og løse udenrigspolitiske kriser, navnlig når visse medlemsstater er gået i spidsen i regi af hele Unionen, f.eks. inden for Normandietkvartetten eller EU3+3-forhandlingerne med Iran; mener, at mens der stræbes efter et øget sikkerheds- og forsvarssamarbejde på lang sigt, kunne oprettelsen, når det skønnes relevant, af ad hoc-koalitioner af medlemsstater, som kan gribe hurtigt ind i forbindelse med internationale kriser, gøre EU's optræden udadtil mere fleksibel og lydhør på kort sigt med hensyn til at tackle skiftende situationer ved at mindske presset på medlemsstaterne for at opnå almen konsensus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | glæder sig over EU's voksende rolle, herunder dets civile og militære FSFP-missioner inden for fredsbevarelse, konfliktforebyggelse, styrkelse af den internationale sikkerhed og genopbygning efter konflikter som et middel til at sikre langvarig fred; minder om, at konfliktløsning i højere grad bliver vellykket, når kvinder har en formel rolle i processen, og opfordrer til større kvindelig deltagelse i sådanne missioner; |
| --- | --- |

13.

| 14. | forstår, at nærliggende trusler afgør politiske prioriteter; opfordrer ikke desto mindre alle medlemsstater til at respektere princippet om solidaritet, som er nedfældet i traktaterne (artikel 80 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde), og til at tage de nødvendige skridt til at reagere i fællesskab på migrationskrisen, ligesom alle medlemsstater har reageret med solidaritet på de udfordringer, som et assertivt Rusland og Kina indebærer i en økonomisk og sikkerhedsmæssig sammenhæng; mener endvidere, at de aktuelle kriser har testet medlemsstaternes vilje til at samarbejde mere effektivt for at tackle de fælles udfordringer; anmoder om yderligere humanitær hjælp og bistand til konfliktramte befolkninger; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bemærker, at intern og ekstern sikkerhed i stigende grad hænger sammen; understreger nødvendigheden af at styrke EU's interne modstandsdygtighed over for udefrakommende indblanding og at fastlægge en fælles strategi med de internationale partnere, både når det gælder beskyttelse af kritisk infrastruktur og vores demokratiers grundlæggende institutioner og kendetegn; støtter Kommissionen og HR/NF i yderligere at forbedre EU's modstandsdygtighed, som led i en strategi for risikoreduktion, over for terrorangreb, navnlig jihadistisk terrorisme, som en af de største udfordringer for den offentlige sikkerhed i EU i dag, radikalisering, ulovlig migration, gentagen brug af kemiske våben, propaganda, målrettede misinformationskampagner, online såvel som offline, russiske forsøg på at foretage cyberangreb og blande sig under valg og folkeafstemningskampagner og andre hybride trusler, som alle kræver hurtig, virkningsfuld og koordineret modhandling; understreger, at alle de nødvendige foranstaltninger bør træffes for at undgå enhver indblanding i valget til Europa-Parlamentet i 2019; |
| --- | --- |

15.

| 16. | fremhæver, at det transatlantiske partnerskab står over for en lang række udfordringer og forstyrrelser på kort sigt, men at det stadig er en absolut forudsætning for sikkerhed og velstand på begge sider af Atlanten; beklager USA's gradvise tilbagetrækning fra den multilaterale, regelbaserede verdensorden, nemlig landets udtræden af Parisaftalen, den fælles omfattende handlingsplan, Stillhavspartnerskabet (TPP) og FN's Menneskerettighedsråd, dets indstilling af finansiering til UNRWA og forskellige FN-agenturer og multilaterale fora samt til fredsbevarende operationer og dets angreb på Den Internationale Straffedomstol (ICC); opfordrer EU til at udvise sammenhold, fasthed og proportionalitet i sine svar på sådanne beslutninger, bekræfte sin fulde støtte til den fælles omfattende handlingsplan for at sikre håndgribelige økonomiske resultater med Iran og beskytte europæiske virksomheder, der investerer i Iran, mod amerikanske sanktioner; opfordrer endvidere EU til at optrappe de klimadiplomatiske bestræbelser og til at medtage overholdelse af Parisaftalen i enhver handels- og investeringsaftale; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at investeringer i stabilitet og velstand på Vestbalkan fortsat skal have høj prioritet for Den Europæiske Union; gentager, at det europæiske perspektiv for landene på Vestbalkan skal føre til de pågældende landes fulde medlemskab, under forudsætning af at alle kriterier er opfyldt; understreger, at udvidelsesprocessen er meritbaseret, bygger på en streng og retfærdig konditionalitet på baggrund af en nøje overholdelse af Københavnskriterierne og skal være afhængig af intet andet end de konkrete resultater, som de enkelte lande har opnået med hensyn til spørgsmål som korruption, hvidvaskningspraksis, overordnet gennemsigtighed og domstolenes uafhængighed; gentager på ny betydningen af at fremme de nødvendige reformer for en regelbaseret, samarbejdsorienteret politisk og økonomisk international orden med fokus på retsstatsforhold, respekt for menneskerettighederne, navnlig mindretals rettigheder, forsoning og gode naboskabsforbindelser, sikkerhed og migration, den socioøkonomiske og bæredygtige udvikling, transport- og energiforbindelsesmulighederne, miljøbeskyttelse og den digitale dagsorden i hele denne proces; |
| --- | --- |

17.

| 18. | anerkender betydningen af stabilitet i det østlige naboskabsområde for Unionens egen stabilitet og opfordrer at udvide stadig tættere forbindelser med det østlige partnerskab; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til fortsat at anvende EU's forandrende kraft ved dets østlige grænser, styrke de økonomiske forbindelser og konnektivitetsforbindelserne, anvende handels- og associeringsaftaler, adgang til det indre marked og uddybede mellemfolkelige kontakter, herunder gennem visumlempelse og -liberalisering, når alle krav er opfyldt, som incitamenter til at fremme demokratiske reformer og vedtagelsen af europæiske regler og standarder; opfordrer endvidere EU-Udenrigstjenesten til at overvåge de demokratiske processer i de direkte nabolande og til at sikre, at de demokratiske fremskridt ikke stopper eller går tilbage; |
| --- | --- |

18.

| 19. | gentager EU's tilsagn om at støtte dets partneres suverænitet, uafhængighed og territoriale integritet; understreger nødvendigheden af at tackle alle fastlåste konflikter i henhold til folkeretten, normer og principper, at øge støtten til konfliktramte indbyggere, internt fordrevne og flygtninge og at bekæmpe destabiliseringsforsøg fra tredjelande, navnlig Rusland; gentager sin fordømmelse af Ruslands ulovlige annektering af Krim og militære intervention i det østlige Ukraine; opfordrer til fortsatte bestræbelser på at sikre gennemførelsen af Minskaftalerne og opfordrer til, at EU's sanktioner mod Rusland forlænges, indtil landet overholder Minskaftalerne; fordømmer endvidere den fortsatte militarisering og forværrede sikkerhedsmæssige og humanitære situation i de besatte georgiske territorier Abkhasien og Tskhinvaliregionen/Sydossetien og opfordrer Rusland til at opfylde sine forpligtelser i henhold til den EU-mæglede våbenhvileaftale fra 2008; |
| --- | --- |

19.

| 20. | minder om, at Middelhavet er grænsen mellem de mest ulige regioner i verden; gentager det presserende behov for at stimulere en retfærdig økonomisk og social udvikling i det sydlige Middelhavsområde og Afrika syd for Sahara og for at hjælpe landene med at tackle de grundlæggende årsager til den manglende stabilitet, såsom væbnede konflikter, udemokratisk og ineffektiv regeringsførelse, korruption og klimaændringer, ved at skabe lokale økonomiske muligheder, navnlig for unge og kvinder og især i migranternes oprindelseslande, ved at samarbejde med relevante aktører på stedet og inddrage lokalsamfundene; noterer sig i den forbindelse Kommissionens formand Jean-Claude Junckers forslag om at opbygge en ny alliance for bæredygtige investeringer og jobs mellem Europa og Afrika, hans initiativ til at udvikle de forskellige europæisk-afrikanske handelsaftaler til en frihandelsaftale mellem de to kontinenter, som kun kan lykkes, hvis den fremstilles som et økonomisk partnerskab mellem ligestillede, og hvis det lykkes at skabe et egentligt erhvervsmiljø, der fremmer investeringer; opfordrer indtrængende EU til at anvende andre mekanismer med relation til den europæiske naboskabspolitik til yderligere at styrke samarbejdet mellem Unionen, partnerlandene i det sydlige naboskabsområde og centrale regionale aktører om regionale anliggender såsom regeringsførelse, sikkerhed, energi og bekæmpelse af klimaændringer; gentager sin støtte til EU's stabiliserende FSFP-område og opfordrer til, at det styrkes; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger, at EU skal spille en førende rolle i Mellemøsten og Den Persiske Golf ved hjælp af sin afgørende bløde magt og den fulde gennemførelse af alle eksisterende i associeringsaftaler; beklager dybt den amerikanske regerings beslutning om at flytte den amerikanske ambassade i Israel fra Tel Aviv til Jerusalem; opfordrer EU til at være en drivkraft i genoptagelsen af en meningsfuld fredsproces i Mellemøsten hen imod en tostatsløsning; bekræfter, at den FN-ledede Genèveproces i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds resolution 2254 har forrang i løsningen af konflikten i Syrien; fordømmer støtten fra Rusland og Iran til Assad-regimet, dets krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden og opfordrer EU og medlemsstaterne til at gøre deres yderste for at sætte en stopper for forbrydelserne mod det syriske folk og frem for alt brugen af kemiske våben mod dem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | fordømmer de alvorlige krænkelser af den humanitære folkeret og den internationale menneskerettighedslovgivningen fra alle parter i Yemen, herunder de vilkårlige angreb mod civile begået af den saudiarabisk ledede koalition og houthi-oprørerne; kræver en øjeblikkelig ophævelse af blokaden af Yemen og opfordrer alle parter i konflikten til at genoptage dialogen under ledelse af FN og arbejde hen imod en holdbar våbenhvile; glæder sig over den tyske, danske og finske regerings beslutning om at standse våbensalget til Saudi-Arabien; opfordrer til EU-dækkende sanktioner mod dem, der er ansvarlige for mordet på den saudiarabiske journalist Jamal Khashoggi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger, at styrkelse af den regionale sikkerhed i Indo-Stillehavsområdet er af afgørende betydning for EU's og dets medlemsstaters interesser; opfordrer alle berørte parter i regionen til at løse uoverensstemmelser med fredelige midler og afstå fra ensidige tiltag for at ændre status quo, bl.a. i Det Østkinesiske Hav og Det Sydkinesiske Hav, for at beskytte den regionale sikkerhed; opfordrer til en hurtig genoptagelse af de bilaterale drøftelser mellem Kina og Taiwan og gentager sin støtte til Taiwans meningsfulde deltagelse i internationale organisationer, mekanismer og aktiviteter; støtter foranstaltninger for at uddybe forbindelserne mellem EU og dets medlemsstater og partnere i Asien og opfordrer til økonomisk, diplomatisk og sikkerhedsmæssigt samarbejde; |
| --- | --- |

23.

| 24. | bekræfter, i kølvandet på det nylige præsident- og parlamentsvalg i regionen, sit engagement i at fortsætte med at knytte stærke forbindelser til latinamerikanske lande og fremme forsvaret for demokratiet, retsstaten og menneskerettighederne, som er centrale elementer for dybere integration og samarbejde; giver udtryk for sin dybe bekymring over den manglende respekt for demokratiet, menneskerettighederne og retsstaten i Cuba, Nicaragua og Venezuela; bemærker med bekymring valgudviklingen i Brasilien og udtrykker håb om, at den nye regering vil forblive tro mod demokratiet og retsstaten; glæder sig over indsatsen hos alle de berørte parter i fredsprocessen i Colombia; gentager sin fulde støtte til denne fredsproces og dens effektive gennemførelse; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mener, at blød magt og opbygning af institutioner på trods af deres betydning kan ikke i sig selv være tilstrækkeligt til at øve indflydelse i en verden, hvor magtpolitik og hård magt får stadig større betydning; mener, at effektiviteten af EU's udenrigspolitik i sidste ende i vid udstrækning afhænger af en effektiv kombination af hårde og bløde magtmidler, herunder en åben dialog, af dets evne til at foregå med et godt eksempel og af de ressourcer og kapaciteter, som støtter den, herunder passende finansielle ressourcer, effektiv multilateralisme, en kombination af blød magt og troværdig hård magt, sammenlægning af militære kapaciteter og medlemsstaternes vilje til at afgive beslutningstagning i denne forbindelse samt til at samarbejde med NATO og andre ligesindede lande; |
| --- | --- |

25.

| 26. | glæder sig over det øgede forsvarssamarbejde mellem EU's medlemsstater og de foranstaltninger, der er truffet for at øge EU's militære autonomi, nemlig oprettelsen af et europæisk fælles kommandocenter i Bruxelles til EU's militære uddannelsesmissioner og fjernelsen af hindringerne for indsættelse af EU-kampgrupper; mener, at etableringen af et permanent struktureret samarbejde (PESCO) om forsvarsprojekter og den samordnede årlige gennemgang vedrørende forsvar (CARD) vil hjælpe medlemsstaterne med at uddybe deres forsvarssamarbejde og anvende deres forsvarsbudgetter mere effektivt; glæder sig over forslaget fra HR/NF om en europæisk fredsfacilitet og de nye rammer for civile FSFP-missioner samt tilsagnet om at gå videre med militær mobilitet med henblik på at fremme europæisk strategisk autonomi, herunder gennem det europæiske interventionsinitiativ; mener, at udviklingen af en stærk forsvarsindustri styrker EU's teknologiske uafhængighed, herunder gennem fremme af et indre marked for cybersikkerhedsprodukter, til hvilke EU's kapacitet skal øges; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mener, at kapaciteten til at udsende civile eksperter og militære styrker til konflikter i hele verden med henblik på at fremme fred og stabilitet er en afgørende forudsætning for at blive en troværdig politisk magt, der er i stand til at organisere forebyggelse af væbnede konflikter, håndhævelse af fredsaftaler og stabilisering af skrøbelige situationer i kølvandet af konflikter; opfordrer EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at udvikle tilstrækkelige civile og militære kapaciteter, der dækker det fulde spektrum af land-, luft- og rumkapacitet samt maritim kapacitet og cyberkapacitet, og til at arbejde hen imod et retligt bindende instrument om fuldautomatiske våbensystemer for at forsvare målene i traktaten; understreger betydningen af et løbende bilateralt samarbejde mellem Den Europæiske Union og NATO, som det fremhæves i EU's globale strategi og fælles erklæring fra EU og NATO; understreger, at videreudviklingen af forsvarsunionen bør supplere målene for EU's eksterne forbindelser; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger, at udviklingen af nye formater, såsom et EU-sikkerhedsråd, som kansler Angela Merkel og præsident Macron anbefaler, og nye måder at koordinere tættere på inden for EU og med internationale myndigheder potentielt kan fremme en mere effektiv beslutningsproces for FUSP; mener, at der i takt med oprettelsen af disse formater bør udvikles mekanismer for at sikre deres demokratiske kontrol; |
| --- | --- |

28.

| 29. | støtter en drøftelse i EU om nye formater, herunder det forslag, som Kommissionens formand Jean-Claude Juncker fremsatte i sin tale om Unionens tilstand den 12. september 2018, om at gå over til afstemning med kvalificeret flertal på specifikke områder inden for FUSP, hvor traktaterne på nuværende tidspunkt kræver enstemmighed, navnlig menneskerettighedsspørgsmål, sanktioner og civile missioner; opfordrer medlemsstaterne til at undersøge, hvordan de kan handle mere effektivt i forbindelse med FUSP og FSFP; mener, at anvendelse af afstemning med kvalificeret flertal vil sætte EU i stand til at handle mere resolut, hurtigt og effektivt; opfordrer Det Europæiske Råd til at tage dette initiativ op ved at gøre brug af passerellebestemmelsen (artikel 31, stk. 3, i TEU); opfordrer Det Europæiske Råd til at overveje at udvide afstemning med kvalificeret flertal til andre områder inden for FUSP som led i en bredere debat vedrørende anvendelse af flertalsafstemning i forbindelse med EU’s politikker; anerkender nødvendigheden af at finde kreative løsninger på samarbejdet mellem Den Europæiske Union og Det Forenede Kongerige, når det gælder FUSP og FSFP; i lyset af de principper, der er fastlagt i dets beslutning af 14. marts 2018 om rammerne for de fremtidige forbindelser mellem EU og Det Forenede Kongerige; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og medlemsstaterne. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  EUT C 210 af 3.8.2010, s. 1.

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/91 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/91

---

P8_TA(2018)0514

Årsrapport om gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik

Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om årsrapporten om gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (2018/2099(INI))

(2020/C 388/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP af 8. december 2008 om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP af 8. december 2008 om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr (1),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 20. december 2013, 26. juni 2015, 15. december 2016, 22. juni 2017 og 28. juni 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 20. december 2013, 26. juni 2015, 15. december 2016, 22. juni 2017 og 28. juni 2018,

| — | der henviser til årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik,

| — | der henviser til sin beslutning af 12. december 2018 om årsrapporten om gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. december 2018 om årsrapporten om gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (2),

| — | der henviser til Rådets konklusioner om den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik af 25. november 2013, 18. november 2014, 18. maj 2015, 27. juni 2016, 14. november 2016, 18. maj 2017, 17. juli 2017 og 25. juni 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik af 25. november 2013, 18. november 2014, 18. maj 2015, 27. juni 2016, 14. november 2016, 18. maj 2017, 17. juli 2017 og 25. juni 2018,

| — | der henviser til dokumentet med titlen ”Fælles vision, fælles handling: Et stærkere Europa — en global strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik, der fremlagdes af næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) den 28. juni 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til dokumentet med titlen ”Fælles vision, fælles handling: Et stærkere Europa — en global strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik, der fremlagdes af næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) den 28. juni 2016,

| — | der henviser til de fælles erklæringer af 8. juli 2016 og 10. juli 2018 fra formændene for Det Europæiske Råd og Kommissionen og NATO's generalsekretær, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles erklæringer af 8. juli 2016 og 10. juli 2018 fra formændene for Det Europæiske Råd og Kommissionen og NATO's generalsekretær,

| — | der henviser til det fælles sæt af 42 forslag, som blev godkendt af Rådet for Den Europæiske Union og Det Nordatlantiske Råd den 6. december 2016, og statusrapporterne af 14. juni og 5. december 2017 om gennemførelsen af dem samt til det nye sæt af 32 forslag, som blev godkendt af begge råd den 5. december 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til det fælles sæt af 42 forslag, som blev godkendt af Rådet for Den Europæiske Union og Det Nordatlantiske Råd den 6. december 2016, og statusrapporterne af 14. juni og 5. december 2017 om gennemførelsen af dem samt til det nye sæt af 32 forslag, som blev godkendt af begge råd den 5. december 2017,

| — | der henviser til oplægget om fremtiden for Europas forsvar af 7. juni 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til oplægget om fremtiden for Europas forsvar af 7. juni 2017,

| — | der henviser til sin beslutning af 12. september 2013 om EU's militære strukturer: status og fremtidsperspektiver (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. september 2013 om EU's militære strukturer: status og fremtidsperspektiver (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. september 2017 om en rumstrategi for Europa (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. september 2017 om en rumstrategi for Europa (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. november 2016 om en europæisk forsvarsunion (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. november 2016 om en europæisk forsvarsunion (5),

| — | der henviser til sine beslutninger af 23. november 2016 om gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (på grundlag af årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik) (6), og af 13. december 2017 om årsrapporten om gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 23. november 2016 om gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (på grundlag af årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik) (6), og af 13. december 2017 om årsrapporten om gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. marts 2017 om forfatningsmæssige, retlige og institutionelle følger af en fælles sikkerheds- og forsvarspolitik: mulighederne i Lissabontraktaten (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. marts 2017 om forfatningsmæssige, retlige og institutionelle følger af en fælles sikkerheds- og forsvarspolitik: mulighederne i Lissabontraktaten (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2017 om mandatet med henblik på trepartsmødet om 2018-budgetforslaget (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2017 om mandatet med henblik på trepartsmødet om 2018-budgetforslaget (9),

| — | der henviser til konceptet for styrkelse af EU's mæglings- og dialogkapaciteter vedtaget den 10. november 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til konceptet for styrkelse af EU's mæglings- og dialogkapaciteter vedtaget den 10. november 2009,

| — | der henviser til dokumentet »Implementation Plan on Security and Defence« (»Gennemførelsesplan for sikkerhed og forsvar«), som blev præsenteret af NF/HR den 14. november 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til dokumentet »Implementation Plan on Security and Defence« (»Gennemførelsesplan for sikkerhed og forsvar«), som blev præsenteret af NF/HR den 14. november 2016,

| — | der henviser til sin beslutning af 13. juni 2018 om forbindelserne mellem EU og NATO (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. juni 2018 om forbindelserne mellem EU og NATO (10),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. november 2016 om en europæisk handlingsplan for forsvarsområdet (COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. november 2016 om en europæisk handlingsplan for forsvarsområdet (COM(2016)0950),

| — | der henviser til den nye forsvarspakke, der blev præsenteret af Kommissionen den 7. juni 2017 i pressemeddelelsen »Et Europa, der forsvarer: Kommissionen indleder debatten om at bevæge sig mod en sikkerheds- og forsvarsunion«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den nye forsvarspakke, der blev præsenteret af Kommissionen den 7. juni 2017 i pressemeddelelsen »Et Europa, der forsvarer: Kommissionen indleder debatten om at bevæge sig mod en sikkerheds- og forsvarsunion«,

| — | der henviser til sin årsrapport om gennemførelsen af EU's globale strategi — 2. år, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin årsrapport om gennemførelsen af EU's globale strategi — 2. år,

| — | der henviser til sine beslutning af 14. december 2016 om gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (11) og af 13. december 2017 om årsrapporten om gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutning af 14. december 2016 om gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (11) og af 13. december 2017 om årsrapporten om gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (12),

| — | der henviser til EU's handlingsplan for militær mobilitet, som blev offentliggjort den 28. marts 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's handlingsplan for militær mobilitet, som blev offentliggjort den 28. marts 2018,

| — | der henviser til Rådets konklusioner om styrkelse af det strategiske partnerskab mellem FN og EU om fredsstøttende operationer og krisestyring: Prioriteterne for 2019-2021, der blev vedtaget den 18. september 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om styrkelse af det strategiske partnerskab mellem FN og EU om fredsstøttende operationer og krisestyring: Prioriteterne for 2019-2021, der blev vedtaget den 18. september 2018,

| — | der henviser til, EU i 2012 fik tildelt Nobels fredspris for det faktum, at det i over seks årtier har bidraget til fremme af fred og forsoning, demokrati og menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til, EU i 2012 fik tildelt Nobels fredspris for det faktum, at det i over seks årtier har bidraget til fremme af fred og forsoning, demokrati og menneskerettigheder,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A8-0375/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A8-0375/2018),

| A. | der henviser til, at medlemsstaterne har besluttet sig for gradvist at udforme en fælles forsvarspolitik, som kan føre til et fælles forsvar i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 42 i TEU, hvorved den europæiske identitet og uafhængighed styrkes med henblik på at fremme fred, sikkerhed og fremskridt i Europa og i verden; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at medlemsstaterne har besluttet sig for gradvist at udforme en fælles forsvarspolitik, som kan føre til et fælles forsvar i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 42 i TEU, hvorved den europæiske identitet og uafhængighed styrkes med henblik på at fremme fred, sikkerhed og fremskridt i Europa og i verden;

Unionens strategiske miljø

| 1. | bemærker, at den regelbaserede verdensorden i stigende grad udfordres, både i og uden for EU's nabolande og både på det politisk-militære plan og på det seneste også på det handelsmæssige-økonomiske plan; bemærker, at disse systemiske udfordringer ledsages af en løbende forringelse af det strategiske internationale miljø på grund af mellemstatslige og intrastatslige konflikter og vold, terrorisme, statslige sammenbrud, cyberangreb og hybride angreb på grundpillerne i vores samfund samt virkningerne af klimaændringer og naturkatastrofer; erkender, at forsvaret af den regelbaserede internationale orden, folkeretten og de værdier, der forsvares af liberale demokratier, bør have højeste prioritet og efterstræbes uden at gå på kompromis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at disse udfordringer er for store til, at de kan løses af et enkelt land; understreger, at det er af afgørende betydning, at EU hurtigt, konsekvent, effektivt, med én stemme og i samarbejde med allierede, partnere og andre internationale organisationer reagerer på disse udfordringer; bemærker, at den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) er et nyttigt redskab til at tackle mange af disse udfordringer, men at det skal bruges mere effektivt og i samspil med andre eksterne og interne instrumenter for at sætte EU i stand til på afgørende vis at bidrage til håndteringen af internationale kriser og fastslå sin strategiske autonomi; påpeger, at FSFP-institutionerne og deres mange instrumenter er på plads, og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til straks at gøre brug af dem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minder om, at EU-medlemsstaters sikkerhed er tæt indbyrdes forbundet; understreger behovet for at nå frem til en fælles risikoopfattelse for alle medlemsstater; erkender, at disse udfordringers komplekse karakter med forskellige trusler, der påvirker forskellige medlemsstater i forskellig grad, giver mulighed for at nå til enighed om, hvordan disse udfordringer skal håndteres i fællesskab og i en ånd af solidaritet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at jihadistisk terrorisme allerede påvirker Mellemøsten, Sahel og Afrikas Horn og er ved at sprede sig mod Vestafrika, Centralasien og Sydøstasien; understreger, at denne varige trussel kræver en konsekvent og velkoordineret strategi på EU-plan for at beskytte europæiske borgere og interesser og understøtte de berørte regioner; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bemærker, at Ruslands seneste aktiviteter og politikker har mindsket stabiliteten og ændret sikkerhedsmiljøet, og understreger, at EU og medlemsstaterne er nødt til at finde en mere fælles tilgang i forhold til Rusland; |
| --- | --- |

5.

| 6. | bemærker med bekymring, at anvendelsen af nervegiftstoffet Novichok i Salisbury i marts 2018 var det første angreb af sin art på europæisk grund siden 2. verdenskrig og førte til en EU-borgers død; opfordrer indtrængende Rådet til at vedtage restriktive foranstaltninger mod de ansvarlige for anvendelsen og udbredelsen af kemiske våben; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at Ruslands besættelse i Ukraine stadig er igangværende, at Minskaftalerne — uden hvilke konflikten ikke kan løses — ikke er blevet implementeret, og at den ulovlige annektering og militarisering af Krim fortsætter; er meget bekymret for, at Ruslands alt for vidtgående militærøvelser og -aktiviteter og landets hybride taktikker, herunder cyberterrorisme, falske nyheder og desinformationskampagner samt økonomisk og energimæssig afpresning, er i gang med at destabilisere de østlige partnerlande og det vestlige Balkan, og at de nu også rettes mod vestlige demokratier, hvor de øger spændingerne; er bekymret for, at sikkerhedsmiljøet omkring EU vil forblive meget ustabilt i de kommende år; gentager Vestbalkans strategiske betydning for EU’s sikkerhed og stabilitet og behovet for at fokusere og styrke EU’s politiske engagement i denne region, herunder ved at styrke mandatet for EU's FSFP-missioner; er af den faste overbevisning, at der er behov for mere integration og koordinering for at overvinde EU's sårbarhed; |
| --- | --- |

7.

| 8. | bemærker, at dette behov for samarbejde i stigende grad er blevet anerkendt i de senere år, og glæder sig over de fremskridt, der er gjort i denne retning, såsom etableringen af et permanent struktureret samarbejde (PESCO), selv om der stadig er behov for en behørig evaluering af konkrete resultater; mener, at EU også bør styrke dialogen og samarbejdet med tredjelande i sin region og med regionale og subregionale organisationer; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger imidlertid, at samarbejdet stadig er under udvikling, og at der skal gøres langt mere for at sikre, at EU og medlemsstaterne høster fordelene ved et dybdegående, langsigtet og vedvarende samarbejde på forsvarsområdet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fremhæver de praktiske og økonomiske fordele ved yderligere integration af europæiske forsvarskapaciteter; understreger, at det med en omfattende og troværdig indsats fra alle interessenters side er muligt at øge omfanget og effektiviteten af forsvarsudgifterne, uden at forøge dem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | bemærker, at forsvar af EU's medlemsstater først og fremmest afhænger af deres politiske vilje og deres militære kapacitet til at påtage sig deres ansvar i et usikkert strategisk miljø; understreger betydningen af de transatlantiske forbindelser for sikkerheden i og forsvaret af de europæiske og nordamerikanske demokratier; udtrykker imidlertid bekymring over denne forbindelses aktuelle tilstand og opfordrer alle ansvarlige politiske og samfundsmæssige kræfter på begge sider af Atlanten til yderligere at styrke i stedet for at underminere denne yderst vigtige forbindelse; understreger behovet for at undgå afsmittende virkninger af de seneste vanskeligheder i handelsforbindelserne på de transatlantiske forbindelser på sikkerhedsområdet; understreger, at en veldefineret strategisk autonomi vil fremme den europæiske sikkerhed og forholdet mellem EU og NATO; gentager på denne baggrund, at der er et øget behov for samarbejde på forsvarsområdet på EU-plan og for at koncentrere ressourcerne om centrale prioriteter; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at den multilateralisme, som Europa lægger så stor vægt på, i stigende grad anfægtes af USA's og andre verdensmagters holdninger; minder om multilateralismens betydning for opretholdelse af fred og stabilitet og som et redskab til fremme af retsstatens værdier og håndtering af globale problemer; |
| --- | --- |

12.

FSFP — vejen frem

| 13. | er af den opfattelse, at det er bydende nødvendigt, at medlemsstaterne og EU sikrer øgede investeringer i sikkerhed og forsvar, og at forsvarssolidaritet og samarbejde bør være normen som skitseret i EU's globale strategi; glæder sig over de fremskridt, der indtil videre er opnået med gennemførelsen af sikkerheds- og forsvarsbestemmelserne i EU's globale strategi; mener, at disse resultater åbner mulighed for vigtige strukturelle ændringer i fremtiden; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer medlemsstaterne til at sigte efter målet på 2 % af BNP til forsvarsudgifter og til at bruge 20 % af deres forsvarsbudgetter på udstyr, som Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA) har udpeget som nødvendigt, herunder relevant forskning og udvikling; |
| --- | --- |

14.

| 15. | glæder sig over medtagelsen af et særligt afsnit for forsvar i Kommissionens forslag til den flerårige finansielle ramme (FFR) og navnlig oprettelsen af en budgetpost, der skal finansiere Den Europæiske Forsvarsfond og militære mobilitetsprojekter; er af den opfattelse, at disse beslutninger højst sandsynligt vil kræve central forvaltning på forsvarsområdet under Kommissionen; understreger, at midler fra denne budgetpost udelukkende bør bruges til forsvarsformål, uden politisering, da sikkerhed er udelelig og bør være i overensstemmelse med medlemsstaternes kapacitets- og infrastrukturbehov og i overensstemmelse med EU's mål om strategisk autonomi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | bemærker, at militær mobilitet indtager en stadig vigtigere plads på den europæiske dagsorden for forsvarsområdet; understreger, at militær mobilitet er et centralt strategisk værktøj i det aktuelle trusselsmiljø, som er af afgørende betydning for både FSFP og medlemsstaternes andre multilaterale forpligtelser, herunder NATO; understreger vigtigheden af at tilpasse eksisterende netværk til militære mobilitetsbehov; glæder sig derfor over, at militær mobilitet er medtaget ikke blot i forslaget til den nye Connecting Europe-facilitet, men også i PESCO, og over dets fremtrædende rolle i samarbejdet mellem EU og NATO; understreger, at disse forskellige projekter skal koordineres ordentligt, herunder med allierede, for at sikre, at de giver de ønskede resultater; glæder sig over Kommissionens forslag om at afsætte 6,5 mia. EUR til militære mobilitetsprojekter gennem Connecting Europe-faciliteten i den næste FFR (2021-2027); |
| --- | --- |

16.

| 17. | bemærker imidlertid, at det for at få alle disse elementer til at passe sammen vil være af afgørende betydning at udvikle en veldefineret overordnet strategisk tilgang til det europæiske forsvar, som bedst kan fastlægges gennem en hvidbog om EU's sikkerheds- og forsvarspolitik; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer til, at der udarbejdes præcise retningslinjer med henblik på at tilvejebringe en veldefineret ramme for fremtidig aktivering og gennemførelse af artikel 42, stk. 7, i TEU; opfordrer til, at der udarbejdes og vedtages en hvidbog om EU's sikkerheds- og forsvarspolitik, som vil sikre, at nuværende og fremtidige kapacitetsopbygningsprocesser vil være baseret på EU's strategiske sikkerhedsinteresser; |
| --- | --- |

18.

| 19. | glæder sig også over forslaget fra NF/HR, med støtte fra Kommissionen, om en europæisk fredsfacilitet, som skal finansiere en andel af omkostningerne ved EU's forsvarsaktiviteter, såsom Den Afrikanske Unions fredsbevarende styrke, fællesudgifter til egne militære FSFP-operationer og opbygning af militær kapacitet for partnere, der er udelukket fra budgetfinansiering i henhold til artikel 41, stk. 2, i TEU; bekræfter behovet for at undgå overlapning med andre instrumenter; noterer sig navnlig den ambitiøse inddragelse og udvidelse af Athenamekanismen til fælles finansiering af FSFP-missioner og -operationer, hvilket Parlamentet i mange år har anmodet om; opfordrer til bedre finansiel kontrol med alle fremtidige missioner og til rettidige konsekvensanalyser; |
| --- | --- |

19.

Unionens sikkerheds- og forsvarskapaciteter

| 20. | understreger, at EU skal anvende hele værktøjskassen med tilgængelige politiske instrumenter — fra blød til hård magt og fra kortsigtede foranstaltninger til langsigtede politikker; bekræfter betydningen af at udvikle de nødvendige civile og militære kapaciteter, herunder ved at samle og dele, til at håndtere de omfattende sikkerhedsudfordringer i og omkring Europa, der er skitseret i EU's globale strategi; minder om, at EU's globale strategi tilskynder til et vidtgående forsvarssamarbejde inden for Unionen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mener, at EU-medlemsstaterne skal tilstræbe at forbedre deres militære kapaciteter til at dække hele spektret af land-, luft-, rum-, hav- og cyberkapaciteter, herunder strategiske katalysatorer, for at gøre EU's FSFP til en troværdig magt; understreger behovet for at investere i efterretning, overvågning og rekognoscering, satellitkommunikation og uafhængig adgang til rummet samt permanent jordobservation for bedre at kunne vurdere interne og eksterne trusler; |
| --- | --- |

21.

| 22. | gentager EU's rolle som en global leverandør af maritim sikkerhed og understreger vigtigheden af at udvikle relevante militære og civile kapaciteter; hilser i denne henseende vedtagelsen i juni 2018 af den reviderede handlingsplan for EU's maritime sikkerhedsstrategi velkommen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mener, at det er afgørende, at EU og NATO øger deres udveksling af efterretninger for at sikre formel tilskrivelse af ansvaret for cyberangreb og dermed vedtagelse af restriktive sanktioner mod de ansvarlige; |
| --- | --- |

23.

| 24. | anerkender rumsektorens strategiske dimension for Europa og behovet for at forbedre synergierne mellem dens civile og sikkerheds- og forsvarsmæssige aspekter; understreger behovet for at gøre brug af rumkapaciteter, idet der også tages hensyn til både det overordnede geopolitiske miljø og FSFP, og understreger samtidig, at EU's rumprogrammer er af civil karakter; |
| --- | --- |

24.

| 25. | glæder sig over EU's skridt hen imod en konsolidering af dets cybermodstandsdygtighed gennem etableringen af en fælles ramme for cybersikkerhedscertificering, gennem styrkelse af EU's agentur for cybersikkerhed og gennem hurtig implementering af direktiv (EU) 2016/1148 om sikkerhed for net- og informationssystemer (13) (NIS-direktivet); |
| --- | --- |

25.

| 26. | mener, at indblanding i valg i andre lande ved brug af cyberoperationer underminerer eller krænker folkets ret til at deltage i deres lands ledelse, enten direkte eller gennem frit valgte repræsentanter, sådan som det er stadfæstet i verdenserklæringen om menneskerettigheder, og at en sådan indblanding fra andre landes side udgør en krænkelse af folkeretten, også selv om der ikke er tale om militær magtanvendelse, trusler mod den territorielle integritet eller trusler mod den politiske uafhængighed; |
| --- | --- |

26.

| 27. | er af den opfattelse, at Unionens sikkerheds- og forsvarskapaciteter kan forbedres ved en bedre udnyttelse af de eksisterende rammer for forsvarsmæssigt og militært samarbejde såsom hovedkvartererne for det europæiske multinationale høje beredskabskorps og EU's kampgrupper, der forstærker og ikke overlapper lignende initiativer i NATO; mener, at dette vil bidrage til en fortsat omstilling af de nationale væbnede styrker og hen imod målet om at gøre dem mere interoperable, mere bæredygtige, mere fleksible og mere indsatsklar; |
| --- | --- |

27.

| 28. | glæder sig over etableringen af programmet for udvikling af den europæiske forsvarsindustri (EDIDP), der har til formål at støtte konkurrenceevnen og innovationskapaciteten i EU's forsvarsindustri med 500 mio. EUR indtil 2020; opfordrer til hurtig gennemførelse heraf; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mener, at EDIDP vil bidrage til at fremme konkurrenceevnen, effektiviteten og innovationskapaciteten i EU's forsvarsindustri, hvilket bl.a. vil omfatte udformning, fremstilling af prototyper, afprøvning, kvalificering og certificering af forsvarsprodukter samt udvikling af teknologier inden for et konsortium, herunder små og mellemstore virksomheder, selskaber med mellemstor markedsværdi (midcapselskaber), forskningscentre og universiteter, og samarbejde mellem medlemsstater, hvilket i sin helhed bidrager til EU's strategiske autonomi og styrker det europæiske forsvars teknologiske og industrielle basis (EDTIB); påpeger, at både den interne og den eksterne dimension af Unionens FSFP kan drage fordel af udviklingen af et indre marked for forsvarsmateriel; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hilser forslaget til forordning om oprettelse af en europæisk forsvarsfond (EUF) og over den betydelige finansiering, som Kommissionen har foreslået for den næste FFR, velkommen; opfordrer til, at der tages højde for de indledende erfaringer fra implementeringen af EDIDP, pilotprojektet og den forberedende foranstaltning for forsvarsforskning; understreger, at der bør tages behørigt hensyn til resultaterne af EDIDP, og udtrykker håb om, at forslaget kan vedtages så hurtigt som muligt med henblik på at forbedre Europas forsvarsindustri og dens evne til at samarbejde med partnere; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger, at EU's strategiske sikkerheds- og forsvarsmål kun kan nås gennem tæt koordinering af både medlemsstaternes væbnede styrkers og forsvarsindustriers behov og langsigtede kapacitetsopbyggende behov; bemærker, at både kapacitetsudviklingsplanen (CDP) og den samordnede årlige gennemgang vedrørende forsvar (CARD) kan bidrage væsentligt til at nå dette mål; |
| --- | --- |

31.

| 32. | understreger endnu en gang, at EDA bør være det organ, der gennemfører Unionens aktioner under den europæiske kapacitets- og forsvarsmaterielpolitik, hvor dette er fastsat i Lissabontraktaten; understreger, at EDA's administrative og operationelle udgifter bør finansieres over Unionens budget; glæder sig over de mindre justeringer, der har fundet sted af EDA's budget, men understreger, at EDA's øgede ansvar i forbindelse med bl.a. PESCO, CARD og EUF kræver tilstrækkelig finansiering; |
| --- | --- |

32.

| 33. | minder om behovet for at lette organiseringen af flere fælles træninger og øvelser for de europæiske væbnede styrker for at fremme interoperabilitet, standardisering og beredskab til håndtering af et bredt udvalg af trusler, både konventionelle og ukonventionelle; |
| --- | --- |

33.

| 34. | glæder sig over de nylige tiltag til med henblik på at styrke civil FSFP som en vigtig del af EU's fælles tilgang, særlig udviklingen af civile FSFP-missioners kapaciteter og reaktionsevne og fokus på forbedring af effektiviteten i forbindelse med håndtering af udfordringer langs den interne-eksterne sammenhæng; understreger, at Rådet og Kommissionen bør øge investeringerne i den kommende FFR til civil konfliktforebyggelse, der bidrager til at styrke EU's rolle som international aktør; opfordrer til en justering af FSFP-strukturerne og -procedurerne med henblik på at indsætte og dirigere civile og militære missioner og operationer hurtigere og på en mere effektiv og integreret måde; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer EU og medlemsstaterne til altid at prioritere mægling som det første redskab ved reaktion på kriser og til at støtte andre partneres mæglingsindsatser; understreger behovet for, at EU aktivt fremmer fredelige forhandlinger og konfliktforebyggelse blandt dets internationale partnere; |
| --- | --- |

35.

Permanent struktureret samarbejde

| 36. | glæder sig over gennemførelsen af et inklusivt PESCO som et grundlæggende skridt i retning af et tættere samarbejde mellem medlemsstaterne på sikkerheds- og forsvarsområdet; anerkender PESCO's karakter som et juridisk bindende langsigtet projekt, der omfatter en række meget ambitiøse tilsagn samt en bred vifte af samarbejdsprojekter; understreger behovet for fuldstændig overensstemmelse mellem PESCO-aktiviteterne, andre FSFP-aktiviteter, navnlig i forbindelse med FSFP-målene som fastlagt i TEU og aktiviteter i NATO-sammenhæng; mener, at PESCO bør være en drivkraft for kapacitetsopbygning i begge organisationer; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer deltagende medlemsstater til at præsentere projekter med en strategisk europæisk dimension som reaktion på EU's identificerede kapacitetsmangler og styrkelse af EDTIB; opfordrer de medlemsstater, der deltager i PESCO, til at udvise større ambitioner og til fuldt ud at tage hensyn til omfanget af europæisk merværdi, når de fremsætter forslag til yderligere PESCO-projekter; |
| --- | --- |

37.

| 38. | fremhæver PESCO's tætte forbindelse med CARD og EUF med hensyn til at forbedre medlemsstaternes forsvarskapaciteter; |
| --- | --- |

38.

| 39. | glæder sig over Rådets afgørelse om et fælles sæt forvaltningsregler for PESCO-projekter, der præciserer mange af de stadig åbne spørgsmål om de nærmere enkeltheder i forbindelse med gennemførelsen af PESCO; bemærker imidlertid, at der muligvis vil være behov for yderligere budgetbevillinger for at dække de administrationsudgifter, som Tjenesten for EU's optræden udadtil (EU-Udenrigstjenesten) og EDA afholder for at kunne udføre deres PESCO-sekretariatsopgaver; |
| --- | --- |

39.

FSFP-missioner og -operationer

| 40. | bemærker FSFP-missioners og -operationers bidrag til international fred og stabilitet, men beklager, at strukturelle svagheder, ulige bidrag fra medlemsstater og uegnethed til det operationelle miljø stadig kan bringe effektiviteten af disse missioner i fare; bemærker, at udviklingen af FSFP frem for alt kræver politisk vilje fra medlemsstaternes side baseret på fælles interesser og prioriteter samt etableringen af institutionelle samarbejdsstrukturer; mener, at EU's mangeårige FSFP-mission, EUFOR Bosnien-Hercegovina/Operation Althea, stadig spiller en rolle med hensyn til afskrækkelse som et synligt tegn på EU's engagement i landet og den vestlige Balkanregion i øvrigt; anser det derfor for afgørende at fortsætte det eksekutive mandat og fastholde den nuværende styrke (en stab på 600 mand), da det aktuelle sikkerhedsmiljø stadig har potentiale til at blive destabiliseret på grund af øgede spændinger og etnisk-nationalistisk centrerede politikker; |
| --- | --- |

40.

| 41. | gentager den strategiske betydning af partnerskabet mellem EU og Afrika på baggrund af deres tætte historiske, kulturelle og geografiske bånd; understreger behovet for at styrke samarbejdet, herunder også inden for sikkerhed; understreger især betydningen af processen for regionalisering af FSFP-indsats i Sahel-regionen, der kombinerer EU's civile og militære aktiviteter med henblik på at fremme kapaciteterne for samarbejde mellem G5-Sahel-landene; |
| --- | --- |

41.

| 42. | bemærker, at den geopolitiske situation på Afrikas Horn i stigende grad er præget af konkurrence i lyset af dens betydning for global handel og regional stabilitet; glæder sig derfor over den fortsatte tilstedeværelse af operation Atalanta, EUCAP Somalia og EUTM Somalia, som bidrager til en stabilisering af regionen; understreger imidlertid, at FSFP kun kan udgøre en del af løsningen på de mange udfordringer, som regionen står over for, og bemærker den fortsatte betydning af en samlet tilgang; |
| --- | --- |

42.

| 43. | glæder sig endvidere over aktiviteterne i EU's missioner og operationer i Sahelregionen — EUCAP Sahel Mali, EUCAP Sahel Niger og EUTM Mali — og de bidrag, de yder til den regionale stabilitet, bekæmpelse af terrorisme og menneskehandel samt til den lokale befolknings sikkerhed; |
| --- | --- |

43.

| 44. | noterer sig Den Europæiske Revisionsrets nylige rapport om EUCAP Sahel Niger og EUCAP Sahel Mali, som påpegede problemer med uddannelse af personale, ledige stillinger, bæredygtighed og resultatindikatorer, der er problemer, som sandsynligvis også vil påvirke andre civile missioner; glæder sig over den hurtige reaktion fra EU-Udenrigstjenesten, der tog fat på de spørgsmål, der er blevet rejst, for at forbedre effektiviteten af den civile FSFP; glæder sig over Revisionsrettens deltagelse i en revision af FSFP-missioner og -operationer og tilskynder til, at der udarbejdes yderligere særberetninger om andre missioner og operationer; |
| --- | --- |

44.

| 45. | understreger det løbende bidrag fra EUNAVFOR MED operation Sophia til den overordnede EU-indsats for at ødelægge forretningsmodellen for menneskesmugling og menneskehandel i det sydlige centrale Middelhav og for at forebygge yderligere tab af liv til søs; |
| --- | --- |

45.

| 46. | glæder sig over oprettelsen af Den Militære Planlægnings- og Gennemførelseskapacitet (MPCC) og dens fulde operationelle kapacitet for missioner og operationer uden udøvende beføjelser (træningsmissioner); understreger behovet for hurtigt at give MPCC mandat til at planlægge og gennemføre alle militære FSFP-operationer i fremtiden og behovet for at fjerne visse hindringer for indsættelsen af EU's kampgrupper; opfordrer til øget samarbejde mellem MPCC og Den Civile Planlægnings- og Gennemførelseskapacitet (CPCC) i forbindelse med den fælles støttekoordineringscelle (JSCC) med henblik på at maksimere koordineringen af civile og militære synergier og delingen af ekspertise som led i en integreret, samlet tilgang til kriser og konflikter; opfordrer til en styrkelse af MPCC med henblik på at øge dets kommando- og kontrolkapaciteter i forbindelse med ledelsesoperationer samt synergierne med civile missioner; |
| --- | --- |

46.

| 47. | understreger behovet for at anlægge et kønsperspektiv i EU's FSFP-indsats med henblik på kvinders rolle i krig, postkonfliktstabilisering og fredsskabende processer; understreger behovet for at adressere kønsrelateret vold som et krigsredskab i konfliktområder; understreger, at kvinder rammes hårdere af krig end mænd; opfordrer EU og dets internationale partnere til aktivt at involvere kvinder i freds- og stabiliseringsprocesser og til at adressere deres specifikke sikkerhedsbehov; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer til hurtig gennemførelse af initiativet til kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling (CBSD) for at forbedre effektiviteten og bæredygtigheden af FSFP-missioner og -operationer og for at sætte EU i stand til at styrke dets partnerlandes sikkerheds- og forsvarskapaciteter; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten og Rådet til at øge deres igangværende indsatser for at forbedre cybersikkerheden, særlig for FSFP-missioner, bl.a. ved at træffe foranstaltninger på EU- og medlemsstatsniveau til at afbøde trusler mod FSFP, for eksempel ved at opbygge modstandsdygtighed gennem uddannelse, træning og øvelser og ved at strømline EU's uddannelses- og træningslandskab for så vidt angår cyberforsvar; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mener, at EU og dets medlemsstater står over for en hidtil uset trussel i form af statsstøttede cyberangreb samt cyberkriminalitet og terrorisme; mener, at cyberangrebs karakter gør dem til en trussel, der kræver et svar på EU-niveau; opfordrer medlemsstaterne til at yde hinanden gensidig bistand i tilfælde af et cyberangreb på en af dem; |
| --- | --- |

50.

Forholdet mellem EU og NATO

| 51. | understreger, at det strategiske partnerskab mellem EU og NATO er grundlæggende for håndtering af de sikkerhedsudfordringer, som EU og dets naboskabsområde står over for; understreger, under hensyntagen til, at 22 ud af de 28 EU-medlemsstater også er medlemmer af NATO, at samarbejdet mellem EU og NATO bør være komplementært og bør respektere begge parters særlige karakteristika og roller; understreger, at de to organisationer har klart forskellige funktioner, og at de bør samarbejde med fuld respekt for hinandens autonomi og beslutningsprocedurer på baggrund af principperne om gensidighed og med forbehold af specifikke detaljer i enhver medlemsstats sikkerheds- og forsvarspolitik; er overbevist om, at et stærkere EU og et stærkere NATO vil styrker hinanden og skabe større synergier og effektivitet med hensyn til sikkerhed og forsvar for alle parter; understreger, at det strategiske partnerskab mellem EU og NATO er lige så afgørende for EU's fælles sikkerheds- og forsvarspolitik, der er under udvikling, som for alliancens fremtid samt for forbindelserne mellem EU og Det Forenede Kongerige efter brexit; |
| --- | --- |

51.

| 52. | glæder sig over hovedsøjlerne i den nye erklæring fra EU og NATO, som blev vedtaget på NATO's topmøde i Bruxelles den 12. juli 2018, og understreger, at en vellykket implementering af den fælles erklæring afhænger af alle medlemsstaters politiske vilje under hele processen; mener, samtidig med at det anerkender de konkrete resultater i forbindelse med gennemførelsen af de 74 fælles aktioner, at der er behov for en yderligere indsats med hensyn til den praktiske gennemførelse af de mange allerede indgåede forpligtelser, navnlig på områderne for bekæmpelse af hybride trusler, cybersikkerhed og fælles øvelser; bemærker navnlig, at EDA deltager i gennemførelsen af 30 aktioner; |
| --- | --- |

52.

| 53. | understreger, at indsatsen for så vidt angår militær mobilitet bør være en prioritet og et bidrag til en effektiv gennemførelse af FSFP-missioner og -operationer og til alliancens forsvarsposition; tilskynder derfor begge organisationer til fortsat i videst muligt omfang at arbejde tæt sammen om militær mobilitet, herunder gennem udvikling af fælles krav for at muliggøre hurtig transport af styrker og materiel gennem Europa, samtidig med at der holdes øje med de udfordringer, der kommer fra forskellige fronter, og især fra syd og øst; opfordrer Kommissionen til at understøtte denne indsats med de nødvendige investeringer og, hvor det er hensigtsmæssigt, med lovgivning; understreger behovet for at lette administrationsprocedurerne for grænseoverskridende bevægelighed af styrker til hurtig indsats i EU; |
| --- | --- |

53.

| 54. | fremhæver i denne forbindelse EU's og NATO's komplementaritet og behovet for at sikre, at multinationale initiativer vedrørende kapacitetsudvikling i både EU og NATO supplerer og styrker hinanden gensidigt; |
| --- | --- |

54.

| 55. | understreger vigtigheden af samarbejde og integration inden for cybersikkerhed, ikke kun mellem medlemsstater, nøglepartnere og NATO, men også mellem forskellige aktører i samfundet; |
| --- | --- |

55.

FSFP-partnerskaber

| 56. | understreger, at partnerskaber og samarbejde med lande og organisationer, der deler EU's værdier, bidrager til en mere effektiv FSFP; glæder sig over de bidrag, som FSFP-partnerne har ydet til EU's løbende missioner og operationer, som bidrager til at forbedre fred, den regionale sikkerhed og stabilitet; |
| --- | --- |

56.

| 57. | finder det af afgørende betydning yderligere at styrke samarbejdet med institutionelle partnere, herunder FN, NATO, Den Afrikanske Union og OSCE samt strategiske bilaterale partnere såsom USA; anbefaler, at der indgås FSFP-partnerskaber inden for områder, der styrker partnernes modstandsdygtighed og reform af sikkerhedssektoren; |
| --- | --- |

57.

| 58. | understreger vigtigheden af partnerskabet mellem EU og FN for så vidt angår løsning af internationale konflikter og fredsskabende aktiviteter; opfordrer både EU og FN til at styrke den fælles høringsmekanisme for EU-FN-Styringskomitéen for Krisestyring og til at udnytte det fulde potentiale i deres partnerskab ved at kombinere deres politiske legitimitet og operationelle kapacitet; |
| --- | --- |

58.

| 59. | er overbevist om, at EU bør bevare det tættest mulige partnerskab til Det Forenede Kongerige efter brexit for så vidt angår sikkerhed og forsvar; |
| --- | --- |

59.

Den parlamentariske dimension

| 60. | understreger, at parlamentarisk kontrol med sikkerheds- og forsvarsspørgsmål på nationalt og europæisk plan er af allerstørste betydning for ethvert yderligere fremskridt på dette politikområde, og opfordrer i denne forbindelse de parlamentariske aktører til at arbejde tættere sammen, eventuelt med sigte på nye eller forbedrede former for samarbejde, med henblik på at sikre problemfrit parlamentarisk tilsyn på alle niveauer; minder om vigtigheden af at inddrage civilsamfundet og borgerne i fremtidige drøftelser om europæisk sikkerhed; |
| --- | --- |

60.

| 61. | bemærker, samtidig med at det ser med tilfredshed på de samlede fremskridt inden for FSFP siden fremlæggelsen af EU's globale strategi, at de parlamentariske strukturer på EU-plan, som blev etableret på et tidspunkt, hvor EU's ambitionsniveau og aktivitetsniveau med hensyn til sikkerhed og forsvar var ret begrænset, ikke længere er tilstrækkelige til at sikre det nødvendige parlamentariske tilsyn med et politikområde i hurtig udvikling, der kræver kapacitet til hurtig respons; gentager derfor sin tidligere opfordring til at opgradere Underudvalget om Sikkerhed og Forsvar til et egentligt udvalg og til at give den de kompetencer, der er nødvendige for at bidrage til et omfattende parlamentarisk tilsyn med FSFP, inklusive PESCO, EDA og andre FSFP-aktioner, som fastlagt i traktaterne; mener, at opgraderingen fra et underudvalg til et udvalg bør ske som følge af, at ad hoc-forvaltningen af forsvars- og sikkerhedsspørgsmål på kommissionsniveau erstattes af en mere specialiseret model, hvor der tages hensyn til den stadig mere komplekse indsats, der skal forvaltes; |
| --- | --- |

61.

| 62. | bemærker, at flere medlemsstater for nylig har opfordret til, at der oprettes et EU-sikkerhedsråd, og mener, at idéen bør defineres yderligere, inden der kan foretages en vurdering af dens merværdi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | gentager sin opfordring til, at der etableres et mødeformat for forsvarsministre i Rådet under forsæde af NF/HR; anerkender, at yderligere europæisk integration også bør betyde mere demokratisk kontrol gennem parlamentarisk kontrol; understreger derfor behovet for at styrke Europa-Parlamentets rolle på dette område, navnlig gennem et fuldgyldigt udvalg om sikkerhed og forsvar, suppleret med fælles interparlamentariske møder mellem repræsentanter fra de nationale parlamenter og medlemmer af Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

63.

| 64. | understreger, at enhver fremtidig konvention eller regeringskonference, der forbereder en ændring af EU-traktaterne, bør overveje at etablere en europæisk styrke med effektiv forsvarskapacitet, som kan deltage i fredsbevarende aktiviteter, forebygge konflikter og styrke den internationale sikkerhed i overensstemmelse med De Forenede Nationers pagt og i overensstemmelse med de opgaver, der er fastsat i artikel 43, stk. 1, i TEU; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Det Europæiske Råd, Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, FN's generalsekretær, NATO's generalsekretær, EU's agenturer på rumfarts-, sikkerheds- og forsvarsområdet samt til medlemsstaternes nationale parlamenter. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  EUT L 335 af 13.12.2008, s. 99.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0513.

(3)  EUT C 93 af 9.3.2016, s. 144.

(4)  EUT C 337 af 20.9.2018, s. 11.

(5)  EUT C 224 af 27.6.2018, s. 18.

(6)  EUT C 224 af 27.6.2018, s. 50.

(7)  EUT C 369 af 11.10.2018, s. 36.

(8)  EUT C 263 af 25.7.2018, s. 125.

(9)  EUT C 334 af 19.9.2018, s. 253.

(10)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0257.

(11)  EUT C 238 af 6.7.2018, s. 89.

(12)  EUT C 369 af 11.10.2018, s. 47.

(13)  EUT L 194 af 19.7.2016, s. 1.

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/100 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/100

---

P8_TA(2018)0515

Årsberetning 2017 om menneskerettigheder og demokrati i verden og Den Europæiske Unions politik på området

Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om årsberetningen om menneskerettigheder og demokrati i verden 2017 og Den Europæiske Unions politik på området (2018/2098(INI))

(2020/C 388/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder og andre FN-traktater og -instrumenter om menneskerettigheder, særlig den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (ICCPR) og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder (ICESCR), som begge blev vedtaget den 16. december 1966 af FN's Generalforsamling i New York, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder og andre FN-traktater og -instrumenter om menneskerettigheder, særlig den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (ICCPR) og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder (ICESCR), som begge blev vedtaget den 16. december 1966 af FN's Generalforsamling i New York,

| — | der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder (UNCRC), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder (UNCRC),

| — | der henviser til artikel 2, 3, 8, 21 og 23 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2, 3, 8, 21 og 23 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til handlingsplanen vedrørende menneskerettigheder og demokrati 2015-2019, som Rådet vedtog den 20. juli 2015, og dens midtvejsevaluering fra juni 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til handlingsplanen vedrørende menneskerettigheder og demokrati 2015-2019, som Rådet vedtog den 20. juli 2015, og dens midtvejsevaluering fra juni 2017,

| — | der henviser til FN's 17 mål for bæredygtig udvikling og til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's 17 mål for bæredygtig udvikling og til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne,

| — | der henviser til OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder, som blev vedtaget i 1976 og revideret i 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder, som blev vedtaget i 1976 og revideret i 2011,

| — | der henviser til Europarådets konvention af 11. maj 2011 om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen), der blev undertegnet af EU den 13. juni 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention af 11. maj 2011 om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen), der blev undertegnet af EU den 13. juni 2017,

| — | der henviser til FN's konvention af 18. december 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention af 18. december 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW),

| — | der henviser til den valgfri protokol til FN-konventionen om barnets rettigheder vedrørende salg af børn, børneprostitution og børnepornografi, som trådte i kraft den 18. januar 2002, |
| --- | --- |

—

der henviser til den valgfri protokol til FN-konventionen om barnets rettigheder vedrørende salg af børn, børneprostitution og børnepornografi, som trådte i kraft den 18. januar 2002,

| — | der henviser til det interne arbejdsdokument fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med titlen »Gender Equality and Women's Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations 2016-2020«, som blev vedtaget i 2015 (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

der henviser til det interne arbejdsdokument fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med titlen »Gender Equality and Women's Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations 2016-2020«, som blev vedtaget i 2015 (SWD(2015)0182),

| — | der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009), 1889 (2009), 1960 (2010), 2106 (2013), 2122 (2013) og 2242 (2015) om kvinder, fred og sikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009), 1889 (2009), 1960 (2010), 2106 (2013), 2122 (2013) og 2242 (2015) om kvinder, fred og sikkerhed,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2250 (2015) og 2419 (2018) om ungdom, fred og sikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2250 (2015) og 2419 (2018) om ungdom, fred og sikkerhed,

| — | der henviser til FN's konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1820 (2008) om kvinder, fred og sikkerhed, hvor seksuel vold behandles som krigsforbrydelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1820 (2008) om kvinder, fred og sikkerhed, hvor seksuel vold behandles som krigsforbrydelser,

| — | der henviser til den globale strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik, som næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (VP/HR), Federica Mogherini, fremlagde den 28. juni 2016, samt til den første rapport om dens gennemførelse med titlen »From Shared Vision to Common Action: Implementing the EU Global Strategy«, der blev offentliggjort i 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik, som næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (VP/HR), Federica Mogherini, fremlagde den 28. juni 2016, samt til den første rapport om dens gennemførelse med titlen »From Shared Vision to Common Action: Implementing the EU Global Strategy«, der blev offentliggjort i 2017,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 15. maj 2017 om oprindelige folk, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 15. maj 2017 om oprindelige folk,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2011/168/FUSP af 21. marts 2011 om Den Internationale Straffedomstol og om ophævelse af fælles holdning 2003/444/FUSP (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2011/168/FUSP af 21. marts 2011 om Den Internationale Straffedomstol og om ophævelse af fælles holdning 2003/444/FUSP (1),

| — | der henviser til FN's erklæring om oprindelige folks rettigheder og til slutdokumentet af 25. september 2014 fra plenarmødet på højt plan i Generalforsamlingen, den såkaldte verdenskonference om oprindelige folk, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's erklæring om oprindelige folks rettigheder og til slutdokumentet af 25. september 2014 fra plenarmødet på højt plan i Generalforsamlingen, den såkaldte verdenskonference om oprindelige folk,

| — | der henviser til New York-erklæringen om flygtninge og migranter, der blev vedtaget af De Forenede Nationers Generalforsamling den 19. september 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til New York-erklæringen om flygtninge og migranter, der blev vedtaget af De Forenede Nationers Generalforsamling den 19. september 2016,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 69/167 af 18. december 2014, som understreger behovet for at beskytte og fremme menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder for alle migranter, uanset deres migrantstatus, og til den internationale konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder fra 1990; |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 69/167 af 18. december 2014, som understreger behovet for at beskytte og fremme menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder for alle migranter, uanset deres migrantstatus, og til den internationale konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder fra 1990;

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 67/139 af 20. december 2012, hvorved den åbne arbejdsgruppe vedrørende aldring blev oprettet, som fik til opgave at behandle forslag til et internationalt retligt instrument til fremme og beskyttelse af ældres rettigheder og værdighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 67/139 af 20. december 2012, hvorved den åbne arbejdsgruppe vedrørende aldring blev oprettet, som fik til opgave at behandle forslag til et internationalt retligt instrument til fremme og beskyttelse af ældres rettigheder og værdighed,

| — | der henviser til FN's uafhængige eksperts rapport om fremme og beskyttelse af ældres menneskerettigheder fra den 33. samling i FN's Menneskerettighedsråd den 8. juli 2016 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's uafhængige eksperts rapport om fremme og beskyttelse af ældres menneskerettigheder fra den 33. samling i FN's Menneskerettighedsråd den 8. juli 2016 (2),

| — | der henviser til rapporten fra det ottende arbejdsmøde den 28. juli 2017 i FN's åbne arbejdsgruppe vedrørende aldring (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra det ottende arbejdsmøde den 28. juli 2017 i FN's åbne arbejdsgruppe vedrørende aldring (3),

| — | der henviser til ministererklæringen fra Lissabon i 2017 »A Sustainable Society for All Ages: Realizing the potential of living longer«, som blev vedtaget på den fjerde ministerkonference om aldring i De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) den 22. september 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til ministererklæringen fra Lissabon i 2017 »A Sustainable Society for All Ages: Realizing the potential of living longer«, som blev vedtaget på den fjerde ministerkonference om aldring i De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) den 22. september 2017,

| — | der henviser til den europæiske dagsorden for migration af 13. maj 2015 (COM(2015)0240) og til Kommissionens meddelelse af 7. juni 2016 om oprettelsen af en ny ramme for partnerskaber med tredjelande som led i den europæiske dagsorden for migration (COM(2016)0385), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske dagsorden for migration af 13. maj 2015 (COM(2015)0240) og til Kommissionens meddelelse af 7. juni 2016 om oprettelsen af en ny ramme for partnerskaber med tredjelande som led i den europæiske dagsorden for migration (COM(2016)0385),

| — | der henviser til EU's tematiske retningslinjer om menneskerettigheder, herunder menneskerettighedsforkæmpere, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's tematiske retningslinjer om menneskerettigheder, herunder menneskerettighedsforkæmpere,

| — | der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettigheder hvad angår ytringsfrihed online og offline, som blev vedtaget af Rådet i 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettigheder hvad angår ytringsfrihed online og offline, som blev vedtaget af Rådet i 2014,

| — | der henviser til EU's retningslinjer for fremme af overholdelsen af den humanitære folkeret (IHL), som blev vedtaget i 2005 og revideret i 2009 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer for fremme af overholdelsen af den humanitære folkeret (IHL), som blev vedtaget i 2005 og revideret i 2009 (4),

| — | der henviser til FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne,

| — | der henviser til EU's retningslinjer for fremme og beskyttelse af børns rettigheder, som blev vedtaget i 2007 og revideret i 2017, samt »EU's og UNICEF's fælles værktøjskasse for integration af børns rettigheder i udviklingssamarbejdet«, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer for fremme og beskyttelse af børns rettigheder, som blev vedtaget i 2007 og revideret i 2017, samt »EU's og UNICEF's fælles værktøjskasse for integration af børns rettigheder i udviklingssamarbejdet«,

| — | der henviser til EU's retningslinjer for fremme og beskyttelse af alle menneskerettigheder for lesbiske, bøsser, biseksuelle, transpersoner og interseksuelle (LGBTI-personer), som blev vedtaget af Rådet i 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer for fremme og beskyttelse af alle menneskerettigheder for lesbiske, bøsser, biseksuelle, transpersoner og interseksuelle (LGBTI-personer), som blev vedtaget af Rådet i 2013,

| — | der henviser til Yogyakartaprincipperne (principper og statslige forpligtelser vedrørende anvendelsen af den internationale menneskerettighedslovgivning i forbindelse med seksuel orientering, kønsidentitet, kønsudtryk og kønskarakteristika), der blev vedtaget i november 2006, samt de 10 supplerende principper (»plus 10«), som blev vedtaget den 10. november 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til Yogyakartaprincipperne (principper og statslige forpligtelser vedrørende anvendelsen af den internationale menneskerettighedslovgivning i forbindelse med seksuel orientering, kønsidentitet, kønsudtryk og kønskarakteristika), der blev vedtaget i november 2006, samt de 10 supplerende principper (»plus 10«), som blev vedtaget den 10. november 2017,

| — | der henviser til EU's retningslinjer om fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed, som blev vedtaget af Rådet i 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer om fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed, som blev vedtaget af Rådet i 2013,

| — | der henviser til fælleserklæringen fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen med titlen »Den nye europæiske konsensus om udvikling: Vores verden, vores værdighed, vores fremtid«, som blev vedtaget af Rådet, Parlamentet og Kommissionen den 7. juni 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til fælleserklæringen fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen med titlen »Den nye europæiske konsensus om udvikling: Vores verden, vores værdighed, vores fremtid«, som blev vedtaget af Rådet, Parlamentet og Kommissionen den 7. juni 2017,

| — | der henviser til EU's retningslinjer for dødsstraf, som blev vedtaget af Rådet i 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer for dødsstraf, som blev vedtaget af Rådet i 2013,

| — | der henviser til EU's retningslinjer for EU's politik over for tredjelande med hensyn til tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, som blev vedtaget i 2001 og revideret i 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer for EU's politik over for tredjelande med hensyn til tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, som blev vedtaget i 2001 og revideret i 2012,

| — | der henviser til sin beslutning af 4. juli 2018»Hen imod en ekstern EU-strategi til bekæmpelse af tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber — de næste skridt« (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. juli 2018»Hen imod en ekstern EU-strategi til bekæmpelse af tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber — de næste skridt« (5),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. december 2017 om opfølgningen på EU's strategi vedrørende menneskehandel (COM(2017)0728), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. december 2017 om opfølgningen på EU's strategi vedrørende menneskehandel (COM(2017)0728),

| — | der henviser til sin beslutning af 3. maj 2018 om beskyttelse af migrantbørn (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. maj 2018 om beskyttelse af migrantbørn (6),

| — | der henviser til FN's erklæring om individers, gruppers og samfundsgruppers ret og pligt til at fremme og beskytte universelt anerkendte menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (menneskerettighedsforkæmpere) fra december 1998, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's erklæring om individers, gruppers og samfundsgruppers ret og pligt til at fremme og beskytte universelt anerkendte menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (menneskerettighedsforkæmpere) fra december 1998,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/821 af 17. maj 2017 om fastlæggelse af due diligence-forpligtelser i forsyningskæden for EU-importører af tin, tantal, wolfram og deres malme samt guld, der hidrører fra konfliktramte områder og højrisikoområder (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/821 af 17. maj 2017 om fastlæggelse af due diligence-forpligtelser i forsyningskæden for EU-importører af tin, tantal, wolfram og deres malme samt guld, der hidrører fra konfliktramte områder og højrisikoområder (7),

| — | der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) konvention nr. 169 vedrørende oprindelige folk og stammefolk i selvstændige stater, som blev vedtaget den 27. juni 1989, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) konvention nr. 169 vedrørende oprindelige folk og stammefolk i selvstændige stater, som blev vedtaget den 27. juni 1989,

| — | der henviser til sin beslutning af 4. juli 2013 om våbeneksport: gennemførelse af Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. juli 2013 om våbeneksport: gennemførelse af Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. oktober 2013 om kastebaseret diskrimination (9) og til rapporten af 28. januar 2016 fra FN's særlige rapportør om mindretalsspørgsmål vedrørende mindretal og kastebaseret diskrimination samt til FN's vejledende redskab om diskrimination på grund af herkomst, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. oktober 2013 om kastebaseret diskrimination (9) og til rapporten af 28. januar 2016 fra FN's særlige rapportør om mindretalsspørgsmål vedrørende mindretal og kastebaseret diskrimination samt til FN's vejledende redskab om diskrimination på grund af herkomst,

| — | der henviser til EU's årsberetning om menneskerettigheder og demokrati i verden i 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's årsberetning om menneskerettigheder og demokrati i verden i 2017,

| — | der henviser til sin beslutning af 13. december 2017 om årsberetningen om menneskerettigheder og demokrati i verden i 2016 og Den Europæiske Unions politik på området (10), og til sine tidligere beslutninger om tidligere årsberetninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. december 2017 om årsberetningen om menneskerettigheder og demokrati i verden i 2016 og Den Europæiske Unions politik på området (10), og til sine tidligere beslutninger om tidligere årsberetninger,

| — | der henviser til sine beslutninger om tilfælde af krænkelser af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet i 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger om tilfælde af krænkelser af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet i 2017,

| — | der henviser til sin Sakharov-pris for tankefrihed, som i 2017 blev tildelt den demokratiske opposition i Venezuela: Nationalforsamlingen (Julio Borges) og alle politiske fanger, som er oplistet af Foro Penal Venezolano, repræsenteret ved Leopoldo López, Antonio Ledezma, Daniel Ceballos, Yon Goicoechea, Lorent Saleh, Alfredo Ramos og Andrea González, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin Sakharov-pris for tankefrihed, som i 2017 blev tildelt den demokratiske opposition i Venezuela: Nationalforsamlingen (Julio Borges) og alle politiske fanger, som er oplistet af Foro Penal Venezolano, repræsenteret ved Leopoldo López, Antonio Ledezma, Daniel Ceballos, Yon Goicoechea, Lorent Saleh, Alfredo Ramos og Andrea González,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (11),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/541 af 15. marts 2017 om bekæmpelse af terrorisme og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2002/475/RIA og ændring af Rådets afgørelse 2005/671/RIA (12), der henviser til arbejdet i Det Særlige Udvalg om Terrorisme (TERR), som Europa-Parlamentet besluttede at oprette den 6. juli 2017, og som blev udpeget den 14. september 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/541 af 15. marts 2017 om bekæmpelse af terrorisme og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2002/475/RIA og ændring af Rådets afgørelse 2005/671/RIA (12), der henviser til arbejdet i Det Særlige Udvalg om Terrorisme (TERR), som Europa-Parlamentet besluttede at oprette den 6. juli 2017, og som blev udpeget den 14. september 2017,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0373/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0373/2018),

| A. | der henviser til, at respekt for og fremme og beskyttelse af universaliteten og udeleligheden af menneskerettighederne samt fremme af demokratiske principper og værdier, herunder retsstatsprincippet, respekten for den menneskelige værdighed samt princippet om lighed og solidaritet er hjørnestenene i EU's etiske og juridiske regelværk og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FUSP) samt dets optræden udadtil; der henviser til, at EU fortsat bør bestræbe sig på at være den førende globale aktør i den verdensomspændende fremme og beskyttelse af menneskerettighederne, herunder i det multilaterale samarbejde, navnlig gennem en aktiv og konstruktiv rolle i forskellige FN-organer, og i overensstemmelse med FN-pagten, Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og folkeretten samt forpligtelserne på menneskerettighedsområdet og indgåede forpligtelser i henhold til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og målene for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at respekt for og fremme og beskyttelse af universaliteten og udeleligheden af menneskerettighederne samt fremme af demokratiske principper og værdier, herunder retsstatsprincippet, respekten for den menneskelige værdighed samt princippet om lighed og solidaritet er hjørnestenene i EU's etiske og juridiske regelværk og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FUSP) samt dets optræden udadtil; der henviser til, at EU fortsat bør bestræbe sig på at være den førende globale aktør i den verdensomspændende fremme og beskyttelse af menneskerettighederne, herunder i det multilaterale samarbejde, navnlig gennem en aktiv og konstruktiv rolle i forskellige FN-organer, og i overensstemmelse med FN-pagten, Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og folkeretten samt forpligtelserne på menneskerettighedsområdet og indgåede forpligtelser i henhold til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og målene for bæredygtig udvikling;

| B. | der henviser til, at civilsamfundet spiller en vigtig rolle med hensyn til at opbygge og styrke demokratiet, kontrollere statens beføjelser og fremme god regeringsførelse, gennemsigtighed og ansvarlighed; der henviser til, at civilsamfundsorganisationer spiller en afgørende rolle som en vital kraft i samfundet; der henviser til, at der er en sammenhæng mellem et svækket civilsamfund, et begrænset politisk og civilt rum, den øgede korruption, sociale og kønsrelaterede uligheder, et lavt niveau af menneskelig og socioøkonomisk udvikling og tilstedeværelsen af sociale konflikter; der henviser til, at der skal afsættes og anvendes tilstrækkelige ressourcer på den mest effektive måde for at styrke indsatsen for at fremme menneskerettigheder og demokrati i tredjelande, og civilsamfundet bør ikke hæmmes af restriktive love, finansieringslofter, begrænsede licensprocedurer eller uforholdsmæssigt høje skatter; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at civilsamfundet spiller en vigtig rolle med hensyn til at opbygge og styrke demokratiet, kontrollere statens beføjelser og fremme god regeringsførelse, gennemsigtighed og ansvarlighed; der henviser til, at civilsamfundsorganisationer spiller en afgørende rolle som en vital kraft i samfundet; der henviser til, at der er en sammenhæng mellem et svækket civilsamfund, et begrænset politisk og civilt rum, den øgede korruption, sociale og kønsrelaterede uligheder, et lavt niveau af menneskelig og socioøkonomisk udvikling og tilstedeværelsen af sociale konflikter; der henviser til, at der skal afsættes og anvendes tilstrækkelige ressourcer på den mest effektive måde for at styrke indsatsen for at fremme menneskerettigheder og demokrati i tredjelande, og civilsamfundet bør ikke hæmmes af restriktive love, finansieringslofter, begrænsede licensprocedurer eller uforholdsmæssigt høje skatter;

| C. | der henviser til, at der i mange af verdens lande hersker straffrihed og uretfærdighed og endvidere ydes utilstrækkelig effektiv behandling, støtte og økonomisk bistand til terrorofre, især i lande, hvor en stor andel af borgerne har været udsat for terror; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der i mange af verdens lande hersker straffrihed og uretfærdighed og endvidere ydes utilstrækkelig effektiv behandling, støtte og økonomisk bistand til terrorofre, især i lande, hvor en stor andel af borgerne har været udsat for terror;

| D. | der henviser til, at et meget stort antal civilsamfundsaktører i 2017, heriblandt advokater, intellektuelle, journalister, religiøse personer og menneskerettighedsforkæmpere, herunder miljøaktivister, rundt omkring i verden har oplevet, at civilsamfundets spillerum er blevet indskrænket, og har været udsat for stigende angreb, forfølgelse, chikane, vilkårlige anholdelser eller tilbageholdelser og sågar drab; der henviser til, at ProtectDefenders.eu, EU's støttemekanisme til menneskerettighedsforkæmpere, har ydet effektiv bistand til hundredvis af aktivister, men står over for et stigende behov; der henviser til, at EU og dets medlemsstater bør afsætte flere ressourcer til en større deltagelse af civilsamfundet og optrappe deres indsats for at beskytte og støtte menneskerettighedsforkæmpere; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at et meget stort antal civilsamfundsaktører i 2017, heriblandt advokater, intellektuelle, journalister, religiøse personer og menneskerettighedsforkæmpere, herunder miljøaktivister, rundt omkring i verden har oplevet, at civilsamfundets spillerum er blevet indskrænket, og har været udsat for stigende angreb, forfølgelse, chikane, vilkårlige anholdelser eller tilbageholdelser og sågar drab; der henviser til, at ProtectDefenders.eu, EU's støttemekanisme til menneskerettighedsforkæmpere, har ydet effektiv bistand til hundredvis af aktivister, men står over for et stigende behov; der henviser til, at EU og dets medlemsstater bør afsætte flere ressourcer til en større deltagelse af civilsamfundet og optrappe deres indsats for at beskytte og støtte menneskerettighedsforkæmpere;

| E. | der henviser til, at politikkerne til støtte for menneskerettigheder og demokrati bør integreres i alle andre EU-politikker med en ekstern dimension såsom udvikling, migration, sikkerhed, terrorbekæmpelse, kvinders rettigheder og ligestilling, udvidelse og handel, navnlig ved at der indføres menneskerettighedsbetingelser; der henviser til, at en større sammenhæng mellem EU's interne og eksterne politikker og mellem de eksterne politikker er en grundlæggende forudsætning for en vellykket og effektiv EU-menneskerettighedspolitik; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at politikkerne til støtte for menneskerettigheder og demokrati bør integreres i alle andre EU-politikker med en ekstern dimension såsom udvikling, migration, sikkerhed, terrorbekæmpelse, kvinders rettigheder og ligestilling, udvidelse og handel, navnlig ved at der indføres menneskerettighedsbetingelser; der henviser til, at en større sammenhæng mellem EU's interne og eksterne politikker og mellem de eksterne politikker er en grundlæggende forudsætning for en vellykket og effektiv EU-menneskerettighedspolitik;

| F. | der henviser til, at ulovlig besættelse af et område eller en del heraf udgør en vedvarende overtrædelse af folkeretten, som i henhold til den internationale humanitære folkeret gør besættelsesmagten ansvarlig for civilbefolkningen; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at ulovlig besættelse af et område eller en del heraf udgør en vedvarende overtrædelse af folkeretten, som i henhold til den internationale humanitære folkeret gør besættelsesmagten ansvarlig for civilbefolkningen;

Generelle betragtninger

| 1. | giver udtryk for dyb bekymring over det modpres mod demokrati, menneskerettigheder og retsstaten, der har været i hele verden i 2017, og opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til betingelsesløst at forfølge integreringen af internationale standarder for menneskerettigheder, retsstatsforhold, demokrati og mindretalsrettigheder, som de har forpligtet sig til at følge, og til at sikre øget sammenhæng mellem EU's interne og eksterne menneskerettighedspolitikker og øget koordinering mellem medlemsstaternes eksterne politikker på områder som migration, terrorbekæmpelse og handel eftersom EU's indflydelse som en troværdig og legitim international aktør i høj grad afhænger af dets evne til at fremme respekten for menneskerettighederne og demokratiet både internt og eksternt; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bekræfter, at medlemsstaterne har det endelige ansvar for at beskytte alle menneskerettigheder gennem vedtagelse og gennemførelse af internationale menneskerettighedstraktater og -konventioner, overvågning af menneskerettighedskrænkelser og sikring af effektive retsmidler for ofre; påpeger, at fred, sikkerhed og udvikling gensidigt styrker hinanden og er afhængige af evnen til at imødegå misbrug, forbrydelser mod menneskeheden, krigsforbrydelser og folkedrab; advarer mod begrænsninger af den frie bevægelighed, forsamlingsfriheden og ytringsfriheden; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minder om, at ligestilling mellem mænd og kvinder er et centralt princip i EU og medlemsstaterne, jf. artikel 3, stk. 3, i TEU, og at fremme heraf gennem integration af ligestillingsaspektet, herunder i andre lande rundt omkring i verden gennem eksterne politikker, er en af EU's hovedmålsætninger; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at EU har forpligtet sig til at fremme ligestilling mellem kønnene og sikre integration af ligestillingsaspektet i alle sine aktiviteter, hvilket er en forpligtelse, der er fastlagt i traktaterne, således at ligestilling bliver en central prioritet i alle EU's retningslinjer, samarbejdsrelationer, politikker og aktioner, herunder eksterne foranstaltninger; støtter derfor den samordnede indsats i forbindelse med de multilaterale dialoger og aktiviteter, som EU-delegationerne gennemfører, f.eks. valgobservationsmissioner; understreger, at det er nødvendigt at styrke det arbejde, som EU-Udenrigstjenestens ledende rådgiver for kønsspørgsmål udfører i tredjelande, og som har til formål at fremme fred, sikkerhed og grundlæggende frihedsrettigheder ved at sikre et særligt budget til hendes kompetenceområde; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mener, at et reelt uafhængigt, pluralistisk og dynamisk civilsamfund bidrager til udvikling og stabilitet, sikrer demokratisk konsolidering, herunder magtadskillelse, social retfærdighed og respekt for menneskerettighederne, og fremmer gennemsigtighed, ansvarlighed og god regeringsførelse, navnlig gennem foranstaltninger til bekæmpelse af korruption og ekstremisme; understreger den afgørende og centrale rolle, som menneskerettighedsforkæmpere og NGO'er spiller med hensyn til at fremme og støtte anvendelsen af de rettigheder, der er nedfældet i de centrale internationale menneskerettighedstraktater, herunder ved at gennemføre uddannelsesprogrammer og øge kendskabet til aktiviteterne i internationale organisationer; understreger vigtigheden af at gennemføre EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere og dets evne til gennem det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR) at opretholde tilstrækkelig støtte til menneskerettighedsforkæmpere og NGO'er i de situationer, hvor de er i størst fare, navnlig ved at sikre øget kapacitet til mekanismen ProtectDefenders.eu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | bemærker vigtigheden af at yde nødhjælp til menneskerettighedsforkæmpere, og at behandlingen af alle fanger skal leve op til internationale standarder; understreger sine bekymringer med hensyn til menneskerettighedsforkæmperes sikkerhed, og at gerningsmændene skal retsforfølges; glæder sig over Den Europæiske Demokratifonds konsekvente indsats for at fremme demokrati og respekt for de grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder i EU's østlige og sydlige naboskab; anerkender de risici, som menneskerettighedsforkæmpere står over for, herunder kvindelige menneskerettighedsforkæmpere, som står over for specifikke risici og trusler som følge af deres køn, samt miljøaktivister, og opfordrer EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at lægge særlig vægt på dem i EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere; understreger behovet for, at EU sikrer en stærk intern koordinering af dialogen med tredjelandsmyndigheder om menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundet og roser medlemsstaternes individuelle initiativer som supplement til EU's foranstaltninger; |
| --- | --- |

6.

| 7. | glæder sig over EU's aktive deltagelse i FN's Menneskerettighedsråd (UNHRC), hvor det har fremsat forslag til og været medforslagsstiller til resolutioner, udstedt erklæringer, deltaget i interaktive dialoger og debatter, og opfordrer til ekstraordinære samlinger om situationen med hensyn til menneskerettigheder; anerkender EU's forpligtelser til at tage landesituationer op til behandling i UNHRC; understreger vigtigheden af EU's engagement i dialoger og samarbejdet om menneskerettigheder på multilateralt plan; støtter fuldt ud UNHRC's aktiviteter og engagement for at forsvare menneskerettighederne på verdensplan; roser det arbejde, som kontoret for FN's højkommissær for menneskerettigheder har udført under Zeid al-Husseins ledelse; ser frem til en tæt dialog og et aktivt samarbejde med den nyudnævnte højkommissær, Michelle Bachelet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge deres støtte til driften af OHCHR og de særlige procedurer; |
| --- | --- |

7.

| 8. | udtrykker påskønnelse af det arbejde, som Kommissionens og EU-Udenrigstjenestens menneskerettighedstjenester har udført i hovedsædet og EU-delegationerne, og som EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder, Stavros Lambrinidis, har udført, med henblik på at øge effektiviteten, sammenhængen og synligheden af menneskerettighederne i EU's udenrigspolitik, og minder om sin anmodning om, at dette mandat gøres permanent og mere ansvarligt; glæder sig over den nye tilgang repræsenteret af EU-initiativet »positive menneskerettighedshistorier« (»Good Human Rights Stories«), der fokuserer på bedste praksis fra forskellige lande; opfordrer endnu en gang til en revision af mandatet, således at den særlige repræsentant får beføjelse til at handle på eget initiativ, tilstrækkelige ressourcer og mulighed for at udtale sig offentligt om opnåede resultater af besøg i tredjelande og om EU's holdninger til menneskerettighedsemner; |
| --- | --- |

8.

| 9. | glæder sig over EU's årsberetning om menneskerettigheder og demokrati i verden 2017 og noterer sig, at den blev vedtaget meget tidligere i år, i overensstemmelse med Parlamentets anmodninger, som blev tilkendegivet i dets tidligere beretninger; anmoder Rådet om at fortsætte sine bestræbelser på at afslutte disse årlige beretninger tidligere på året; opfordrer Rådet til at sikre, at vedtagelsen af den næste årsberetning er baseret på en passende høringsproces; mener, at årsberetningen er et uundværligt redskab for kontrollen med, formidlingen af og debatten om EU's politik for menneskerettigheder og demokrati i verden og anmoder om, at den fremmes offentligt i hele verden; |
| --- | --- |

9.

| 10. | anerkender de fremskridt, der er gjort med hensyn til proceduren for udarbejdelse af beretningen og dens format, men forventer samtidig, at Rådet og NF/HR i endnu højere grad tager hensyn til Parlamentets relevante beslutninger og/eller henstillinger for at sikre en stærkere og mere effektiv interaktion mellem EU's institutioner om menneskerettighedsspørgsmål; |
| --- | --- |

10.

| 11. | gentager betydningen af en oversigt over de vigtigste positive og negative tendenser med henblik på at evaluere effektiviteten af EU's indsats; mener i denne sammenhæng, at en mere omfattende rapportering, hvor det er relevant, til offentligheden, der især er baseret på prioriteterne og indikatorerne i EU's landestrategier for menneskerettigheder blandt andet ville tilskynde til større ensartethed i gennemførelsen af menneskerettighedsklausuler samt i vurderingen og tilpasningen af virkningerne af EU's politikker på menneskerettighedsområdet; understreger behovet for at overvåge og fuldt ud gennemføre EU's eksisterende retningslinjer; |
| --- | --- |

11.

| 12. | erkender, at EU's menneskerettighedsdialoger udgør et værdifuldt blandet diplomatisk værktøj til fremme af menneskerettigheder og demokrati i bilaterale forbindelser med tredjelande; bemærker dog de vedvarende hindringer med hensyn til at opnå konkrete resultater via menneskerettighedsdialoger såsom forekomsten af dobbeltstandarder og opfordrer i denne forbindelse til en mere forenet holdning blandt medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen og EU-udenrigstjenesten til at søge metoder til at gøre menneskerettighedsdialogerne mere effektive og meningsfulde og til at reagere hurtigt og supplere dem, når de ikke er konstruktive, ved at udnytte den politiske dialog eller det offentlige diplomati; opfordrer Kommissionen og EU-udenrigstjenesten til at øge gennemsigtigheden i dialogerne, herunder gennem øget deltagelse af civilsamfundsaktører, og anvende klare benchmarks ved vurderingen af resultaterne af hver enkel dialog; understreger betydningen af, at EU i forbindelse med menneskerettighedsdialogerne sætter fokus på specifikt truede menneskerettighedsforkæmpere og presser på for at få løsladt fængslede forkæmpere og sikre beskyttelse af dem, der er i fare; anbefaler endvidere EU-institutionerne til at tilvejebringe tilstrækkelige midler til og passende uddannelse i menneskerettigheder og demokrati for EU-delegationernes tjenestemænd og ansatte på alle niveauer; |
| --- | --- |

12.

| 13. | gentager, at handlingsplanen vedrørende menneskerettigheder og demokrati 2015-2019 og dens midtvejsevaluering af 2017 skal være de ledende instrumenter for menneskerettighedsaktioner, og understreger i denne forbindelse, at det er nødvendigt at afsætte tilstrækkelige ressourcer og tilstrækkelig ekspertise med henblik på korrekt at gennemføre EU's vigtigste prioriteter; opfordrer EU-institutionerne og medlemsstaterne til at sikre en effektiv og sammenhængende gennemførelse af den nuværende handlingsplan, herunder gennem et reelt samarbejde med civilsamfundsorganisationer; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer EU til at styrke sine instrumenter og politikker vedrørende institutionel udvikling og retsstatsprincippet og til at medtage benchmarks for at sikre ansvarlighed og søge at forhindre straffrihed for menneskerettighedskrænkelser; opfordrer til en effektiv anvendelse af tilstrækkelige ressourcer til yderligere at fremme menneskerettigheder og demokrati; |
| --- | --- |

14.

| 15. | minder i denne forbindelse om den afgørende støtte, som EIDHR har ydet i forbindelse med gennemførelsen af EU's strategiske ramme og handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati og EU's retningslinjer vedrørende menneskerettigheder og landestrategier, og som har gjort det muligt for EU at handle mere strategisk på dette område og har sikret ansvarlighed, synlighed og effektivitet; opfordrer indtrængende til, at EIDHR medtages som et særskilt og uafhængigt instrument i arkitekturen af den flerårige finansielle ramme for 2021-2027, således at dens klare mangfoldighed ikke udvandes i en større fond for eksterne foranstaltninger; opfordrer kraftigt til samarbejde mellem EU's eksterne finansieringsinstrumenter for at undgå dobbeltarbejde og overlapning og bidrage til at identificere mulige mangler og finansieringsbehov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | minder om, at de indhøstede erfaringer fra overgangen til demokrati inden for rammerne af udvidelses- og naboskabspolitikken vil kunne bidrage positivt til at kortlægge bedste praksis, der kan anvendes til at støtte og konsolidere demokratiseringsprocesser andre steder i verden; er overbevist om, at den reviderede europæiske naboskabspolitik bør støtte økonomiske, sociale og politiske reformer, beskytte menneskerettighederne og bidrage til at etablere retsstatsprincippet, samtidig med at EU's forpligtelser over for dets partnere bevares; gentager, at fremme af menneskerettigheder og demokrati både er i partnerlandenes og EU's interesse; fremhæver behovet for at udvikle de interparlamentariske forbindelser mellem EU og dets partnerlande inden for en ramme af ærlig dialog baseret på gensidig forståelse og tillid med det sigte at fremme menneskerettighederne effektivt; |
| --- | --- |

16.

| 17. | fremhæver arbejdet i Underudvalget om Menneskerettigheder (DROI), der har et tæt samarbejde med EU's øvrige institutioner, EU's særlige repræsentant, EU-Udenrigstjenesten, civilsamfundet — herunder NGO'er — og multilaterale menneskerettighedsinstitutioner; bemærker, at DROI i 2017 udarbejdede tre betænkninger, der blev vedtaget som beslutninger på plenarmødet, om statsløshed i Syd- og Sydøstasien (13), om bekæmpelse af overtrædelser af menneskerettighederne i forbindelse med krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden, herunder folkedrab (14) og om korruption og menneskerettigheder i tredjelande (15); |
| --- | --- |

17.

| 18. | foreslår, at der inden for første kvartal af 2019 oprettes en intern taskforce, som skal foretage en gennemgang af, hvordan menneskerettighederne er blevet fremmet og integreret af dets udvalg med et eksternt mandat og delegationer for forbindelserne med tredjelande i valgperioden 2014-2019; agter at fremsætte henstillinger på baggrund af denne gennemgang til en forbedret parlamentarisk indsats på menneskerettighedsområdet i den næste valgperiode, herunder med hensyn til kontrol af EU-Udenrigstjenesten og Kommissionens aktiviteter, interne institutionelle rammer og integration af menneskerettighederne inden for dets organer; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mener, at de uopsættelige beslutningers rolle, som er baseret på forretningsordenens artikel 135, kan udvikles til at styrke menneskerettighederne og demokratiet yderligere gennem øget rettidig overvejelse, målretning og effektivitet; |
| --- | --- |

19.

Specifikke udfordringer på menneskerettighedsområdet

| 20. | udtrykker sin dybe bekymring over den gradvise indskrænkning af civilsamfundets spillerum i 2017 og beklager dybt, at menneskerettighedsforkæmpere, journalister og NGO'er alt for ofte er mål for chikane, intimidering og vold, herunder drab; er bekymret over den fortsatte opretholdelse af rejseforbud for menneskerettighedsaktivister, som ønsker at deltage i samlinger i FN's Menneskerettighedsråd i Genève og andre internationale institutioner, og fordømmer på det kraftigste sådanne forbud og opfordrer de berørte regeringer til at ophæve dem; understreger, at det er uacceptabelt, at repræsentanter for civilsamfundet og medierne hindres i at deltage i arbejdet i internationale organer, og insisterer på, at de grundlæggende menneskerettigheder og politiske rettigheder for repræsentanter fra civilsamfundet overholdes; er bekymret over, at visse menneskerettighedsaktivister er blevet tilbageholdt, når de er vendt tilbage til deres lande efter at være blevet hørt i internationale institutioner; |
| --- | --- |

20.

| 21. | beklager, at det voksende globale fænomen med indskrænkningen af civilsamfundets spillerum også kan forekomme i etablerede demokratier og mellem- og højindkomstlande; opfordrer EU og dets medlemsstater til at gå foran med et godt eksempel; fordømmer lovgivning, der begrænser civilsamfundets aktiviteter, f.eks. lukning af NGO'er eller indefrysning af deres aktiver; opfordrer til ophævelse af lovgivning, der pålægger NGO'ers aktiviteter vilkårlige eller indgribende krav, herunder bestemmelser om restriktioner for udenlandsk finansiering; fordømmer udbredelsen af offentlige fortællinger, som i stigende omfang undergraver civilsamfundsorganisationernes rolle; opfordrer EU-delegationerne og medlemsstaternes diplomatiske repræsentationer til fortsat at føre tilsyn med og rejse sager om krænkelser af forsamlings- og foreningsfriheden, herunder de forskellige former for forbud mod civilsamfundsorganisationer og indskrænkninger i deres virksomhed eller fremme af fup-NGO'er, der sponsoreres af visse regeringer; opfordrer dem til fortsat at støtte menneskerettighedsforkæmperne aktivt, f.eks. ved systematisk at overvåge retssagerne, besøge menneskerettighedsforkæmperne i fængslet og udsende offentlige erklæringer om individuelle sager, når dette er hensigtsmæssigt; |
| --- | --- |

21.

| 22. | klager over, at mediefriheden er blevet kraftigt truet i 2017, idet angreb på pressen i henhold til det årlige indeks fra Journalister uden Grænser i 2017 nåede op på et hidtil uset niveau i 2017; understreger behovet for at opretholde principperne om menings- og ytringsfrihed som fastsat i artikel 19 i verdenserklæringen om menneskerettigheder; gentager, at betydningen af ytringsfrihed, både online og offline, er afgørende for velfungerende demokratiske samfund, da den fremmer en kultur præget af pluralisme, som styrker civilsamfundets og borgernes muligheder for at holde deres regeringer og beslutningstagere ansvarlige, og styrker respekten for retsstatsprincippet; fordømmer på det kraftigste truslerne mod, intimideringen af og angrebene på journalister, uafhængige medier, bloggere og whistleblowere samt hadefulde udtalelser, injurielove og opfordringer til vold, da de udgør en trussel mod retsstaten og værdierne i menneskerettighederne; understreger, at flere hundrede fredelige demonstranter og journalister er blevet anholdt i 2017, hvoraf flere er blevet behandlet dårligt, er blevet vilkårligt tilbageholdt og har måttet betale store bøder i retssager, hvor de proceduremæssige minimumsstandarder ikke blev garanteret; opfordrer indtrængende EU til at øge sin indsats for at beskytte menings- og ytringsfriheden i alle sine forbindelser med tredjelandene; understreger betydningen af at sikre en effektiv og systematisk gennemførelse af EU's retningslinjer vedrørende ytringsfrihed online og offline og af regelmæssigt at kontrollere deres virkninger; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger den store betydning af akademisk frihed som en menneskerettighed, der er beskyttet i de internationale traktater; fordømmer kraftigt ethvert angreb på den akademiske frihed såsom drab, tvungne forsvindinger, vold, fængsling, arbejdsophør, angreb på omdømmet og uretmæssig retsforfølgelse; understreger alvoren af alle angreb på den akademiske frihed, da det er afgørende for skabelsen af et pluralistisk og demokratisk samfund; |
| --- | --- |

23.

| 24. | fordømmer kraftigt, at så mange menneskerettighedsforkæmpere blev udsat for digitale trusler i 2017, herunder beskadigelse af data gennem beslaglæggelse af udstyr, fjernovervågning og datalækager; fordømmer brugen af onlineovervågning og hacking til indsamling af information, som kan bruges i retssager eller i smædekampagner; udtrykker dyb bekymring over den stadig stigende brug af visse cyberovervågningsteknologier med dobbelt anvendelse mod politikere, aktivister, bloggere og journalister; opfordrer i denne forbindelse kraftigt EU-institutionerne til hurtigt og effektivt at opdatere forordningen om eksportkontrol af produkter med dobbelt anvendelse; |
| --- | --- |

24.

| 25. | bekræfter på ny, at den dømmende magts uafhængighed samt krystalklarhed, hvad angår systemet til forvaltning af retsvæsenet, hvor alle operatører stilles lige med hensyn til en uafhængig og redelig varetagelse af deres rolle, udgør forudsætninger for udviklingen af en demokratisk retsstat og den retslige beskyttelse af menneskerettighederne; fordømmer helhjertet forsøg på at begrænse dommeres, offentlige anklageres og advokaters frihed og alle former for direkte og indirekte vold mod disse; opfordrer EU til at tillægge dette punkt den største opmærksomhed inden for rammerne af de diplomatiske forbindelser med tredjelande; |
| --- | --- |

25.

| 26. | anerkender, at det åbne internet og teknologiske fremskridt har gjort det muligt at indberette menneskerettighedskrænkelser hurtigere; kritiserer visse regeringers forsøg på at kontrollere massekommunikationsværktøjer, herunder internettet; er bekymret over udbredelsen af falske nyheder og misinformation fra statslige og ikke-statslige aktører i 2017, som har bidraget til spredning af antimenneskerettighedsfortællinger, begrænset adgang til gratis, præcise og upartiske oplysninger, opfordringer til vold, had eller forskelsbehandling af bestemte grupper eller enkeltpersoner og påvirket resultaterne af valg, hvilket dermed underminerer demokratierne; understreger i den henseende, at det er nødvendigt, at EU skaber en stærkere positiv fortælling om menneskerettighederne for at stå fast over for regeringer, der støtter misinformation eller drager menneskerettighedernes universalitet og udelelighed i tvivl, og at EU øger sin indsats for at støtte frie og uafhængige medier i hele verden; fremhæver den centrale betydning af uddannelse, kultur, viden og kritisk tænkning i bekæmpelsen af falske nyheder og udbredelsen heraf; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer NF/HR til at udpege en EU-cyberudsending, som koordinerer EU's diplomatiske indsats for i dets eksterne politikker at fremme et åbent, interoperabelt, sikkert og pålideligt internet inden for eksterne politikker, hvori menneskerettighederne overholdes, og standarder for ansvarlig national onlineadfærd fremmes; |
| --- | --- |

27.

| 28. | gentager, at tanke-, samvittigheds- og religionsfriheden, herunder friheden til at tro eller til ikke at tro, til at praktisere eller til ikke at praktisere en religion efter eget valg, til at bekende sig til, opgive eller ændre religion samt retten til apostasi og til ateistiske synspunkter skal styrkes betingelsesløst gennem tværreligiøs og tværkulturel dialog; fordømmer forskelsbehandling på grund af tanke, samvittighed, religion eller tro og forfølgelsen af og angreb mod etniske og religiøse grupper i 2017; opfordrer til at undgå instrumentalisering af religion til politiske formål; beklager statslige og ikkestatslige aktørers forsøg på at begrænse tanke-, samvittigheds-, religions- og trosfrihed, forsamlingsfrihed og ytringsfrihed ved blandt andet at vedtage og gennemføre blasfemilovgivning; anmoder om, at der træffes foranstaltninger til at beskytte religiøse mindretal, ikke-troende og ateister, herunder ofre for blasfemilove; opfordrer EU og medlemsstaterne til at øge deres engagement i politiske drøftelser for at ophæve sådanne love, styrke deres indsats for at fremme respekten for tanke-, samvittigheds-, religions- og trosfriheden og til at fremme den tværreligiøse og intrareligiøse dialog i forbindelserne med tredjelande; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at spille en aktiv rolle med hensyn til på frivillig basis at bidrage til en sikker tilbagesendelse af personer, der er blevet tvunget til at flygte fra deres hjem som følge af forfølgelse på grund af religion eller tro; anmoder om, at der træffes konkrete foranstaltninger med henblik på en effektiv gennemførelse af EU's retningslinjer om fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed; støtter EU's praksis med at stille sig i spidsen for tematiske resolutioner om tanke-, samvittigheds-, religions- og trosfrihed i UNHRC og FN's Generalforsamling; støtter det arbejde, som EU's særlige udsending til fremme af religions- og trosfrihed uden for EU, Ján Figel, udfører; |
| --- | --- |

28.

| 29. | finder det dybt beklageligt, at der fortsat findes tortur, umenneskelig eller nedværdigende behandling og dødsstraf i mange lande over alt i verden, og opfordrer EU til at styrke sin indsats for at udrydde disse praksisser; mener, at tilbageholdelses- og fængselsforholdene, herunder adgang til sundspleje og lægemidler, i en række lande giver anledning til alvorlig bekymring; glæder sig over den formelle lancering af alliancen for torturfri handel den 18. september 2017 og oprettelsen af koordinationsgruppen for torturbekæmpelse, som har til opgave at følge dens gennemførelse; glæder sig i denne forbindelse over ajourføringen af EU's lovgivning om handel med visse varer, der kan anvendes til henrettelse, tortur eller anden umenneskelig behandling eller straf; bemærker, at antallet af henrettelser på verdensplan i 2017 var faldet med 4 % i forhold til det foregående år; opfordrer de lande, der ikke allerede har gjort det, til at indføre et øjeblikkeligt moratorium for dødsstraf som et skridt i retning af afskaffelse heraf; finder det af afgørende betydning at bekæmpe alle former for tortur og mishandling af tilbageholdte, herunder psykisk tortur, og at forstærke indsatsen for at sikre overholdelsen af folkeretten på området og sikre erstatning til ofrene; |
| --- | --- |

29.

| 30. | fordømmer på det kraftigste alle de grufulde forbrydelser og krænkelser af menneskerettighederne, der begås af statslige såvel som ikkestatslige aktører, herunder imod borgere, der på fredelig vis udøver deres menneskerettigheder; er rystet over den lange række af forbrydelser, herunder drab, tortur, voldtægt, slaveri og seksuelt slaveri, rekruttering af børnesoldater, tvangskonvertering og systematiske drab på religiøse og etniske mindretal; opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at bekæmpe folkedrabsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser, og til at sikre, at gerningsmændene bliver retsforfulgt; opfordrer EU til at yde støtte til organisationer og FN's efterforskningshold, der indsamler, opbevarer og beskytter beviser — digitalt eller på anden måde — af de forbrydelser, der begås af alle parter i disse konflikter, med henblik på at lette retsforfølgningen heraf på internationalt plan; udtrykker bekymring over, at internetplatforme her slettet videodokumentation vedrørende potentielle krigsforbrydelser som led i arbejdet med at fjerne terrorrelateret indhold og propaganda; |
| --- | --- |

30.

| 31. | støtter den centrale rolle, som Den Internationale Straffedomstol (ICC) spiller i de tilfælde, hvor de pågældende stater ikke kan eller ikke vil udøve deres kompetence; opfordrer EU og dets medlemsstater til at yde diplomatisk og finansiel støtte til ICC; opfordrer EU og medlemsstaterne til at tilskynde alle FN's medlemsstater til at ratificere og anvende Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol og er rystet over, at nogle stater har trukket sig ud af statutten eller truer med at gøre det; anmoder ligeledes alle stater, der har undertegnet Romstatutten om at koordinere og samarbejde med ICC; opfordrer alle medlemsstater til at ratificere Kampala-ændringerne om aggressionsforbrydelser og til at tilføje »masseforbrydelser« til listen over forbrydelser, for hvilke EU har kompetence; understreger vigtigheden af andre nøglemekanismer, der tager sigte på at bringe straffriheden til ophør, herunder brugen af universel jurisdiktion, og opfordrer EU's medlemsstater til at vedtage den nødvendige lovgivning; minder i den forbindelse om, at ofrenes rettigheder skal være i fokus i enhver indsats; gentager sin opfordring til næstformanden/den højtstående repræsentant til at udnævne en særlig EU-repræsentant for humanitær folkeret og international retfærdighed med mandat til at fremme, integrere og repræsentere EU's engagement i kampen mod straffrihed; |
| --- | --- |

31.

| 32. | glæder sig over EU's indsats for at støtte FN's Internationale Upartiske Uafhængige Mekanisme (IIIM) i Syrien, der skal bistå efterforskningen af alvorlige forbrydelser; understreger nødvendigheden af at oprette en lignende uafhængig mekanisme i andre lande; opfordrer EU og de medlemsstater, der ikke allerede har gjort det, til at støtte IIIM økonomisk; |
| --- | --- |

32.

| 33. | gentager, at stater kan indbringe andre stater for Den Internationale Domstol for krænkelser af internationale traktater, såsom De Forenede Nationers konvention fra 1984 mod tortur, med henblik på at få fastslået statens ansvar som et indirekte middel til domstolenes afgørelse af individuelt strafferetligt ansvar på et senere tidspunkt; |
| --- | --- |

33.

| 34. | beklager dybt den manglende respekt for den humanitære folkeret og udtrykker sin stærke fordømmelse af de dødbringende angreb, der blev udført med alarmerende hyppighed mod hospitaler, skoler og andre civile mål i væbnede konflikter rundt om i verden i 2017; mener, at den internationale fordømmelse af angrebene skal følges op af uafhængige efterforskninger og reel ansvarliggørelse; roser det arbejde, som udføres af hjælpearbejdere, når de leverer humanitær bistand; opfordrer medlemsstaterne, EU-institutionerne og næstformanden/den højtstående repræsentant til at sikre, at EU-politikker og -tiltag vedrørende humanitær folkeret udarbejdes på en sammenhængende og effektiv måde, og til at benytte alle de instrumenter, de har til rådighed, for at tage fat på dette spørgsmål; konkluderer, at der skulle have været stillet mere detaljeret indberetning fra EU og dets medlemsstater om gennemførelsen af retningslinjerne for fremme af overholdelse af den humanitære ret i konkrete konfliktsituationer til rådighed, herunder og ikke mindst EU's årsberetning om menneskerettigheder og demokrati; opfordrer det internationale samfund til at indføre instrumenter, der kan mindske tidsrummet mellem varsling og indsats mest muligt, for at forhindre opblussen, genopblussen eller eskalering af voldelige konflikter, såsom f.eks. EU's system for tidlig varsling; anmoder EU og medlemsstaterne om at øge den finansielle støtte til humanitær bistand og udviklingsbistand; bemærker nedskæringen på 2,4 % i den officielle udviklingsbistand (ODA) fra 2016 til 2017, og at ODA ikke opfylder målet på 0,7 % af BNI; |
| --- | --- |

34.

| 35. | minder om sin beslutning af 27. februar 2014 om anvendelsen af bevæbnede droner (16); giver udtryk for sin alvorlige bekymring over anvendelsen af bevæbnede droner uden for de internationale retlige rammer; opfordrer endnu en gang EU til omgående at udarbejde retligt bindende rammer for anvendelsen af væbnede droner for at sikre, at medlemsstaterne i overensstemmelse med deres retlige forpligtelser ikke begår lovløse, målrettede drab eller fremmer sådanne drab i andre stater; opfordrer endvidere Kommissionen til at holde Parlamentet behørigt orienteret om anvendelse af EU-midler til alle forsknings- og udviklingsprojekter i forbindelse med konstruktion af droner; opfordrer til, at der foretages analyser af indvirkningen på menneskerettighederne i forbindelse med fremtidige droneudviklingsprojekter; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant og medlemsstaterne til at udvide EU's ordning for restriktive foranstaltninger til at omfatte en EU-ordning for menneskerettighedssanktioner, efter hvilken FUSP-beslutninger om sanktioner kan baseres på alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, på samme måde som Magnitskij-loven; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer indtrængende næstformanden/den højtstående repræsentant og medlemsstaterne til at arbejde hen imod et internationalt forbud mod våbensystemer, i hvilke der ikke er menneskelig styring af magtanvendelsen, hvilket Parlamentet ved flere lejligheder har bedt om, og til — som forberedelse til de relevante møder på FN-plan — snarest muligt at formulere og vedtage en fælles holdning til autonome våbensystemer og i de relevante fora at tale med én stemme og handle i overensstemmelse dermed; |
| --- | --- |

37.

| 38. | understreger, at korruption undergraver retsstaten, demokrati og økonomiernes konkurrenceevne og sætter menneskerettighederne i fare; understreger behovet for støtte til menneskerettighedsforkæmpere og whistleblowere, der bekæmper korruption; opfordrer til forbedringer af mekanismer og praksis til bekæmpelse af korruption, som f.eks. indførelsen af sanktioner mod de enkeltpersoner og lande, der gør sig skyldig i alvorlig korruption; opfordrer EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at udvikle fælles programmering vedrørende menneskerettigheder og bekæmpelse af korruption, særligt initiativer, der tager sigte på at forbedre gennemsigtigheden, bekæmpe straffrihed, styrke antikorruptionsagenturer og sikre øget gennemsigtighed og sporbarhed i anvendelsen af de europæiske midler; opfordrer Kommissionen til at forhandle om bestemmelser om bekæmpelse af korruption i kommende handelsaftaler; minder om anbefalingerne om korruption og menneskerettigheder i Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om korruption og menneskerettigheder i tredjelande (17), og opfordrer til en opfølgning fra EU-institutionernes og medlemsstaternes side; |
| --- | --- |

38.

| 39. | giver udtryk for sin bekymring over ødelæggelse, plyndring og vandalisme af kulturarvssteder, og støtter kraftigt undersøgelses-, kulturarvsbeskyttelses- og redningsinitiativer; |
| --- | --- |

39.

| 40. | understreger den betydning, som frie og retfærdige valg har for de demokratiske processer, og er bekymret over det voksende antal illegitime valg i hele verden; minder om, at uafhængige medier og meningsmangfoldighed er afgørende for at sikre frie og retfærdige valg; opfordrer EU til ikke at anerkende resultaterne af manipulerede eller forfalskede valg og til at bruge alle de diplomatiske, økonomiske og politiske værktøjer, der er til rådighed, til at sikre troværdige valg i hele verden og tvinge landene til at opfylde kriterierne for frie og retfærdige valg; finder, at den støtte, EU yder til valgprocesser og demokrati rundt omkring i verden — dets valgmissioner og efterfølgende opfølgning, dets valgbistand og navnlig den aktive rolle, som Parlamentet spiller i denne henseende — er af afgørende betydning; understreger betydningen af valgovervågning i forbindelse med fredelig overgang til demokrati, styrkelse af retsstaten, politisk pluralisme og øget deltagelse af kvinder i valgprocesser, samt af gennemsigtighed og respekt for menneskerettighederne; minder om betydningen af at inddrage lokale civilsamfundsorganisationer i valgobservationsprocessen og i gennemførelsen af henstillingerne fra valgobservationsmissioner; mener, at indblanding i andre landes valg gennem cyberoperationer krænker folks ret til frit at vælge deres repræsentanter; |
| --- | --- |

40.

| 41. | glæder sig over EU's undertegnelse af Istanbulkonventionen og understreger behovet for med alle midler at forebygge og bekæmpe vold mod kvinder, herunder vold i hjemmet; opfordrer de medlemsstater, som endnu ikke har gjort dette, til straks at ratificere og anvende denne konvention; støtter i denne forbindelse EU's og FN's fælles »spotlightinitiativ«; opfordrer indtrængende lande til at styrke deres lovgivning med henblik på hurtigst muligt at tackle kønsbaseret vold; minder om, at vold mod kvinder er dybt rodfæstet i kønsulighed og derfor skal imødegås over en bred front, og understreger betydningen af sociale tjenesteydelser og beskyttelse; understreger, at pålidelige statistikker om forekomst, årsager og konsekvenser af alle typer vold mod kvinder er vigtige for at udarbejde effektive lovgivninger og strategier med henblik på at bekæmpe kønsbaseret vold; opfordrer derfor EU til at hjælpe landene med at forbedre dataindsamlingen på dette område og opfylde de internationale retlige forpligtelser; anmoder EU om at samarbejde med andre lande om at øge finansieringen og programmeringen for at forebygge og tackle seksuel og kønsbaseret vold på verdensplan; fordømmer alle former for fysisk, seksuel og psykisk vold og udnyttelse, massevoldtægt, menneskehandel og krænkelse af kvinders seksuelle og reproduktive rettigheder; understreger, at der bør sikres ordentlig og økonomisk overkommelig sundhedspleje og universel respekt for og adgang til seksuelle og reproduktive rettigheder og uddannelse for alle kvinder, og at de bør være i stand til at træffe gratis og ansvarlige beslutninger om deres sundhed, krop og seksuelle og reproduktive rettigheder; understreger, at uddannelse er et vigtigt redskab til at bekæmpe diskrimination og vold mod kvinder og børn; fordømmer genindførelsen af den såkaldte »global gag-regel« (»den globale mundkurv«); |
| --- | --- |

41.

| 42. | understreger nødvendigheden af, at EU fortsat er engageret i den fuldstændige gennemførelse af forpligtelser og tilsagn vedrørende kvinders rettigheder i CEDAW, Beijinghandlingsprogrammet og handlingsprogrammet fra den internationale konference om befolkning og udvikling og respekterer resultaterne af deres revisionskonferencer; |
| --- | --- |

42.

| 43. | minder om offentliggørelsen i august 2017 af den første årlige gennemførelsesrapport for 2016 om EU's kønshandlingsplan 2016-2020 (GAP II), som gør opmærksom på en række positive tendenser i ændringen af pigers og kvinders liv ved at sikre deres fysiske og psykiske integritet, fremme deres økonomiske og sociale rettigheder og styrke deres stemme og deltagelse; mener, at EU bør fortsætte med at integrere støtte til kvinder i operationer under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP), i konfliktforebyggelse og i genopbygningen efter konflikter; gentager betydningen af FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000) af 31. oktober 2000 om kvinder, fred og sikkerhed; understreger, at større inddragelse af den offentlige og den private sektor er afgørende for opretholdelsen af kvinders rettigheder og deres deltagelse i offentlige og private institutioner, politisk beslutningstagning, det økonomiske liv og fredsprocesser; understreger, at virksomheder spiller en vigtig rolle i at styrke kvinders rettigheder; opfordrer indtrængende Kommissionen til at gå i spidsen for bekæmpelsen af seksuel udnyttelse og misbrug inden for humanitær bistand og udviklingsbistand, da disse sektorer bør have de højeste standarder for ansvar og ansvarlighed i deres arbejde; understreger betydningen af at revidere og styrke beskyttelsesprocedurer og -regler for engagementet; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at sikre, at resultaterne af det 62. møde i FN's Kommission for Kvinders Status (CSW) medtages i dens politikker og vil sætte fornyet skub i indsatsen for at opnå ligestilling mellem kønnene og styrke kvinders og pigers rettigheder og muligheder i landdistrikter; |
| --- | --- |

44.

| 45. | understreger betydningen af, at gøre uddannelser inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM-fagene) samt de humanistiske fag tilgængelige for kvinder og piger med særlig vægt på at udvikle deres talenter og kompetencer og øge deres antal i STEM-sektoren; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opfordrer Kommissionen til at undersøge, hvordan EU unilateralt kan tiltræde FN's konvention om barnets rettigheder i betragtning af, at alle EU's medlemsstater har ratificeret UNCRC, i betragtning af at alle medlemsstater har ratificeret den, og at den primære og sekundære EU-lovgivning indeholder materielle bestemmelser om beskyttelse af børns rettigheder; opfordrer de lande, der endnu ikke har ratificeret UNCRC, til hurtigst muligt at gøre det; noterer sig med tilfredshed vedtagelsen af de reviderede EU-retningslinjer for fremme og beskyttelse af børns rettigheder, og understreger nødvendigheden af at sikre, at alle børn er omfattet, også de mest marginaliserede børn og børn i sårbare situationer; understreger, at børn ofte er udsat for særlige former for krænkelse som f.eks. børneægteskaber, børneprostitution, brug af børnesoldater, kønslemlæstelse, børnearbejde og handel med børn, især i humanitære kriser og væbnede konflikter, og derfor har brug for særlig beskyttelse; opfordrer EU til at samarbejde med tredjelande om at sætte en stopper for tidlige ægteskaber, børneægteskaber og tvangsægteskaber ved at gøre 18 år til den lovbestemte minimumsalder for indgåelse af ægteskab, kræve verifikation af begge ægtefællers alder og af deres fulde og frie samtykke, indføre obligatorisk registrering af ægteskaber og sikre overholdelse af disse regler; understreger behovet for at øge EU's engagement med hensyn til at beskytte børn, især uledsagede mindreårige, og til at lægge særlig vægt på uddannelse og psykosocial støtte; opfordrer til korrekt gennemførelse af retningslinjerne for beskyttelse af skoler og universiteter mod militær anvendelse under væbnede konflikter; opfordrer til, at der findes en hurtig løsning på problemet med statsløse børn både i og uden for EU, navnlig børn, der er født uden for forældrenes oprindelsesland, og migrantbørn i overensstemmelse med folkeretten; opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at udarbejde en handlingsplan for at forhindre, at børn tilbageholdes som følge af deres migrationsstatus i overensstemmelse med New York-erklæringen om flygtninge og migranter; minder om retten til særlig beskyttelse, som er i barnets tarv; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at indføre gennemsigtighed og overvågning for så vidt angår de midler, der er afsat til tredjelande til samarbejde om migration, og til at sikre, at et sådant samarbejde hverken direkte eller indirekte gavner sikkerheds-, politi- og retssystemer, der er involveret i krænkelser af menneskerettighederne i denne forbindelse; understreger muligheden af at adskille udviklingssamarbejdet fra samarbejdet om tilbagetagelse eller migrationsstyring; er bekymret over den mulige instrumentalisering af EU's udenrigspolitik som »migrationsstyring« og understreger, at alle forsøg på at samarbejde med tredjelande, herunder oprindelses- og transitlande, om migration må gå hånd i hånd med forbedringen af menneskerettighederne i disse lande og opfylde den internationale menneskerettigheds- og flygtningelovgivning; giver udtryk for dyb bekymring over og solidaritet med det store antal flygtninge, migranter og internt fordrevne, der udsættes for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne som ofre for konflikter, forfølgelse, forvaltningsproblemer og menneskehandel og smuglernetværk; understreger det presserende behov for at tackle de grundlæggende årsager til migrationsstrømmene og derfor at tage fat på den eksterne dimension af migrationsfænomenet, herunder ved at finde bæredygtige løsninger på konflikter og økonomisk underudvikling, i naboskabsområdet og på verdensplan, ved at udvikle samarbejde og partnerskaber med de berørte tredjelande, der overholder folkeretten, sikrer respekt for menneskerettighederne og bevarer EU's troværdighed både i og uden for EU; opfordrer EU og dets medlemsstater til at yde humanitær bistand på uddannelses-, bolig- og sundhedsområdet samt på andre områder, hvor migranter og flygtninge behøver støtte, og til at sikre, at tilbagesendelsespolitikker gennemføres korrekt; påpeger, at EU skal tilskynde de pågældende lande til at undertegne protokollen om bekæmpelse af smugling af migranter til lands, ad søvejen og ad luftvejen; noterer sig, at omkring 258 mio. personer, ifølge FN levede i et andet land end deres fødeland i 2017; opfordrer Kommissionen til fortsat at betragte beskyttelse og fremme af migranters og flygtninges rettigheder som en prioritet i sine politikker; insisterer på behovet for at udvikle og sikre en bedre gennemførelse af beskyttelsesrammer for migranter og flygtninge, navnlig gennem sikre og lovlige migrationsruter og ved tildeling af humanitære visa; opfordrer til, at Parlamentet kommer til at føre tilsyn med migrationsaftaler; beklager ethvert forsøg på at belaste, stille i et dårligt lys eller sågar kriminalisere den humanitære bistand, og insisterer på nødvendigheden af en større eftersøgnings- og redningskapacitet til personer, der er i havsnød eller i nød på landjorden, så de primære juridiske forpligtelser i henhold til international ret er opfyldt; understreger, at antallet af personer, der har bopæl i en medlemsstat og er statsborgere i et tredjeland, den 1. januar 2017 var på 21,6 mio., hvilket udgør 4,2 % af befolkningen i EU-28; opfordrer medlemsstaterne til at gå ind i en seriøs dialog for at nå frem til en fælles forståelse, et delt ansvar og et fælles formål med hensyn til migration; glæder sig over FN's globale aftale om sikker, velordnet og regulær migration og over UNHCR's globale aftale om flygtninge og den centrale rolle, som menneskerettighederne tildeles i disse aftaler; |
| --- | --- |

47.

| 48. | beklager dybt den fortsatte menneskehandel; understreger, at menneskehandel gør mennesker til varer og udgør en af de værste former for menneskerettighedskrænkelser; understreger i denne forbindelse betydningen af en konsekvent tilgang til de interne og eksterne dimensioner ved EU's politikker til bekæmpelse af menneskehandel på alle niveauer; opfordrer EU og medlemsstaterne til at øge samarbejdet med tredjelande med henblik på at undersøge alle faser i menneskehandel, herunder alle former for udnyttelse af mennesker, navnlig kvinder og børn, bl.a. handel med organer, tvangsarbejde og seksuel udnyttelse, og til at samarbejde med FN og civilsamfundet på dette område; opfordrer til, at der indføres klare principper og retlige instrumenter, der tager fat på menneskerettighedskrænkelser i forbindelse med surrogatmoderskab; udtrykker sin dybeste bekymring over migranters og flygtninges — navnlig kvinders og børns — ekstreme sårbarhed over for udnyttelse, menneskesmugling og menneskehandel, herunder på migrationshotspots; understreger, at det er nødvendigt at fremme politikker med fokus på ofre, forebygge og mindske denne form for kriminalitet og slå ned på fortjenester, der hidrører fra menneskehandel; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer alle lande, herunder medlemsstaterne og EU, til at deltage i forhandlingerne om vedtagelse af et retligt bindende internationalt menneskerettighedsinstrument for transnationale selskaber og andre virksomheder gennem aktiv deltagelse i den åbne mellemstatslige arbejdsgruppe, der er oprettet af FN; fastholder endnu en gang behovet for en hurtig gennemførelse af FN's vejledende principper vedrørende erhvervslivet og menneskerettigheder, navnlig hvad angår den tredje søjle om adgang til retsmidler; anerkender den store betydning af FN's Global Compact-initiativ og de nationale handlingsplaner om erhvervslivet og menneskerettighederne; understreger betydningen af en EU-handlingsplan om erhvervslivet og menneskerettighederne og opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremskynde udviklingen af en sådan handlingsplan med henblik på at opnå fuld gennemførelse af FN's vejledende principper; tilskynder alle virksomheder, herunder virksomheder, der er baseret i EU, til at udvise behørig omhu, og gentager betydningen af at fremme virksomhedernes sociale ansvar og af, at europæiske virksomheder indtager en fremtrædende rolle med hensyn til fremme af internationale standarder for erhvervslivet og menneskerettighederne; opfordrer alle lande til effektivt og hurtigt at gennemføre FN's vejledende principper og overholde menneskerettighedsstandarderne og de sociale arbejdsstandarder inden for deres jurisdiktioner; opfordrer alle lande til at tackle virksomheder, der anvender råvarer eller andre produkter med oprindelse i konfliktområder; gentager sin opfordring til at medtage regler om virksomheders ansvar for krænkelser af menneskerettighederne i aftaler mellem EU og tredjelande; understreger, at ofre for erhvervsrelaterede krænkelser af menneskerettigheder bør sikres passende og effektiv adgang til retsmidler; gentager det presserende behov for at tage hånd om virksomheders menneskerettighedskrænkelser og korruptionsforbrydelser, når disse opstår, og at sikre, at virksomhederne holdes ansvarlige; beklager, at Kommissionen ikke har handlet i overensstemmelse med de opfordringer, der er indeholdt i Parlamentets beslutning af 25. oktober 2016 om virksomheders ansvar for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i tredjelande (18); opfordrer til, at der træffes foranstaltninger, som forpligter industrisektoren til at udrydde børnearbejde og forebygge krænkelser af menneskerettighederne; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en interinstitutionel taskforce om menneskerettigheder og erhvervsliv og til at undersøge mulighederne for et initiativ om diligenspligt på EU-plan; |
| --- | --- |

49.

| 50. | minder om, at EU har forpligtet sig til at sætte menneskerettigheder og demokrati i centrum for sine forbindelser med tredjelande; understreger derfor, at menneskerettigheder og demokratiske principper, herunder konditionalitetsklausuler om menneskerettigheder i internationale aftaler, skal fremmes gennem alle EU's politikker med en ekstern dimension, herunder handelspolitik; gør opmærksom på den rolle, handelsforbindelserne kan spille i udviklingslandenes udvikling og i bevarelsen af deres lokale markeder; bemærker, at støtten til demokratiske systemer og til folkets ønske om frihed fortsat bør udgøre retningslinjerne for EU's økonomiske interesser, minder om forpligtelsen til en sammenhængende udviklingspolitik og understreger vigtigheden af at integrere menneskerettighederne i handels- og udviklingspolitikkerne i samtlige faser; opfordrer EU til at sikre, at varer, der cirkulerer på dets område under etiske certificeringsordninger, er frie for tvangsarbejde og børnearbejde; samt oprettelsen af en eksplicit mekanisme til overvågning og fremme af kønspolitikken i handelsaftalerne; glæder sig over EU's programmer, projekter og finansiering i tredjelande og understreger behovet for at vurdere og forebygge eventuelle overtrædelser ved at oprette en klagemekanisme for enkeltpersoner og grupper; |
| --- | --- |

50.

| 51. | anser handelsordninger for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse (GSP+) for at være et af EU's vigtigste handelspolitiske instrumenter til at fremme demokrati, menneskerettigheder, bæredygtig udvikling og miljøstandarder over for tredjelande; opfordrer Kommissionen til at revidere og forbedre overvågningen af GSP+-ordninger for at sikre, at modtagerlandene overholder menneskerettighedsstandarderne; understreger, at Kommissionen inden for rammerne af en revideret GSP+ bør sigte mod at øge gennemsigtigheden og ansvarligheden i forbindelse med denne mekanisme ved at indføre klare procedurer for en meningsfuld og øget deltagelse af civilsamfundsorganisationer, og gennemføre effektive vurderinger af virkningerne for menneskerettighederne, inden der indrømmes handelspræferencer, og under gennemførelsen; opfordrer til, at Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol medtages på den liste over konventioner, der kræves for at opnå GSP+-status; opfordrer indtrængende Kommissionen til fortsat at finansiere civilsamfundsinitiativer, der overvåger gennemførelsen af denne ordning; understreger betydningen af at gennemføre samarbejdsformer for at lette den økonomiske og sociale udvikling i tredjelande med særlig fokus på deres befolkningers behov; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opfordrer alle medlemsstater til nøje at overholde EU's adfærdskodeks for våbeneksport og navnlig til at standse alle overførsler af våben, overvågnings- og efterretningsudstyr og -materiale, der kan bruges af regeringer i overgreb på menneskerettighederne og til angreb på civile; påpeger, at den globale handel med våben og krigsmateriel bidrager til deres anvendelse i talrige konflikter i tredjelande; bemærker, at EU-medlemsstaterne er blandt de største våbeneksportører på globalt plan, og mener, at det er af afgørende betydning, at internationale standarder for våbensalg håndhæves og styrkes på globalt plan; |
| --- | --- |

52.

| 53. | fordømmer på det kraftigste alle former for forskelsbehandling, bl.a. på grundlag af race, kaste og lignende systemer med arvet status, køn, seksuel orientering, handicap eller anden status; er foruroliget over de mange udtryk for racisme, fremmedhad og andre former for intolerance og den manglende politisk repræsentation for de mest sårbare grupper, såsom etniske, sproglige og religiøse mindretal, personer med handicap, LGBTI-samfundet, kvinder og børn; opfordrer EU til at styrke sin indsats for uden sondring at udrydde alle former for forskelsbehandling og fremme bevidsthed, en kultur præget af tolerance og inklusion og særlig beskyttelse af de mest sårbare grupper gennem menneskerettighedsdialoger og politiske dialoger, EU-delegationernes arbejde og offentligt diplomati; opfordrer alle lande til at sikre, at deres respektive institutioner yder effektiv retsbeskyttelse inden for deres jurisdiktioner; understreger betydningen af at udvikle uddannelsesstrategier i skolerne for at øge bevidstheden blandt børn og give dem de nødvendige redskaber til at identificere alle former for forskelsbehandling; |
| --- | --- |

53.

| 54. | understreger behovet for på troværdig vis at integrere princippet om universel adgang og andre handicaprettigheder i alle relevante EU-politikker, bl.a. udviklingssamarbejdet, og understreger dette spørgsmåls præskriptive og horisontale karakter; opfordrer EU til at indarbejde kampen mod forskelsbehandling på grundlag af handicap i sin optræden udadtil og i udviklingsbistandspolitikkerne; opfordrer tredjelandenes regeringer til at gennemgå hele lovgivningen med henblik på harmonisering i overensstemmelse med De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (CRPD); opfordrer alle lande til at ratificere konventionen om rettigheder for personer med handicap og gentager, at det er vigtigt, at den gennemføres effektivt; |
| --- | --- |

54.

| 55. | glæder sig over EU's og medlemsstaternes deltagelse i det 8. møde i FN's åbne arbejdsgruppe vedrørende aldring, navnlig deres forelæggelse af fælleserklæringer om ligestilling, ikke-diskrimination, vold, misbrug og forsømmelse af ældre; er bekymret over den udbredte forekomst af aldersdiskrimination og andre hindringer for overholdelsen af ældres menneskerettigheder; opfordrer EU og medlemsstaterne til fuldt ud at støtte arbejdet i arbejdsgruppen, herunder ved at tildele og/eller støtte tildelingen af tilstrækkelige ressourcer til dens funktion, og til at reagere på kommende indkaldelser af forslag, høre og inddrage ældre mennesker i udarbejdelsen af dem og inddrage ældre i deres respektive delegationer; |
| --- | --- |

55.

| 56. | glæder sig over EU's aktive deltagelse i mødet til revision af den regionale gennemførelsesstrategi for Europa under den internationale Madridhandlingsplan for ældre (MIPAA), der fandt sted i Lissabon i 2017; understreger, at MIPAA kan bidrage væsentligt til en bedre udøvelse af ældres rettigheder; |
| --- | --- |

56.

| 57. | fordømmer vilkårlig tilbageholdelse, tortur, forfølgelse og drab på LGBTI-personer; anerkender, at seksuel orientering og kønsidentitet kan øge risiciene for forskelsbehandling, vold og forfølgelse; bemærker, at LGBTI-personer i en række lande rundt om i verden stadig oplever forfølgelse og vold på grund af deres seksuelle orientering; fordømmer krænkelserne af kvinder og minoritetsgrupper, som er i strid med den grundlæggende ret til kropslig integritet og identitet, såsom kvindelig kønslemlæstelse og interkønnede kønslemlæstelser; bemærker, at forhold mellem personer af samme køn i 72 lande stadig betragtes som en lovovertrædelse, herunder 13 lande, hvor sådanne forhold straffes med dødsstraf; opfordrer indtrængende disse stater til øjeblikkeligt at ændre deres lovgivning; glæder sig over EU's bestræbelser på at forbedre rettighederne for og den juridiske beskyttelse af LGBTI-personer; opfordrer indtrængende EU-delegationerne og medlemsstaternes ambassader til fuldt ud at gennemføre EU's LGBTI-retningslinjer; opfordrer Kommissionen til at foretage en årlig rapportering om gennemførelsen af Rådets konklusioner med henblik herpå; bemærker, at ifølge vurderingen af det første år af ligestillingshandlingsplanen 2016-2020 (GAP II) gjorde en tredjedel af delegationerne en indsats for at fremme LGBTI-rettigheder; |
| --- | --- |

57.

| 58. | fordømmer de menneskerettighedskrænkelser, som fortsat begås mod mennesker, der lider under kastehierarkier og kastebaseret diskrimination, segregation og kastebegrundede hindringer, herunder nægtelse af adgang til arbejde og retsvæsenet og til andre grundlæggende menneskerettigheder; er dybt bekymret over den heraf følgende institutionaliserede diskrimination og det alarmerende antal kastebaserede voldelige overfald; opfordrer EU og medlemsstaterne til at intensivere bestræbelserne og støtte initiativer i FN og i delegationerne med henblik på at eliminere kastediskrimination; |
| --- | --- |

58.

| 59. | understreger vigtigheden af at forfølge ligestillingspolitikker, der gør det muligt for alle nationale, etniske, religiøse eller sproglige mindretal, og for oprindelige folk, at nyde deres grundlæggende rettigheder; glæder sig over FN's Generalforsamlings resolution 71/178 af 19. december 2016 om oprindelige folks rettigheder, som udnævner 2019 til at være Det Internationale År for Oprindelige Sprog; minder om, at der ifølge den særlige rapportør om oprindelige folks rettigheder i de seneste år har kunnet konstateres en foruroligende stigning i forekomsten af diskrimination, angreb og trusler mod oprindelige folk samt kriminalisering af og drab på dem, der forsvarer deres landområder, territorier og ressourcer, navnlig kvinder; understreger, at det er nødvendigt, at EU sikrer beskyttelsen af disse forsvarere, og at enhver form for kriminalitet efterforskes og gerningsmændene drages til ansvar; anmoder EU og medlemsstaterne om øjeblikkeligt at sikre fuld anerkendelse, beskyttelse og fremme af oprindelige folks rettigheder; opfordrer landene til at ratificere bestemmelserne i ILO-konvention nr. 169 om oprindelige folk og stammefolk; |
| --- | --- |

59.

| 60. | noterer sig de mange fordele ved internettet; er imidlertid bekymret over, at store kommercielle operatører med henblik på markedsføring, og uden at brugerne er klar over det og/eller har givet deres samtykke til brugen af deres data, masseindsamler brugernes personoplysninger, som derefter kan anvendes på potentielt skadelige måder, bl.a. ved at bidrage til undertrykkelse af menneskerettighedsforkæmpere ved at lægge hindringer for deres ytringsfrihed og forvanske valgresultater og den politiske beslutningstagning; opfordrer datavirksomheder til at gennemføre menneskerettighedsvurderinger; beklager forretningsmodeller, der er baseret på krænkelser af menneskerettighederne, og opfordrer til, at personoplysninger indsamles i overensstemmelse med databeskyttelsesreglerne og menneskerettighederne; opfordrer det internationale samfund, herunder EU og dets medlemsstater, til hurtigt at styrke og gennemføre effektiv lovgivning på dette områder; |
| --- | --- |

60.

| 61. | anerkender, at terrorisme og radikalisering udgør akutte trusler mod demokrati og menneskerettighederne og derved skader samfundet og beklager, at de angreb, der blev begået i 2017, meget ofte var rettet mod individer eller grupper, der repræsenterer disse værdier; fordømmer på det kraftigste, at der i 2017 skete mere end 1 000 terrorangreb på verdensplan, hvilket har medført omkring 6 123 dødsfald; støtter EU's bestræbelser på at forebygge og bekæmpe terrorisme og radikalisering, herunder EU-dækkende initiativer og netværk, såsom netværket til bevidstgørelse omkring radikalisering, men gentager, at alle tiltag skal overholde den internationale menneskerettighedslovgivning; minder om, at uddannelse er det bedste middel til at modvirke radikalisering; understreger behovet for, at ofre for terrorisme får særlig opmærksomhed og støtte, herunder psykologisk støtte, individuelle vurderinger for de enkelte ofre, retshjælp, adgang til domstole, oversættelse og tolkning samt effektive hjælpetjenester for ofre i almindelighed; understreger behovet for strategier til bekæmpelse af terrorisme for at overholde retsstatsprincippet og sikre respekt for menneskerettighederne; slår til lyd for, at samarbejde med tredjelande om terrorbekæmpelse omfatter grundig vurdering af risici for de grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettighederne og beskyttelsesforanstaltninger i tilfælde af overtrædelser; opfordrer Kommissionen til at forbedre udvekslingen og koordineringen af oplysninger via dens kanaler og agenturer for hurtigt at kunne forebygge og identificere terrortrusler og sikre, at de ansvarlige stilles for en domstol; |
| --- | --- |

61.

| 62. | minder om, at sanktioner er et vigtigt redskab i FUSP; opfordrer indtrængende Rådet til at vedtage de sanktioner, der er fastsat i EU-lovgivningen, når det skønnes nødvendigt for at opnå målene for FUSP, navnlig for at beskytte menneskerettighederne, konsolidere og støtte demokratiet og undgå konsekvenser for civilbefolkningen; anmoder om, at disse sanktioner rettes mod de embedsmænd, der identificeres som ansvarlige for menneskerettighedskrænkelser, med henblik på at straffe dem for de forbrydelser og misbrugshandlinger, de har begået; |
| --- | --- |

62.

| 63. | er af den opfattelse, at sport kan spille en positiv rolle i forbindelse med fremme af menneskerettighederne; beklager imidlertid, at der er en særlig sammenhæng mellem visse krænkelser af menneskerettighederne og store sportsbegivenheder i de lande, der er vært for sådanne begivenheder, eller som er kandidater til at blive værter for den slags begivenheder; minder om, at disse former for misbrug omfatter udsættelser, svækkelse af civilsamfundet og menneskerettighedsforkæmpere og udnyttelse af arbejdstagere til opførelse af store sportsfaciliteter; opfordrer EU til at udvikle en rammepolitik på EU-plan for sport og menneskerettigheder og til at samarbejde med nationale idrætsforbund, virksomheder og civilsamfundsorganisationer om vilkårene for deres deltagelse i sådanne arrangementer; opfordrer internationale og nationale sportslige organer og organisationer og værtslandene for større arrangementer til at forpligte sig til god regeringsførelse og beskyttelse af menneskerettighederne, herunder arbejdstagerrettigheder, mediefrihed og miljøbeskyttelse, til at gennemføre foranstaltninger til bekæmpelse af korruption op til og under større sportsbegivenheder samt at stille retsmidler til rådighed i tilfælde af menneskerettighedskrænkelser; glæder sig over den afgørelse, Den Internationale Arbejdsorganisation har truffet i november 2017, om at afslutte en sag om behandlingen af vandrende arbejdstagere som led i forberedelserne til VM i 2022; bemærker, at der er opnået enighed om reformer, som, hvis de gennemføres effektivt, vil sikre arbejdstagerne en bedre beskyttelse; |
| --- | --- |

63.

| 64. | opfordrer indtrængende EU til at indføre effektive og holdbare politikker til at modvirke de globale klimaændringer; understreger, at klimaændringer er en af de vigtigste årsager til øget intern fordrivelse og tvungen migration; opfordrer det internationale samfund til at udvikle foranstaltninger til bekæmpelse heraf og til at beskytte de berørte; bemærker, at der inden for rammerne af EU's udenrigspolitik bør udvikles kapaciteter til overvågning af risici i forbindelse med klimaændringer, herunder kriseforebyggelse og konfliktsensitivitet; mener, at en omfattende og hurtig klimaindsats bidrager væsentligt til at forhindre sociale og økonomiske, men også sikkerhedsmæssige risici, konflikter og ustabilitet og i sidste ende større politiske, sociale og økonomiske omkostninger; understreger derfor betydningen af at integrere klimadiplomatiet i EU's konfliktforebyggelsespolitikker og udvide og tilpasse rækkevidden af EU's missioner og programmer i tredjelande og konfliktområder; understreger derfor behovet for hurtigt at gennemføre politikker til at mindske virkningerne af klimaændringer i overensstemmelse med Parisaftalen; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for Unionens udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's Sikkerhedsråd, FN's generalsekretær, formanden for FN's 70. Generalforsamling, formanden for FN's Menneskerettighedsråd, FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder og lederne af EU-delegationerne. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  EUT L 76 af 22.3.2011, s. 56.

(2)  A/HRC/33/44.

(3)  A/AC.278/2017/2.

(4)  EUT C 303 af 15.12.2009, s. 12.

(5)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0292.

(6)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0201.

(7)  EUT L 130 af 19.5.2017, s. 1.

(8)  EUT C 75 af 26.2.2016, s. 111.

(9)  EUT C 181 af 19.5.2016, s. 69.

(10)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0494.

(11)  EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1.

(12)  EUT L 88 af 31.3.2017, s. 6.

(13)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0247.

(14)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0288.

(15)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0346.

(16)  EUT C 285 af 29.8.2017, s. 110.

(17)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0346.

(18)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0405.

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/116 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/116

---

P8_TA(2018)0518

EU’s associeringsaftale med Ukraine

Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om gennemførelsen af EU's associeringsaftale med Ukraine (2017/2283(INI))

(2020/C 388/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 8 og til afsnit V, særlig artikel 21, 22, 36 og 37, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) samt til del V i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8 og til afsnit V, særlig artikel 21, 22, 36 og 37, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) samt til del V i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Ukraine på den anden side (AA) og til den tilhørende associeringsdagsorden, |
| --- | --- |

—

der henviser til associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Ukraine på den anden side (AA) og til den tilhørende associeringsdagsorden,

| — | der henviser til det fælles arbejdsdokument fra Europa-Kommissionens og EU-Udenrigstjenestens tjenestegrene af 14. november 2017»Association Implementation Report on Ukraine« (SWD(2017)0376), |
| --- | --- |

—

der henviser til det fælles arbejdsdokument fra Europa-Kommissionens og EU-Udenrigstjenestens tjenestegrene af 14. november 2017»Association Implementation Report on Ukraine« (SWD(2017)0376),

| — | der henviser til resultaterne af Udenrigsudvalgets besøg i Ukraine, som fandt sted den 4.-6. april 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultaterne af Udenrigsudvalgets besøg i Ukraine, som fandt sted den 4.-6. april 2018,

| — | der henviser til de ekspertundersøgelser, der er udarbejdet for Udenrigsudvalget, herunder undersøgelsen »The electoral reforms in three association countries of the Eastern Neighbourhood — Ukraine, Georgia and Moldova and their impact on political developments in these countries« (valgreformer i tre associerede lande i det østlige naboskabsområde — Ukraine, Georgien og Moldova og deres indvirkning på den politiske udvikling i disse lande), som blev offentliggjort den 26. oktober 2017, »Institutional Architecture for the Implementation Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine« (institutionel struktur til gennemførelse af aftaler i Georgien, Moldova og Ukraine), som blev offentliggjort i juni 2018, og den komparative undersøgelse »The development of an institutional framework for the implementation of the Association Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine« (udviklingen af en institutionel ramme for gennemførelsen af associeringsaftalerne i Georgien, Moldova og Ukraine), som blev offentliggjort i juli 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til de ekspertundersøgelser, der er udarbejdet for Udenrigsudvalget, herunder undersøgelsen »The electoral reforms in three association countries of the Eastern Neighbourhood — Ukraine, Georgia and Moldova and their impact on political developments in these countries« (valgreformer i tre associerede lande i det østlige naboskabsområde — Ukraine, Georgien og Moldova og deres indvirkning på den politiske udvikling i disse lande), som blev offentliggjort den 26. oktober 2017, »Institutional Architecture for the Implementation Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine« (institutionel struktur til gennemførelse af aftaler i Georgien, Moldova og Ukraine), som blev offentliggjort i juni 2018, og den komparative undersøgelse »The development of an institutional framework for the implementation of the Association Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine« (udviklingen af en institutionel ramme for gennemførelsen af associeringsaftalerne i Georgien, Moldova og Ukraine), som blev offentliggjort i juli 2018,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52 og til artikel 1, stk. 1, litra e), og bilag 3 til afgørelse truffet af Formandskonferencen den 12. december 2002 om proceduren for tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52 og til artikel 1, stk. 1, litra e), og bilag 3 til afgørelse truffet af Formandskonferencen den 12. december 2002 om proceduren for tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A8-0369/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A8-0369/2018),

| — | der henviser til det fælles arbejdsdokument fra Europa-Kommissionens og EU-Udenrigstjenestens tjenestegrene af 7. november 2018»Association Implementation Report on Ukraine« (SWD(2018)0462), |
| --- | --- |

—

der henviser til det fælles arbejdsdokument fra Europa-Kommissionens og EU-Udenrigstjenestens tjenestegrene af 7. november 2018»Association Implementation Report on Ukraine« (SWD(2018)0462),

Det generelle miljø for reformer — krig, sikkerhedstrusler og indenlandske udfordringer

| A. | der henviser til, at selv om Ukraine har gjort fremskridt på vejen mod europæisk integration og har registreret vigtige resultater i den første valgperiode efter »den værdige revolution«, er der stadig behov for at tage hånd om flere vanskelige opgaver, og befolkningens støtte til modernisering og reformer lider under folks skuffelse over de sociale forhold, som stadig forringes, usikkerhed om fremtiden, utilfredshed med regeringens reformpolitik, oligarkernes fortsatte magt og hårdnakketheden af den rodfæstede korruption i de statslige institutioner; der henviser til, at den ukrainske befolknings accept af tættere forbindelser med EU fortsat er stærk, men at en stor del af befolkningen ikke desto mindre er utilfreds med den generelle udvikling i landet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at selv om Ukraine har gjort fremskridt på vejen mod europæisk integration og har registreret vigtige resultater i den første valgperiode efter »den værdige revolution«, er der stadig behov for at tage hånd om flere vanskelige opgaver, og befolkningens støtte til modernisering og reformer lider under folks skuffelse over de sociale forhold, som stadig forringes, usikkerhed om fremtiden, utilfredshed med regeringens reformpolitik, oligarkernes fortsatte magt og hårdnakketheden af den rodfæstede korruption i de statslige institutioner; der henviser til, at den ukrainske befolknings accept af tættere forbindelser med EU fortsat er stærk, men at en stor del af befolkningen ikke desto mindre er utilfreds med den generelle udvikling i landet;

| B. | der henviser til, at omkring fem millioner ukrainere nu arbejder i udlandet, både som migranter på lang sigt og som korttids- og sæsonarbejdere med Rusland og i stigende grad Polen som de primære destinationer, og at deres pengeoverførsler til hjemlandet er en vigtig faktor for økonomisk stabilitet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at omkring fem millioner ukrainere nu arbejder i udlandet, både som migranter på lang sigt og som korttids- og sæsonarbejdere med Rusland og i stigende grad Polen som de primære destinationer, og at deres pengeoverførsler til hjemlandet er en vigtig faktor for økonomisk stabilitet;

| C. | der i denne sammenhæng henviser til, at de store resultater, der er opnået i forbindelserne mellem EU og Ukraine, såsom den visumfri ordnings ikrafttræden den 11. juni 2017 og associeringsaftalen ikrafttræden den 1. september 2017, skal hilses velkommen; |
| --- | --- |

C.

der i denne sammenhæng henviser til, at de store resultater, der er opnået i forbindelserne mellem EU og Ukraine, såsom den visumfri ordnings ikrafttræden den 11. juni 2017 og associeringsaftalen ikrafttræden den 1. september 2017, skal hilses velkommen;

| D. | der henviser til, at Ukraine fortjener særlig ros for reformer inden for områderne energi, sundhed, pensioner, uddannelse, offentlig forvaltning, decentralisering, offentlige udbud, forsvar og sikkerhed samtw inden for banksektoren og med hensyn til at sikre makroøkonomisk stabilisering; der henviser til, at disse reformer er blevet ledsaget af drastiske prisstigninger, nedskæringer i sociale ydelser og en forringelse af adgangen til de sociale velfærdssystemer; der henviser til, at der stadig er betydelige udfordringer, navnlig inden for områder som korruptionsbekæmpelse, privatisering og reform af retsvæsenet; der henviser til, at den vidtgående og brede frihandelsaftale (DCFTA), som er en del af AA, og som officielt har fungeret siden den 1. januar 2016, skaber et solidt grundlag for Ukraines økonomiske udvikling og modernisering; der henviser til, at Ukraines økonomi i løbet af de seneste fire år ikke blot har stabiliseret sig, men også har vist nogle tegn på forbedring; der henviser til, at Ukraine siden undertegnelsen af AA i 2014 har gennemført flere pro-europæiske reformer end i alle de forudgående år med ukrainsk selvstændighed; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Ukraine fortjener særlig ros for reformer inden for områderne energi, sundhed, pensioner, uddannelse, offentlig forvaltning, decentralisering, offentlige udbud, forsvar og sikkerhed samtw inden for banksektoren og med hensyn til at sikre makroøkonomisk stabilisering; der henviser til, at disse reformer er blevet ledsaget af drastiske prisstigninger, nedskæringer i sociale ydelser og en forringelse af adgangen til de sociale velfærdssystemer; der henviser til, at der stadig er betydelige udfordringer, navnlig inden for områder som korruptionsbekæmpelse, privatisering og reform af retsvæsenet; der henviser til, at den vidtgående og brede frihandelsaftale (DCFTA), som er en del af AA, og som officielt har fungeret siden den 1. januar 2016, skaber et solidt grundlag for Ukraines økonomiske udvikling og modernisering; der henviser til, at Ukraines økonomi i løbet af de seneste fire år ikke blot har stabiliseret sig, men også har vist nogle tegn på forbedring; der henviser til, at Ukraine siden undertegnelsen af AA i 2014 har gennemført flere pro-europæiske reformer end i alle de forudgående år med ukrainsk selvstændighed;

| E. | der henviser til, at arven fra fortiden, nemlig manglende retssikkerhed og et stort antal delvist modstridende love, modstand hidrørende fra oligarkers og andres stærke personlige interesser, korruption, nepotisme, svage offentlige institutioner og mangel på klare processer og koordinerende institutioner til at gennemføre AA, er til hinder for institutionelle reformer i Ukraine; der henviser til, at Ukraines reformdagsorden bør fokusere på de tværgående temaer decentralisering, reform af den offentlige forvaltning, deregulering og afskaffelse af oligarki; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at arven fra fortiden, nemlig manglende retssikkerhed og et stort antal delvist modstridende love, modstand hidrørende fra oligarkers og andres stærke personlige interesser, korruption, nepotisme, svage offentlige institutioner og mangel på klare processer og koordinerende institutioner til at gennemføre AA, er til hinder for institutionelle reformer i Ukraine; der henviser til, at Ukraines reformdagsorden bør fokusere på de tværgående temaer decentralisering, reform af den offentlige forvaltning, deregulering og afskaffelse af oligarki;

| F. | der henviser til, at en styrkelse af de statslige institutioners administrative kapacitet er afgørende for at kunne gennemføre AA/DCFTA og sikre, at reformerne får den ønskede virkning; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at en styrkelse af de statslige institutioners administrative kapacitet er afgørende for at kunne gennemføre AA/DCFTA og sikre, at reformerne får den ønskede virkning;

| G. | der henviser til, at der er behov for at forbedre og intensivere kommunikationsindsatsen vedrørende associeringsaftalen dynamiske karakter og det forhold, at den er under stadig udvikling, samt arten og indholdet af og fordelene ved de tilhørende reformer for at sikre befolkningens accept af og tillid til de skridt, som Ukraine er nødt til tage for at bevæge sig i retning af Europa; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der er behov for at forbedre og intensivere kommunikationsindsatsen vedrørende associeringsaftalen dynamiske karakter og det forhold, at den er under stadig udvikling, samt arten og indholdet af og fordelene ved de tilhørende reformer for at sikre befolkningens accept af og tillid til de skridt, som Ukraine er nødt til tage for at bevæge sig i retning af Europa;

| H. | der henviser til, at Den Europæiske Union resolut fastholder sin urokkelige opbakning til og sit engagement i Ukraines uafhængighed, suverænitet og territoriale integritet inden for landets internationalt anerkendte grænser samt sin støtte til de internationalt koordinerede sanktioner mod de stater og agenter, der undergraver Ukraines territoriale integritet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Den Europæiske Union resolut fastholder sin urokkelige opbakning til og sit engagement i Ukraines uafhængighed, suverænitet og territoriale integritet inden for landets internationalt anerkendte grænser samt sin støtte til de internationalt koordinerede sanktioner mod de stater og agenter, der undergraver Ukraines territoriale integritet;

| I. | der henviser til, at det — skønt Parlamentet fordømmer den fortsatte russiske aggression i det østlige Ukraine, den ulovlige annektering af Den Autonome Republik Krim og byen Sevastopol og Ruslands besættelse af visse områder i Donetsk Oblast og Luhansk Oblast, som alle er i strid med folkeretten og Ruslands tilsagn og forpligtelser i kraft af dets medlemskab af internationale organisationer og dets deltagelse i europæiske aftaler, som både Rusland og Ukraine har undertegnet, navnlig FN-pagten, Helsingforsslutakten og Budapestmemorandummet samt traktaten om venskab, samarbejde og partnerskab mellem Ukraine og Den Russiske Føderation fra 1997 — må erkendes, at Ukraine står over for omstillingsmæssige udfordringer i en situation med krigsførelse og forsøg på destabilisering; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det — skønt Parlamentet fordømmer den fortsatte russiske aggression i det østlige Ukraine, den ulovlige annektering af Den Autonome Republik Krim og byen Sevastopol og Ruslands besættelse af visse områder i Donetsk Oblast og Luhansk Oblast, som alle er i strid med folkeretten og Ruslands tilsagn og forpligtelser i kraft af dets medlemskab af internationale organisationer og dets deltagelse i europæiske aftaler, som både Rusland og Ukraine har undertegnet, navnlig FN-pagten, Helsingforsslutakten og Budapestmemorandummet samt traktaten om venskab, samarbejde og partnerskab mellem Ukraine og Den Russiske Føderation fra 1997 — må erkendes, at Ukraine står over for omstillingsmæssige udfordringer i en situation med krigsførelse og forsøg på destabilisering;

| J. | der henviser til, at EU på baggrund af den russiskledede aggression mod Ukraine har indført og regelmæssigt forlænget en række restriktive foranstaltninger mod Den Russiske Føderation; der henviser til, at et stærkere EU-engagement i løsningen af konflikten er ønskværdigt, f.eks. ved at der udpeges en særlig EU-udsending for konflikten i det østlige Ukraine og Krim; gentager sin opfordring til en international ramme for forhandlinger om tilbagetrækning fra Krimhalvøen med deltagelse af EU; der henviser til, at sanktionerne mod Rusland bør forlænges og udvides, navnlig over for enkeltpersoner og virksomheder, der profiterer på ulovlige forhold, indtil Den Russiske Føderation giver Ukraine mulighed for at genetablere dets suverænitet og territoriale integritet fuldt ud; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at EU på baggrund af den russiskledede aggression mod Ukraine har indført og regelmæssigt forlænget en række restriktive foranstaltninger mod Den Russiske Føderation; der henviser til, at et stærkere EU-engagement i løsningen af konflikten er ønskværdigt, f.eks. ved at der udpeges en særlig EU-udsending for konflikten i det østlige Ukraine og Krim; gentager sin opfordring til en international ramme for forhandlinger om tilbagetrækning fra Krimhalvøen med deltagelse af EU; der henviser til, at sanktionerne mod Rusland bør forlænges og udvides, navnlig over for enkeltpersoner og virksomheder, der profiterer på ulovlige forhold, indtil Den Russiske Føderation giver Ukraine mulighed for at genetablere dets suverænitet og territoriale integritet fuldt ud;

| K. | der henviser til, at tre ukrainske flådefartøjer, der udførte en rutineoverførsel fra Odessa til Mariupol, den 25. november 2018 blev blokeret, beskudt og beslaglagt af den russiske kystvagt i internationalt farvand; der henviser til, at en række ukrainske søfolk blev såret og 24 blev fængslet, og at der som følge af denne handling fra Ruslands side den 26. november 2018 i 10 regioner i Ukraine blev indført begrænset undtagelsestilstand i 30 dage; der henviser til, at opførelsen af broen over Kertjstrædet, som forbinder den ulovligt annekterede Krimhalvø med det russiske hovedland, som er foregået uden Ukraines samtykke og i klar modstrid med landets suverænitet og territoriale integritet, må fordømmes; der henviser til, at Den Russiske Føderations uforholdsmæssige aktioner i Det Asovske Hav, i det omfang de er i strid med den internationale havret og Ruslands egne internationale forpligtelser, er yderst beklagelige; der henviser til, at den overdrevne standsning og inspektion af kommercielle fartøjer, herunder både ukrainske fartøjer og fartøjer under tredjepartsstaters flag, herunder adskillige EU-medlemsstaters flag, må fordømmes; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at tre ukrainske flådefartøjer, der udførte en rutineoverførsel fra Odessa til Mariupol, den 25. november 2018 blev blokeret, beskudt og beslaglagt af den russiske kystvagt i internationalt farvand; der henviser til, at en række ukrainske søfolk blev såret og 24 blev fængslet, og at der som følge af denne handling fra Ruslands side den 26. november 2018 i 10 regioner i Ukraine blev indført begrænset undtagelsestilstand i 30 dage; der henviser til, at opførelsen af broen over Kertjstrædet, som forbinder den ulovligt annekterede Krimhalvø med det russiske hovedland, som er foregået uden Ukraines samtykke og i klar modstrid med landets suverænitet og territoriale integritet, må fordømmes; der henviser til, at Den Russiske Føderations uforholdsmæssige aktioner i Det Asovske Hav, i det omfang de er i strid med den internationale havret og Ruslands egne internationale forpligtelser, er yderst beklagelige; der henviser til, at den overdrevne standsning og inspektion af kommercielle fartøjer, herunder både ukrainske fartøjer og fartøjer under tredjepartsstaters flag, herunder adskillige EU-medlemsstaters flag, må fordømmes;

| L. | der henviser til, at det ukrainske parlament Radaen fortjener ros for sin visdom i forbindelse med vedtagelsen af lovgivningen om indførelse af militær undtagelsestilstand, idet det skabte en fin balance mellem bedre forsvar og sikring af demokratiske standarder og retsstatsprincippet samt en adskillelse af forfatningsmæssige beføjelser; der henviser til, at der kun er blevet indført militær undtagelsestilstand i de regioner i Ukraine, som grænser op til Rusland, Det Azovske Hav, Sortehavet og den moldoviske region Transnistrien, hvor der er stationeret russiske tropper; der henviser til, at begrænsninger af de grundlæggende frihedsrettigheder og borgerlige rettigheder i disse regioner kun vil træde i kraft, hvis og når de russiske jordstyrker angriber Ukraine; der henviser til, at den militære undtagelsestilstand ophører den 26. december 2018; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det ukrainske parlament Radaen fortjener ros for sin visdom i forbindelse med vedtagelsen af lovgivningen om indførelse af militær undtagelsestilstand, idet det skabte en fin balance mellem bedre forsvar og sikring af demokratiske standarder og retsstatsprincippet samt en adskillelse af forfatningsmæssige beføjelser; der henviser til, at der kun er blevet indført militær undtagelsestilstand i de regioner i Ukraine, som grænser op til Rusland, Det Azovske Hav, Sortehavet og den moldoviske region Transnistrien, hvor der er stationeret russiske tropper; der henviser til, at begrænsninger af de grundlæggende frihedsrettigheder og borgerlige rettigheder i disse regioner kun vil træde i kraft, hvis og når de russiske jordstyrker angriber Ukraine; der henviser til, at den militære undtagelsestilstand ophører den 26. december 2018;

Institutionelle rammer for gennemførelse af reformer

| 1. | fremhæver fem nøgleområder, som Ukraine skal fokusere på for at styrke gennemførelsen af AA: koordinering, ejerskab, prioritering, overvågning og kommunikation; glæder sig i denne forbindelse over regeringens nyligt vedtagne kommunikationsstrategi og kommunikationskampagnen om fælles fremadrettede tiltag med titlen »Moving Forward Together«, som EU-delegationen i Ukraine har iværksat; minder om forslaget om en politik for et udvidet østligt partnerskab (Det Østlige Partnerskab Plus), som Parlamentet har gjort sig til fortaler for med henblik på at åbne yderligere perspektiver; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at Parlamentet er overbevist om, at der kun vil kunne sikres meningsfulde fremskridt med gennemførelsen af AA og reformerne, hvis processen med at afskaffe oligarkiet videreføres og en gang for alle får udryddet det rodfæstede system, hvor den økonomiske magt, den politiske magt og mediernes magt er koncentreret i hænderne på nogle få individer, der suger næring fra hinanden — et problem, som fortsat øver stor indflydelse på og i stigende grad hæmmer reformfremskridtene; er kritisk over for det forhold, at afskaffelsen af oligarkiet hidtil primært har været brugt som et redskab til at strømline markedet og genoprette balancen mellem de forskellige grupper af oligarker, som grundlæggende blev forstyrret i 2014; giver udtryk for sin bekymring over de fortsatte interessekonflikter mellem lovgivnings- og tilsynsmyndighederne, som har udviklet sig til utilslørede kampe mellem myndighederne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | påpeger, at der er presserende behov for øget politisk tilsyn med, synergi i og koordinering af den europæiske integrationsproces på det højeste politiske niveau og for et øget fokus på reformer, der giver borgerne håndgribelige fordele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | glæder sig over den lovgivningsmæssige køreplan, der er udarbejdet med henblik på at håndtere associeringsaftalens ambitiøse anvendelsesområde, og understreger, at både lovgivning af høj kvalitet og fortsat vilje og kapacitet til at sikre ordentlig gennemførelse fortsat er afgørende for at gøre en reel forskel for borgerne; |
| --- | --- |

4.

| 5. | fremhæver, at de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen, er betinget af det politiske lederskabs engagement i reformer, et engagement i og en prioritering af den europæiske integration fra den politiske elites side samt kapaciteten i ministerierne, forvaltningsorganerne og hos de uafhængige reguleringsmyndigheder; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fremhæver behovet for at forbedre den interne beslutningstagning i Verkhovna Rada med henblik på at strømline og prioritere vedtagelsen af lovforslag, der vedrører gennemførelsen af AA; mener i den henseende, at Udvalget for Europæisk Integration bør forbedres, og at udvalget bør kunne blokere for lovgivning, som er i strid med de tilsagn, der er givet i AA; understreger, at disse reformer bør være gennemført inden udgangen af indeværende valgperiode; |
| --- | --- |

6.

| 7. | er bekymret over manglen på værktøjer og ressourcer i regeringskontoret for europæisk integration og det statslige kontor for europæisk og euroatlantisk integration, bl.a. med hensyn til deres formelle status og det personale og budget, der er nødvendige for at varetage et mandat af denne størrelse og kompleksitet; påpeger manglen på kriterier for vurdering af graden af overensstemmelse mellem indenlandske retsakter og EU-retten; |
| --- | --- |

7.

| 8. | bifalder Ukraines bestræbelser på at etablere det institutionelle og overvågningsmæssige system til gennemførelse af AA, herunder regeringens handlingsplan; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at der er et presserende behov for yderligere teknisk bistand, ekspertbistand og finansiel bistand med fokus på kapacitetsopbygning af Verkhovna Rada og centrale ministerier; glæder sig over Europa-Parlamentets samarbejde med Verkhovna Rada om kapacitetsopbygning og Jean Monnet-dialogprocessen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | peger på den vedholdende »silomentalitet« i visse ministerier, som forhindrer en sammenhængende stillingtagen til spørgsmål vedrørende europæisk integration; opfordrer i denne henseende til øget samarbejde i regeringen og Verkhovna Rada om EU-relaterede spørgsmål; |
| --- | --- |

10.

| 11. | er bekymret over, at interaktionen mellem kabinettet og parlamentet ikke er reguleret af en særlig mekanisme i forbindelse med gennemførelsen af AA/DCFTA; |
| --- | --- |

11.

| 12. | glæder sig over vedtagelsen af en ny handlingsplan for gennemførelsen af AA/DCFTA og bestræbelserne på at konsolidere holdninger og samarbejde mellem kabinettet og parlamentet på grundlag af køreplanen for gennemførelse af AA; understreger, at effektiviteten af reformgennemførelsen er direkte knyttet til de indledende faser af den politiske beslutningstagning og lovgivningen; fremhæver, at processen med den planlagte lovgivnings- og reguleringsmæssige tilnærmelse i Ukraine skal fremskyndes og forbedres med fokus på kvalitet i lovgivningen; bemærker, at politikudformningscyklussen mangler det vigtige instrument, som offentlige høringer udgør, en beslutningstagning, der er baseret på forskning, og kvalitetskontroller af lovgivningen; understreger, at valgkampen ikke bør være til skade for den igangværende reformproces; |
| --- | --- |

12.

| 13. | henleder opmærksomheden på de henstillinger, der indgår i Europa-Parlamentets missionsrapport om intern reform og kapacitetsopbygning med henblik på tilnærmelse af Ukraines lovgivning til gældende EU-ret, hvoraf de fleste endnu ikke er gennemført; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tilskynder Ukraine til at fokusere på tre hovedprioriteter i forbindelse med dets reformdagsorden: i) etablering af en velfungerende retlig ramme for korruptionsbekæmpelse, herunder institutioner, finansiel gennemsigtighed og revision, ii) decentraliseringsreformen, iii) afskaffelse af oligarki og privatisering; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger, at AA ikke er det endelige mål for forbindelserne mellem EU og Ukraine, og ser med tilfredshed på Ukraines håb om optagelse i EU; bakker op om udvikling af nye former for forbedret samarbejde, herunder Ukraines gradvise tilnærmelse til toldunionen, energiunionen og det digitale indre marked; |
| --- | --- |

15.

| 16. | påpeger, at Ukraine i henhold til artikel 49 i TEU har et europæisk fremtidsperspektiv og kan ansøge om at blive medlem af Den Europæiske Union, forudsat at landet overholder Københavnskriterierne og principperne om demokrati, at det respekterer de grundlæggende frihedsrettigheder, menneskerettighederne og mindretals rettigheder og værner om retsstaten; |
| --- | --- |

16.

Politisk dialog

| 17. | glæder sig over og støtter den meget intense dialog, der føres mellem EU og Ukraine på mange forskellige niveauer, ikke mindst mellem Europa-Parlamentet og Verkhovna Rada gennem bl.a. Det Parlamentariske Associeringsudvalg EU-Ukraine, også om mange kontroversielle emner; |
| --- | --- |

17.

| 18. | glæder sig over de første resultater af Jean Monnet-dialogen mellem Europa-Parlamentet og Verkhovna Rada i form af oprettelsen af en arbejdsgruppe om reformer, gennemførelsen af institutionel kapacitetsopbygning og vedtagelsen af den første lovgivning om institutionelle reformer; |
| --- | --- |

18.

| 19. | glæder sig over oprettelsen af den interparlamentariske forsamling for Georgien, Moldova og Ukraine og dens første møde, som blev holdt den 8.-9. juni 2018 i Kiev; tilskynder denne forsamling til også at kontrollere gennemførelsen af associeringsaftalerne; |
| --- | --- |

19.

| 20. | glæder sig over den effektive og sikre gennemførelse af den visumfri ordning med Ukraine og dens fordele for de mellemfolkelige kontakter mellem Ukraine og EU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | fremhæver betydningen af, at der gøres yderligere fremskridt, og at en kultur præget af parlamentarisk dialog styrkes, som et afgørende skridt i retning af at gøre Verkhovna Rada til en mere slagkraftig, gennemsigtig og effektiv lovgiver; |
| --- | --- |

21.

Retsstat og god regeringsførelse

| 22. | understreger, at bekæmpelsen af korruption fortsat bør prioriteres højt og udføres på en konsekvent og troværdig måde, ikke blot for at gennemføre associeringsaftalen, men også for at bringe nye investeringer og livskraft ind i den ukrainske økonomi, hvilket er en forudsætning for jobskabelsen og husstandsindkomsterne; |
| --- | --- |

22.

| 23. | glæder sig over alle vellykkede foranstaltninger og skridt i retning af at begrænse mulighederne for korruption og ulovlig berigelse, f.eks. på området for offentlige udbud og handel med gas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | glæder sig over den igangværende omfattende reform af retsvæsenet, men beklager, at det eksisterende retssystem i Ukraine stadig er ineffektivt, korrupt og politisk afhængigt; understreger, hvor vigtigt det er, at udtagelsesprocessen for dommere foregår i overensstemmelse med de højeste internationale standarder, og at der fastlægges en gennemsigtig og særdeles pålidelig udvælgelsesproces, som fremmer dommernes og anklagernes integritet og professionalisme og øger borgernes tillid til retssystemet; opfordrer til, at den uafhængige høje domstol til bekæmpelse af korruption oprettes snarest muligt på en gennemsigtig og troværdig måde; bifalder etableringen af den nye højesteret; |
| --- | --- |

24.

| 25. | glæder sig over det arbejde, der allerede er udført af det nationale kontor for bekæmpelse af korruption (NABU), men påpeger den problematiske indblanding fra statsadvokaturens side og forsøgene på at undergrave de retlige rammer for bekæmpelse af korruption; understreger, at der er et afgørende behov for at sikre NABU's uafhængighed; fremhæver vigtigheden af, at den særlige anklagemyndighed for korruptionsbekæmpelse er uafhængig og får tilstrækkelige midler og ressourcer til at kunne fungere; opfordrer til en effektiv efterforskning af påstandene mod chefanklagemyndigheden for korruptionsbekæmpelse om forstyrrelse af NABU's undersøgelser; opfordrer de ukrainske myndigheder til at intensivere deres bestræbelser på at sikre effektiv efterforskning, retsforfølgelse og bekæmpelse af korruption på alle niveauer og til at tilvejebringe en solid resultatliste i denne henseende; opfordrer til en gennemgribende reform af den offentlige anklagemyndighed for at styrke anklagernes kapacitet, effektivitet, uvildighed og objektivitet og gøre dem mere uafhængige af deres overordnede; |
| --- | --- |

25.

| 26. | minder om, at regeringen har forpligtet sig til yderligere at ændre forfatningen i overensstemmelse med Venedigkommissionens henstillinger, herunder at respektere mindretalsrettigheder; opfordrer indtrængende til en hurtig vedtagelse af den nye valglov, som bør sikre kandidater af alle nationaliteter, der bor i Ukraine, lige muligheder for at blive repræsenteret og kæmpe om mandater, og af loven om partifinansiering; glæder sig over fornyelsen af Ukraines centrale valgkommission, som er afgørende for troværdigheden af Ukraines valgprocedure og de meget vigtige valg, der kommer i 2019; opfordrer regeringen til at træffe forholdsregler op til valget for at forhindre forvridning af den politiske konkurrence og manipulation som følge af koncentrationen af den politiske magt, den økonomiske magt og mediernes magt i hænderne på et lille antal personer; |
| --- | --- |

26.

| 27. | gentager som en meget vigtig prioritet sin opfordring til, at e-anmeldelseskravet for NGO-aktivister ophæves, og til at sikre en effektiv og gennemsigtig gennemgang af erklæringer fra politiske embedsmænd og tjenestemænd; fordømmer på det kraftigste det voksende antal fysiske angreb på borgerrettighedsforkæmpere og journalister; |
| --- | --- |

27.

| 28. | bemærker med bekymring, at regeringen hidtil ikke har gjort en tilstrækkelig indsats for at afvæbne enhederne fra Right Sector og andre ekstremistiske højreorienterede grupper, der stadig har den samme mængde våben; opfordrer indtrængende regeringen til at sætte en stopper for den situation, at voldelige angreb udført af radikale højreorienterede styrker på mindretal og kritikere forbliver ustraffede, og for intimideringen af dommere og påvirkningen af valg og konsekvent retsforfølge lovovertrædere, der begår sådanne kriminelle handlinger; forventer, at domstolene og de offentlige anklagere handler tydeligt og uafhængigt; |
| --- | --- |

28.

| 29. | påpeger, at det »nationale manifest«, der for nylig blev vedtaget af Svoboda-partiet, Right Sector og flere andre højreorienterede grupper, giver udtryk for klar modstand mod Ukraines associering med EU og opfordrer til en »ny geopolitisk tilgang til øst og vest«; understreger, at regeringens uafklarede holdning til denne udvikling risikerer at belaste forbindelserne med relevante EU-nabolande og EU som helhed og undergrave de politiske muligheder for at bygge bro over den politiske kløft i landet og løse konflikten i Donbas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer til, at der lægges større vægt på områder, der påvirker civilsamfundets spillerum, i forbindelse med udarbejdelse og gennemførelse af lovgivning, således at det sikres, at den ikke fører til uforholdsmæssigt store byrder eller diskriminerende virkninger for civilsamfundsorganisationer og ikke mindsker civilsamfundets spillerum; understreger, at det er nødvendigt at stille offentlig finansiering til rådighed for civilsamfundsorganisationer, der beskæftiger sig med menneskerettighederne, demokratiet og retsstaten, herunder vagthunde- og interesseorganisationer, inklusive små græsrodsbevægelser og bevægelser, der arbejder med mindretal eller marginaliserede grupper; mener, at civilsamfundsorganisationer frit bør kunne modtage midler fra andre donorer, f.eks. private donorer, internationale organisationer, organer eller agenturer; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer til en beslutsom indsats for at videreføre decentraliseringsreformen og til, at sammenlægningen af selvstyrende lokalsamfund fremskyndes med henblik på det kommende parlamentsvalg og lokalvalgene; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mener, at nye kommuner bør kunne nyde godt af økonomisk stabilitet og en velfunderet retlig status, og at større byer også bør kunne deltage i sammenlægningsprocessen; finder det vigtigt, at Ukraines korruptionsbekæmpelsespolitik også omfatter regionerne og lokale institutioner; beklager afskaffelsen af den tidligere åbne og konkurrenceprægede udvælgelsesprocedure for ansættelse af forvaltningschefer i regioner og distrikter og deres stedfortrædere som tjenestemænd samt den magt, præsidenten har til at udpege og afskedige dem, da dette indebærer en alvorlig risiko for, at de resultater, der allerede er opnået gennem politisk decentralisering og decentraliseringsreformen som helhed, undergraves i alvorlig grad; |
| --- | --- |

32.

| 33. | bemærker, at den ukrainske regering i associeringsaftalens kapitel 13 har givet tilsagn om reel anvendelse af ILO's grundlæggende arbejdsstandarder og tilnærmelse til den relevante EU-lovgivning; opfordrer til, at disse forpligtelser opfyldes, og understreger, at det er i strid med gennemførelsen af ILO-konvention nr. 87 (artikel 3, stk. 2) at stille krav om, at medarbejdere skal anmelde strejker eller andre kollektive skridt til statens sikkerhedstjeneste, eller at sætte fagforeningsledere og aktivister under tilsyn af statens sikkerhedstjeneste; opfordrer til, at retsgrundlaget forbedres med henblik på at sikre, at arbejdstagere med retslige midler reelt kan tvinge deres arbejdsgivere til at respektere deres ret til løn for udført arbejde; |
| --- | --- |

33.

| 34. | henstiller, at arbejdet med loven om arbejdstilsyn, som blev indstillet i 2017, genoptages med henblik på at øge sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen betydeligt, fjerne kravet om, at arbejdstilsyn skal anmode om godkendelse fra entreprenører, og give arbejdstilsynene tilstrækkelige ressourcer og stærke håndhævelsesbeføjelser; understreger, at det er nødvendigt aktivt at inddrage arbejdsmarkedets parter heri; |
| --- | --- |

34.

Respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder

| 35. | er fortsat dybt bekymret over det stigende antal ulovligt tilbageholdte ukrainske statsborgere fra de midlertidigt besatte områder, som er blevet arresteret, dømt og fængslet af de russiske myndigheder, og kræver, at Den Russiske Føderation omgående og ubetinget løslader Sakharovprismodtageren i 2018, Oleg Sentsov, og alle andre ulovligt tilbageholdte ukrainske statsborgere, herunder personer, der tilhører religiøse og etniske mindretal, civilsamfundsaktører og menneskerettighedsforkæmpere; opfordrer de ukrainske myndigheder og det internationale samfund til at benytte alle tilgængelige midler til at få dem løsladt; |
| --- | --- |

35.

| 36. | minder om, at menneskerettighedssituationen på Krimhalvøen er blevet væsentligt forringet, at krænkelser af ytringsfriheden, misbrug af medierne og tvungen pålæggelse af russisk statsborgerskab er blevet systematisk, og at grundlæggende menneskerettigheder og frihedsrettigheder ikke er garanteret på Krim; |
| --- | --- |

36.

| 37. | beklager manglen på reel efterforskning af brutale angreb på menneskerettighedsaktivister og journalister, som det fremgik i forbindelse med snigmordet på antikorruptionsaktivist, Kateryna Handziuk, der døde den 4. november 2018 efter et syreangreb; opfordrer myndighederne til at retsforfølge anstiftere og gerningsmænd til sådanne angreb og til at sætte en stopper for straffriheden for disse forbrydelser; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer til mere energiske bestræbelser på at gennemføre Ukraines menneskerettighedsstrategi, herunder politikker til forbedring af situationen for romamindretallet og andre mindretalsgrupper; |
| --- | --- |

38.

| 39. | beklager, at efterforskningen af de dødsfald, der skete under Maidan- og Odessa-demonstrationerne, og af mord på journalister har været langsommelig og ikke har givet nogen håndgribelige resultater; |
| --- | --- |

39.

| 40. | glæder sig over vedtagelsen af loven om forsvundne personers retlige status; |
| --- | --- |

40.

| 41. | giver udtryk for bekymring over det stigende antal straffesager, der indledes mod journalister, som har afsløret sager om korruption i statsapparatet eller har kritiseret regeringens reformpolitik eller politik over for det østlige Ukraine; minder regeringen om, at den har forpligtet sig til fuldt ud at værne om internationalt anerkendte menneskerettigheder, såsom ytringsfriheden og retten til offentligt at give udtryk for sine holdninger; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer til ratifikation af Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol og til, at alle nødvendige gennemførelsesforanstaltninger gennemføres fuldt ud; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opfordrer til ratifikation af Istanbulkonventionen om vold mod kvinder; lægger i denne henseende mærke til vedtagelsen af loven om forebyggelse og bekæmpelse af vold i hjemmet; bifalder den nylige oprettelse af embedet som »regeringskommissær for kønspolitik«; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer — idet det understreger, at Den Russiske Føderation og dens stedfortrædere, den støtter, har det primære ansvar — de ukrainske myndigheder til at gøre sig yderligere bestræbelser på at lindre lidelserne for de mennesker, der er ramt af konflikten, bl.a. ved at støtte internt fordrevne og krigsveteraner og gennem nem adgang til pension og sociale ydelser og tjenester for dem, der bor i de områder, som på nuværende tidspunkt ikke er under regeringens kontrol; |
| --- | --- |

44.

| 45. | fremhæver behovet for uafhængige medier og mediepluralisme for at garantere sikkerheden for mediefolk og journalister; opfordrer til, at der ikke sættes begrænsninger på mulighederne for mediekilder på mindretalssprog, således at det sikres, at borgere fra alle etniske grupper kan få lige adgang til information; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opfordrer til, at strategien for beskyttelse og integration af det nationale romamindretal i det ukrainske samfund revideres med henblik på at indarbejde overvågning af sikkerheden som en central prioritet og sikre, at den gennemføres korrekt på alle niveauer; opfordrer til, at der oprettes statslige programmer, der sigter mod forebyggelse af hadforbrydelser og andre former for forskelsbehandling, som led i gennemførelsen af den nationale menneskerettighedsstrategi; fordømmer den dybt rodfæstede stigmatisering og sociale udstødelse af romaer, som udspringer af romafjendtlighed; er dybt bekymret over de seneste tilfælde af vold mod romaer og LGBTI-samfundet og opfordrer til, at myndighederne omgående og effektivt efterforsker disse, og til, at regeringen udtrykkeligt og offentligt fordømmer disse handlinger og gerningsmændene bag; |
| --- | --- |

46.

| 47. | noterer sig, at Ukraine agter at ændre loven om uddannelse i overensstemmelse med Venedigkommissionens henstillinger, og opfordrer til, at denne intention hurtigt omsættes til konkret handling; opfordrer til, at loven gennemføres fuldt ud på grundlag af en omfattende dialog med repræsentanter for nationale mindretal, herunder lovgivning, som forlænger overgangsperioden til 2023 og indeholder undtagelser for privatskoler; |
| --- | --- |

47.

| 48. | giver udtryk for bekymring over den nylige dom fra en ukrainsk domstol, som har givet adgang til en undersøgende Radio Free Europe/Radio Liberty-journalists mobildata, og understreger den helt afgørende betydning af mediefriheden og af at beskytte journalisters kilder, især i kampen mod korruption; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer til en konsekvent og hurtig indsats for at udvikle public service-medier, der er politisk og økonomisk uafhængige og engageret i fri meningsdannelse uden statslig kontrol, som en modvægt til de private, oligarkiske monopolers dominans; |
| --- | --- |

49.

| 50. | fordømmer på det kraftigste den seneste tids bortførelse og udlevering af tyrkiske statsborgere til Tyrkiet på grund af deres påståede forbindelser til Gülenbevægelsen, i strid med retsstatsprincippet og grundlæggende menneskerettigheder; opfordrer indtrængende de ukrainske myndigheder til at sikre, at eventuelle anmodninger om udlevering fra tredjelande behandles på gennemsigtig vis i overensstemmelse med retslige procedurer og i henhold til europæiske principper og standarder, og at alle foranstaltninger, der træffes af lokale myndigheder, fuldt ud respekterer retsstatsprincippet, menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder; understreger, at vilkårlige procedurer, der indebærer anholdelse, tilbageholdelse eller udlevering, er i strid med disse principper; opfordrer de ukrainske myndigheder til at beskytte alle asylansøgere og behandle deres ansøgninger i overensstemmelse med internationale konventioner; opfordrer indtrængende EU til at støtte og hjælpe landene i Det Østlige Partnerskab med at modstå det pres, som Tyrkiet udøver; |
| --- | --- |

50.

| 51. | giver udtryk for bekymring over, at civilsamfundets spillerum på Krim er blevet væsentligt reduceret, og ikke mindst over lukningen af medieforetagender — et skridt som i uforholdsmæssigt høj grad rammer tatarsamfundet, herunder deres ret til information og deres ret til at bevare deres kultur og identitet; |
| --- | --- |

51.

| 52. | understreger, at ytrings- og pressefriheden i Ukraine skal garanteres, og er bekymret over indberetninger om juridisk chikane og overvågning af journalister og menneskerettighedsforkæmpere; |
| --- | --- |

52.

| 53. | giver udtryk for bekymring over det store antal børn og voksne, der smittes med mæslinger i Ukraine; bifalder de foranstaltninger, der er truffet som reaktion herpå, men understreger, at der stadig er mange sårbare børn og voksne i landet; gentager i denne henseende, at der er behov for en fælles europæisk indsats for at øge antallet af vaccinerede børn og voksne; |
| --- | --- |

53.

Handel og økonomisk samarbejde

| 54. | glæder sig over Ukraines økonomiske stabilisering og de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af DCFTA; tilskynder Kommissionen til at bistå Ukraine med at indkredse områder, der yderligere kan fremme økonomisk diversificering, og prioritere dem i processen med gennemførelsen af DCFTA; |
| --- | --- |

54.

| 55. | glæder sig over stigningen i handelsmængden mellem EU og Ukraine og diversificeringen af ukrainsk eksport til EU; tilskynder Kommissionen til at bistå Ukraine med at indkredse områder, der yderligere kan fremme økonomisk diversificering, og prioritere dem i processen med gennemførelsen af DCFTA; påpeger, at eksporten til Rusland i samme periode er gået tilbage; |
| --- | --- |

55.

| 56. | understreger vigtigheden af at sikre, at DCFTA gennemføres korrekt, og at bestemmelserne heri overholdes; opfordrer Kommissionen til straks at henvende sig til den pågældende part i tilfælde af manglende overholdelse af en bestemmelse og benytte sig af de redskaber, den har til rådighed, for at løse eventuelle problemer; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opfordrer Ukraine til hurtigst muligt at udpege dets nationale rådgivende gruppe for at sikre, at gennemførelsen af aftalen overvåges behørigt af civilsamfundsorganisationerne; |
| --- | --- |

57.

| 58. | anerkender Ukraines økonomiske vækst og indførelsen af reformer, men bemærker dog den stigende bekymring i store dele af befolkningen med hensyn til stigningen i forbrugerpriserne og i de offentlige forsyningsværkers priser og tilskynder til en prioritering af reformdagsordenen inden for områder, som er tættere forbundet med landets produktionsstruktur og eksportmuligheder, med henblik på at generere økonomisk vækst og skabe beskæftigelses- og indtægtsmuligheder; giver udtryk for sin dybe bekymring over den igangværende omfordeling af velstanden i hænderne på oligarkiske strukturer eller familier og den stigende fattigdom blandt store dele af befolkningen; opfordrer derfor til, at der rettes større opmærksomhed mod landets sociale situation; |
| --- | --- |

58.

| 59. | mener, at konsolidering af Ukraines økonomi og håndtering af presserende sociale udfordringer, som f.eks. arbejdsløshed, underbeskæftigelse og den grå økonomi, vil kræve en betydelig forøgelse af investeringerne; opfordrer de ukrainske myndigheder til at gennemføre de nødvendige reformer for at tiltrække nye investeringer, navnlig direkte udenlandske investeringer; bifalder i denne forbindelse den netop indgåede reformkontrakt for investeringer og opfordrer Kommissionen til at øge dens indsats for at mindske risiciene for den private sektor, når denne investerer i Ukraine; anmoder medlemsstaterne om at samarbejde med Kommissionen i denne henseende og fremme Ukraine som investeringsmål over for deres erhvervsliv; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opfordrer Kommissionen til at forelægge Parlamentet en detaljeret vurdering af AA på grundlag af de hidtidige fremskridt, eftersom konsekvensanalysen fra 2007 for længst er blevet forældet; mener, at den frem for alt bør indeholde følgende punkter:






  — | en dybtgående redegørelse for Ukraines handelsbalance fordelt på sektorer og regioner |
| --- | --- | --- |

60.

—

en dybtgående redegørelse for Ukraines handelsbalance fordelt på sektorer og regioner

| — | udviklingen af små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og en præsentation af DCFTA's lånefacilitet for SMV'er, som blev oprettet i 2015 med 200 millioner EUR for at hjælpe SMV'er i det østlige naboskabsområde |
| --- | --- |

—

udviklingen af små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og en præsentation af DCFTA's lånefacilitet for SMV'er, som blev oprettet i 2015 med 200 millioner EUR for at hjælpe SMV'er i det østlige naboskabsområde

| — | en redegørelse for markedsandele |
| --- | --- |

—

en redegørelse for markedsandele

| — | en redegørelse for den socioøkonomiske situation |
| --- | --- |

—

en redegørelse for den socioøkonomiske situation

| — | en redegørelse for arbejdsmarkedssituationen, skyggeøkonomien og sort arbejde |
| --- | --- |

—

en redegørelse for arbejdsmarkedssituationen, skyggeøkonomien og sort arbejde

| — | en aktuel analyse af Ukraines makrofinansielle situation, herunder skatteindtægter og -udgifter, skatteunddragelse og skatteundgåelse; |
| --- | --- |

—

en aktuel analyse af Ukraines makrofinansielle situation, herunder skatteindtægter og -udgifter, skatteunddragelse og skatteundgåelse;

| 61. | minder om, at Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1566 om indførelse af midlertidige autonome handelsforanstaltninger til fordel for Ukraine som supplement til de handelsmæssige indrømmelser i associeringsaftalen indeholder et lovkrav om, at Kommissionens årlige rapport om gennemførelsen af DCFTA skal indeholde en detaljeret vurdering af de autonome handelsforanstaltninger, herunder deres sociale indvirkninger; |
| --- | --- |

61.

| 62. | mener, at den reguleringsmæssige tilnærmelse mellem EU og Ukraine inden for rammerne af DCFTA er et grundlæggende instrument, der bringer Ukraine tættere på EU og bidrager til handelslettelser, et bedre erhvervs- og investeringsklima og en bæredygtig økonomisk udvikling i Ukraine; mener, at handelsliberaliseringsdimensionen bør forvaltes omhyggeligt med henblik på at minimere omkostningerne, samtidig med at der skabes størst mulige fordele for virksomhederne og samfundet i Ukraine, og opfordrer Kommissionen til at overveje yderligere autonome handelspræferencer og andre midler; opfordrer Ukraine til at prioritere gennemførelsen af reformdagsordenen på områder, der er tættere forbundet med landets produktionsstruktur og muligheder for eksport til EU, med henblik på at minimere overgangsomkostningerne og maksimere de potentielle fordele; opfordrer Ukraine til hurtigst muligt at udpege sin nationale rådgivende gruppe for at sikre overvågning af civilsamfundsorganisationernes gennemførelse af aftalen; er bekymret over befolkningens tiltagende fattigdom; |
| --- | --- |

62.

| 63. | mener, at reguleringsmæssig tilnærmelse til den gældende EU-ret er den centrale dimension af DCFTA, fordi faktisk adgang til EU's marked og reform i høj grad afhænger af en hensigtsmæssig gennemførelse og håndhævelse af den relevante lovgivning; er bevidst om den vigtige udfordring, som dette udgør for regeringsførelsen, institutionerne og den offentlige forvaltning i Ukraine, og opfordrer Kommissionen til at yde tilstrækkelig teknisk og økonomisk støtte; roser aktiviteterne i støttegruppen for Ukraine og opfordrer gruppen til at rapportere hyppigere til Parlamentet om den støtte, der er blevet givet, med særlig vægt på indførelse og gennemførelse af den gældende EU-ret; |
| --- | --- |

63.

| 64. | mener, at det ville være nyttigt at inddrage de ukrainske myndigheder i udarbejdelsen af relevant lovgivning for at gøre processen mere inkluderende og for at reducere overgangsomkostningerne for Ukraine, og opfordrer Kommissionen til fuldt ud at udnytte de forudgående mekanismer for informationsudveksling; |
| --- | --- |

64.

| 65. | bifalder tilpasningen af den nationale transportstrategi og opfordrer til, at de nødvendige retlige og institutionelle reformer vedtages, således at den rent faktisk kan gennemføres; |
| --- | --- |

65.

| 66. | beklager de manglende fremskridt med tilnærmelsen til EU's dyrevelfærdsstandarder og opfordrer Ukraine til hurtigst muligt at vedtage en strategi for at opfylde denne forpligtelse; |
| --- | --- |

66.

| 67. | noterer sig den høje præferenceudnyttelsesgrad og bifalder den fortsatte stigning i toldpositioner, hvor præferencerne udnyttes; |
| --- | --- |

67.

| 68. | bemærker, at evalueringen af gennemførelsen af DCFTA i meget høj grad er fokuseret på handelsstrømme og handelsbarrierer; opfordrer Kommissionen til på passende vis at overvåge og vurdere gennemførelsen af DCFTA, med særlig vægt på at indføre og gennemføre den gældende EU-ret og på virkningerne for det ukrainske samfund, og at fremlægge offentlige og omfattende årlige rapporter, herunder om den tekniske og økonomiske støtte, som ydes af EU; |
| --- | --- |

68.

| 69. | forventer, at Ukraine udpeger voldgiftsmænd til tvistbilæggelsessystemet og etablerer organer og udpeger repræsentanter i henhold til kapitlet om handel og bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

69.

| 70. | glæder sig over, at Verkhovna Rada den 20. marts 2018 ved førstebehandlingen vedtog lovforslag nr. 5495 om bevarelsen af Ukraines skove og forebyggelsen af ulovlig eksport af ubehandlet træ; mener, at enhver liberalisering af handelen med træ bør være betinget af fastsættelsen af en retlig ramme for forebyggelse af og forbud mod ulovlig eksport; |
| --- | --- |

70.

| 71. | bemærker, at Ukraine i henhold til AA har forpligtet sig til at bekæmpe og forebygge ulovlig handel, og opfordrer landet til at træffe foranstaltninger med henblik på at gøre det strafbart; |
| --- | --- |

71.

| 72. | noterer sig, at Det Østlige Partnerskab indtil nu primært har fokuseret på bilateral handel og investering mellem EU og de andre involverede lande; opfordrer til, at der udvikles en mere ensartet tilgang til alle lande i Det Østlige Partnerskab og øget samarbejde med Den Eurasiske Økonomiske Union om lettelse af samhandelen, visumfrihed og tekniske standarder; |
| --- | --- |

72.

Samarbejde inden for energi, sikkerhed og forsvar

| 73. | roser Ukraine for godt samarbejde i energisektoren — ikke mindst de fremskridt, som landet har gjort med hensyn til energieffektivitet; understreger, at forbedret energieffektivitet og udvikling af vedvarende energi spiller en central rolle, bl.a. som vektorer for økonomisk vækst og beskæftigelse; påpeger, at der er behov for fortsatte reformer, navnlig for at fuldføre reformen af gas- og elektricitetsmarkederne med henblik på fuld integration i EU's energimarked og for at afskaffe eksisterende og forhindre nye monopoler, hvilket vil medføre økonomiske fordele for industrien og forbrugerne på lang sigt; tilskynder Kommissionen til at sikre, at alle rørledningsprojekterne er i overensstemmelse med EU-lovgivningen; opfordrer til, at energisamarbejdet inden for Det Østlige Partnerskab øges med henblik på at gennemføre Parisaftalen fra 2015 om klimaændringer; understreger, at det er nødvendigt, at en national myndighed, som er uafhængig af politiske og private interesser, regulerer gas- og elektricitetsmarkedet, og at denne myndighed skal engagere sig i en socialt retfærdig balance mellem leverandørernes og slutbrugernes interesser i forbindelse med prisfastsættelsen og sikre en retfærdig prisopbygning; |
| --- | --- |

73.

| 74. | glæder sig over vedtagelsen af en lang række af love på miljøområdet, navnlig lovene om strategisk miljøvurdering og vurdering af indvirkning på miljøet, og gør opmærksom på behovet for gennemførelse og væsentlige offentlige oplysningskampagner; glæder sig over fremskridtene inden for klimapolitikken med vedtagelsen og indsendelsen af lavemissionsudviklingsstrategien til FN's rammekonvention om klimaændringer; tilskynder til en hurtig vedtagelse af den nationale strategi for miljøpolitik og ny lovgivning om affaldshåndtering og klimapolitik i overensstemmelse med gældende EU-ret; |
| --- | --- |

74.

| 75. | minder om, at miljøforvaltning er et centralt element i kravene i AA; anmoder myndighederne om at genoverveje aftalen og eventuelle fremtidige planer vedrørende Dnestr vandkraftkomplekset for at bringe dem i overensstemmelse med internationale konventioner og EU's standarder og sikre offentlig høring af alle involverede parter fra Moldova og Ukraine, herunder civilsamfundet, og for at beskytte økosystemet og miljøet i floden Dnestr; |
| --- | --- |

75.

| 76. | giver udtryk for dyb bekymring over forringelsen af den miljømæssige situation i det østlige Ukraine og på Krim som følge af konflikten, og navnlig problemerne med vandforsyning, som kan få ødelæggende konsekvenser for hele regionen og føre til en uoprettelig katastrofe; opfordrer indtrængende alle interessenter til at afværge et sådant scenarie og med alle midler bestræbe sig på at sikre en korrekt vedligeholdelse og udpumpning af vand, også i minerne; |
| --- | --- |

76.

| 77. | anerkender Ukraines bestræbelser på at opbygge en ægte digital markedsøkonomi, herunder fremskridtene med udvikling af åbne data, udvidelse af adgangen til adgangsstyringssystemer for digitalt tv og virtuelle nettjenester, forøgelse af antallet af elektroniske kommunikationstjenester for borgere og offentlige registre som ProZorro; understreger, at der skal gøres en yderligere indsats for at sikre, at ukrainske borgeres rettigheder og behov er beskyttet, når de benytter internettet, og at kravene om det digitale indre marked gennemføres fuldt ud; |
| --- | --- |

77.

| 78. | bifalder vedtagelsen af loven om elektroniske tillidstjenester samt de prioriteter, der er defineret i konceptet for udvikling af den digitale økonomi og det digitale samfund i Ukraine i 2018-2020, som et vigtig skridt på Ukraines vej mod integration i EU's digitale indre marked; |
| --- | --- |

78.

| 79. | gentager, at Ukraine spiller en afgørende rolle i det europæiske energiforsyningsnetværk; fordømmer opførelsen af Nord Stream 2-rørledningen, da dette er et politisk projekt, som udgør en trussel for den europæiske energisikkerhed og bestræbelserne på at diversificere energiforsyningen; opfordrer til, at projektet droppes; |
| --- | --- |

79.

| 80. | er bekymret over ordningerne for ulovlig udnyttelse af naturressourcer, som f.eks. rav, kul, sand og tømmer, der i mange tilfælde beskyttes og organiseres med hjælp fra lokale eller regionale myndigheder samt retshåndhævende myndigheder, hvilket ødelægger og bringer landskaber og levesteder, som f.eks. skove og floder, i fare og forhindrer en økologisk og økonomisk bæredygtig forvaltning af landets ressourcer til gavn for borgerne; |
| --- | --- |

80.

| 81. | beklager udtyndingen af ukrainske skove, en problemstilling som er knyttet til korrupte ordninger, der gavner særinteresser i Ukraine og virksomheder i EU; anmoder om, at der udarbejdes effektiv lovgivning, som hurtigt gennemføres og håndhæves, for at forhindre ulovlig skovhugst og korruption i forbindelse med tømmer i Ukraine, og om, at der etableres en bæredygtig skovforvaltning med henblik på at beskytte og bevare Ukraines skove og ressourcer; |
| --- | --- |

81.

| 82. | glæder sig over de skridt, der er gjort, for at modernisere Ukraines hær og flådestyrkerne i Sortehavet og Det Asovske Hav som en stærk garanti for stabilitet og territorial integritet i Ukraine, men tilskynder ikke desto mindre til en reform af forsvarsindustrien som en presserende nødvendighed; |
| --- | --- |

82.

| 83. | fordømmer på det kraftigste Den Russiske Føderations overlagte angrebshandling over for Ukraine den 25. november 2018 i Kertjstrædet; kræver øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af alle ukrainske fartøjer og søfolk, som i mellemtiden bør behandles som krigsfanger; opfordrer EU og dets medlemsstater til at indføre målrettede sanktioner, hvis de ukrainske soldater ikke løslades, og hvis der sker en yderligere militær optrapning; understreger, at en sådan anvendelse af militærmagt fra Ruslands side ikke har nogen berettigelse; udtrykker alvorlig bekymring over, at dette kan udgøre et snigende forsøg på at annektere Ukraines suveræne rettigheder i Det Azovske Hav med det formål at omdanne det til en russisk »indre sø« og en eksklusiv militærzone og at lægge økonomien i det sydøstlige Ukraine i et jerngreb; kræver, at Rusland garanterer fri sejlads gennem Kertjstrædet og i Det Azovske Hav, hvilket er sikret i international ret; opfordrer indtrængende OSCE og dets medlemmer til at udvide mandatet for OSCE's særlige overvågningsmission til Det Asovske Hav; opfordrer EU og dets medlemsstater til at lukke adgangen til EU-havne for russiske skibe fra Det Azovske Hav, hvis Rusland ikke genetablerer fri sejlads gennem Kertjstrædet og i Det Azovske Hav; opfordrer til, at alle diplomatiske midler tages i anvendelse med henblik på at nedtrappe situationen, og glæder sig over tilbuddet om at mægle mellem Kiev og Moskva; |
| --- | --- |

83.

| 84. | minder om, hvor vigtigt det er at styrke samarbejdet med Ukraine på forskellige niveauer, herunder på sikkerheds- og forsvarsområdet; glæder sig i denne forbindelse over Ukraines interesse i at engagere sig yderligere i forsvarsprojekter, herunder det permanente strukturerede samarbejde (PESCO) om sikkerhed og forsvar; |
| --- | --- |

84.

| 85. | opfordrer Ukraine og EU til at fortsætte udviklingen af deres samarbejde inden for områderne frihed og retlige og indre anliggender; |
| --- | --- |

85.

Institutionelle bestemmelser

| 86. | fremhæver betydningen af proaktivt at formidle information til Ukraines borgere om de konkrete fordele ved og målene for Det Østlige Partnerskab; |
| --- | --- |

86.

| 87. | fremhæver betydningen af at bekæmpe Ruslands falske nyheder og propaganda, herunder dets forventede indblanding i valg i Ukraine og i hele EU; opfordrer til, at samarbejdet mellem Ukraine og EU om dette problem forstærkes; |
| --- | --- |

87.

| 88. | opfordrer til en bedre overvågning af og opfølgning på gennemførelsen af reformer fra både Ukraines og EU's side på grundlag af sammenhængende og målbare indikatorer; opfordrer endnu en gang Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at sende Parlamentet og Rådet mere hyppige og detaljerede skriftlige rapporter om gennemførelsen af aftalerne; |
| --- | --- |

88.

| 89. | opfordrer Kommissionen til på passende vis at overvåge og vurdere gennemførelsen af DCFTA, med særlig vægt på indførelse og gennemførelse af gældende EU-ret og på virkningerne for det ukrainske samfund, og at fremlægge offentlige og omfattende årlige rapporter, bl.a. om den tekniske og økonomiske støtte, som ydes af EU; |
| --- | --- |

89.

| 90. | mener og understreger, at Ukraine, hvis det forpligter sig til at gennemføre AA og respektere principperne om demokrati, retsstat og de grundlæggende frihedsrettigheder, (i lighed med andre associerede lande såsom Moldova og Georgien) bør tilbydes særlige støttemekanismer af EU, bl.a. inden for rammerne af den flerårige finansielle ramme for tiden efter 2020 i overensstemmelse med »Det Østlige Partnerskab Plus«-modellen, som Parlamentet er fortaler for; |
| --- | --- |

90.

| 91. | beslutter at udarbejde årsberetninger om gennemførelsen af associeringsaftalerne; |
| --- | --- |

91.

o

o o

| 92. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik samt til Republikken Ukraines præsident, regering og parlament. |
| --- | --- |

92.

---

Torsdag den 13. december 2018

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/127 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/127

---

P8_TA(2018)0525

Iran, navnlig sagen om Nasrin Sotoudeh

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2018 om Iran, navnlig Nasrin Sotoudeh-sagen (2018/2967(RSP))

(2020/C 388/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Iran, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Iran,

| — | der henviser til erklæringen om Iran af 29. november 2018 fra den særlige rapportør om situationen for menneskerettighedsforkæmpere, den særlige rapportør om dommeres og advokaters uafhængighed, talsmanden for arbejdsgruppen om vilkårlig tilbageholdelse, formanden for arbejdsgruppen om spørgsmålet om forskelsbehandling af kvinder i lovgivningen og i praksis og den særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Den Islamiske Republik Iran, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen om Iran af 29. november 2018 fra den særlige rapportør om situationen for menneskerettighedsforkæmpere, den særlige rapportør om dommeres og advokaters uafhængighed, talsmanden for arbejdsgruppen om vilkårlig tilbageholdelse, formanden for arbejdsgruppen om spørgsmålet om forskelsbehandling af kvinder i lovgivningen og i praksis og den særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Den Islamiske Republik Iran,

| — | der henviser til EU's retningslinjer vedrørende dødsstraf, vedrørende tortur og anden grusom behandling, vedrørende ytringsfrihed online og offline og vedrørende menneskerettighedsforkæmpere, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer vedrørende dødsstraf, vedrørende tortur og anden grusom behandling, vedrørende ytringsfrihed online og offline og vedrørende menneskerettighedsforkæmpere,

| — | der henviser til rapporten af 27. september 2018 fra FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Den Islamiske Republik Iran, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 27. september 2018 fra FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Den Islamiske Republik Iran,

| — | der henviser til tildelingen af Sakharovprisen for tankefrihed og ytringsfrihed til Nasrin Sotoudeh i 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til tildelingen af Sakharovprisen for tankefrihed og ytringsfrihed til Nasrin Sotoudeh i 2012,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder af 1966 og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder af 1966, som Iran har undertegnet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder af 1966 og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder af 1966, som Iran har undertegnet,

| — | der henviser til den iranske præsidents charter om borgernes rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den iranske præsidents charter om borgernes rettigheder,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Nasrin Sotoudeh, en fremtrædende iransk menneskerettighedsadvokat, blev anholdt den 13. juni 2018, efter at hun repræsenterede en kvinde, der risikerede fængsel for fredeligt at have protesteret mod Irans lov om obligatorisk hijab ved at tage den af offentligt; der henviser til, at Nasrin Sotoudeh har siddet på kvindeafsnittet i Evin-fængslet siden sin anholdelse og indledte sin tredje sultestrejke den 26. november 2018 for at protestere mod de iranske myndigheders afslag på at give Farhad Meysami tilladelse til at modtage hospitalsbehandling; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Nasrin Sotoudeh, en fremtrædende iransk menneskerettighedsadvokat, blev anholdt den 13. juni 2018, efter at hun repræsenterede en kvinde, der risikerede fængsel for fredeligt at have protesteret mod Irans lov om obligatorisk hijab ved at tage den af offentligt; der henviser til, at Nasrin Sotoudeh har siddet på kvindeafsnittet i Evin-fængslet siden sin anholdelse og indledte sin tredje sultestrejke den 26. november 2018 for at protestere mod de iranske myndigheders afslag på at give Farhad Meysami tilladelse til at modtage hospitalsbehandling;

| B. | der henviser til, at Nasrin Sotoudeh blev informeret om, at hun var blevet tilbageholdt som følge af en fængselsstraf på fem år, som hun blev idømt in absentia i 2015 af en dommer ved revolutionsdomstolen; der henviser til, at hun blev anklaget for »skjult spionage«; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Nasrin Sotoudeh blev informeret om, at hun var blevet tilbageholdt som følge af en fængselsstraf på fem år, som hun blev idømt in absentia i 2015 af en dommer ved revolutionsdomstolen; der henviser til, at hun blev anklaget for »skjult spionage«;

| C. | der henviser til, at Nasrin Sotoudeh modtog Sakharovprisen for tankefrihed i 2012 in absentia for sit arbejde og sit engagement i menneskerettigheder; der henviser til, at Nasrin Sotoudeh har kæmpet længe og utrætteligt for menneskerettighederne i Iran og allerede har tilbragt flere år i fængsel for sin indsats; der henviser til, at hendes retsforfølgelse og de anklager, der er blevet rejst mod hende, viser, i hvor alvorlig grad det iranske retsvæsen kriminaliserer menneskerettighedsaktivisme; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Nasrin Sotoudeh modtog Sakharovprisen for tankefrihed i 2012 in absentia for sit arbejde og sit engagement i menneskerettigheder; der henviser til, at Nasrin Sotoudeh har kæmpet længe og utrætteligt for menneskerettighederne i Iran og allerede har tilbragt flere år i fængsel for sin indsats; der henviser til, at hendes retsforfølgelse og de anklager, der er blevet rejst mod hende, viser, i hvor alvorlig grad det iranske retsvæsen kriminaliserer menneskerettighedsaktivisme;

| D. | der henviser til, at Nasrin Sotoudeh ved flere lejligheder har talt offentligt om mangler på retsstatsområdet i Iran og om utilstrækkeligheder i landets retssystem; der henviser til, at anholdelsen af Nasrin Sotoudeh er en del af en intensiveret undertrykkelse af kvinderettighedsforkæmpere i Iran; der henviser til, at kvinderettighedsforkæmpere, som aktivt har ført kampagne for at styrke kvinders indflydelse, status og rettigheder, har været udsat for chikane, vilkårlige anholdelser og tilbageholdelser, og at deres ret til en retfærdig rettergang er blevet krænket; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Nasrin Sotoudeh ved flere lejligheder har talt offentligt om mangler på retsstatsområdet i Iran og om utilstrækkeligheder i landets retssystem; der henviser til, at anholdelsen af Nasrin Sotoudeh er en del af en intensiveret undertrykkelse af kvinderettighedsforkæmpere i Iran; der henviser til, at kvinderettighedsforkæmpere, som aktivt har ført kampagne for at styrke kvinders indflydelse, status og rettigheder, har været udsat for chikane, vilkårlige anholdelser og tilbageholdelser, og at deres ret til en retfærdig rettergang er blevet krænket;

| E. | der henviser til, at Nasrin Sotoudehs mand, Reza Khandan, i september 2018 blev anholdt, mens han fredeligt demonstrerede for hendes frigivelse, og blev anklaget for at »sprede propaganda mod systemet« og »fremme praksissen med ikke at bære slør offentligt« blandt andre anklager; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Nasrin Sotoudehs mand, Reza Khandan, i september 2018 blev anholdt, mens han fredeligt demonstrerede for hendes frigivelse, og blev anklaget for at »sprede propaganda mod systemet« og »fremme praksissen med ikke at bære slør offentligt« blandt andre anklager;

| F. | der henviser til, at civilsamfundets protester mod fattigdom, inflation, korruption og politisk autoritarisme i Iran har været stigende og er blevet mødt med alvorlig undertrykkelse fra de iranske myndigheders side; der henviser til, at den iranske efterretningstjeneste har intensiveret sin undertrykkelse af arbejdstagere i civilsamfundet og menneskerettighedsforkæmpere, advokater, miljøaktivister, kvinderettighedsforkæmpere, studerende, lærere, lastbilchauffører og fredelige aktivister; der henviser til, at de iranske myndigheder i 2018 har intensiveret deres undertrykkelse af dem, der forsøger at fredeligt udøve retten til ytringsfrihed, foreningsfrihed og retten til at deltage i fredelige forsamlinger, og har fængslet hundredvis af mennesker baseret på brede og vagt formulerede anklager vedrørende den nationale sikkerhed; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at civilsamfundets protester mod fattigdom, inflation, korruption og politisk autoritarisme i Iran har været stigende og er blevet mødt med alvorlig undertrykkelse fra de iranske myndigheders side; der henviser til, at den iranske efterretningstjeneste har intensiveret sin undertrykkelse af arbejdstagere i civilsamfundet og menneskerettighedsforkæmpere, advokater, miljøaktivister, kvinderettighedsforkæmpere, studerende, lærere, lastbilchauffører og fredelige aktivister; der henviser til, at de iranske myndigheder i 2018 har intensiveret deres undertrykkelse af dem, der forsøger at fredeligt udøve retten til ytringsfrihed, foreningsfrihed og retten til at deltage i fredelige forsamlinger, og har fængslet hundredvis af mennesker baseret på brede og vagt formulerede anklager vedrørende den nationale sikkerhed;

| G. | der henviser til, at FN's menneskerettighedseksperter har opfordret Iran til at garantere rettighederne for menneskerettighedsforkæmpere og advokater, der er blevet fængslet for offentligt at støtte protester mod kravet om at bære hijab i Iran; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at FN's menneskerettighedseksperter har opfordret Iran til at garantere rettighederne for menneskerettighedsforkæmpere og advokater, der er blevet fængslet for offentligt at støtte protester mod kravet om at bære hijab i Iran;

| H. | der henviser til, at den særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Iran har gentaget de alvorlige bekymringer, som FN's generalsekretær, FN's højkommissær for menneskerettigheder og hans forgænger tidligere har givet udtryk for med hensyn til de fortsatte henrettelser af unge lovovertrædere i Iran; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Iran har gentaget de alvorlige bekymringer, som FN's generalsekretær, FN's højkommissær for menneskerettigheder og hans forgænger tidligere har givet udtryk for med hensyn til de fortsatte henrettelser af unge lovovertrædere i Iran;

| I. | der henviser til, at de omfattende krænkelser af religiøse og etniske mindretals rettigheder i Iran er blevet beskrevet i rapporterne fra den særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Iran og FN's generalsekretær, herunder påstande om forskelsbehandling af religiøse mindretal, herunder kristne og tilhængere af Baha'i-troen; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at de omfattende krænkelser af religiøse og etniske mindretals rettigheder i Iran er blevet beskrevet i rapporterne fra den særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Iran og FN's generalsekretær, herunder påstande om forskelsbehandling af religiøse mindretal, herunder kristne og tilhængere af Baha'i-troen;

| J. | der henviser til, at de iranske domstole ikke er i stand til at sikre en behørig og retfærdig rettergang og nægter adgang til juridisk bistand, navnlig i undersøgelsesperioden, og nægter besøg fra konsulater, FN eller humanitære organisationer; der henviser til, at domme afsagt af det iranske retsvæsen ofte er baseret på vage eller uspecificerede anklager vedrørende national sikkerhed og spionage; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at de iranske domstole ikke er i stand til at sikre en behørig og retfærdig rettergang og nægter adgang til juridisk bistand, navnlig i undersøgelsesperioden, og nægter besøg fra konsulater, FN eller humanitære organisationer; der henviser til, at domme afsagt af det iranske retsvæsen ofte er baseret på vage eller uspecificerede anklager vedrørende national sikkerhed og spionage;

| K. | der henviser til, at der har været talrige rapporter om umenneskelige og nedværdigende forhold i fængsler og manglen på tilstrækkelig adgang til lægebehandling under tilbageholdelsen med det formål at intimidere, straffe eller tvinge fanger, hvilket er i strid med FN's minimumsstandardregler for behandling af fanger; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der har været talrige rapporter om umenneskelige og nedværdigende forhold i fængsler og manglen på tilstrækkelig adgang til lægebehandling under tilbageholdelsen med det formål at intimidere, straffe eller tvinge fanger, hvilket er i strid med FN's minimumsstandardregler for behandling af fanger;

| L. | der henviser til, at Rådet den 12. april 2018 forlængede sine restriktive foranstaltninger til den 13. april 2019 som reaktion på alvorlige menneskerettighedskrænkelser i Iran, herunder gennem indefrysning af aktiver og visumforbud for personer og enheder, der er ansvarlige for alvorlige menneskerettighedskrænkelser og et forbud mod eksport til Iran af udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse, og udstyr til telekommunikationsovervågning; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Rådet den 12. april 2018 forlængede sine restriktive foranstaltninger til den 13. april 2019 som reaktion på alvorlige menneskerettighedskrænkelser i Iran, herunder gennem indefrysning af aktiver og visumforbud for personer og enheder, der er ansvarlige for alvorlige menneskerettighedskrænkelser og et forbud mod eksport til Iran af udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse, og udstyr til telekommunikationsovervågning;

| M. | der henviser til, at EU og Iran afholdt det fjerde møde i den politiske dialog på højt plan den 26. november 2018 i Bruxelles; der henviser til, at drøftelserne om menneskerettigheder blev afholdt som en integreret del af den politiske dialog mellem EU og Iran og som en fortsættelse af de regelmæssige drøftelser, der fandt sted i november 2017 og i februar 2016; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EU og Iran afholdt det fjerde møde i den politiske dialog på højt plan den 26. november 2018 i Bruxelles; der henviser til, at drøftelserne om menneskerettigheder blev afholdt som en integreret del af den politiske dialog mellem EU og Iran og som en fortsættelse af de regelmæssige drøftelser, der fandt sted i november 2017 og i februar 2016;

| N. | der henviser til, at den faktiske gennemførelse af chartret om borgernes rettigheder ville være et skridt i retning af at forbedre den iranske befolknings borgerlige rettigheder; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at den faktiske gennemførelse af chartret om borgernes rettigheder ville være et skridt i retning af at forbedre den iranske befolknings borgerlige rettigheder;

| 1. | opfordrer den iranske regering til øjeblikkeligt og betingelsesløst at løslade Nasrin Sotoudeh; roser Nasrin Sotoudeh for hendes mod og engagement; opfordrer indtrængende Irans retssystem til at respektere principperne om en retfærdig rettergang og offentliggøre oplysninger om anklagerne mod Nasrin Sotoudeh; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kræver, at de iranske myndigheder sikrer, at behandlingen af Nasrin Sotoudeh, mens hun tilbageholdes, opfylder de betingelser, der er fastsat i grundprincipperne for beskyttelse af alle personer under enhver form for tilbageholdelse eller fængsling, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling ved resolution 43/173 af 9. december 1988; understreger, at de iranske myndigheder under tilbageholdelsen skal garantere alle tilbageholdtes sikkerhed og trivsel, herunder gennem passende lægebehandling; opfordrer de iranske myndigheder til at undersøge alle påstande om mishandling i forbindelse med tilbageholdelse og retsforfølge gerningsmændene; fordømmer den systematiske tortur, der gennemføres i iranske fængsler, og kræver, at alle former for tortur og mishandling af alle fanger øjeblikkeligt bringes til ophør; opfordrer Iran til i lovgivningen og i praksis at sikre, at ingen udsættes for tortur eller anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer den iranske regering til at respektere menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, herunder menings- og ytringsfriheden; opfordrer til løsladelse af alle dem, der er blevet arresteret for fredelig udøvelse af forsamlings-, menings- og ytringsfriheden, herunder Reza Khandan, såvel som andre menneskerettighedsforkæmpere, miljøaktivister, fagforeningsfolk, kvinderettighedsforkæmpere og samvittighedsfanger; opfordrer de iranske myndigheder til fuldt ud at respektere alle menneskers universelle menneskerettigheder, navnlig ytringsfriheden online og offline; opfordrer de iranske myndigheder til at respektere og beskytte retten til at deltage i fredelige forsamlinger og til at afstå fra at anvende magt, når de opløser ikkefredelige forsamlinger; |
| --- | --- |

3.

| 4. | udtrykker sin sympati for og solidaritet med kampagnen mod landets regler om obligatorisk påklædning; fordømmer tilbageholdelsen af de kvinder, der fjernede deres hovedtørklæder som led i kampagnen, og opfordrer til, at de løslades øjeblikkeligt og betingelsesløst; |
| --- | --- |

4.

| 5. | udtrykker sin solidaritet med iranere, som demonstrerer for at forbedre deres sociale og økonomiske situation, og som kæmper for sociale og økonomiske rettigheder; |
| --- | --- |

5.

| 6. | udtrykker dyb bekymring over anholdelsen af personer med dobbelt statsborgerskab (iranere og EU-borgere) ved deres indrejse i Iran; understreger, at disse anholdelser hindrer mulighederne for mellemfolkelig kontakt, og opfordrer de iranske myndigheder til at lade alle iranere rejse sikkert til deres fødeland; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer de iranske myndigheder til at sikre alle tiltalte ret til en juridisk rådgiver efter eget valg i alle retssager uden uretmæssige begrænsninger og til en retfærdig rettergang i overensstemmelse med Irans internationale forpligtelser i henhold til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; opfordrer den iranske regering til at sikre retten til retfærdig rettergang for alle borgere, der tilbageholdes i Iran, og til at give dem en retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer de iranske myndigheder til at sikre religionsfrihed i overensstemmelse med den iranske forfatning og dens internationale forpligtelser og til at sætte en stopper for forskelsbehandling af religiøse mindretal og ikketroende; fordømmer den systematiske forfølgelse af Baha'i-mindretallet; opfordrer endvidere de iranske myndigheder til at sikre, at alle, der er bosiddende i landet, har lige beskyttelse i henhold til loven uanset etnisk oprindelse, religion eller tro; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer de iranske myndigheder til under alle omstændigheder at sikre, at alle menneskerettighedsforkæmpere i Iran er i stand til at udføre deres legitime aktiviteter på menneskerettighedsområdet uden frygt for repressalier og uden nogen restriktioner, herunder frihedsberøvelse, intimidering og chikane fra retsvæsenets side; opfordrer de iranske myndigheder til at sætte en stopper for alle former for intimidering og repressalier mod menneskerettighedsforkæmpere, herunder i forbindelse med kommunikation med EU's og FN's embedsmænd og uafhængige menneskerettighedsorganisationer; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) og Kommissionen til at øge deres indsats til støtte for Sakharovprismodtagere, der er i fare, herunder Nasrin Sotoudeh og andre, som enten er blevet anholdt eller dømt, eller som risikerer dødsstraf eller åbenlyst uretfærdige retssager i tredjelande; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer EU's medlemsstater med diplomatiske missioner på stedet til fuldt ud at gennemføre EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere og til at yde passende støtte til Nasrin Sotoudeh og andre menneskerettighedsforkæmpere, herunder gennem fængselsbesøg, overvågning af retssagen og tilvejebringelse af juridisk eller anden form for bistand, som de måtte have behov for; |
| --- | --- |

11.

| 12. | fordømmer på det kraftigste anvendelsen af dødsstraf, herunder mod unge lovovertrædere, og kræver, at de iranske myndigheder øjeblikkeligt indfører et moratorium for anvendelsen af dødsstraf som et skridt i retning af afskaffelse heraf; bemærker ændringerne af lovgivningen om narkotikahandel, som bør indebære, at udøvelsen af dødsstraf mindskes; |
| --- | --- |

12.

| 13. | gentager sin opfordring til Iran om at uddybe dets samarbejde med internationale menneskerettighedsmekanismer ved at samarbejde med særlige rapportører og særlige mekanismer, herunder ved at godkende anmodninger fra mandatindehaverne om adgang til landet; understreger behovet for et tættere samarbejde med Menneskerettighedsrådet; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer EU, herunder næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og medlemsstaterne til systematisk at tage menneskerettighedsspørgsmål op offentligt og privat med de iranske myndigheder i bilaterale og multilaterale fora, herunder om situationen for politiske fanger og menneskerettighedsforkæmpere og om ytrings- og foreningsfrihed, som en væsentlig betingelse for at gøre yderligere fremskridt i de økonomiske og politiske forbindelser; giver udtryk for sin støtte til drøftelser om menneskerettigheder; understreger imidlertid, at det er nødvendigt med en formel dialog om menneskerettigheder mellem EU og Iran baseret på universelle menneskerettigheder; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's generalsekretær og Irans regering og parlament. |
| --- | --- |

15.

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/131 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/131

---

P8_TA(2018)0526

Egypten, navnlig situationen for menneskerettighedsforkæmpere

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2018 om Egypten, især situationen for menneskerettighedsforkæmpere (2018/2968(RSP))

(2020/C 388/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Egypten, navnlig beslutning af 8. februar 2018 om henrettelser i Egypten (1), af 10. marts 2016 om Egypten, navnlig sagen om Giulio Regeni (2), af 17. december 2015 om mulig dødsstraf til Ibrahim Halawa (3) og af 15. januar 2015 om situationen i Egypten (4); |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Egypten, navnlig beslutning af 8. februar 2018 om henrettelser i Egypten (1), af 10. marts 2016 om Egypten, navnlig sagen om Giulio Regeni (2), af 17. december 2015 om mulig dødsstraf til Ibrahim Halawa (3) og af 15. januar 2015 om situationen i Egypten (4);

| — | der henviser til EU's retningslinjer vedrørende dødsstraf, tortur, ytringsfrihed og menneskerettighedsforkæmpere, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer vedrørende dødsstraf, tortur, ytringsfrihed og menneskerettighedsforkæmpere,

| — | der henviser til EU-Udenrigsrådets konklusioner fra august 2013 og februar 2014 om Egypten, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Udenrigsrådets konklusioner fra august 2013 og februar 2014 om Egypten,

| — | der henviser til associeringsaftalen mellem EU og Egypten fra 2001, der trådte i kraft i 2004 og blev forstærket med handlingsplanen EU-Egypten fra 2007, der henviser til prioriteterne for partnerskabet mellem EU og Egypten 2017-2020, der blev vedtaget den 25. juli 2017, til den fælles erklæring efter mødet i Associeringsrådet EU-Egypten i 2017 og til den fælles erklæring efter det 5. møde i Underudvalget EU-Egypten om Politiske Spørgsmål, Menneskerettigheder og Demokrati i januar 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til associeringsaftalen mellem EU og Egypten fra 2001, der trådte i kraft i 2004 og blev forstærket med handlingsplanen EU-Egypten fra 2007, der henviser til prioriteterne for partnerskabet mellem EU og Egypten 2017-2020, der blev vedtaget den 25. juli 2017, til den fælles erklæring efter mødet i Associeringsrådet EU-Egypten i 2017 og til den fælles erklæring efter det 5. møde i Underudvalget EU-Egypten om Politiske Spørgsmål, Menneskerettigheder og Demokrati i januar 2018,

| — | der henviser til den fælles erklæring af 10. oktober 2017 fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR), Federica Mogherini, og Europarådets generalsekretær om den europæiske dag og verdensdagen mod dødsstraf og til erklæringen af 2. november 2018 fra EU-Udenrigstjenestens talsmand om angrebet på koptiske kristne pilgrimme i Egypten, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 10. oktober 2017 fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR), Federica Mogherini, og Europarådets generalsekretær om den europæiske dag og verdensdagen mod dødsstraf og til erklæringen af 2. november 2018 fra EU-Udenrigstjenestens talsmand om angrebet på koptiske kristne pilgrimme i Egypten,

| — | der henviser til den fælles erklæring af 26. januar 2018 fra FN's eksperter, herunder Nils Melzer, særlig rapportør om tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, hvori de egyptiske myndigheder opfordres til at sætte en stopper for nært forestående henrettelser, til erklæringen af 4. december 2018 fra FN's særlige rapportør om passende boligforhold, Leilani Farha, og FN's særlige rapportør om situationen for menneskerettighedsforkæmpere, Michel Forst, og til erklæringen af 9. september 2018 fra FN's højkommissær for menneskerettigheder, Michelle Bachelet, med fordømmelse af dødsdommene over 75 personer, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 26. januar 2018 fra FN's eksperter, herunder Nils Melzer, særlig rapportør om tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, hvori de egyptiske myndigheder opfordres til at sætte en stopper for nært forestående henrettelser, til erklæringen af 4. december 2018 fra FN's særlige rapportør om passende boligforhold, Leilani Farha, og FN's særlige rapportør om situationen for menneskerettighedsforkæmpere, Michel Forst, og til erklæringen af 9. september 2018 fra FN's højkommissær for menneskerettigheder, Michelle Bachelet, med fordømmelse af dødsdommene over 75 personer,

| — | der henviser til Egyptens forfatning, navnlig artikel 52 (om forbud mod alle former og typer for tortur), artikel 73 (om forsamlingsfrihed) og artikel 93 (om den bindende karakter af den internationale menneskerettighedslovgivning), |
| --- | --- |

—

der henviser til Egyptens forfatning, navnlig artikel 52 (om forbud mod alle former og typer for tortur), artikel 73 (om forsamlingsfrihed) og artikel 93 (om den bindende karakter af den internationale menneskerettighedslovgivning),

| — | der henviser til protokol nr. 6 og 13 til den europæiske menneskerettighedskonvention, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokol nr. 6 og 13 til den europæiske menneskerettighedskonvention,

| — | der henviser til artikel 2 i Den Europæiske Unions charter om menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 i Den Europæiske Unions charter om menneskerettigheder,

| — | der henviser til Den Afrikanske Menneskerettighedskommissions principper og retningslinjer for retten til en retfærdig rettergang og juridisk bistand, som forbyder militære retssager mod civile under alle forhold, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Afrikanske Menneskerettighedskommissions principper og retningslinjer for retten til en retfærdig rettergang og juridisk bistand, som forbyder militære retssager mod civile under alle forhold,

| — | der henviser til EU's nye strategiske ramme og handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati, der har til formål at stille beskyttelse og overvågning af menneskerettighedssituationen i centrum for alle EU-politikker, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's nye strategiske ramme og handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati, der har til formål at stille beskyttelse og overvågning af menneskerettighedssituationen i centrum for alle EU-politikker,

| — | der henviser til konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, konventionen om barnets rettigheder og det arabiske charter om menneskerettigheder, som alle er ratificeret af Egypten, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, konventionen om barnets rettigheder og det arabiske charter om menneskerettigheder, som alle er ratificeret af Egypten,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Egypten er part i, særlig artikel 14 og 18, og den anden valgfrie protokol hertil om dødsstraf, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Egypten er part i, særlig artikel 14 og 18, og den anden valgfrie protokol hertil om dødsstraf,

| — | der henviser til, at Italiens underhus, deputeretkammeret, har besluttet at afbryde sine forbindelser med det egyptiske parlament på grund af manglende fremskridt i efterforskningen af den italienske studerende Giulio Regenis død, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Italiens underhus, deputeretkammeret, har besluttet at afbryde sine forbindelser med det egyptiske parlament på grund af manglende fremskridt i efterforskningen af den italienske studerende Giulio Regenis død,

| — | der henviser til virkningerne for menneskerettighederne, både på nationalt og regionalt plan, af de sanktioner, som Saudi-Arabien, Egypten, Bahrain og De Forenede Arabiske Emirater indførte over for Qatar i juni 2017, og til rapporten om Golfkrisens indvirkning på menneskerettighederne, der blev offentliggjort af FN's Højkommissær for Menneskerettigheder (OHCHR) i december 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til virkningerne for menneskerettighederne, både på nationalt og regionalt plan, af de sanktioner, som Saudi-Arabien, Egypten, Bahrain og De Forenede Arabiske Emirater indførte over for Qatar i juni 2017, og til rapporten om Golfkrisens indvirkning på menneskerettighederne, der blev offentliggjort af FN's Højkommissær for Menneskerettigheder (OHCHR) i december 2017,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at den egyptiske regering har intensiveret sin hårde kurs mod civilsamfundsorganisationer, menneskerettighedsforkæmpere, fredelige aktivister, advokater, bloggere, journalister, arbejdstagerrettighedsforkæmpere og fagforeningsfolk, herunder ved at anholde flere af dem og lade dem forsvinde og i stigende grad gøre brug af lovgivningen om terrorbekæmpelse og undtagelsestilstand; der henviser til, at mindst 40 menneskerettighedsaktivister, advokater og politiske aktivister er blevet arresteret siden slutningen af oktober 2018, og at nogle af dem er forsvundet; der henviser til, at kvindelige menneskerettighedsforkæmpere og aktivister, der forsvarer LGBTQI-personers rettigheder i Egypten, fortsat udsættes for forskellige former for chikane fra statens side, navnlig gennem ærekrænkende kampagner og retsforfølgelse; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den egyptiske regering har intensiveret sin hårde kurs mod civilsamfundsorganisationer, menneskerettighedsforkæmpere, fredelige aktivister, advokater, bloggere, journalister, arbejdstagerrettighedsforkæmpere og fagforeningsfolk, herunder ved at anholde flere af dem og lade dem forsvinde og i stigende grad gøre brug af lovgivningen om terrorbekæmpelse og undtagelsestilstand; der henviser til, at mindst 40 menneskerettighedsaktivister, advokater og politiske aktivister er blevet arresteret siden slutningen af oktober 2018, og at nogle af dem er forsvundet; der henviser til, at kvindelige menneskerettighedsforkæmpere og aktivister, der forsvarer LGBTQI-personers rettigheder i Egypten, fortsat udsættes for forskellige former for chikane fra statens side, navnlig gennem ærekrænkende kampagner og retsforfølgelse;

| B. | der henviser til, at menneskerettighedsadvokat Ezzat Ghoneim, leder af det egyptiske koordineringscenter for rettigheder og friheder (ECRF), har været varetægtsfængslet siden marts 2018 under anklage for »menneskerettighedsterrorisme«; der henviser til, at hans opholdssted har været ukendt, siden en domstol beordrede ham løsladt den 4. september 2018; der henviser til, at menneskerettighedsadvokat Ibrahim Metwally Hegazy, medstifter af Ligaen af Pårørende til Forsvundne, blev bortført, tortureret og efterfølgende arbitrært varetægtsfængslet og fortsat er isolationsfængslet; der henviser til, at El Nadeem-centret blev tvunget til at lukke i 2017; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at menneskerettighedsadvokat Ezzat Ghoneim, leder af det egyptiske koordineringscenter for rettigheder og friheder (ECRF), har været varetægtsfængslet siden marts 2018 under anklage for »menneskerettighedsterrorisme«; der henviser til, at hans opholdssted har været ukendt, siden en domstol beordrede ham løsladt den 4. september 2018; der henviser til, at menneskerettighedsadvokat Ibrahim Metwally Hegazy, medstifter af Ligaen af Pårørende til Forsvundne, blev bortført, tortureret og efterfølgende arbitrært varetægtsfængslet og fortsat er isolationsfængslet; der henviser til, at El Nadeem-centret blev tvunget til at lukke i 2017;

| C. | der henviser til, at menneskerettighedsforkæmperen Amal Fathy blev idømt en fængselsdom på to år i september 2018, fordi hun angiveligt havde »udspredt falske nyheder« med det formål at skade den egyptiske stat og gjort sig skyldig i »offentlig uanstændighed« ved at offentliggøre en video på sociale medier med kritik af regeringens manglende indsats mod seksuel vold; der henviser til, at Amal Fathy er varetægtsfængslet, mens en anden række andre anklager vedrørende national sikkerhed efterforskes; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at menneskerettighedsforkæmperen Amal Fathy blev idømt en fængselsdom på to år i september 2018, fordi hun angiveligt havde »udspredt falske nyheder« med det formål at skade den egyptiske stat og gjort sig skyldig i »offentlig uanstændighed« ved at offentliggøre en video på sociale medier med kritik af regeringens manglende indsats mod seksuel vold; der henviser til, at Amal Fathy er varetægtsfængslet, mens en anden række andre anklager vedrørende national sikkerhed efterforskes;

| D. | der henviser til, at Ola al-Qaradawi, qatarsk statsborger, og hendes ægtemand Hosam Khalaf, egyptisk statsborger, har været frihedsberøvet under forfærdelige forhold i Egypten siden den 30. juni 2017, uden at der er rejst nogen formel tiltale mod nogen af dem; der henviser til, at FN's arbejdsgruppe om vilkårlig frihedsberøvelse i juni 2018 fastslog, at de har været udsat for en grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling, der kan udgøre tortur, erklærede deres frihedsberøvelse for vilkårlig og opfordrede den egyptiske regering til at løslade dem; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Ola al-Qaradawi, qatarsk statsborger, og hendes ægtemand Hosam Khalaf, egyptisk statsborger, har været frihedsberøvet under forfærdelige forhold i Egypten siden den 30. juni 2017, uden at der er rejst nogen formel tiltale mod nogen af dem; der henviser til, at FN's arbejdsgruppe om vilkårlig frihedsberøvelse i juni 2018 fastslog, at de har været udsat for en grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling, der kan udgøre tortur, erklærede deres frihedsberøvelse for vilkårlig og opfordrede den egyptiske regering til at løslade dem;

| E. | der henviser til, at Giulio Regeni, som forsvandt i Kairo den 25. januar, den 2. februar 2016 blev fundet død med tegn på at have været udsat for frygtelig tortur og have lidt en voldelig død; der henviser til, at de egyptiske myndigheder stadig ikke har afsløret sandheden om hans død og ikke har bragt alle gerningsmændene for en domstol; der henviser til, at Egypten endnu en gang har afvist den italienske anklagemyndigheds anmodning om at få de personer, som var involveret i Regenis forsvinden og død, identificeret; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Giulio Regeni, som forsvandt i Kairo den 25. januar, den 2. februar 2016 blev fundet død med tegn på at have været udsat for frygtelig tortur og have lidt en voldelig død; der henviser til, at de egyptiske myndigheder stadig ikke har afsløret sandheden om hans død og ikke har bragt alle gerningsmændene for en domstol; der henviser til, at Egypten endnu en gang har afvist den italienske anklagemyndigheds anmodning om at få de personer, som var involveret i Regenis forsvinden og død, identificeret;

| F. | der henviser til, at Journalister uden Grænser har dokumenteret, at mindst 38 mediefolk i øjeblikket er frihedsberøvet i Egypten på grund af deres arbejde som led i en politisk baseret retsforfølgelse og gentagne krænkelser af retten til en retfærdig rettergang; der henviser til, at der også fokuseres på udenlandske mediefolk, og at flere internationale mediekorrespondenter er blevet udvist eller nægtet indrejse i Egypten; der henviser til, at fotojournalist Mahmoud »Shawkan« Abu Zeid ved en masseretssag blev idømt 5 år fængsel for sine legitime professionelle aktiviteter og stadig afsoner en yderligere dom på seks måneder for ikke at have betalt en større bøde; der henviser til, at Ismail al-Iskandarani, fremtrædende journalist og en af de meget få, der har dækket menneskerettighedskrænkelser på Sinaihalvøen, blev arresteret i november 2015 og i maj 2018 blev idømt ti års fængsel af en militær domstol; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Journalister uden Grænser har dokumenteret, at mindst 38 mediefolk i øjeblikket er frihedsberøvet i Egypten på grund af deres arbejde som led i en politisk baseret retsforfølgelse og gentagne krænkelser af retten til en retfærdig rettergang; der henviser til, at der også fokuseres på udenlandske mediefolk, og at flere internationale mediekorrespondenter er blevet udvist eller nægtet indrejse i Egypten; der henviser til, at fotojournalist Mahmoud »Shawkan« Abu Zeid ved en masseretssag blev idømt 5 år fængsel for sine legitime professionelle aktiviteter og stadig afsoner en yderligere dom på seks måneder for ikke at have betalt en større bøde; der henviser til, at Ismail al-Iskandarani, fremtrædende journalist og en af de meget få, der har dækket menneskerettighedskrænkelser på Sinaihalvøen, blev arresteret i november 2015 og i maj 2018 blev idømt ti års fængsel af en militær domstol;

| G. | der henviser til, at der i juli 2018 blev vedtaget en ny medielov, der udvidede definitionen af »presse« til at omfatte alle konti på de sociale medier med over 5 000 følgere, hvilket gør det muligt at retsforfølge sådanne konti for offentliggørelse af »falske nyheder« eller alt andet, der anses for at udgøre et incitament til at bryde loven; der henviser til, at respekt for de borgerlige frihedsrettigheder — herunder ytrings- og mediefrihed — er en væsentlig del af grundlaget for et demokratisk samfund, og at journalister frit bør kunne udøve deres erhverv uden frygt for retsforfølgning eller fængsling; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der i juli 2018 blev vedtaget en ny medielov, der udvidede definitionen af »presse« til at omfatte alle konti på de sociale medier med over 5 000 følgere, hvilket gør det muligt at retsforfølge sådanne konti for offentliggørelse af »falske nyheder« eller alt andet, der anses for at udgøre et incitament til at bryde loven; der henviser til, at respekt for de borgerlige frihedsrettigheder — herunder ytrings- og mediefrihed — er en væsentlig del af grundlaget for et demokratisk samfund, og at journalister frit bør kunne udøve deres erhverv uden frygt for retsforfølgning eller fængsling;

| H. | der henviser til, at virksomheder med hjemsted i flere EU-medlemsstater er fortsat med at eksportere overvågningsteknologi til Egypten, hvilket fremmer hacking og malware samt andre former for angreb på menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundsaktivister på de sociale medier; der henviser til, at dette har ført til undertrykkelse af ytringsfriheden på internettet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at virksomheder med hjemsted i flere EU-medlemsstater er fortsat med at eksportere overvågningsteknologi til Egypten, hvilket fremmer hacking og malware samt andre former for angreb på menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundsaktivister på de sociale medier; der henviser til, at dette har ført til undertrykkelse af ytringsfriheden på internettet;

| I. | der henviser til, at Egypten sidste år åbnede en retlig front mod NGO'er med en lov, der krævede, at deres finansiering, hvad enten den var udenlandsk eller national, skulle godkendes af statens sikkerhedsagenturer, hvilket praktisk talt var det samme som et forbud; der henviser til, at præsident Al-Sisi den 15. november 2018 opfordrede til en gennemgang af loven om NGO'er for at gøre den mere »afbalanceret« og pålagde parlamentet at foretage denne gennemgang; der henviser til, at den fornyede prøvelse af de 16 tiltalte i sag nr. 173/2011 om »udenlandsk finansiering« er berammet til den 20. december 2018, og at de pågældende er anklaget for at oprette og drive filialer af internationale organisationer uden en offentlig tilladelse; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Egypten sidste år åbnede en retlig front mod NGO'er med en lov, der krævede, at deres finansiering, hvad enten den var udenlandsk eller national, skulle godkendes af statens sikkerhedsagenturer, hvilket praktisk talt var det samme som et forbud; der henviser til, at præsident Al-Sisi den 15. november 2018 opfordrede til en gennemgang af loven om NGO'er for at gøre den mere »afbalanceret« og pålagde parlamentet at foretage denne gennemgang; der henviser til, at den fornyede prøvelse af de 16 tiltalte i sag nr. 173/2011 om »udenlandsk finansiering« er berammet til den 20. december 2018, og at de pågældende er anklaget for at oprette og drive filialer af internationale organisationer uden en offentlig tilladelse;

| J. | der henviser til, at undtagelsestilstanden i Egypten har været i kraft siden april 2017 og er forlænget med tre måneder fra den 21. oktober 2018; der henviser til, at undtagelsestilstanden blev indført for at hjælpe med at tackle »farerne ved og finansieringen af terrorisme«; der henviser til, at præsidenten og dem, der handler på hans vegne, har beføjelse til at stille civile for statslige sikkerhedsdomstole i perioden på tre måneder; der henviser til, at FN's højkommissær for menneskerettigheder, Michelle Bachelet, har kritiseret forsøgene på at give immunitet mod retsforfølgelse for de forbrydelser, der angiveligt begås af medlemmer af sikkerhedsstyrkerne, hvilket undergraver det egyptiske folks tro på regeringens evne til at skabe retfærdighed for alle; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at undtagelsestilstanden i Egypten har været i kraft siden april 2017 og er forlænget med tre måneder fra den 21. oktober 2018; der henviser til, at undtagelsestilstanden blev indført for at hjælpe med at tackle »farerne ved og finansieringen af terrorisme«; der henviser til, at præsidenten og dem, der handler på hans vegne, har beføjelse til at stille civile for statslige sikkerhedsdomstole i perioden på tre måneder; der henviser til, at FN's højkommissær for menneskerettigheder, Michelle Bachelet, har kritiseret forsøgene på at give immunitet mod retsforfølgelse for de forbrydelser, der angiveligt begås af medlemmer af sikkerhedsstyrkerne, hvilket undergraver det egyptiske folks tro på regeringens evne til at skabe retfærdighed for alle;

| K. | der henviser til, at den egyptiske antiterrorlov fra 2015 anvender en bred definition af terrorisme, som omfatter »krænkelse af den offentlige orden, trusler mod samfundets tryghed, interesser eller sikkerhed, obstruerer bestemmelser i forfatningen og lovgivningen eller skader den nationale enhed, den sociale fred eller den nationale sikkerhed«, hvorved fredelige systemkritikere, prodemokratiske aktivister og menneskerettighedsforkæmpere risikerer at blive stemplet som terrorister og dømt til døden; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den egyptiske antiterrorlov fra 2015 anvender en bred definition af terrorisme, som omfatter »krænkelse af den offentlige orden, trusler mod samfundets tryghed, interesser eller sikkerhed, obstruerer bestemmelser i forfatningen og lovgivningen eller skader den nationale enhed, den sociale fred eller den nationale sikkerhed«, hvorved fredelige systemkritikere, prodemokratiske aktivister og menneskerettighedsforkæmpere risikerer at blive stemplet som terrorister og dømt til døden;

| L. | der henviser til, at egyptiske domstole i præsident Al-Sisis regeringstid har afsagt mindst 2 443 foreløbige dødsdomme — herunder over mindst 12 børn — og bekræftet mindst 1 451 af dommene; der henviser til, at mindst 926 af de bekræftede dødsdomme er afsagt ved masseretssager mod 15 eller flere personer samtidig; der henviser til, at Egypten i samme periode har gennemført mindst 144 henrettelser; der henviser til, at dødsstraf, navnlig i masseretssager, ofte er blevet anvendt mod personer, der udøvede deres grundlæggende rettigheder, herunder forsamlingsfriheden; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at egyptiske domstole i præsident Al-Sisis regeringstid har afsagt mindst 2 443 foreløbige dødsdomme — herunder over mindst 12 børn — og bekræftet mindst 1 451 af dommene; der henviser til, at mindst 926 af de bekræftede dødsdomme er afsagt ved masseretssager mod 15 eller flere personer samtidig; der henviser til, at Egypten i samme periode har gennemført mindst 144 henrettelser; der henviser til, at dødsstraf, navnlig i masseretssager, ofte er blevet anvendt mod personer, der udøvede deres grundlæggende rettigheder, herunder forsamlingsfriheden;

| M. | der henviser til, at en domstol i Egypten i august stadfæstede dommene mod over 739 personer relateret til protesterne på Rabaa-pladsen efter kuppet i 2013; der henviser til, at domstolen ratificerede 75 dødsdomme og bekræftede livstidsdommene for yderligere 47 personer; der henviser til, at der blev klaget over talrige uregelmæssigheder under retssagen, og at FN's højkommissær for menneskerettigheder beskrev den som et groft justitsmord; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at en domstol i Egypten i august stadfæstede dommene mod over 739 personer relateret til protesterne på Rabaa-pladsen efter kuppet i 2013; der henviser til, at domstolen ratificerede 75 dødsdomme og bekræftede livstidsdommene for yderligere 47 personer; der henviser til, at der blev klaget over talrige uregelmæssigheder under retssagen, og at FN's højkommissær for menneskerettigheder beskrev den som et groft justitsmord;

| N. | der henviser til, at Egypten i slutningen af november meddelte, at der var oprettet en »permanent højkommission for menneskerettigheder«, angiveligt med henblik på at »reagere på påstande« rettet mod Egyptens menneskerettighedssituation og »formulere en samlet egyptisk vision«; der henviser til, at de vigtigste medlemmer af denne kommission er repræsentanter for udenrigs- og indenrigsministeriet, militæret og efterretningstjenesterne; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Egypten i slutningen af november meddelte, at der var oprettet en »permanent højkommission for menneskerettigheder«, angiveligt med henblik på at »reagere på påstande« rettet mod Egyptens menneskerettighedssituation og »formulere en samlet egyptisk vision«; der henviser til, at de vigtigste medlemmer af denne kommission er repræsentanter for udenrigs- og indenrigsministeriet, militæret og efterretningstjenesterne;

| O. | der henviser til, at volden mod og forskelsbehandlingen af egyptere af koptisk afstamning, som udgør størstedelen af Egyptens ni millioner kristne, til trods den forfatningsmæssige anerkendelse af den koptiske kultur som en »støttepille« for landet har været i vækst siden 2011; der henviser til, at de koptiske kristne, som udgør ca. 10 % af den overvejende muslimske egyptiske befolkning, er hårdest ramt af sekterisk vold; der henviser til, at et angreb begået af militante islamiske grupper på en bus med koptisk kristne pilgrimme i Minya den 2. november 2018, hvorunder syv blev dræbt og 19 såret, demonstrerer de sikkerhedsmæssige udfordringer, som Egypten står over for; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at volden mod og forskelsbehandlingen af egyptere af koptisk afstamning, som udgør størstedelen af Egyptens ni millioner kristne, til trods den forfatningsmæssige anerkendelse af den koptiske kultur som en »støttepille« for landet har været i vækst siden 2011; der henviser til, at de koptiske kristne, som udgør ca. 10 % af den overvejende muslimske egyptiske befolkning, er hårdest ramt af sekterisk vold; der henviser til, at et angreb begået af militante islamiske grupper på en bus med koptisk kristne pilgrimme i Minya den 2. november 2018, hvorunder syv blev dræbt og 19 såret, demonstrerer de sikkerhedsmæssige udfordringer, som Egypten står over for;

| P. | der henviser til, at Associeringsrådet EU-Egypten skal mødes den 20. december 2018; der henviser til, at Europa-Parlamentets Underudvalg om Menneskerettigheder har planlagt en delegationsrejse til Egypten forud for mødet i Associeringsrådet; der henviser til, at Egypten ikke har sendt nogen officiel indbydelse til denne delegation; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Associeringsrådet EU-Egypten skal mødes den 20. december 2018; der henviser til, at Europa-Parlamentets Underudvalg om Menneskerettigheder har planlagt en delegationsrejse til Egypten forud for mødet i Associeringsrådet; der henviser til, at Egypten ikke har sendt nogen officiel indbydelse til denne delegation;

| Q. | der henviser til, at Egypten har gennemgået flere vanskelige faser siden revolutionen i 2011, og at det internationale samfund bistår landet med håndteringen af dets økonomiske, politiske og sikkerhedsmæssige udfordringer; der henviser til de alvorlige sikkerhedsmæssige udfordringer, der eksisterer internt i Egypten, navnlig på Sinaihalvøen, hvor terrorgrupper har foretaget angreb på sikkerhedsstyrker; der henviser til, at der har været en række ødelæggende terrorangreb i Egypten; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Egypten har gennemgået flere vanskelige faser siden revolutionen i 2011, og at det internationale samfund bistår landet med håndteringen af dets økonomiske, politiske og sikkerhedsmæssige udfordringer; der henviser til de alvorlige sikkerhedsmæssige udfordringer, der eksisterer internt i Egypten, navnlig på Sinaihalvøen, hvor terrorgrupper har foretaget angreb på sikkerhedsstyrker; der henviser til, at der har været en række ødelæggende terrorangreb i Egypten;

| R. | der henviser til, at de nye prioriteter for partnerskabet mellem EU og Egypten 2017-2020, der blev vedtaget i juli 2017, bygger på et fælles engagement i universelle værdier som demokrati, retsstatsforhold og respekt for menneskerettigheder, og at de udgør en ny ramme for politisk engagement og styrket samarbejde, herunder om sikkerhed, reform af retsvæsenet og bekæmpelse af terrorisme, på grundlag af behørig respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder; der henviser til, at Underudvalget vedrørende Politiske Spørgsmål, Menneskerettigheder og Demokrati under associeringsaftalen mellem Egypten og EU afholdt sit femte møde i Kairo den 10.-11. januar 2018 og i den forbindelse behandlede spørgsmålet om samarbejde på områderne menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincippet; der henviser til, at det 6. møde i Associeringsudvalget EU-Egypten fandt sted den 8. november 2018; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at de nye prioriteter for partnerskabet mellem EU og Egypten 2017-2020, der blev vedtaget i juli 2017, bygger på et fælles engagement i universelle værdier som demokrati, retsstatsforhold og respekt for menneskerettigheder, og at de udgør en ny ramme for politisk engagement og styrket samarbejde, herunder om sikkerhed, reform af retsvæsenet og bekæmpelse af terrorisme, på grundlag af behørig respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder; der henviser til, at Underudvalget vedrørende Politiske Spørgsmål, Menneskerettigheder og Demokrati under associeringsaftalen mellem Egypten og EU afholdt sit femte møde i Kairo den 10.-11. januar 2018 og i den forbindelse behandlede spørgsmålet om samarbejde på områderne menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincippet; der henviser til, at det 6. møde i Associeringsudvalget EU-Egypten fandt sted den 8. november 2018;

| S. | der henviser til, at EU er Egyptens største økonomiske partner og vigtigste kilde til udenlandske investeringer; der henviser til, at EU's bilaterale bistand til Egypten under det europæiske naboskabsinstrument for perioden 2017-2020 beløber sig til ca. 500 mio. EUR; der henviser til, at Udenrigsrådet den 21. august 2013 pålagde den højtstående repræsentant at gennemgå EU's bistand til Egypten; der henviser til, at Udenrigsrådet besluttede, at EU's samarbejde med Egypten skulle justeres i forhold til udviklingen i landet; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at EU er Egyptens største økonomiske partner og vigtigste kilde til udenlandske investeringer; der henviser til, at EU's bilaterale bistand til Egypten under det europæiske naboskabsinstrument for perioden 2017-2020 beløber sig til ca. 500 mio. EUR; der henviser til, at Udenrigsrådet den 21. august 2013 pålagde den højtstående repræsentant at gennemgå EU's bistand til Egypten; der henviser til, at Udenrigsrådet besluttede, at EU's samarbejde med Egypten skulle justeres i forhold til udviklingen i landet;

| T. | der henviser til, at handlemulighederne for en fredelig politisk opposition blev elimineret hele vejen under præsidentvalget i 2018, hvor de egyptiske vælgere i massivt omfang blevet nægtet retten til politisk deltagelse; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at handlemulighederne for en fredelig politisk opposition blev elimineret hele vejen under præsidentvalget i 2018, hvor de egyptiske vælgere i massivt omfang blevet nægtet retten til politisk deltagelse;

| U. | der henviser til, at Udenrigsrådet i sine konklusioner af 21. august 2013 bl.a. erklærede, at: »medlemsstaterne nåede endvidere til enighed om at suspendere eksportlicenserne til Egypten for alt udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse, og revurdere eksportlicenserne for udstyr dækket af Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP samt tage deres sikkerhedsbistand til Egypten op til fornyet overvejelse.«; der henviser til, at disse konklusioner blev gentaget af Udenrigsrådet i februar 2014, der henviser til, at NF/HR i et skriftligt svar af 27. oktober 2015 bekræftede, at disse konklusioner udgjorde »en politisk tilsagn om at undgå enhver form for militær støtte til Egypten«; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Udenrigsrådet i sine konklusioner af 21. august 2013 bl.a. erklærede, at: »medlemsstaterne nåede endvidere til enighed om at suspendere eksportlicenserne til Egypten for alt udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse, og revurdere eksportlicenserne for udstyr dækket af Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP samt tage deres sikkerhedsbistand til Egypten op til fornyet overvejelse.«; der henviser til, at disse konklusioner blev gentaget af Udenrigsrådet i februar 2014, der henviser til, at NF/HR i et skriftligt svar af 27. oktober 2015 bekræftede, at disse konklusioner udgjorde »en politisk tilsagn om at undgå enhver form for militær støtte til Egypten«;

| 1. | fordømmer på det kraftigste de fortsatte begrænsninger af de grundlæggende demokratiske rettigheder, navnlig ytringsfriheden både online og offline, forenings- og forsamlingsfriheden, politisk pluralisme og retsstatsprincippet i Egypten; opfordrer til øjeblikkeligt ophør af alle de former for vold, ansporing til vold, hadefuld tale, chikane, intimidering, tvangsforsvindinger og censur rettet mod menneskerettighedsforkæmpere, advokater, demonstranter, journalister, bloggere, fagforeningsfolk, studerende, kvinderetsforkæmpere, LGBTI-personer, civilsamfundsorganisationer, politiske modstandere og mindretal, herunder nubier, som begås af offentlige myndigheder, sikkerhedsstyrker og -tjenester og andre grupper i Egypten; fordømmer den overdrevne brug af vold mod demonstranter; opfordrer til en uafhængig og gennemsigtig undersøgelse af alle menneskerettighedskrænkelser og til, at gerningsmændene drages til ansvar; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer den egyptiske regering til øjeblikkeligt og betingelsesløst at løslade menneskerettighedsforkæmpere Ahmad Amasha, Hanan Badr el-Din, Amal Fathy, Ezzat Ghoneim, Hoda Abdelmoneim, Ibrahim Metwally Hegazy og Azzouz Mahgoub samt mediearbejderne Mahmoud »Shawkan« Abu Zeid, Hisham Gaafar, Mohammed »Oxygen« Ibraim, Ismail Iskandarani, Adel Sabri, Ahmed Tarek Ibrahim Ziada, Alaa Abdelfattah, Shady Abu Zaid, Mostafa al-Aasar, Hassan al-Bannaand og Moataz Wadnan og alle andre, der udelukkende er frihedsberøvet på grund af deres fredelige udøvelse af deres ytringsfrihed, i strid med Egyptens forfatning og internationale forpligtelser; opfordrer Egypten til, indtil de løslades, at give dem fuld adgang til deres familier, advokater efter eget valg og fornøden lægebehandling og til at foretage troværdige undersøgelser af alle forlydender om mishandling eller tortur; opfordrer EU til fuldt ud at håndhæve sin eksportkontrol over for Egypten med hensyn til varer, der kan anvendes i forbindelse med tortur eller henrettelse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minder den egyptiske regering om, at Egyptens og det egyptiske folks fremgang på lang sigt afhænger af beskyttelsen af universelle menneskerettigheder og af etableringen og rodfæstelsen af demokratiske og gennemsigtige institutioner, der er engageret i at beskytte borgernes grundlæggende rettigheder; opfordrer derfor de egyptiske myndigheder til fuldt ud at implementere principperne i de internationale konventioner, som Egypten har tiltrådt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer de egyptiske myndigheder til at frafalde alle igangværende, ubegrundede strafferetlige efterforskninger af NGO'er, herunder »sagen om udenlandsk finansiering«, og til at ophæve den drakoniske NGO-lov; opfordrer til, at denne lov erstattes af en ny lovgivningsmæssig ramme, som skal udarbejdes i et reelt samråd med civilsamfundsorganisationer i overensstemmelse med Egyptens nationale og internationale forpligtelser med henblik på at beskytte foreningsfriheden; |
| --- | --- |

4.

| 5. | udtrykker alvorlig bekymring over de egyptiske domstoles masseretssager og det store antal dødsdomme og langvarige fængselsstraffe, der er afsagt i den forbindelse; opfordrer de egyptiske retsmyndigheder til at ophøre med at anvende dødsstraf mod personer, herunder dem, der var under 18 år på tidspunktet for deres påståede lovovertrædelse, og til at opretholde og respektere den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Egypten er part i, og navnlig artikel 14 om retten til en retfærdig og rettidig rettergang baseret på klare anklager og sikring af, at de tiltaltes rettigheder respekteres; |
| --- | --- |

5.

| 6. | gentager sin opfordring til Egypten om at undertegne og ratificere den anden valgfri protokol til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, der sigter mod afskaffelse af dødsstraf, samt FN's internationale konvention om beskyttelse af alle personer mod tvungen forsvinding; opfordrer den egyptiske regering til at udstede en åben invitation til FN's særlige rapportører om at besøge landet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer det egyptiske parlament til at revidere Egyptens straffelov, strafferetsplejelov, antiterrorlovgivning og militære straffelov; opfordrer de egyptiske myndigheder til at ophøre med at stille civile for militære domstole; |
| --- | --- |

7.

| 8. | udtrykker dyb bekymring over repressalierne mod personer, der samarbejder eller søger at samarbejde med internationale menneskerettighedsorganisationer eller FN's menneskerettighedsorganer, f.eks. senest FN's særlige rapportør om tilstrækkelige boligforhold; minder de egyptiske myndigheder om Egyptens forpligtelse til som medlem af FN at afstå fra sådanne handlinger; |
| --- | --- |

8.

| 9. | fordømmer den fortsatte forfølgelse af mindretalsgrupper i Egypten; gentager sit engagement i samvittigheds- og religionsfriheden i Egypten og opfordrer til fremme af internationalt samarbejde, herunder i form af en uafhængig undersøgelse fra FN's side af situationen for koptiske kristne i Egypten; opfordrer Egypten til at revidere sine blasfemilove og sikre religiøse mindretal beskyttelse herimod; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer indtrængende den egyptiske regering til at sætte en stopper for alle de diskriminerende foranstaltninger, der blev iværksat efter juni 2017 mod qatarske statsborgere, med særlig henvisning til sagen om Ola al-Qaradawi og hendes mand Hosam Khalaf; |
| --- | --- |

10.

| 11. | støtter det egyptiske befolkningsflertals ambitioner om at etablere et frit, stabilt, velstående, inkluderende og demokratisk land, der respekterer de nationale og internationale forpligtelser vedrørende menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder; minder om, at det er vigtigt at respektere fredelige meningstilkendegivelser og kritik; |
| --- | --- |

11.

| 12. | udtrykker sin dybeste medfølelse med familierne til ofrene for terrorisme; giver udtryk for sin solidaritet med det egyptiske folk, og bekræfter sin vilje til at bekæmpe spredningen af radikale ideologier og terrorgrupper; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer indtrængende den egyptiske regering til at sikre, at alle operationer på Sinaihalvøen gennemføres i overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder, til at foretage en grundig efterforskning af alle former for overgreb, til omgående at åbne det nordlige Sinai for uafhængige observatører og journalister, til at dække beboernes essentielle behov og til at give uafhængige hjælpeorganisationer adgang til at yde hjælp til mennesker i nød; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer NF/HR til at prioritere situationen for menneskerettighedsforkæmpere i Egypten og fordømme den alarmerende menneskerettighedssituation i landet, herunder brugen af dødsstraf; opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten til at tage hånd om den seneste udvikling i Egypten og benytte alle de midler, den har til rådighed, til at lægge pres på Egypten for at få det til at forbedre sin menneskerettighedssituation og standse nært forestående henrettelser, til at opfordre til hurtig løsladelse af frihedsberøvede personer, og til at tilskynde de egyptiske myndigheder til at overholde deres forpligtelser i henhold til internationale normer og love; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger den betydning, som EU tillægger sit samarbejde med Egypten som en vigtig nabo og partner; opfordrer indtrængende Egypten til derfor at respektere det tilsagn, det har afgivet i prioriteterne for partnerskabet mellem EU og Egypten vedtaget den 27. juli 2017 om at fremme demokrati, grundlæggende friheder og menneskerettigheder i overensstemmelse med landets forfatning og internationale standarder; understreger, at prioriteterne for partnerskabet blev indgået med Egypten i 2017 på trods af fortsatte tilbageskridt med hensyn til menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincippet; opfordrer NF/HR og medlemsstaterne til at gøre et yderligere samarbejde med Egypten betinget af respekt for menneskerettighederne og til at integrere menneskerettighedsspørgsmål i alle drøftelser med de egyptiske myndigheder, navnlig med hensyn til de tre prioriteter, der er fastlagt; gentager, at menneskerettighederne ikke bør undermineres af migrationsforvaltnings- eller terrorbekæmpelsesforanstaltninger; |
| --- | --- |

15.

| 16. | minder de egyptiske myndigheder om, at EU's engagement over for Egypten bør være incitamentsbaseret i overensstemmelse med den europæiske naboskabspolitiks princip om »mere for mere« og bør være betinget af de fremskridt, der gøres med hensyn til den demokratiske reform på det institutionelle område, retsstatsforholdene og menneskerettighederne; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer indtrængende NF/HR og medlemsstaterne til at fastholde en stærk og fælles EU-holdning til menneskerettigheder på det møde i Associeringsrådet EU-Egypten, der er berammet til den 20. december 2018, sådan som de bør gøre i alle menneskerettighedsfora og i bilaterale og multilaterale møder, og til klart at formulere de konsekvenser, som den egyptiske regering vil stå over for, hvis den ikke formår at vende tendensen med overgreb, såsom målrettede sanktioner mod personer, der er ansvarlige for krænkelser af menneskerettighederne; opfordrer også EU til at udstede en fast erklæring på den næste samling i FN's Menneskerettighedsråd, bl.a. i lyset af henstillingerne vedrørende FN's universelle regelmæssige gennemgang (UPR) i 2019; |
| --- | --- |

17.

| 18. | minder om sin fortsatte forfærdelse over tortureringen af og drabet på den italienske forsker Giulio Regeni; understreger, at det vil fortsætte med at presse EU's myndigheder til at holde sig i kontakt med deres egyptiske modparter, indtil sandheden er fastslået i denne sag, og gerningsmændene draget til ansvar; minder de egyptiske myndigheder om deres ansvar for sikkerheden for det italienske og egyptiske hold af juridiske eksperter, der efterforsker sagen om Giulio Regeni; |
| --- | --- |

18.

| 19. | gentager sin opfordring til medlemsstaterne om at standse eksporten af overvågningsteknologi og sikkerhedsudstyr til Egypten, som kan benyttes til angreb på menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundsaktivister, herunder på de sociale medier; |
| --- | --- |

19.

| 20. | beklager dybt den manglende vilje, de egyptiske myndigheder har udvist til at arrangere en delegationsrejse fra Parlamentets Underudvalg om Menneskerettigheder til Kairo; forventer, at EU rejser spørgsmålet om de egyptiske myndighedes fortsatte afvisning af at give tilladelse til dette besøg; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Egyptens regering og parlament. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0035.

(2)  EUT C 50 af 9.2.2018, s. 42.

(3)  EUT C 399 af 24.11.2017, s. 130.

(4)  EUT C 300 af 18.8.2016, s. 34.

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/137 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/137

---

P8_TA(2018)0527

Tanzania

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2018 om Tanzania (2018/2969(RSP))

(2020/C 388/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Tanzania, bl.a. til sin beslutning af 12. marts 2015 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Tanzania, bl.a. til sin beslutning af 12. marts 2015 (1),

| — | der henviser til erklæringen af 15. november 2018 fra den højtstående repræsentant, Federica Mogherini, på Den Europæiske Unions vegne om forbindelserne mellem EU og Tanzania, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 15. november 2018 fra den højtstående repræsentant, Federica Mogherini, på Den Europæiske Unions vegne om forbindelserne mellem EU og Tanzania,

| — | der henviser til EU's lokale erklæring af 23. februar 2018 om stigningen i den politisk relaterede vold og intimidering i Tanzania, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's lokale erklæring af 23. februar 2018 om stigningen i den politisk relaterede vold og intimidering i Tanzania,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 16. juni 2016 om ligestilling for LGBTI-personer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 16. juni 2016 om ligestilling for LGBTI-personer,

| — | der henviser til erklæringen fra Michelle Bachelet, FN's højkommissær for menneskerettigheder (OHCHR), af 2. november 2018 om retsforfølgelsen og anholdelsen af LGBTI-personer i Tanzania, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra Michelle Bachelet, FN's højkommissær for menneskerettigheder (OHCHR), af 2. november 2018 om retsforfølgelsen og anholdelsen af LGBTI-personer i Tanzania,

| — | der henviser til Rådets værktøjssæt til fremme og beskyttelse af alle menneskerettigheder for lesbiske, bøsser, biseksuelle og transpersoner (LGBT-værktøjssættet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets værktøjssæt til fremme og beskyttelse af alle menneskerettigheder for lesbiske, bøsser, biseksuelle og transpersoner (LGBT-værktøjssættet),

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, konventionen om borgerlige og politiske rettigheder og konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, konventionen om borgerlige og politiske rettigheder og konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder,

| — | der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder,

| — | der henviser til det afrikanske charter om menneskerettigheder og befolkningers rettigheder (ACHPR), |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om menneskerettigheder og befolkningers rettigheder (ACHPR),

| — | der henviser til partnerskabsaftalen AVS-EU (»Cotonouaftalen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen AVS-EU (»Cotonouaftalen«),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at de grundlæggende rettigheder i Tanzania er blevet undermineret gennem undertrykkende love og dekreter, siden den tanzaniske præsident, John Pombe Magufuli, blev valgt i 2015; der henviser til, at kritiske journalister, oppositionspolitikere og åbenhjertige civilsamfundsaktivister er blevet mødt med trusler, vilkårlige tilbageholdelser og chikane; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at de grundlæggende rettigheder i Tanzania er blevet undermineret gennem undertrykkende love og dekreter, siden den tanzaniske præsident, John Pombe Magufuli, blev valgt i 2015; der henviser til, at kritiske journalister, oppositionspolitikere og åbenhjertige civilsamfundsaktivister er blevet mødt med trusler, vilkårlige tilbageholdelser og chikane;

| B. | der henviser til, at stigmatisering, vold og målrettede anholdelser rettet mod LGBTI-personer har været stigende i landet i løbet af de seneste to år; der henviser til, at forhold mellem personer af samme køn i henhold til Tanzanias lovgivning er strafbare handlinger, som kan straffes med 30 års fængsel og op til livstid; der henviser til, at lovgivningen i Tanzania mod homoseksualitet er blandt de strengeste i verden; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at stigmatisering, vold og målrettede anholdelser rettet mod LGBTI-personer har været stigende i landet i løbet af de seneste to år; der henviser til, at forhold mellem personer af samme køn i henhold til Tanzanias lovgivning er strafbare handlinger, som kan straffes med 30 års fængsel og op til livstid; der henviser til, at lovgivningen i Tanzania mod homoseksualitet er blandt de strengeste i verden;

| C. | der henviser til, at mænd i Tanzania, som mistænkes for at være homoseksuelle, udsættes for tvungne analundersøgelser — en miskrediteret metode til påvisning af homoseksuel adfærd, som FN og Den Afrikanske Menneskerettighedskommission har fordømt som tortur; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at mænd i Tanzania, som mistænkes for at være homoseksuelle, udsættes for tvungne analundersøgelser — en miskrediteret metode til påvisning af homoseksuel adfærd, som FN og Den Afrikanske Menneskerettighedskommission har fordømt som tortur;

| D. | der henviser til, at Paul Makonda, den regionale kommissær i Dar es Salaam, har været en fremtrædende fortaler for undertrykkelsen; der henviser til, at han på en pressekonference den 31. oktober 2018 meddelte, at han ville oprette en taskforce, som skulle opspore homoseksuelle mænd, prostituerede og personer, der på bedragerisk vis opfordrede til fundraising på de sociale medier; der henviser til, at han opfordrede offentligheden til at indberette mistænkte homoseksuelle til myndighederne; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Paul Makonda, den regionale kommissær i Dar es Salaam, har været en fremtrædende fortaler for undertrykkelsen; der henviser til, at han på en pressekonference den 31. oktober 2018 meddelte, at han ville oprette en taskforce, som skulle opspore homoseksuelle mænd, prostituerede og personer, der på bedragerisk vis opfordrede til fundraising på de sociale medier; der henviser til, at han opfordrede offentligheden til at indberette mistænkte homoseksuelle til myndighederne;

| E. | der henviser til, at sundhedsministeriet midlertidigt har suspenderet ydelsen af hiv- og aids-relaterede tjenester på kommunalt plan og har lukket varmestuer for nøglegrupper, herunder homoseksuelle mænd; der henviser til, at det lukkede 40 sundhedscentre den 17. februar 2017 for angiveligt at have fremmet homoseksualitet; der henviser til, at flere organisationer har rapporteret, at undertrykkelsen af LGBTI-samfundet har resulteret i hiv-positive mænd, der ikke har adgang til deres antiretrovirale behandling, mens andre har standset adgangen til testning og forebyggende tjenester; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at sundhedsministeriet midlertidigt har suspenderet ydelsen af hiv- og aids-relaterede tjenester på kommunalt plan og har lukket varmestuer for nøglegrupper, herunder homoseksuelle mænd; der henviser til, at det lukkede 40 sundhedscentre den 17. februar 2017 for angiveligt at have fremmet homoseksualitet; der henviser til, at flere organisationer har rapporteret, at undertrykkelsen af LGBTI-samfundet har resulteret i hiv-positive mænd, der ikke har adgang til deres antiretrovirale behandling, mens andre har standset adgangen til testning og forebyggende tjenester;

| F. | der henviser til, at ti mænd i november 2018 blev arresteret i Zanzibar for angiveligt at være i færd med at gennemføre en vielsesceremoni mellem to personer af samme køn; der henviser til, at 13 sundheds- og menneskerettighedsaktivister blev anholdt den 17. oktober 2018 for at deltage i et møde med henblik på at drøfte en lov, der begrænser LGBTI-personers adgang til visse sundhedsydelser; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at ti mænd i november 2018 blev arresteret i Zanzibar for angiveligt at være i færd med at gennemføre en vielsesceremoni mellem to personer af samme køn; der henviser til, at 13 sundheds- og menneskerettighedsaktivister blev anholdt den 17. oktober 2018 for at deltage i et møde med henblik på at drøfte en lov, der begrænser LGBTI-personers adgang til visse sundhedsydelser;

| G. | der henviser til, at mange børn og unge, navnlig piger, udsættes for menneskerettighedskrænkelser og skadelige praksisser, herunder udbredt seksuel vold, korporlig afstraffelse, børneægteskaber og teenagegraviditeter, som gør skolegang vanskelig eller umulig for dem; der henviser til, at Tanzanias regering lægger hindringer i vejen for seksuelle og reproduktive sundhedstjenester og intimiderer organisationer, der leverer oplysninger om sådanne tjenester; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at mange børn og unge, navnlig piger, udsættes for menneskerettighedskrænkelser og skadelige praksisser, herunder udbredt seksuel vold, korporlig afstraffelse, børneægteskaber og teenagegraviditeter, som gør skolegang vanskelig eller umulig for dem; der henviser til, at Tanzanias regering lægger hindringer i vejen for seksuelle og reproduktive sundhedstjenester og intimiderer organisationer, der leverer oplysninger om sådanne tjenester;

| H. | der henviser til, at præsident Magufuli den 22. juni 2018 udsendte en erklæring, der forbød gravide piger at gå i skole; der henviser til, at myndighederne intimiderer civilsamfundsorganisationer, der går ind for gravide pigers ret til at vende tilbage til skolen; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at præsident Magufuli den 22. juni 2018 udsendte en erklæring, der forbød gravide piger at gå i skole; der henviser til, at myndighederne intimiderer civilsamfundsorganisationer, der går ind for gravide pigers ret til at vende tilbage til skolen;

| I. | der henviser til, at kommissionen for menneskerettigheder og god regeringsførelse i Tanzania ikke har været operationel i et stykke tid; der henviser til, at præsident Magufuli ikke har udnævnt kommissærer eller andre embedsmænd til Kommissionen; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at kommissionen for menneskerettigheder og god regeringsførelse i Tanzania ikke har været operationel i et stykke tid; der henviser til, at præsident Magufuli ikke har udnævnt kommissærer eller andre embedsmænd til Kommissionen;

| J. | der henviser til, at regeringen har lukket eller truet privatejede radiostationer og aviser og stoppet direkte transmissioner af parlamentariske debatter; der henviser til, at lokale kanaler og dekodere, som transmitterer lokale kanaler, er blevet lukket; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at regeringen har lukket eller truet privatejede radiostationer og aviser og stoppet direkte transmissioner af parlamentariske debatter; der henviser til, at lokale kanaler og dekodere, som transmitterer lokale kanaler, er blevet lukket;

| K. | der henviser til, at Tanzanias Nationalforsamling vedtog loven om cyberkriminalitet i september 2015 og forordningerne om onlineindhold i 2018 med det formål at kontrollere indholdet på de sociale medier; der henviser til, at det af loven om statistikker, der blev vedtaget i 2015, fremgår, at det ikke er tilladt at drøfte eller sætte spørgsmålstegn ved visse statistikker, som regeringen har udsendt; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Tanzanias Nationalforsamling vedtog loven om cyberkriminalitet i september 2015 og forordningerne om onlineindhold i 2018 med det formål at kontrollere indholdet på de sociale medier; der henviser til, at det af loven om statistikker, der blev vedtaget i 2015, fremgår, at det ikke er tilladt at drøfte eller sætte spørgsmålstegn ved visse statistikker, som regeringen har udsendt;

| L. | der henviser til, at førende oppositionsmedlemmer regelmæssigt arresteres på anklager, der spænder lige fra angivelige fornærmelser af præsidenten til falske oplysninger og tilskyndelse til oprør; der henviser til, at 20 medlemmer af Tanzanias største oppositionsparti blev arresteret i juli 2018 for angiveligt at have fremkaldt problemer; der henviser til, at adskillige politiske oppositionsmedlemmer og parlamentarikere har været udsat for vold og endda er blevet dræbt siden begyndelsen af 2018; der henviser til, at Godfrey Luena, medlem af parlamentet, af Tanzanias største oppositionsparti Chama Cha Demokrasia na Maendeleo (CHADEMA) og en højlydt menneskerettighedsforkæmper, blev dræbt den 22. februar 2018 med macheter uden for sit hjem; der henviser til, at programkoordinatoren for Komitéen til Beskyttelse af Journalister (CPJ), Africa Angela Quintal, og hendes kollega Muthoki Mumo blev arresteret og løsladt efter pres fra internationale institutioner i november 2018; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at førende oppositionsmedlemmer regelmæssigt arresteres på anklager, der spænder lige fra angivelige fornærmelser af præsidenten til falske oplysninger og tilskyndelse til oprør; der henviser til, at 20 medlemmer af Tanzanias største oppositionsparti blev arresteret i juli 2018 for angiveligt at have fremkaldt problemer; der henviser til, at adskillige politiske oppositionsmedlemmer og parlamentarikere har været udsat for vold og endda er blevet dræbt siden begyndelsen af 2018; der henviser til, at Godfrey Luena, medlem af parlamentet, af Tanzanias største oppositionsparti Chama Cha Demokrasia na Maendeleo (CHADEMA) og en højlydt menneskerettighedsforkæmper, blev dræbt den 22. februar 2018 med macheter uden for sit hjem; der henviser til, at programkoordinatoren for Komitéen til Beskyttelse af Journalister (CPJ), Africa Angela Quintal, og hendes kollega Muthoki Mumo blev arresteret og løsladt efter pres fra internationale institutioner i november 2018;

| M. | der henviser til, at udviklingen inden for turismen i de seneste år har ført til øget aktivitet, navnlig i Serengeti-regionen, hvor masaifolket bor; der henviser til, at kontrollen af landbrugsjord eller sparsom jord i spekulationsøjemed har ført til store spændinger i området; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at udviklingen inden for turismen i de seneste år har ført til øget aktivitet, navnlig i Serengeti-regionen, hvor masaifolket bor; der henviser til, at kontrollen af landbrugsjord eller sparsom jord i spekulationsøjemed har ført til store spændinger i området;

| N. | der henviser til, at EU's delegationsleder, Roeland van de Geer, blev tvunget til at forlade landet, efter at Tanzanias myndigheder udøvede et øget pres på ham; der henviser til, at lederen af UN Women, lederen af UNDP og lederen af Unesco alle er blevet bortvist fra Tanzania siden valget af præsident Magufuli; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at EU's delegationsleder, Roeland van de Geer, blev tvunget til at forlade landet, efter at Tanzanias myndigheder udøvede et øget pres på ham; der henviser til, at lederen af UN Women, lederen af UNDP og lederen af Unesco alle er blevet bortvist fra Tanzania siden valget af præsident Magufuli;

| O. | der henviser til, at EU's højtstående repræsentant, Federica Mogherini, har bebudet en omfattende gennemgang af EU's forbindelser med Tanzania; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at EU's højtstående repræsentant, Federica Mogherini, har bebudet en omfattende gennemgang af EU's forbindelser med Tanzania;

| 1. | udtrykker bekymring over den forværrede politiske situation i Tanzania, der er præget af en indskrænkning af det offentlige rum gennem skærpelse af restriktionerne for civilsamfundsorganisationers, menneskerettighedsforkæmperes, mediernes og mange politiske partiers aktiviteter; er navnlig bekymret over den forværrede situation for LGBTI-personer; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tager afstand fra al tilskyndelse til had og vold på grundlag af seksuel orientering; opfordrer indtrængende myndighederne i Tanzania til at sikre, at Paul Makonda sætter en stopper for sine provokationer over for LGBTI-samfundet og retsforfølges for tilskyndelse til vold; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer til, at der gennemføres uafhængige undersøgelser af tilfælde af angreb og overfald på journalister, LGBTI-personer, menneskerettighedsforkæmpere og medlemmer af oppositionspartier med henblik på at retsforfølge gerningsmændene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder regeringen i Tanzania om dens forpligtelse til at beskytte alle sine borgeres rettigheder, værdighed og fysiske integritet under alle omstændigheder, herunder forpligtelser, der er indgået i henhold til Cotonouaftalen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Tanzania til at ophæve love, der kriminaliserer homoseksualitet; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at gøre fuldt brug af LGBT-værktøjssættet med henblik på at tilskynde tredjelande til at afkriminalisere homoseksualitet, bidrage til at mindske vold og forskelsbehandling og beskytte LGBTI-menneskerettighedsforkæmpere; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer myndighederne i Tanzania til at ændre alle restriktive bestemmelser i loven om cyberkriminalitet, forordningerne om elektroniske forsendelser og postforsendelser (onlineindhold) og loven om medietjenester og til at erstatte disse med bestemmelser, der sikrer ytringsfrihed og mediefrihed i overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer myndighederne i Tanzania til at ophæve alle love, politikker eller andre hindringer for tjenesteydelser og oplysninger, som kvinder, piger og unge mødre har brug for med henblik på at leve et sundt liv, navnlig præsident Magufulis erklæring om, at piger, der har født, ikke bør have lov til at vende tilbage til skolen, herunder ophævelse af bestemmelser, der gør det lovligt at bortvise gravide piger fra skolen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer Tanzanias præsident til hurtigst muligt at gøre landets menneskerettighedskommission operationel og udpege kommissærer til at følge op på menneskerettighedskrænkelserne og træffe foranstaltninger til at støtte husarbejdere i udlandet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer myndighederne i Tanzania til at løslade alle politiske fanger; |
| --- | --- |

10.

| 11. | udtrykker alvorlig bekymring over den tanzaniske regerings pres på EU's delegationsleder, Roeland van de Geer; glæder sig over Den Europæiske Unions og dens medlemsstaters beslutning om at foretage en omfattende gennemgang af EU's politikker over for Tanzania; insisterer på betydningen af politisk dialog med henblik på at opnå konkrete tilsagn fra Tanzanias myndigheder om at skabe et gunstigt miljø for civilsamfundets, de politiske partiers og mediernes aktiviteter; opfordrer Kommissionen til at sikre, at en udtrykkelig henvisning til ikkeforskelsbehandling på grundlag af seksuel orientering medtages i den fremtidige AVS-EU-partnerskabsaftale efter 2020; |
| --- | --- |

11.

| 12. | udtrykker bekymring over masaifolkets situation; fordømmer myndighedernes og sikkerhedsstyrkernes magtanvendelse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer Tanzanias myndigheder til at handle beslutsomt for at sikre rettighederne for civilsamfundsorganisationer, menneskerettighedsforkæmpere, journalister, sundhedsarbejdere og politiske aktivister i overensstemmelse med Tanzanias forfatning, det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder og landets internationale og regionale forpligtelser og tilsagn; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer EU til fortsat nøje at overvåge menneskerettighedssituationen i Tanzania, navnlig gennem regelmæssig rapportering fra dets delegation; opfordrer Den Europæiske Unions delegation og medlemsstaterne til at gøre alt, hvad de kan, for at yde beskyttelse og støtte til menneskerettighedsforkæmpere, der er i fare; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og næstformand for Kommissionen, EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder, AVS-EU-Ministerrådet, Den Afrikanske Unions medlemsstater, Det Østafrikanske Fællesskabs institutioner samt præsidenten, regeringen og parlamentet i Tanzania. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EUT C 316 af 30.8.2016, s. 122.

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/141 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/141

---

P8_TA(2018)0528

Blockchain: en fremadskuende handelspolitik

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2018 om blockchain: en fremadskuende handelspolitik (2018/2085(INI))

(2020/C 388/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 207, stk. 3, og artikel 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 207, stk. 3, og artikel 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser,

| — | der henviser til Verdenshandelsorganisationens (WTO's) informationsteknologioverenskomst, |
| --- | --- |

—

der henviser til Verdenshandelsorganisationens (WTO's) informationsteknologioverenskomst,

| — | der henviser til WTO's arbejdsprogram vedrørende e-handel, |
| --- | --- |

—

der henviser til WTO's arbejdsprogram vedrørende e-handel,

| — | der henviser til WTO's aftale om handelslettelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til WTO's aftale om handelslettelser,

| — | der henviser til Verdenstoldorganisationens reviderede Kyoto-konvention, |
| --- | --- |

—

der henviser til Verdenstoldorganisationens reviderede Kyoto-konvention,

| — | der henviser til sin beslutning af 26. maj 2016 om virtuelle valutaer (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. maj 2016 om virtuelle valutaer (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2016 om en ny fremadskuende og innovativ strategi for handel og investering (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2016 om en ny fremadskuende og innovativ strategi for handel og investering (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. december 2017 om udvikling af en digital handelsstrategi (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. december 2017 om udvikling af en digital handelsstrategi (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. maj 2017 om evaluering af de eksterne aspekter af toldmyndighedernes resultater og forvaltning som redskab til at forenkle handel og bekæmpe ulovlig handel (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. maj 2017 om evaluering af de eksterne aspekter af toldmyndighedernes resultater og forvaltning som redskab til at forenkle handel og bekæmpe ulovlig handel (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. september 2017 om den internationale handels og EU's handelspolitikkers indvirkning på globale værdikæder (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. september 2017 om den internationale handels og EU's handelspolitikkers indvirkning på globale værdikæder (5),

| — | der henviser til den fælles erklæring om handel og styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse i anledning af WTO's ministerkonference i Buenos Aires i december 2017 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring om handel og styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse i anledning af WTO's ministerkonference i Buenos Aires i december 2017 (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (7),

| — | der henviser til Kommissionens forslag om horisontale bestemmelser for grænseoverskridende datastrømme og beskyttelse af personoplysninger (i handels- og investeringsaftaler), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag om horisontale bestemmelser for grænseoverskridende datastrømme og beskyttelse af personoplysninger (i handels- og investeringsaftaler),

| — | der henviser til rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen af den handelspolitiske strategi Handel for alle: En progressiv handelspolitik til styring af globaliseringen (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen af den handelspolitiske strategi Handel for alle: En progressiv handelspolitik til styring af globaliseringen (COM(2017)0491),

| — | der henviser til rapport fra 2016 fra den ledende videnskabelige rådgiver hos Det Forenede Kongeriges statslige organ med titlen »Distributed Ledger Technology: beyond blockchain« (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport fra 2016 fra den ledende videnskabelige rådgiver hos Det Forenede Kongeriges statslige organ med titlen »Distributed Ledger Technology: beyond blockchain« (8),

| — | der henviser til hvidbog fra 2018 fra De Forenede Nationers center for lettelse af samhandel og e-handel (UN/CEFACT) om tekniske anvendelser af blockchain, |
| --- | --- |

—

der henviser til hvidbog fra 2018 fra De Forenede Nationers center for lettelse af samhandel og e-handel (UN/CEFACT) om tekniske anvendelser af blockchain,

| — | der henviser til erklæring af 10. april 2018 fra 21 EU-medlemsstater og Norge om at indgå et europæisk blockchainpartnerskab (9), hvorefter yderligere fem medlemsstater blev medlemmer af partnerskabet, således at der nu er 27 signatarstater, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 10. april 2018 fra 21 EU-medlemsstater og Norge om at indgå et europæisk blockchainpartnerskab (9), hvorefter yderligere fem medlemsstater blev medlemmer af partnerskabet, således at der nu er 27 signatarstater,

| — | der henviser til Kommissionens lancering af EU's Observationscenter og Forum for Blockchainteknologi den 1. februar 2018 (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens lancering af EU's Observationscenter og Forum for Blockchainteknologi den 1. februar 2018 (10),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 19. oktober 2017 (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 19. oktober 2017 (11),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelser fra Udvalget Industri, Forskning og Energi og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0407/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelser fra Udvalget Industri, Forskning og Energi og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0407/2018),

| A. | der henviser til, at blockchain i denne betænkning, medmindre andet er angivet, vil blive betragtet som en privat distributed ledger-teknologi (DLT) med adgangsrestriktioner bestående af en database indeholdende sekventielle blokke af data, der tilføjes med netværksoperatørers konsensus; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at blockchain i denne betænkning, medmindre andet er angivet, vil blive betragtet som en privat distributed ledger-teknologi (DLT) med adgangsrestriktioner bestående af en database indeholdende sekventielle blokke af data, der tilføjes med netværksoperatørers konsensus;

| B. | der henviser til, at forskellige casestudies og industrier vil have forskellig nytte af en blanding af private/offentlige blockchains med/uden adgangsrestriktioner; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at forskellige casestudies og industrier vil have forskellig nytte af en blanding af private/offentlige blockchains med/uden adgangsrestriktioner;

| C. | der henviser til, at hver blok i en blockchain indeholder et hash, der bekræfter data fra tidligere blokke og sætter særskilte parter i stand til at foretage transaktioner med øget tillid og ansvarlighed, eftersom data, der er lagret på en ledger, ikke er nemme at forfalske; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at hver blok i en blockchain indeholder et hash, der bekræfter data fra tidligere blokke og sætter særskilte parter i stand til at foretage transaktioner med øget tillid og ansvarlighed, eftersom data, der er lagret på en ledger, ikke er nemme at forfalske;

| D. | der henviser til, at open source-blockchainteknologi er fundamentet for stigningen i antallet af blockchains med adgangsrestriktioner på verdensplan og derved bidrager til at hæve niveauet for deltagertillid til et givet erhvervsrelateret net; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at open source-blockchainteknologi er fundamentet for stigningen i antallet af blockchains med adgangsrestriktioner på verdensplan og derved bidrager til at hæve niveauet for deltagertillid til et givet erhvervsrelateret net;

| E. | der henviser til, at blockchain kan gøre det muligt for visse administratorer klart at definere deltagernes roller, ansvarsområder, adgangsniveauer og valideringsrettigheder; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at blockchain kan gøre det muligt for visse administratorer klart at definere deltagernes roller, ansvarsområder, adgangsniveauer og valideringsrettigheder;

| F. | der henviser til, at global handel er baseret på en forsyningskædesektor med en skønnet omsætning på 16 billioner EUR, hvor de høje transaktionsomkostninger og et byrdefuldt papirarbejde resulterer i komplekse processer og systemer, der giver mulighed for fejl; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at global handel er baseret på en forsyningskædesektor med en skønnet omsætning på 16 billioner EUR, hvor de høje transaktionsomkostninger og et byrdefuldt papirarbejde resulterer i komplekse processer og systemer, der giver mulighed for fejl;

| G. | der henviser til, at der er iværksat pilotinitiativer med et lovende potentiale til at nedbringe transportomkostninger, gøre industrien mere miljøvenlig og forbedre de økonomiske resultater; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der er iværksat pilotinitiativer med et lovende potentiale til at nedbringe transportomkostninger, gøre industrien mere miljøvenlig og forbedre de økonomiske resultater;

| H. | der henviser til, at der er mindst 202 blockchaininitiativer i den offentlige sektor i 45 lande rundt om i verden, og at navnlig økonomier i Asien/Stillehavsområdet, Nord-, Syd- og Mellemamerika og Mellemøsten investerer i blockchainteknologier til handel; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der er mindst 202 blockchaininitiativer i den offentlige sektor i 45 lande rundt om i verden, og at navnlig økonomier i Asien/Stillehavsområdet, Nord-, Syd- og Mellemamerika og Mellemøsten investerer i blockchainteknologier til handel;

| I. | der henviser til, at blockchain kan styrke og forbedre EU's handelspolitikker, som f.eks. frihandelsaftaler (FTA'er), aftaler om gensidig anerkendelse (MRA'er), især for autoriserede økonomiske operatører, beslutninger om et tilstrækkeligt dataniveau og handelsbeskyttelsesforanstaltninger; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at blockchain kan styrke og forbedre EU's handelspolitikker, som f.eks. frihandelsaftaler (FTA'er), aftaler om gensidig anerkendelse (MRA'er), især for autoriserede økonomiske operatører, beslutninger om et tilstrækkeligt dataniveau og handelsbeskyttelsesforanstaltninger;

| J. | der henviser til, at blockchain har et stort potentiale til at forbedre gennemsigtigheden og sporbarheden i hele forsyningskæden, hæve niveauet for deltagertillid til et givet net, strømline toldkontrollen og regelefterlevelsen, nedbringe transaktionsomkostningerne, styrke dataenes uforanderlighed og sikkerhed og fungere som et redskab til bekæmpelse af korruption; der henviser til, at de potentielle fordele ledsages af flere udfordringer om bl.a. cybersikkerhed; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at blockchain har et stort potentiale til at forbedre gennemsigtigheden og sporbarheden i hele forsyningskæden, hæve niveauet for deltagertillid til et givet net, strømline toldkontrollen og regelefterlevelsen, nedbringe transaktionsomkostningerne, styrke dataenes uforanderlighed og sikkerhed og fungere som et redskab til bekæmpelse af korruption; der henviser til, at de potentielle fordele ledsages af flere udfordringer om bl.a. cybersikkerhed;

| K. | der henviser til, at blockchain kan skabe en ramme for gennemsigtighed i en forsyningskæde, mindske korruption, afsløre skatteunddragelse, gøre det muligt at spore ulovlige betalinger og bekæmpe handelsbaseret hvidvask; der henviser til, at der er risici forbundet med anvendelsen af blockchainapplikationer uden adgangsrestriktioner til kriminelle aktiviteter såsom skatteunddragelse, skatteundgåelse og handelsbaseret hvidvask; der henviser til, at Kommissionen og medlemsstaterne skal overvåge og behandle disse spørgsmål hurtigst muligt; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at blockchain kan skabe en ramme for gennemsigtighed i en forsyningskæde, mindske korruption, afsløre skatteunddragelse, gøre det muligt at spore ulovlige betalinger og bekæmpe handelsbaseret hvidvask; der henviser til, at der er risici forbundet med anvendelsen af blockchainapplikationer uden adgangsrestriktioner til kriminelle aktiviteter såsom skatteunddragelse, skatteundgåelse og handelsbaseret hvidvask; der henviser til, at Kommissionen og medlemsstaterne skal overvåge og behandle disse spørgsmål hurtigst muligt;

| L. | der henviser til, at blockchain stadig er under udvikling inden for international handel, hvilket nødvendiggør en innovationsvenlig, fremmende og ansporende ramme, der skaber retssikkerhed og samtidig fremmer beskyttelsen af forbrugerne, investorerne og miljøet, øger teknologiens sociale værdi, mindsker den digitale kløft og forbedrer borgernes digitale færdigheder; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at blockchain stadig er under udvikling inden for international handel, hvilket nødvendiggør en innovationsvenlig, fremmende og ansporende ramme, der skaber retssikkerhed og samtidig fremmer beskyttelsen af forbrugerne, investorerne og miljøet, øger teknologiens sociale værdi, mindsker den digitale kløft og forbedrer borgernes digitale færdigheder;

| M. | der henviser til, at blockchainteknologi kan give alle parter inden for handel, både offentlige og private, permanent adgang i realtid til en uforanderlig, tidsstemplet database med dokumenter vedrørende transaktioner og dermed bidrage til at opbygge tillid, undgå problemer med at overholde reglerne og bekæmpe anvendelsen af forfalskede varer eller falske dokumenter; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at blockchainteknologi kan give alle parter inden for handel, både offentlige og private, permanent adgang i realtid til en uforanderlig, tidsstemplet database med dokumenter vedrørende transaktioner og dermed bidrage til at opbygge tillid, undgå problemer med at overholde reglerne og bekæmpe anvendelsen af forfalskede varer eller falske dokumenter;

| N. | der henviser til, at visse regioner i EU allerede er begyndt at udvikle denne teknologi gennem specifikke projekter og programmer, som er baseret på deres egne karakteristika, og oprette netværk til udbredelse af bedste praksis; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at visse regioner i EU allerede er begyndt at udvikle denne teknologi gennem specifikke projekter og programmer, som er baseret på deres egne karakteristika, og oprette netværk til udbredelse af bedste praksis;

EU's handelspolitik

| 1. | erkender, at EU's FTA'er på trods af tidligere handelssuccesser har et stort uudnyttet potentiale og endnu ikke er blevet fuldt udnyttet, eftersom det i gennemsnit kun er 67 % af EU's eksportører og 90 % af EU's importører, som gør brug af præferencetoldsatserne i både EU og dets partnerlande eller -regioner, og støtter analyser af tekniske løsninger, som kan øge FTA'ers udnyttelse og eksport; bemærker, at eksportørerne kunne uploade alle deres dokumenter til en applikation i offentligt regi, som understøttes af blockchain, og påvise, at de opfylder vilkårene for FTA'ens præferenceordning, som f.eks. kvalificering til præferentielle oprindelsesregler, sundheds- og plantesundhedsregler (SPS) og regler for handel og bæredygtig udvikling; mener, at blockchain kan forbedre bestemmelserne om kumulation i FTA'er; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at procedurerne for opnåelse af certificering for både præferentielle og ikke-præferentielle oprindelsesregler er dyre og besværlige for virksomhederne; mener, at blockchain i tilfælde af præferenceregler kan bidrage til at fastslå en vares økonomiske nationalitet; mener endvidere, at blockchain med hensyn til ikke-præferencereglerne kan bistå Unionens forholdsmæssige anvendelse af defensive handelsinstrumenter ved at skabe gennemsigtighed i herkomsten af varer, der kommer ind på det europæiske marked, og skabe et overblik over importtilgangen for at sikre mere fair konkurrencevilkår for virksomheder; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at blockchain har potentiale til at støtte dagsordenen for handel og en bæredygtig udvikling ved at skabe tillid til herkomsten af råstoffer og varer, gennemsigtige fremstillingsprocesser og forsyningskæder og deres overholdelse af internationale regler inden for arbejdsmæssige, sociale og miljømæssige rettigheder, især med tanke på relevansen for konfliktmineraler, ulovlig handel med kulturgenstande, eksportkontrol og korruption; understreger, at blockchain kan bidrage til virksomhedernes bæredygtighed og fremme ansvarlig forretningsskik; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mener, at de autoriserede økonomiske operatørers aftaler om gensidig anerkendelse sætter virksomhederne i stand til at diversificere deres forsyningskæder gennem kortere tid og færre omkostninger i forbindelse med grænseoverskridende told; bemærker, at der er gennemførelsesproblemer, der skal løses; mener, at blockchain frembyder potentiale til at mindske den usikkerhed, der er forbundet med gennemførelsen af de autoriserede økonomiske operatørers aftaler om gensidig anerkendelse, gennem en gnidningsløs udveksling af data; |
| --- | --- |

4.

Eksterne aspekter af told- og handelslettelser

| 5. | glæder sig i høj grad over aftalen om handelslettelser; betragter aftalen om handelslettelser som et grundlag for, at WTO-medlemmerne kan udforske yderligere veje til lettelse af samhandelen, herunder gennem blockchain; glæder sig over EU's bestræbelser på at vedligeholde og styrke WTO og EU's engagement i et regelbaseret handelssystem for at sikre lige vilkår og håndhæve globale handelsregler; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mener, at blockchain kan sætte toldmyndighederne i stand til automatisk at opnå de fornødne oplysninger til brug for en tolddeklarering, mindske behovet for manuel kontrol og papirdokumentation og sikre en korrekt ajourføring af status og karakteristika for de varer, der kommer ind i EU, for alle relevante parter samtidig og herved forbedre mulighederne for track-and-trace og gennemsigtighed; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mener, at digitalisering vil betyde, at udvekslingen af oplysninger bliver mere effektiv og gennemsigtig; mener, at blockchain kan give producenter, laboratorier, logistikvirksomheder, lovgivere og forbrugere adgang til og mulighed for at dele alle nødvendige oplysninger om eksempelvis herkomst, afprøvning, certificering og licensudstedelse; bemærker, at blockchain også kan bidrage til en passende udstedelse af e-certifikater; mener, at digitalisering og anvendelse af applikationer i forsyningskæden både er en forudsætning for og et supplement til, at blockchain kan blive fuldt funktionel; bemærker, at der er betydelige forskelle mellem medlemsstaterne for så vidt angår digitalisering; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mener, at indførelsen af blockchainteknologier i hele forsyningskæden kan øge den globale handels effektivitet, tempo og omfang ved at begrænse omkostningerne forbundet med internationale transaktioner og bistå virksomhederne med at finde nye handelspartnere og kan føre til en øget forbrugerbeskyttelse og forbrugertillid til digital handel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at blockchain kan anvendes på forskellige måder, navnlig på følgende vis:






  a. | en større vished, både hvad angår varernes herkomst og intellektuelle ejendomsrettigheder, hvorved risikoen for, at ulovlige varer, herunder forfalskninger, kommer ind i forsyningskæden, mindskes |
| --- | --- | --- |

9.

a.

en større vished, både hvad angår varernes herkomst og intellektuelle ejendomsrettigheder, hvorved risikoen for, at ulovlige varer, herunder forfalskninger, kommer ind i forsyningskæden, mindskes

| b. | præcise oplysninger til myndighederne om, hvornår en vare er blevet beskadiget/ændret i forbindelse med en forsyningskæde |
| --- | --- |

b.

præcise oplysninger til myndighederne om, hvornår en vare er blevet beskadiget/ændret i forbindelse med en forsyningskæde

| c. | forbedret gennemsigtighed og sporbarhed ved at gøre det muligt for alle deltagere at registrere deres transaktioner og dele disse oplysninger i nettet |
| --- | --- |

c.

forbedret gennemsigtighed og sporbarhed ved at gøre det muligt for alle deltagere at registrere deres transaktioner og dele disse oplysninger i nettet

| d. | fremme af forbrugerbeskyttelse og -tillid ved at give forbrugerne detaljerede oplysninger om varer og bidrage til virksomhedernes bæredygtighedsarbejde |
| --- | --- |

d.

fremme af forbrugerbeskyttelse og -tillid ved at give forbrugerne detaljerede oplysninger om varer og bidrage til virksomhedernes bæredygtighedsarbejde

| e. | nedbringelse af omkostningerne ved forsyningskædeforvaltning ved at fjerne behovet for mellemmænd og de hermed forbundne omkostninger sammen med de fysiske krav til at udarbejde, transportere og behandle papirdokumentation |
| --- | --- |

e.

nedbringelse af omkostningerne ved forsyningskædeforvaltning ved at fjerne behovet for mellemmænd og de hermed forbundne omkostninger sammen med de fysiske krav til at udarbejde, transportere og behandle papirdokumentation

| f. | bedre anvendelse af korrekte told- og momsbetalinger og opkrævning af indtægter inden for handelspolitikken og |
| --- | --- |

f.

bedre anvendelse af korrekte told- og momsbetalinger og opkrævning af indtægter inden for handelspolitikken og

| g. | reducering af varers samlede transittid ved at automatisere opgaver, der typisk udføres ved hjælp af manuelle midler; bemærker de hermed forbundne fordele, navnlig for så vidt angår »just-in-time«-forsyningskæder, både for at reducere logistikindustriens omkostninger og CO2-aftryk; |
| --- | --- |

g.

reducering af varers samlede transittid ved at automatisere opgaver, der typisk udføres ved hjælp af manuelle midler; bemærker de hermed forbundne fordele, navnlig for så vidt angår »just-in-time«-forsyningskæder, både for at reducere logistikindustriens omkostninger og CO2-aftryk;

| 10. | bemærker, at kriminelle kan manipulere med den lovlige handel med henblik på at skjule deres ulovlige aktiviteter, som f.eks. handelsbaseret hvidvask, ved at foretage indgreb i den nødvendige dokumentation med falske rapporter, såsom overvurdering eller undervurdering af den pågældende vare; mener, at blockchain kan give toldmyndighederne og andre myndigheder mulighed for at træffe de nødvendige foranstaltninger rettidigt, hurtigt og samordnet med henblik på at afsløre ulovlige pengestrømme; |
| --- | --- |

10.

Datastrømme på tværs af grænserne og databeskyttelse

| 11. | anerkender datastrømme på tværs af grænserne som en integrerende funktion for international handel med varer og tjenesteydelser og design af blockchainarkitekturen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | fremhæver blockchains muligheder for at validere transaktioner i en international forsyningskæde gennem fastlæggelse af niveauer for deltagernes adgangs- og valideringsprocedurer; |
| --- | --- |

12.

| 13. | konstaterer forbindelsen mellem blockchain og datastrømme for handel på tværs af grænserne; bemærker, at et privat inter-ledger-netværk med adgangsrestriktioner kan skabe tillid mellem platforme gennem integrering af data fra flere kilder; anerkender betydningen af datastrømme på tværs af grænserne for vækst og beskæftigelse; fremhæver sondringen mellem personoplysninger og ikkepersonoplysninger inden for blockchain; |
| --- | --- |

13.

| 14. | erkender den udfordring, som forholdet mellem blockchain og gennemførelsen af persondataforordningen rejser; fremhæver, at gennemførelsen af blockchain bør være i overensstemmelse med al eksisterende og fremtidig EU-lovgivning om databeskyttelse og regler for beskyttelse af privatlivets fred; understreger, at blockchainteknologi kan tilvejebringe løsninger til bestemmelserne om »databeskyttelse gennem design« i gennemførelsen af persondataforordningen på grundlag af deres fælles principper til beskyttelse af sikrede og selvstyrede data; fremhæver, at persondataforordningen har en begrænset indvirkning på handelstransaktioner, eftersom private blockchains med adgangsrestriktioner ikke indeholder personoplysninger; erkender imidlertid, at der er behov for nødvendige sikkerhedsforanstaltninger og myndighedstilsyn; understreger, at persondataforordningen kun finder anvendelse, hvis der er tale om personoplysninger; opfordrer Kommissionen til at se nærmere på dette spørgsmål; |
| --- | --- |

14.

| 15. | erkender behovet for, at blockchains skal udformes i overensstemmelse med retten til at blive glemt, og bemærker, at bekræftede brugere af blockchain og blockchainapplikationer til enhver tid bør have adgang til alle data vedrørende transaktioner, som de er involveret i, i overensstemmelse med deres adgangsrettigheder; |
| --- | --- |

15.

| 16. | gentager sin opfordring til at indføre bestemmelser, der gør det muligt for det digitale økosystem at fungere fuldt ud og fremmer grænseoverskridende datastrømme i frihandelsaftaler; bemærker i den forbindelse, at beslutninger om et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau ikke fremmer den fri udveksling af andre data end personoplysninger; opfordrer derfor Kommissionen til at forhandle bindende tilsagn, som kan håndhæves, om dataoverførsler i frihandelsaftaler, herunder af andre oplysninger end personoplysninger; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at blockchain udgør et nyt paradigme for datalagring og -forvaltning, som kan decentralisere forskellige former for menneskelig interaktion, markeder, banksektoren og den internationale handel; understreger, at fremkomsten af blockchain både giver muligheder og udfordringer med hensyn til databeskyttelse, gennemsigtighed og økonomisk kriminalitet, eftersom dataene er uforanderlige, når de er blevet indlæst og delt med alle de deltagende parter, hvilket samtidig også sikrer systemets sikkerhed og integritet; anmoder om, at der gøres alt, hvad der er muligt, herunder på nationalt plan, for at sikre, at teknologien ikke kan forfalskes, og at den er uforanderlig, og for at sikre, at den grundlæggende ret til databeskyttelse ikke bringes i fare; |
| --- | --- |

17.

| 18. | anerkender, at betænkningen anerkender udfordringen i forholdet mellem blockchain-teknologier og gennemførelsen af EU's databeskyttelsesramme, dvs. databeskyttelsesforordningen, og minder om, at dette forhold som følge heraf kan afsløre en konflikt mellem beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder på den ene side og fremme af innovation; foreslår, at det er nødvendigt at sikre, at blockchain er i fuld overensstemmelse med EU's databeskyttelsesramme og fuldt ud overholder de principper, der er fastsat i EU-retten, navnlig i forbindelse med behandling af personoplysninger som en grundlæggende rettighed i henhold til artikel 8, stk. 1, i EU's charter om grundlæggende rettigheder og artikel 16, stk. 1, i TEUF; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger endvidere, at blockchains, til dels som følge af ovennævnte sammenstød, på ingen måde automatisk støtter datasuveræniteten og derfor skal være specifikt udformet til at gøre dette, da de også kan udgøre en risiko for databeskyttelsen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger, at blockchain-teknologien, hvis den er udformet korrekt, bør være i overensstemmelse med princippet om »databeskyttelse gennem design«, som har til formål at give de registrerede større kontrol med deres data i overensstemmelse med databeskyttelsesforordningen; understreger desuden, at personoplysninger i en blockchain normalt ikke er anonyme, hvilket derved gør dem til personoplysninger som omhandlet i databeskyttelsesforordningen; fastholder, at blockchains bør være fuldt ud i overensstemmelse med EU-lovgivningen, herunder når de anvendes til behandling af personoplysninger; anbefaler i denne forbindelse, at blockchains og applikationer bør integrere mekanismer, der sikrer, at data kan være helt anonyme, således at det garanteres, at de kun lagrer data, der ikke vedrører en identificeret eller identificerbar fysisk person; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger, at fremtidige blockchain-applikationer bør indføre mekanismer, der beskytter personoplysninger og privatlivets fred for brugerne og sikrer, at dataene kan være helt anonyme; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at finansiere forskning, navnlig akademisk forskning, inden for nye blockchain-teknologier, som er forenelige med databeskyttelsesforordningen og er baseret på princippet om databeskyttelse gennem design, som f.eks. zk-SNARK (zero-knowledge succinct non-interactive arguments of knowledge); |
| --- | --- |

21.

| 22. | mener, at blockchain-teknologi for at undgå en krænkelse af den grundlæggende ret til beskyttelse af personoplysninger ikke bør anvendes til behandling af personoplysninger, før brugerorganisationen er i stand til at sikre overholdelse af databeskyttelsesforordningen og navnlig sikre, at retten til berigtigelse og sletning af oplysninger overholdes; |
| --- | --- |

22.

| 23. | fremhæver, at brugere af blockchain både kan være registeransvarlige for de personoplysninger, som de uploader til en ledger, og registerførere ved at lagre den fulde kopi af denne ledger på deres egen computer; |
| --- | --- |

23.

| 24. | bemærker, at i de tilfælde, hvor blockchain indeholder personoplysninger, vil visse blockchain-teknologiers uforanderlige karakter sandsynligvis være uforenelig med den »ret til sletning«, der er fastsat i artikel 17 i databeskyttelsesforordningen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | bemærker med bekymring, at i de tilfælde, hvor blockchain indeholder personoplysninger, er spredningen af kopier af data i en blockchain sandsynligvis uforenelig med princippet om dataminimering som fastsat i artikel 5 i databeskyttelsesforordningen; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer Det Europæiske Databeskyttelsesråd til at udstede retningslinjer og henstillinger med henblik på at sikre, at blockchain-teknologi er i overensstemmelse med EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

26.

| 27. | bemærker med bekymring, at der mangler oplysninger om de alvorlige konsekvenser af anvendelsen af blockchain-teknologi, navnlig på områder som bekæmpelse af hvidvask af penge, skatteunddragelse og finansiering af terrorisme; mener, at enhver anvendelse af blockchain-teknologier bør foregribes ved at afgrænse, hvad der vil blive lagret på og uden for kæden, og at personoplysninger skal lagres uden for kæden; |
| --- | --- |

27.

Små og mellemstore virksomheder (SMV'er)

| 28. | mener, at innovation og fremme af blockchain kan skabe økonomiske muligheder for SMV'ers internationalisering og mulighed for at klare de omkostninger, der er forbundet med eksport, ved at gøre det lettere at interagere med forbrugere, toldmyndigheder, internationale og nationale tilsynsmyndigheder og andre virksomheder, der deltager i forsyningskæden; tilføjer, at blockchaininfrastruktur kan bidrage til hurtigt og billigere at markedsføre produkter og tjenester; |
| --- | --- |

28.

| 29. | fremhæver de fordele, blockchain kunne bibringe SMV'erne ved at muliggøre peer-to-peer-kommunikation, -samarbejdsværktøjer og -betalinger og dermed lette forretningsaktiviteterne og mindske risikoen for udeblivelse af betaling og de retlige og proceduremæssige omkostninger i forbindelse med kontraktopfyldelse ved hjælp af intelligente kontrakter; anerkender behovet for at sikre, at udviklingen af blockchain inden for international handel inkluderer SMV'er; fremhæver, at intelligente kontrakter på nuværende tidspunkt muligvis ikke er tilstrækkeligt modne til at blive anset for at være retligt bindende i en hvilken som helst sektorspecifik forordning, og at der er behov for en yderligere vurdering af risici; |
| --- | --- |

29.

| 30. | anerkender de muligheder, herunder for SMV'er, der opstår som følge af indførelsen af blockchain-teknologi som led i EU's handelspolitik, hvilket bl.a. kunne medføre lavere transaktionsomkostninger og større effektivitet; anerkender endvidere, at blockchain-teknologi har potentiale til at øge tilliden til det nuværende handelssystem ved at give en uforanderlig registrering over transaktioner; anerkender imidlertid, at anvendelsen af denne teknologi i sager, der falder uden for EU's handelspolitik, kan udgøre en risiko for hvidvask af penge og lette finansieringen af organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

30.

Interoperabilitet, skalerbarhed og samspillet med relaterede teknologier

| 31. | er opmærksom på udfordringerne med hensyn til skalerbarhed ved gennemførelsen af blockchainsystemer i forbindelse med udvidelsen af de internationale handelsnetværk; |
| --- | --- |

31.

| 32. | bemærker udbredelsen af praksis, hvor forskellige blockchains forankrer data vedrørende en transaktion i separate private og offentlige ledgers; noterer sig, at der er et stigende behov for at udvikle standarder for global interoperabilitet til integrering af transaktioner på tværs af blockchains i forbindelse med en vares bevægelser i en forsyningskæde for at fremme interoperabiliteten mellem systemer, herunder ældre driftssystemer; opfordrer Kommissionen til at styrke samarbejdet med ISO og andre relevante standardiseringsorganer; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mener, at de mulige vekselvirkninger mellem blockchainteknologier og andre former for international handel er mulige; understreger behovet for at analysere muligheder og udfordringer med tilknytning til udviklingen i blockchainteknologier; opfordrer til yderligere forskning i deres anvendelighed på den digitale omstilling og automatisering af den internationale handel samt den offentlige sektor, navnlig under programmet for et digitalt Europa; |
| --- | --- |

33.

Konklusioner

| 34. | anmoder Kommissionen om at følge udviklingen på blockchainområdet, især de igangværende pilotprojekter/initiativer i den internationale forsyningskæde og eksterne aspekter af told og lovgivningsmæssige processer; opfordrer Kommissionen til at udarbejde et horisontalt strategidokument, som inddrager Kommissionens relevante generaldirektorater, om indførelse af blockchainteknologier inden for handel og styring af forsyningskæden samt inden for intellektuel ejendom og navnlig i forbindelse med bekæmpelse af forfalskninger; opfordrer Kommissionen til at vurdere de retlige og forvaltningsmæssige aspekter af blockchain og om, hvorvidt blockchain tilbyder bedre løsninger på eksisterende og fremspirende teknologier, der kan håndtere de aktuelle udfordringer i EU's handelspolitik; anmoder Kommissionen om at følge udviklingen på blockchainområdet, især de igangværende pilotprojekter/initiativer i den internationale forsyningskæde; opfordrer Kommissionen til at udarbejde et strategidokument om indførelse af blockchainteknologier inden for handel og styring af forsyningskæden; mener, at målet skal være at tiltrække forskellige blockchainaktører for projekter/initiativer i den internationale forsyningskæde og udvikle fælles projekter, der bl.a. medtager de forskellige partneres identitet, herkomst og datalagring; |
| --- | --- |

34.

| 35. | anmoder Kommissionen om at udvikle et sæt vejledende principper for anvendelse af blockchain inden for international handel for at give industrien og kunder og lovgivningsmæssige myndigheder en tilstrækkelig grad af sikkerhed, der ansporer til brug af blockchain, samtidig med at innovation fremmes; understreger, at lovgivning om teknologien på grundlag af applikationerne vil begrænse innovationen og oprettelsen af nye applikationer; understreger betydningen for EU, og navnlig for den europæiske industri, af at udvise lederskab og ejerskab inden for blockchainteknologi og sikre lige vilkår for den globale konkurrence og inden for udvikling og lovgivningsmæssige rammer; understreger betydningen af dialog og udveksling af praksis samt opbygning af kompetence og digitale færdigheder; opfordrer Kommissionen til at samarbejde med medlemsstaterne om at iværksætte og føre tilsyn med pilotprojekter, der anvender blockchainteknologi i den internationale handel, med henblik på at afprøve dens fordele; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tilskynder Kommissionen til at samarbejde med medlemsstaterne hen imod en forenkling og en styrkelse af informationsstrømmen med henblik på handelslettelse ved blandt andre foranstaltninger at indføre egnede informations- og kommunikationsteknologier; |
| --- | --- |

36.

| 37. | anmoder Kommissionen om at nedsætte en rådgivende gruppe inden for GD for Handel om blockchain og udvikle en konceptnote for private pilotprojekter med tilladelser vedrørende ende-til-ende-anvendelse af blockchain i forsyningskæden, der involverer toldmyndigheder og andre grænseoverskridende myndigheder, og tager intellektuelle ejendomsrettigheder og bekæmpelse af forfalskninger i betragtning; anerkender, at blockchainteknologien fortsat befinder sig på et tidligt udviklingstrin, men at der alligevel er behov for en branchestrategi for en effektiv gennemførelse af blockchain; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer Kommissionen til at undersøge, hvordan blockchain kan støtte handel og bæredygtig udvikling; minder om Parlamentets holdning om, at foranstaltninger, der støtter en EU-strategi for digital handel, bør være fuldt ud i overensstemmelse med og bidrage til gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling (SDG), herunder SDG5 om ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og status; Minder om Parlamentets holdning til betydningen af at fremme kvinders deltagelse i STEM (naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik) og af at mindske kønsforskellene i adgangen til og anvendelsen af nye teknologier; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre politikundersøgelser af, hvordan blockchain kan modernisere Unionens handelsbeskyttelsespolitikker med henblik på at styrke deres legitimitet og håndhævelse; |
| --- | --- |

39.

| 40. | anmoder Kommissionen om at vurdere, om det er optimalt at have en blockchainarkitektur, der holder private data uden for kæden; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer Kommissionen til at vurdere, hvordan handelsfremme og sikkerhed kan øges ved hjælp af blockchain-teknologi, herunder begrebet »autoriserede økonomiske operatører«; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tilskynder Kommissionen til at samarbejde med og bidrage til internationale organisationers arbejde og indgå i nuværende projekter om udarbejdelsen af et sæt standarder og principper til understøttelse af en regulering, der tager sigte på at lette brugen af blockchain; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opfordrer Den Europæiske Union og dens medlemsstater til at spille en ledende rolle i processen med standardisering og sikkerhed ved blockchain og til at samarbejde med internationale partnere og alle relevante interessenter og industrier om at udvikle blockchainstandarder, herunder terminologi, udvikling og anvendelse af teknologien inden for handel og forsyningskædeforvaltning; understreger, at cybersikkerhed er kritisk for blockchainapplikationer, herunder inden for international handel; opfordrer Kommissionen til at undersøge sikkerhedsproblemer, vurdere teknologiske risici såsom kvantumcomputere og træffe foranstaltninger til at imødegå disse udfordringer; |
| --- | --- |

43.

| 44. | anmoder Kommissionen om at arbejde samen med relevante interessenter på gennemgang og udvikling af en ramme for håndtering af udfordringerne i forbindelse med interoperabilitet og kompatibilitet mellem blockchainsystemer; |
| --- | --- |

44.

| 45. | glæder sig over lanceringen af »EU's Observationscenter og Forum for Blockchainteknologi« og tilskynder det til at undersøge applikationer, der skal lette den internationale handel; anmoder hermed Kommissionen om at undersøge muligheden for at udvide det mandat, som EU's Observationscenter og Forum for Blockchainteknologi har, og inddrage relevante lokale og globale interessenter for at tage fat på kommende udfordringer og fremme støtten fra beslutningstagerne; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opfordrer Kommissionen til at gå i spidsen for vurderingen og videreudviklingen af blockchain-teknologier, herunder i specifikke sektorer såsom dem, der er omfattet af EU's handelspolitik, og til at danne en rådgivende gruppe om blockchains, som bør omfatte eksperter i bekæmpelse af hvidvask af penge, skatteunddragelse, databeskyttelse og organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

46.

| 47. | minder Kommissionen om, at EU har mulighed for at blive en førende aktør inden for blockchainteknologi og international handel og at den bør være en indflydelsesrig aktør i udformningen af dens globale udvikling sammen med internationale partnere; |
| --- | --- |

47.

o

o o

| 48. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik samt EU-Udenrigstjenesten. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  EUT C 76 af 28.2.2018, s. 76.

(2)  EUT C 101 af 16.3.2018, s. 30.

(3)  EUT C 369 af 11.10.2018, s. 22.

(4)  EUT C 307 af 30.8.2018, s. 44.

(5)  EUT C 337 af 20.9.2018, s. 33.

(6)  https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc11_e/genderdeclarationmc11_e.pdf

(7)  EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1.

(8)  https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/ attachment_data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf

(9)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-countries-join-blockchain-partnership

(10)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-18-521_en.htm

(11)  http://www.consilium.europa.eu/media/21620/19-euco-final-conclusions-en.pdf

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/150 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/150

---

P8_TA(2018)0529

Tilstrækkeligheden af den beskyttelse af personoplysninger, der gives af Japan

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2018 om tilstrækkeligheden af den beskyttelse af personoplysninger, der gives af Japan (2018/2979(RSP))

(2020/C 388/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 6, 7, 8, 11, 16, 47 og 52 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 6, 7, 8, 11, 16, 47 og 52 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (1) og til anden relevant EU-lovgivning om databeskyttelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (1) og til anden relevant EU-lovgivning om databeskyttelse,

| — | der henviser til EU-Domstolens dom af 6. oktober 2015 i sag C-362/14 (Maximillian Schrems mod Data Protection Commissioner) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Domstolens dom af 6. oktober 2015 i sag C-362/14 (Maximillian Schrems mod Data Protection Commissioner) (2),

| — | der henviser til EU-Domstolens dom af 21. december 2016 i de forenede sager C-203/15 (Tele2 Sverige AB mod Post- och telestyrelsen) og C-698/15 (Secretary of State for the Home Department mod Tom Watson m.fl.) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Domstolens dom af 21. december 2016 i de forenede sager C-203/15 (Tele2 Sverige AB mod Post- och telestyrelsen) og C-698/15 (Secretary of State for the Home Department mod Tom Watson m.fl.) (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. december 2017 med titlen »Udvikling af en digital handelsstrategi« (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. december 2017 med titlen »Udvikling af en digital handelsstrategi« (4),

| — | der henviser til Artikel 29-Gruppens dokument »Adequacy Referential« af 6. februar 2018 (5), hvori der udstikkes retningslinjer til Kommissionen og Det Europæiske Databeskyttelsesråd inden for rammerne af den generelle forordning om databeskyttelse med henblik på vurdering af databeskyttelsesniveauet i tredjelande og internationale organisationer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Artikel 29-Gruppens dokument »Adequacy Referential« af 6. februar 2018 (5), hvori der udstikkes retningslinjer til Kommissionen og Det Europæiske Databeskyttelsesråd inden for rammerne af den generelle forordning om databeskyttelse med henblik på vurdering af databeskyttelsesniveauet i tredjelande og internationale organisationer,

| — | der henviser til Det Europæiske Databeskyttelsesråds udtalelse af 5. december 2018 om EU's og Japans udkast til afgørelse om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Databeskyttelsesråds udtalelse af 5. december 2018 om EU's og Japans udkast til afgørelse om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 om tilstrækkeligheden af beskyttelsen af personoplysninger i Japan (COM(2018)XXXX), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 om tilstrækkeligheden af beskyttelsen af personoplysninger i Japan (COM(2018)XXXX),

| — | der henviser til resultaterne af det besøg, som en ad hoc-delegation fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (LIBE) aflagde i Japan i oktober 2017, og som blev arrangeret som led i forhandlingerne om et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau med henblik på at møde de relevante japanske myndigheder og interessenter og drøfte væsentlige elementer, som Kommissionen skal tage i betragtning, når den vedtager sin afgørelse om et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultaterne af det besøg, som en ad hoc-delegation fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (LIBE) aflagde i Japan i oktober 2017, og som blev arrangeret som led i forhandlingerne om et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau med henblik på at møde de relevante japanske myndigheder og interessenter og drøfte væsentlige elementer, som Kommissionen skal tage i betragtning, når den vedtager sin afgørelse om et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2,

| A. | der henviser til, at den generelle forordning om databeskyttelse har fundet anvendelse siden den 25. maj 2018; der henviser til, at artikel 45, stk. 2, i den generelle forordning om databeskyttelse fastsætter de elementer, der skal tages i betragtning af Kommissionen, når den vurderer tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet i et tredjeland eller en international organisation; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den generelle forordning om databeskyttelse har fundet anvendelse siden den 25. maj 2018; der henviser til, at artikel 45, stk. 2, i den generelle forordning om databeskyttelse fastsætter de elementer, der skal tages i betragtning af Kommissionen, når den vurderer tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet i et tredjeland eller en international organisation;

| B. | der henviser til, at Kommissionen navnlig skal tage hensyn til retsstatsprincippet, respekten for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, den relevante lovgivning, såvel den generelle som den sektorspecifikke, herunder lovgivning vedrørende offentlig sikkerhed, forsvar, national sikkerhed, strafferet og offentlige myndigheders adgang til personoplysninger, at der forefindes én eller flere uafhængige tilsynsmyndigheder, og at de fungerer effektivt, samt de internationale forpligtelser, som tredjelandet eller den internationale organisation har indgået; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Kommissionen navnlig skal tage hensyn til retsstatsprincippet, respekten for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, den relevante lovgivning, såvel den generelle som den sektorspecifikke, herunder lovgivning vedrørende offentlig sikkerhed, forsvar, national sikkerhed, strafferet og offentlige myndigheders adgang til personoplysninger, at der forefindes én eller flere uafhængige tilsynsmyndigheder, og at de fungerer effektivt, samt de internationale forpligtelser, som tredjelandet eller den internationale organisation har indgået;

| C. | der henviser til, at Den Europæiske Unions Domstol i sin dom af 6. oktober 2015 i sag C-362/14 (Maximillian Schrems mod Data Protection Commissioner) præciserede, at et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau i et tredjeland skal forstås som i det væsentlige svarende til niveauet inden for Unionen i medfør af direktiv 95/46/EF sammenholdt med chartret; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Den Europæiske Unions Domstol i sin dom af 6. oktober 2015 i sag C-362/14 (Maximillian Schrems mod Data Protection Commissioner) præciserede, at et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau i et tredjeland skal forstås som i det væsentlige svarende til niveauet inden for Unionen i medfør af direktiv 95/46/EF sammenholdt med chartret;

| D. | der henviser til, at Japan er en af EU's vigtigste handelspartnere, med hvem der for nylig er indgået en økonomisk partnerskabsaftale (ØPA), som fastlægger fælles værdier og principper og samtidig beskytter følsomme områder hos begge partnere; der henviser til, at fælles anerkendelse af grundlæggende rettigheder, herunder privatlivets fred og databeskyttelse, udgør et vigtigt grundlag for beslutningen om et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau, der vil danne retsgrundlaget for overførsel af personoplysninger fra EU til Japan; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Japan er en af EU's vigtigste handelspartnere, med hvem der for nylig er indgået en økonomisk partnerskabsaftale (ØPA), som fastlægger fælles værdier og principper og samtidig beskytter følsomme områder hos begge partnere; der henviser til, at fælles anerkendelse af grundlæggende rettigheder, herunder privatlivets fred og databeskyttelse, udgør et vigtigt grundlag for beslutningen om et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau, der vil danne retsgrundlaget for overførsel af personoplysninger fra EU til Japan;

| E. | der henviser til, at LIBE-ad hoc-delegationen til Japan blev gjort opmærksom på de japanske myndigheders og interessenters interesse ikke blot i anvendelsen af de nye bestemmelser i den generelle forordning om databeskyttelse i sig selv, men også i udviklingen af en solid mekanisme på højt niveau for overførsel af personoplysninger mellem EU og Japan, som kunne opfylde betingelserne i EU's retlige ramme med hensyn til et beskyttelsesniveau, der i det væsentlige svarer til det, som EU's databeskyttelseslovgivning yder; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at LIBE-ad hoc-delegationen til Japan blev gjort opmærksom på de japanske myndigheders og interessenters interesse ikke blot i anvendelsen af de nye bestemmelser i den generelle forordning om databeskyttelse i sig selv, men også i udviklingen af en solid mekanisme på højt niveau for overførsel af personoplysninger mellem EU og Japan, som kunne opfylde betingelserne i EU's retlige ramme med hensyn til et beskyttelsesniveau, der i det væsentlige svarer til det, som EU's databeskyttelseslovgivning yder;

| F. | der henviser til, at overførsler af personoplysninger mellem EU og Japan i kommercielt øjemed udgør et vigtigt element i forbindelserne mellem EU og Japan i lyset af den konstant stigende digitalisering af den globale økonomi; der henviser til, at sådanne overførsler bør ske under fuld hensyntagen til retten til beskyttelse af personoplysninger og retten til privatlivets fred; der henviser til, at et af EU's grundlæggende mål er beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder som nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at overførsler af personoplysninger mellem EU og Japan i kommercielt øjemed udgør et vigtigt element i forbindelserne mellem EU og Japan i lyset af den konstant stigende digitalisering af den globale økonomi; der henviser til, at sådanne overførsler bør ske under fuld hensyntagen til retten til beskyttelse af personoplysninger og retten til privatlivets fred; der henviser til, at et af EU's grundlæggende mål er beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder som nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder;

| G. | der henviser til, at EU og Japan i januar 2017 indledte drøftelser med henblik på at lette overførsel af personoplysninger til kommercielle formål ved hjælp af den første »gensidige konstatering af et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau« nogensinde; der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 12. december 2017 om udvikling af en digital handelsstrategi udtrykkeligt anerkendte, at »afgørelser om et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau udgør en grundlæggende mekanisme [...] for så vidt angår beskyttelse af overførsler af personoplysninger fra EU til et tredjeland«; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU og Japan i januar 2017 indledte drøftelser med henblik på at lette overførsel af personoplysninger til kommercielle formål ved hjælp af den første »gensidige konstatering af et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau« nogensinde; der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 12. december 2017 om udvikling af en digital handelsstrategi udtrykkeligt anerkendte, at »afgørelser om et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau udgør en grundlæggende mekanisme [...] for så vidt angår beskyttelse af overførsler af personoplysninger fra EU til et tredjeland«;

| H. | der henviser til, at afgørelsen om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet i forbindelse med overførsler af personoplysninger til Japan ville være den første afgørelse af denne art til at blive vedtaget i henhold til de nye og strengere regler i den generelle forordning om databeskyttelse; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at afgørelsen om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet i forbindelse med overførsler af personoplysninger til Japan ville være den første afgørelse af denne art til at blive vedtaget i henhold til de nye og strengere regler i den generelle forordning om databeskyttelse;

| I. | der henviser til, at Japan for nylig har moderniseret og styrket sin databeskyttelseslovgivning for at bringe den i overensstemmelse med internationale standarder, navnlig med de garantier og individuelle rettigheder, der følger af den nye europæiske lovgivningsramme for databeskyttelse; der henviser til, at den retlige ramme for databeskyttelse i Japan består af forskellige søjler, hvoriblandt loven om beskyttelse af personoplysninger er den centrale retsakt; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Japan for nylig har moderniseret og styrket sin databeskyttelseslovgivning for at bringe den i overensstemmelse med internationale standarder, navnlig med de garantier og individuelle rettigheder, der følger af den nye europæiske lovgivningsramme for databeskyttelse; der henviser til, at den retlige ramme for databeskyttelse i Japan består af forskellige søjler, hvoriblandt loven om beskyttelse af personoplysninger er den centrale retsakt;

| J. | der henviser til, at Japans regering den 12. juni 2018 vedtog en beslutning, i henhold til hvilken udvalget vedrørende beskyttelse af personoplysninger (»udvalget«) som den myndighed, der er kompetent med hensyn til forvaltning og gennemførelse af loven om beskyttelse af personoplysninger, tillægges »beføjelser til at træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på at slå bro over forskellene mellem Japan og det pågældende fremmede land på grundlag af lovens artikel 6 med henblik på at sikre en passende behandling af personoplysninger fra det pågældende land«; der henviser til, at det i denne beslutning fastsættes, at dette omfatter beføjelsen til at indføre øgede beskyttelsesforanstaltninger gennem vedtagelse af strengere regler, som supplerer og er mere vidtgående end dem, der er fastsat i loven om beskyttelse af personoplysninger og i regeringsbeslutningen; der henviser til, at disse strengere regler i henhold til denne beslutning vil være bindende og kunne håndhæves over for japanske erhvervsdrivende; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Japans regering den 12. juni 2018 vedtog en beslutning, i henhold til hvilken udvalget vedrørende beskyttelse af personoplysninger (»udvalget«) som den myndighed, der er kompetent med hensyn til forvaltning og gennemførelse af loven om beskyttelse af personoplysninger, tillægges »beføjelser til at træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på at slå bro over forskellene mellem Japan og det pågældende fremmede land på grundlag af lovens artikel 6 med henblik på at sikre en passende behandling af personoplysninger fra det pågældende land«; der henviser til, at det i denne beslutning fastsættes, at dette omfatter beføjelsen til at indføre øgede beskyttelsesforanstaltninger gennem vedtagelse af strengere regler, som supplerer og er mere vidtgående end dem, der er fastsat i loven om beskyttelse af personoplysninger og i regeringsbeslutningen; der henviser til, at disse strengere regler i henhold til denne beslutning vil være bindende og kunne håndhæves over for japanske erhvervsdrivende;

| K. | der henviser til, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om den tilstrækkelige beskyttelse af personoplysninger i Japan ledsages (som bilag I) af de supplerende regler, som udvalget vedtog den 15. juni 2018, og som er baseret på artikel 6 i loven om beskyttelse af personoplysninger, der udtrykkeligt giver udvalget mulighed for at vedtage strengere regler, herunder med henblik på at lette internationale dataoverførsler; der henviser til, at de supplerende regler endnu ikke er offentligt tilgængelige; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om den tilstrækkelige beskyttelse af personoplysninger i Japan ledsages (som bilag I) af de supplerende regler, som udvalget vedtog den 15. juni 2018, og som er baseret på artikel 6 i loven om beskyttelse af personoplysninger, der udtrykkeligt giver udvalget mulighed for at vedtage strengere regler, herunder med henblik på at lette internationale dataoverførsler; der henviser til, at de supplerende regler endnu ikke er offentligt tilgængelige;

| L. | der henviser til, at formålet med disse supplerende regler ville være at håndtere relevante forskelle mellem Japans og EU's databeskyttelseslovgivning med henblik på at sikre en hensigtsmæssig behandling af personoplysninger fra EU på grundlag af en afgørelse om tilstrækkelighed, navnlig hvad angår personoplysninger, som skal behandles med særlig omhu (»følsomme data«), lagrede personoplysninger med angivelse af anvendelsesformål, begrænsning på grund af anvendelsesformålet, begrænsning af overførsel af data til en tredjepart i udlandet og anonym behandling af oplysninger; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at formålet med disse supplerende regler ville være at håndtere relevante forskelle mellem Japans og EU's databeskyttelseslovgivning med henblik på at sikre en hensigtsmæssig behandling af personoplysninger fra EU på grundlag af en afgørelse om tilstrækkelighed, navnlig hvad angår personoplysninger, som skal behandles med særlig omhu (»følsomme data«), lagrede personoplysninger med angivelse af anvendelsesformål, begrænsning på grund af anvendelsesformålet, begrænsning af overførsel af data til en tredjepart i udlandet og anonym behandling af oplysninger;

| M. | der henviser til, at de supplerende regler vil være juridisk bindende for alle erhvervsdrivende, som håndterer personoplysninger, og som modtager persondata, der er overført fra EU på grundlag af en afgørelse om tilstrækkeligt beskyttelsesniveau, og som derfor er forpligtede til at overholde disse regler og eventuelle rettigheder og forpligtelser, der knytter sig hertil, og vil kunne håndhæves af både udvalget og af de japanske domstole; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at de supplerende regler vil være juridisk bindende for alle erhvervsdrivende, som håndterer personoplysninger, og som modtager persondata, der er overført fra EU på grundlag af en afgørelse om tilstrækkeligt beskyttelsesniveau, og som derfor er forpligtede til at overholde disse regler og eventuelle rettigheder og forpligtelser, der knytter sig hertil, og vil kunne håndhæves af både udvalget og af de japanske domstole;

| N. | der henviser til, at de supplerende regler med henblik på at sikre et i det væsentlige tilsvarende niveau for beskyttelse af personoplysninger, der overføres fra EU til Japan, fastsætter yderligere beskyttelse, der skal finde anvendelse på grundlag af strengere betingelser eller begrænsninger for behandling af personoplysninger, der overføres fra EU, f.eks. i forbindelse med personoplysninger, som skal behandles med særlig omhu, videreoverførsel, anonyme data og formålsbegrænsning; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at de supplerende regler med henblik på at sikre et i det væsentlige tilsvarende niveau for beskyttelse af personoplysninger, der overføres fra EU til Japan, fastsætter yderligere beskyttelse, der skal finde anvendelse på grundlag af strengere betingelser eller begrænsninger for behandling af personoplysninger, der overføres fra EU, f.eks. i forbindelse med personoplysninger, som skal behandles med særlig omhu, videreoverførsel, anonyme data og formålsbegrænsning;

| O. | der henviser til, at der i den japanske retlige ramme for databeskyttelse skelnes mellem »personoplysninger« og »persondata«, og at der i nogle tilfælde henvises til en særlig kategori af persondata, nemlig »lagrede persondata«; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der i den japanske retlige ramme for databeskyttelse skelnes mellem »personoplysninger« og »persondata«, og at der i nogle tilfælde henvises til en særlig kategori af persondata, nemlig »lagrede persondata«;

| P. | der henviser til, at begrebet »personoplysninger« i henhold til artikel 2, stk. 1, i loven om beskyttelse af personoplysninger omfatter enhver form for oplysninger om en levende person, som gør det muligt at identificere vedkommende; der henviser til, at der i definitionen skelnes mellem to kategorier af personoplysninger, nemlig i) individuelle identifikationskoder og ii) andre personlige oplysninger, ud fra hvilke en bestemt person kan identificeres; der henviser til, at sidstnævnte kategori omfatter oplysninger, som ikke i sig selv muliggør identifikation, men som sammenholdt med andre oplysninger gør det muligt at identificere en bestemt person; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at begrebet »personoplysninger« i henhold til artikel 2, stk. 1, i loven om beskyttelse af personoplysninger omfatter enhver form for oplysninger om en levende person, som gør det muligt at identificere vedkommende; der henviser til, at der i definitionen skelnes mellem to kategorier af personoplysninger, nemlig i) individuelle identifikationskoder og ii) andre personlige oplysninger, ud fra hvilke en bestemt person kan identificeres; der henviser til, at sidstnævnte kategori omfatter oplysninger, som ikke i sig selv muliggør identifikation, men som sammenholdt med andre oplysninger gør det muligt at identificere en bestemt person;

| Q. | der henviser til, at »persondata« i henhold til artikel 2, stk. 4, i loven om beskyttelse af personoplysninger er personoplysninger, der udgør en database af personoplysninger osv.; der henviser til, at det i artikel 2, stk. 1, i loven om beskyttelse af personoplysninger slås fast, at oplysningerne i sådanne databaser er systematisk ordnede, hvilket svarer til begrebet »et register« i henhold til artikel 2, stk. 1, i den generelle forordning om databeskyttelse; der henviser til, at »personoplysninger« i henhold til artikel 4, stk. 1, i den generelle forordning om databeskyttelse er enhver form for information om en identificeret eller identificerbar fysisk person; der henviser til, at der ved en identificerbar fysisk person forstås en fysisk person, der direkte eller indirekte kan identificeres, navnlig ved hjælp af en identifikator som f.eks. et navn, et identifikationsnummer, lokaliseringsdata, en onlineidentifikator eller et eller flere elementer, der er særlige for denne fysiske persons fysiske, fysiologiske, genetiske, psykiske, økonomiske, kulturelle eller sociale identitet; der henviser til, at for at afgøre, om en fysisk person er identificerbar, bør alle midler, der med rimelighed kan tænkes bragt i anvendelse af den dataansvarlige eller en anden person til direkte eller indirekte at identificere, herunder udpege, den pågældende, tages i betragtning; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at »persondata« i henhold til artikel 2, stk. 4, i loven om beskyttelse af personoplysninger er personoplysninger, der udgør en database af personoplysninger osv.; der henviser til, at det i artikel 2, stk. 1, i loven om beskyttelse af personoplysninger slås fast, at oplysningerne i sådanne databaser er systematisk ordnede, hvilket svarer til begrebet »et register« i henhold til artikel 2, stk. 1, i den generelle forordning om databeskyttelse; der henviser til, at »personoplysninger« i henhold til artikel 4, stk. 1, i den generelle forordning om databeskyttelse er enhver form for information om en identificeret eller identificerbar fysisk person; der henviser til, at der ved en identificerbar fysisk person forstås en fysisk person, der direkte eller indirekte kan identificeres, navnlig ved hjælp af en identifikator som f.eks. et navn, et identifikationsnummer, lokaliseringsdata, en onlineidentifikator eller et eller flere elementer, der er særlige for denne fysiske persons fysiske, fysiologiske, genetiske, psykiske, økonomiske, kulturelle eller sociale identitet; der henviser til, at for at afgøre, om en fysisk person er identificerbar, bør alle midler, der med rimelighed kan tænkes bragt i anvendelse af den dataansvarlige eller en anden person til direkte eller indirekte at identificere, herunder udpege, den pågældende, tages i betragtning;

| R. | der henviser til, at »lagrede persondata« i henhold til artikel 2, stk. 7, i loven om beskyttelse af personoplysninger er personoplysninger, som en erhvervsdrivende, der håndterer personoplysninger, har beføjelse til at videregive, rette, tilføje eller slette indholdet af, ophøre med at anvende, slette eller ophøre med at levere til tredjepart, og som hverken må være de oplysninger, om hvilke det i en regeringsbeslutning foreskrives, at det sandsynligvis vil skade samfundets eller andre interesser, hvis tilstedeværelsen eller fraværet af dem offentliggøres, eller de oplysninger, der skal slettes inden for et tidsrum på højst et år, som foreskrives ved regeringsbeslutning; der henviser til, at begrebet »lagrede persondata« i de supplerende regler tilpasses begrebet »persondata« for at sikre, at visse begrænsninger i individuelle rettigheder, der knytter sig til førstnævnte, ikke vil gælde for data, der overføres fra EU; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at »lagrede persondata« i henhold til artikel 2, stk. 7, i loven om beskyttelse af personoplysninger er personoplysninger, som en erhvervsdrivende, der håndterer personoplysninger, har beføjelse til at videregive, rette, tilføje eller slette indholdet af, ophøre med at anvende, slette eller ophøre med at levere til tredjepart, og som hverken må være de oplysninger, om hvilke det i en regeringsbeslutning foreskrives, at det sandsynligvis vil skade samfundets eller andre interesser, hvis tilstedeværelsen eller fraværet af dem offentliggøres, eller de oplysninger, der skal slettes inden for et tidsrum på højst et år, som foreskrives ved regeringsbeslutning; der henviser til, at begrebet »lagrede persondata« i de supplerende regler tilpasses begrebet »persondata« for at sikre, at visse begrænsninger i individuelle rettigheder, der knytter sig til førstnævnte, ikke vil gælde for data, der overføres fra EU;

| S. | der henviser til, at den japanske databeskyttelseslovgivning, som er genstand for udkastet til gennemførelsesafgørelse, udelukker flere områder fra sit anvendelsesområde, når de behandler personoplysninger til specifikke formål; der henviser til, at udkastet til gennemførelsesafgørelse ikke vil finde anvendelse på overførsel af personoplysninger fra EU til en modtager, der er omfattet af en hvilken som helst af de ovennævnte undtagelser i den japanske databeskyttelseslovgivning; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at den japanske databeskyttelseslovgivning, som er genstand for udkastet til gennemførelsesafgørelse, udelukker flere områder fra sit anvendelsesområde, når de behandler personoplysninger til specifikke formål; der henviser til, at udkastet til gennemførelsesafgørelse ikke vil finde anvendelse på overførsel af personoplysninger fra EU til en modtager, der er omfattet af en hvilken som helst af de ovennævnte undtagelser i den japanske databeskyttelseslovgivning;

| T. | der henviser til, at udkastet til gennemførelsesafgørelse med hensyn til videreoverførsel af personoplysninger, der stammer fra EU, fra Japan til et tredjeland udelukker, at der hertil anvendes overførselsinstrumenter, som ikke skaber en bindende forbindelse mellem den japanske dataeksportør og tredjelandets dataimportør og ikke sikrer det fornødne beskyttelsesniveau; der henviser til, at dette f.eks. ville være tilfældet med det grænseoverskridende system til beskyttelse af privatlivets fred i landene i det økonomiske samarbejde i Asien-Stillehavsområdet (APEC), hvori Japan indgår, idet beskyttelsen i dette system ikke følger af et bindende arrangement mellem eksportør og importør inden for rammerne af deres bilaterale forbindelser og klart ligger på et lavere niveau end det, som kombinationen af loven om beskyttelse af personoplysninger og de supplerende regler garanterer; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at udkastet til gennemførelsesafgørelse med hensyn til videreoverførsel af personoplysninger, der stammer fra EU, fra Japan til et tredjeland udelukker, at der hertil anvendes overførselsinstrumenter, som ikke skaber en bindende forbindelse mellem den japanske dataeksportør og tredjelandets dataimportør og ikke sikrer det fornødne beskyttelsesniveau; der henviser til, at dette f.eks. ville være tilfældet med det grænseoverskridende system til beskyttelse af privatlivets fred i landene i det økonomiske samarbejde i Asien-Stillehavsområdet (APEC), hvori Japan indgår, idet beskyttelsen i dette system ikke følger af et bindende arrangement mellem eksportør og importør inden for rammerne af deres bilaterale forbindelser og klart ligger på et lavere niveau end det, som kombinationen af loven om beskyttelse af personoplysninger og de supplerende regler garanterer;

| U. | der henviser til, at Det Europæiske Databeskyttelsesråd i sin udtalelse af 5. december 2018 på grundlag af den dokumentation, som Kommissionen har stillet til rådighed, vurderer, om den japanske retlige ramme for databeskyttelse rummer tilstrækkelige garantier for et passende niveau for beskyttelse af personoplysninger; der henviser til, at Det Europæiske Databeskyttelsesråd glæder sig over de bestræbelser, som Kommissionen og det japanske udvalg vedrørende beskyttelse af personoplysninger har gjort for at øge konvergensen mellem de japanske og europæiske retlige rammer med henblik på at lette overførsel af personoplysninger; der henviser til, at Det Europæiske Databeskyttelsesråd erkender, at de forbedringer, som indføres med de supplerende regler med henblik på at slå bro over nogle af forskellene mellem de to regelsæt, er meget vigtige og velkomne; der henviser til, at rådet bemærker, at der stadig skal findes løsninger på en del emner, som giver anledning til bekymring, såsom beskyttelse af personoplysninger, der overføres fra EU til Japan, gennem hele deres livscyklus, og anbefaler, at Kommissionen fremlægger yderligere dokumentation og forklaringer vedrørende de spørgsmål, der er blevet bragt på bane, og nøje overvåger, at reglerne anvendes effektivt; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Det Europæiske Databeskyttelsesråd i sin udtalelse af 5. december 2018 på grundlag af den dokumentation, som Kommissionen har stillet til rådighed, vurderer, om den japanske retlige ramme for databeskyttelse rummer tilstrækkelige garantier for et passende niveau for beskyttelse af personoplysninger; der henviser til, at Det Europæiske Databeskyttelsesråd glæder sig over de bestræbelser, som Kommissionen og det japanske udvalg vedrørende beskyttelse af personoplysninger har gjort for at øge konvergensen mellem de japanske og europæiske retlige rammer med henblik på at lette overførsel af personoplysninger; der henviser til, at Det Europæiske Databeskyttelsesråd erkender, at de forbedringer, som indføres med de supplerende regler med henblik på at slå bro over nogle af forskellene mellem de to regelsæt, er meget vigtige og velkomne; der henviser til, at rådet bemærker, at der stadig skal findes løsninger på en del emner, som giver anledning til bekymring, såsom beskyttelse af personoplysninger, der overføres fra EU til Japan, gennem hele deres livscyklus, og anbefaler, at Kommissionen fremlægger yderligere dokumentation og forklaringer vedrørende de spørgsmål, der er blevet bragt på bane, og nøje overvåger, at reglerne anvendes effektivt;

| V. | der henviser til, at udkastet til gennemførelsesafgørelse også ledsages af en skrivelse fra justitsministeren af 14. september 2018, hvori der henvises til et dokument udarbejdet af justitsministeriet og en række ministerier og agenturer om »de japanske offentlige myndigheders indsamling og anvendelse af personoplysninger til håndhævelse af strafferetten og nationale sikkerhedsformål« med en oversigt over de gældende retlige rammer, og som giver Kommissionen officielle fremstillinger, garantier og forpligtelser, der er underskrevet på højeste plan i ministerier og agenturer; denne skrivelse er vedføjet som bilag II til gennemførelsesafgørelsen; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at udkastet til gennemførelsesafgørelse også ledsages af en skrivelse fra justitsministeren af 14. september 2018, hvori der henvises til et dokument udarbejdet af justitsministeriet og en række ministerier og agenturer om »de japanske offentlige myndigheders indsamling og anvendelse af personoplysninger til håndhævelse af strafferetten og nationale sikkerhedsformål« med en oversigt over de gældende retlige rammer, og som giver Kommissionen officielle fremstillinger, garantier og forpligtelser, der er underskrevet på højeste plan i ministerier og agenturer; denne skrivelse er vedføjet som bilag II til gennemførelsesafgørelsen;

| 1. | noterer sig den detaljerede analyse, som Kommissionen giver i sit udkast til gennemførelsesafgørelse om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet med hensyn til beskyttelsesforanstaltninger, herunder tilsyns- og klagemekanismer, der finder anvendelse på erhvervsdrivendes behandling af oplysninger, samt med hensyn til japanske offentlige myndigheders adgang til oplysninger, navnlig for så vidt angår retshåndhævelse og national sikkerhed; |
| --- | --- |

1.

| 2. | noterer sig, at Japan desuden samtidig er i gang med at forberede anerkendelsen af beskyttelsesniveauet for personoplysninger, der overføres fra Japan til EU i henhold til artikel 23 i loven om beskyttelse af personoplysninger, hvilket vil munde ud i den første indbyrdes konstatering af et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau på verdensplan og føre til skabelsen af verdens største område med frie og sikre datastrømme; |
| --- | --- |

2.

| 3. | glæder sig over denne udvikling som et udtryk for den globale udbredelse af høje databeskyttelsesstandarder; påpeger imidlertid, at dette ikke på nogen måde må føre til, at der slækkes på kravene i EU's afgørelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet; minder om, at Kommissionen i forbindelse med en afgørelse om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet i henhold til den generelle forordning om databeskyttelse skal foretage en objektiv vurdering af den retlige og praktiske situation i tredjelandet, området, sektoren eller den internationale organisation; |
| --- | --- |

3.

| 4. | påpeger, at EU-Domstolen har afgjort, at udtrykket »tilstrækkeligt beskyttelsesniveau« ikke kræver samme grad af beskyttelse som det, der garanteres i EU, men skal forstås sådan, at det kræves, at dette tredjeland på grundlag af dets nationale lovgivning eller dets internationale forpligtelser faktisk sikrer et beskyttelsesniveau for de grundlæggende rettigheder og friheder, som i det væsentlige svarer til det niveau, der garanteres inden for Unionen i medfør af den generelle forordning om databeskyttelse sammenholdt med chartret; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bemærker, at retten til privatlivets fred og til beskyttelse af personoplysninger er garanteret på forfatningsmæssigt niveau både i Japan og i EU, men at en fuldstændig ensretning af EU's og Japans regelsæt ikke vil være mulig på grund af forskellene i såvel forfatningsstruktur som kultur; |
| --- | --- |

5.

| 6. | noterer sig ændringerne i loven om beskyttelse af personoplysninger, som trådte i kraft den 30. maj 2017; glæder sig over de væsentlige forbedringer; |
| --- | --- |

6.

| 7. | bemærker, at de kategorier af erhverv og forarbejdningsaktiviteter, der er udelukket fra det materielle anvendelsesområde for loven om beskyttelse af personoplysninger, udtrykkeligt er blevet udelukket fra anvendelsesområdet for konstateringen af et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mener, at der er en høj grad af konvergens mellem Japans og EU's databeskyttelsessystemer med hensyn til principper, garantier og individuelle rettigheder samt tilsyns- og håndhævelsesmekanismer efter vedtagelsen af den ændrede lov om beskyttelse af personoplysninger og den generelle forordning om databeskyttelse i 2016; fremhæver navnlig, at der med den ændrede lov om beskyttelse af personoplysninger oprettes en uafhængig tilsynsmyndighed (udvalget); |
| --- | --- |

8.

| 9. | bemærker imidlertid, at udvalget selv finder, at der på trods af en høj grad af konvergens mellem de to systemer eksisterer visse relevante forskelle; bemærker endvidere, at udvalget for at sikre et højere beskyttelsesniveau for personoplysninger, der overføres fra EU, den 15. juni 2018 vedtog de supplerende regler; |
| --- | --- |

9.

| 10. | glæder sig over en række vigtige præciseringer i de supplerende regler, heriblandt jævnførelsen af »anonymiserede personlige oplysninger« i loven om beskyttelse af personoplysninger med »anonyme oplysninger« i den generelle forordning om databeskyttelse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | er af den opfattelse, at den yderligere beskyttelse i henhold til de supplerende regler kun gælder for overførsler inden for rammerne af afgørelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet; minder om, at nogle dataoverførsler — i betragtning af anvendelsesområdet for beslutningen om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet — vil blive foretaget i henhold til disse andre tilgængelige mekanismer; |
| --- | --- |

11.

| 12. | erkender, at den yderligere beskyttelse, der er fastsat i de supplerende regler, er begrænset til personoplysninger, der overføres fra Europa, og at erhvervsdrivende, der samtidig skal behandle japanske og europæiske personoplysninger, derfor vil være forpligtede til at overholde de supplerende regler ved hjælp af f.eks. tekniske (»tagging«) eller organisatoriske midler (f.eks. lagring i en særlig database) for at være i stand til at identificere sådanne personoplysninger gennem hele deres »livscyklus«; opfordrer Kommissionen til at overvåge situationen for at undgå potentielle smuthuller, hvor operatørerne omgår de forpligtelser, der er fastsat i de supplerende regler, ved at overføre data via tredjelande; |
| --- | --- |

12.

| 13. | bemærker, at definitionen af »persondata« i loven om beskyttelse af personoplysninger udelukker data, »hvis mulighed for at være til skade for en fysisk persons rettigheder og interesser i henhold til regeringsbeslutning anses for at være ringe henset til deres anvendelsesmetode«; opfordrer indtrængende Kommissionen til at vurdere, om dette »skadebaserede« kriterium er foreneligt med EU's tilgang, i henhold til hvilken al behandling af personoplysninger falder inden for databeskyttelseslovgivningens anvendelsesområde; bemærker dog også, at denne tilgang vil finde anvendelse i meget begrænsede situationer; |
| --- | --- |

13.

| 14. | bemærker endvidere, at definitionen af »personoplysninger« i loven om beskyttelse af personoplysninger er begrænset til oplysninger, »ved hjælp af hvilke en bestemt person kan identificeres«; bemærker desuden, at denne definition ikke omfatter præciseringen i den generelle forordning om databeskyttelse, ifølge hvilken personoplysninger også bør betragtes som persondata, når de udelukkende kan anvendes til at »udskille« en person, således som EU-Domstolen tydeligt slog fast; |
| --- | --- |

14.

| 15. | er bekymret over, at den snævrere definition af »persondata« (baseret på definitionen af »personoplysninger«) i loven om beskyttelse af personoplysninger kan vise sig ikke at leve op til kriteriet om »i det væsentlige at svare til« niveauet i den generelle forordning om databeskyttelse og til EU-Domstolens retspraksis; stiller derfor spørgsmålstegn ved udsagnet i udkastet til gennemførelsesafgørelse om, at »EU-data i henhold til loven om beskyttelse af personoplysninger altid vil falde ind under kategorien »persondata««; opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge de praktiske konsekvenser af de forskellige begreber i forbindelse med anvendelsen af tilstrækkelighedsafgørelsen og sin regelmæssige gennemgang; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer Kommissionen til at fremkomme med yderligere præciseringer og om nødvendigt anmode de japanske myndigheder om yderligere bindende supplerende regler med henblik på at sikre, at alle personoplysninger som defineret i den generelle forordning om databeskyttelse beskyttes, når de overføres til Japan; |
| --- | --- |

16.

| 17. | bemærker med bekymring, at hverken loven om beskyttelse af personoplysninger eller udvalgets retningslinjer i modsætning til EU-retten indeholder juridiske bestemmelser for så vidt angår automatisk beslutningstagning og profilering, og at det kun er visse sektorspecifikke regler, der behandler dette spørgsmål, uden dog at tilvejebringe en samlet overordnet retlig ramme med omfattende og vidtgående beskyttelse mod automatisk beslutningstagning og profilering; opfordrer Kommissionen til at vise, hvordan dette håndteres i den japanske databeskyttelsesramme med henblik på at sikre et tilsvarende beskyttelsesniveau; mener, at dette navnlig er relevant på baggrund af de nylige Facebook/Cambridge Analytica-sager om profilering; |
| --- | --- |

17.

| 18. | er af den opfattelse, at der i lyset af Det Europæiske Databeskyttelsesråds referenceramme for et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau og i betragtning af manglen på specifikke bestemmelser herom i loven om beskyttelse af personoplysninger er behov for yderligere dybtgående præciseringer for så vidt angår direkte markedsføring for at godtgøre, at der i den japanske lovgivning findes et tilsvarende niveau for beskyttelse af personoplysninger; |
| --- | --- |

18.

| 19. | noterer sig udtalelsen fra Det Europæiske Databeskyttelsesråd, hvori der peges på en række emner, som giver anledning til bekymring, såsom beskyttelsen af personoplysninger, der overføres fra EU til Japan, gennem hele deres livscyklus; opfordrer Kommissionen til i gennemførelsesafgørelsen på passende vis at tage stilling til og fremlægge yderligere dokumentation og forklaringer, der viser, at der forefindes passende sikkerhedsforanstaltninger; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer Kommissionen til med hensyn til videreoverførsel at præcisere, hvorvidt der i den løsning, som er fastsat i de supplerende regler, og som består i at kræve forudgående samtykke hos EU-registrerede til videreoverførsel til en tredjepart i udlandet, mangler en række afgørende elementer, der gør det muligt for registrerede at give deres samtykke, eftersom det ikke udtrykkeligt defineres, hvad der menes med »oplysninger om omstændighederne omkring overførslen, der er nødvendige for, at den [registrerede] kan træffe en afgørelse om samtykke« i overensstemmelse med artikel 13 i den generelle forordning om databeskyttelse, eksempelvis bestemmelsestredjelandet for videreoverførslen; opfordrer Kommissionen til yderligere at præcisere, hvilke konsekvenser det har for den registrerede, hvis han eller hun nægter at give samtykke til videreoverførsel af sine personoplysninger;; |
| --- | --- |

20.

| 21. | beklager for så vidt angår den effektive håndhævelse af loven om beskyttelse af personoplysninger, at de bøder, som de strafferetlige myndigheder vil kunne tildele, ikke er tilstrækkeligt store til at sikre en effektiv overholdelse af loven, idet de ikke synes at være forholdsmæssige, effektive eller afskrækkende nok i forhold til overtrædelsens grovhed; bemærker imidlertid, at loven om beskyttelse af personoplysninger også fastsætter strafferetlige sanktioner, herunder fængselsstraffe; opfordrer Kommissionen til at fremlægge oplysninger om den faktiske brug af administrative bøder og strafferetlige sanktioner før i tiden; |
| --- | --- |

21.

| 22. | noterer sig, at udvalget ikke fører tilsyn med databehandlingsaktiviteterne på retshåndhævelsesområdet, men at der findes andre tilsynsmekanismer, herunder tilsyn fra den uafhængige kommission under præfekturet for offentlig sikkerhed; bemærker, at undersøgelsesudvalget for videregivelse af oplysninger og beskyttelse af personoplysninger har visse kompetencer på dette område, herunder til at undersøge anmodninger om aktindsigt og offentliggørelse af udtalelser, men påpeger, at disse beføjelser ikke er juridisk bindende; glæder sig over, at EU og Japan er blevet enige om at indføre en særlig klagemekanisme, som forvaltes og overvåges af udvalget, og som vil finde anvendelse på behandlingen af personoplysninger inden for retshåndhævelse og national sikkerhed; |
| --- | --- |

22.

| 23. | bemærker, at erhvervsdrivende i henhold til den japanske lov om beskyttelse af personoplysninger i administrative organers varetægt også »frivilligt« kan videregive oplysninger til de retshåndhævende myndigheder; påpeger, at noget sådant hverken er omtalt i den generelle forordning om databeskyttelse eller i politidirektivet og opfordrer Kommissionen til at vurdere, om det er i overensstemmelse med normen om »i det væsentlige at svare til« den generelle forordning om databeskyttelse;; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kender til medieomtale af det japanske direktorat for signalefterretning, der beskæftiger ca. 1 700 personer og råder over mindst seks overvågningsfaciliteter, som døgnet rundt aflytter telefonopkald, e-mails og andre former for kommunikation (6); er bekymret over, at denne vilkårlige masseovervågning end ikke omtales i udkastet til gennemførelsesafgørelse; opfordrer Kommissionen til at tilvejebringe flere oplysninger om japansk masseovervågning; er alvorligt bekymret for, at denne masseovervågning ikke vil kunne klare en kontrol på baggrund af de kriterier, som EU-Domstolen fastlagde i Schrems-dommen (sag C-362/14); |
| --- | --- |

24.

| 25. | beklager, at dokumentet »Japans offentlige myndigheders indsamling og brug af personoplysninger med henblik på retshåndhævelse og national sikkerhed«, som indgår i bilag II til udkastet til gennemførelsesafgørelse, ikke har samme juridisk bindende virkning som de supplerende regler; |
| --- | --- |

25.

Konklusioner

| 26. | opfordrer Kommissionen til at tilvejebringe yderligere dokumentation og forklaringer om ovennævnte forhold, herunder dem, som Det Europæiske Databeskyttelsesråd pegede på i sin udtalelse af 5. december 2018, med henblik på at påvise, at det beskyttelsesniveau, som Japans retlige rammer for databeskyttelse giver, sikrer et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau, der i det væsentlige svarer til beskyttelsesniveauet i den europæiske retlige ramme for databeskyttelse; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mener, at denne afgørelse om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet desuden kan sende et stærkt signal til lande i hele verden om, at konvergens med EU's høje standarder for databeskyttelse giver særdeles håndgribelige resultater; understreger i denne forbindelse betydningen af denne afgørelse om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet som forløber for fremtidige partnerskaber med andre lande, der har vedtaget moderne databeskyttelseslove; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pålægger Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender fortsat at føre opsyn med udviklingen på dette område, herunder sager, der indbringes for EU-Domstolen, og til at følge op på de henstillinger, der er fremsat i denne beslutning; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Det Europæiske Databeskyttelsesråd, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, det udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 93, stk. 1, i den generelle forordning om databeskyttelse, Europarådet samt Japans regering. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1.

(2)  ECLI:EU:C:2015:650.

(3)  ECLI:EU:C:2016:970.

(4)  EUT C 369 af 11.10.2018, s. 22.

(5)  http://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=614108; som blev godkendt af Det Europæiske Databeskyttelsesråd på dets første plenarmøde.

(6)  Ryan Gallagher: »The Untold Story of Japan's Secret Spy Agency«, The Intercept, den 19. maj 2018 (https://theintercept.com/2018/05/19/japan-dfs-surveillance-agency/).

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/157 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/157

---

P8_TA(2018)0530

Interessekonflikt og beskyttelse af EU's budget i Den Tjekkiske Republik

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2018 om interessekonflikter og beskyttelse af EU's budget i Den Tjekkiske Republik (2018/2975(RSP))

(2020/C 388/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere afgørelser og beslutninger om decharge til Kommissionen (1) for årene 2014, 2015 og 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere afgørelser og beslutninger om decharge til Kommissionen (1) for årene 2014, 2015 og 2016,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (2) (den nye finansforordning), særlig artikel 61 om interessekonflikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (2) (den nye finansforordning), særlig artikel 61 om interessekonflikter,

| — | der henviser til de forespørgsler til Kommissionen, som blev sendt af det tjekkiske piratparti den 2. august 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til de forespørgsler til Kommissionen, som blev sendt af det tjekkiske piratparti den 2. august 2018,

| — | der henviser til den officielle klage, som blev indgivet til Kommissionen af Transparency International Czech Republic den 19. september 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til den officielle klage, som blev indgivet til Kommissionen af Transparency International Czech Republic den 19. september 2018,

| — | der henviser til udtalelse af 19. november 2018 fra Kommissionens Juridiske Tjeneste om virkningen af artikel 61 i den nye finansforordning (interessekonflikter) på betalinger fra de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fonde), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 19. november 2018 fra Kommissionens Juridiske Tjeneste om virkningen af artikel 61 i den nye finansforordning (interessekonflikter) på betalinger fra de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fonde),

| — | der henviser til den præsentation, som Kommissionens Generaldirektorat for Budget gav Parlamentets Budgetkontroludvalg den 20. november 2018, om reglerne for interessekonflikter i 2018-finansforordningen, |
| --- | --- |

—

der henviser til den præsentation, som Kommissionens Generaldirektorat for Budget gav Parlamentets Budgetkontroludvalg den 20. november 2018, om reglerne for interessekonflikter i 2018-finansforordningen,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at bestemmelsen om interessekonflikter i 2012-finansforordningen ikke udtrykkeligt fandt anvendelse på delt forvaltning, men at medlemsstaterne var forpligtet til at sikre en effektiv intern kontrol, herunder undgåelse af interessekonflikter; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at bestemmelsen om interessekonflikter i 2012-finansforordningen ikke udtrykkeligt fandt anvendelse på delt forvaltning, men at medlemsstaterne var forpligtet til at sikre en effektiv intern kontrol, herunder undgåelse af interessekonflikter;

| B. | der henviser til, at reglerne for offentlige udbud forpligter medlemsstaterne til at undgå interessekonflikter (artikel 24 i direktiv 2014/24/EU (3)), herunder direkte eller indirekte personlige interesse, og at der i forbindelse med situationer, som kan opfattes som en interessekonflikt, eller specifikke forpligtelser inden for delt forvaltning (f.eks. forordning (EU) nr. 1303/2013 (4)), allerede er fastlagt regler; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at reglerne for offentlige udbud forpligter medlemsstaterne til at undgå interessekonflikter (artikel 24 i direktiv 2014/24/EU (3)), herunder direkte eller indirekte personlige interesse, og at der i forbindelse med situationer, som kan opfattes som en interessekonflikt, eller specifikke forpligtelser inden for delt forvaltning (f.eks. forordning (EU) nr. 1303/2013 (4)), allerede er fastlagt regler;

| C. | der henviser til, at Rådet vedtog sin holdning til den nye finansforordning den 16. juli 2018, og at den endelige retsakt blev undertegnet den 18. juli 2018; der henviser til, at artikel 61 i finansforordningen, som forbyder interessekonflikter, trådte i kraft den 2. august 2018; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Rådet vedtog sin holdning til den nye finansforordning den 16. juli 2018, og at den endelige retsakt blev undertegnet den 18. juli 2018; der henviser til, at artikel 61 i finansforordningen, som forbyder interessekonflikter, trådte i kraft den 2. august 2018;

| D. | der henviser til, at artikel 61, stk. 1, i finansforordningen (sammenholdt med artikel 61, stk. 3) fastsætter:






  (i) | en negativ forpligtelse for finansielle aktører til at forebygge interessekonflikter i forhold til EU-budgettet |
| --- | --- | --- |

D.

der henviser til, at artikel 61, stk. 1, i finansforordningen (sammenholdt med artikel 61, stk. 3) fastsætter:

(i)

en negativ forpligtelse for finansielle aktører til at forebygge interessekonflikter i forhold til EU-budgettet

| (ii) | en positiv forpligtelse for finansielle aktører til at træffe passende foranstaltninger for at undgå, at der opstår interessekonflikt i de funktioner, der henhører under deres ansvar, og for at afhjælpe situationer, der objektivt set kan opfattes som en interessekonflikt; |
| --- | --- |

(ii)

en positiv forpligtelse for finansielle aktører til at træffe passende foranstaltninger for at undgå, at der opstår interessekonflikt i de funktioner, der henhører under deres ansvar, og for at afhjælpe situationer, der objektivt set kan opfattes som en interessekonflikt;

| E. | der henviser til, at det fremgår af EU-Domstolens retspraksis (5), at »sammenblandingen af interesser objektivt set i sig selv [nemlig udgør] en så alvorlig mangel, at det ikke er nødvendigt ved bedømmelsen heraf at tage hensyn til de impliceredes hensigter og til, om de var i god eller ond tro«; der henviser til, at Kommissionen er forpligtet til at indstille udbetalingen af EU-midler i tilfælde, hvor der er alvorlige mangler i forvaltnings- og kontrolsystemernes funktion, og hvor der er konstateret uopdagede, urapporterede og ukorrigerede alvorlige uregelmæssigheder med hensyn til en interessekonflikt; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det fremgår af EU-Domstolens retspraksis (5), at »sammenblandingen af interesser objektivt set i sig selv [nemlig udgør] en så alvorlig mangel, at det ikke er nødvendigt ved bedømmelsen heraf at tage hensyn til de impliceredes hensigter og til, om de var i god eller ond tro«; der henviser til, at Kommissionen er forpligtet til at indstille udbetalingen af EU-midler i tilfælde, hvor der er alvorlige mangler i forvaltnings- og kontrolsystemernes funktion, og hvor der er konstateret uopdagede, urapporterede og ukorrigerede alvorlige uregelmæssigheder med hensyn til en interessekonflikt;

| F. | der henviser til, at Transparency International Czech Republic den 19. september 2018 indgav en formel klage til Kommissionen og hævdede, at den tjekkiske premierminister, Andrej Babiš, gentagne gange havde overtrådt EU's og Den Tjekkiske Republiks lovgivning om interessekonflikter; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Transparency International Czech Republic den 19. september 2018 indgav en formel klage til Kommissionen og hævdede, at den tjekkiske premierminister, Andrej Babiš, gentagne gange havde overtrådt EU's og Den Tjekkiske Republiks lovgivning om interessekonflikter;

| G. | der henviser til, at det er blevet afsløret, at Andrej Babiš også er den reelle ejer af Agrofert, det kontrollerende selskab i Agrofert-koncernen, herunder blandt andet et stort antal tjekkiste mediavirksomheder via trustfondene AB I og AB II, hvor han både er stifter og den eneste begunstigede; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det er blevet afsløret, at Andrej Babiš også er den reelle ejer af Agrofert, det kontrollerende selskab i Agrofert-koncernen, herunder blandt andet et stort antal tjekkiste mediavirksomheder via trustfondene AB I og AB II, hvor han både er stifter og den eneste begunstigede;

| H. | der henviser til, at Andrej Babiš også er formand for det tjekkiske råd for de europæiske struktur- og investeringsfonde; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Andrej Babiš også er formand for det tjekkiske råd for de europæiske struktur- og investeringsfonde;

| I. | der henviser til, at virksomheder, som også er en del af Agrofert-koncernen, deltager i projekter, som modtager støtte fra Den Tjekkiske Republiks program for udvikling af landdistrikterne, som igen finansieres af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at virksomheder, som også er en del af Agrofert-koncernen, deltager i projekter, som modtager støtte fra Den Tjekkiske Republiks program for udvikling af landdistrikterne, som igen finansieres af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne;

| J. | der henviser til, at virksomheder, som er en del af Agrofert-koncernen, i perioden 2014-2020 modtog betydelige beløb fra de europæiske struktur- og investeringsfonde på mellem 42 mio. EUR i 2013 og 82 mio. EUR i 2017; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at virksomheder, som er en del af Agrofert-koncernen, i perioden 2014-2020 modtog betydelige beløb fra de europæiske struktur- og investeringsfonde på mellem 42 mio. EUR i 2013 og 82 mio. EUR i 2017;

| K. | der henviser til, der henviser til, at det af udtalelsen fra Kommissionens Juridiske Tjeneste fremgår, at i henhold til tjekkiske embedsmænds havde Andrej Babiš en indtægt på 3,5 mio. EUR i de første seks måneder af 2018 fra Agrofert Group via sine trustfonde; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, der henviser til, at det af udtalelsen fra Kommissionens Juridiske Tjeneste fremgår, at i henhold til tjekkiske embedsmænds havde Andrej Babiš en indtægt på 3,5 mio. EUR i de første seks måneder af 2018 fra Agrofert Group via sine trustfonde;

| L. | der henviser til, at Parlamentet gentagne gange har opfordret Kommissionen til i sine dechargebeslutninger at fremskynde en procedure for efterprøvende regnskabsafslutning med henblik på at indhente oplysninger om risikoen for en interessekonflikt i forbindelse med den statslige landbrugsinterventionsfond i Den Tjekkiske Republik; der henviser til, at Parlamentet har understreget, at undladelse af at træffe de nødvendige foranstaltninger for at forhindre en interessekonflikt kan forpligte den tjekkiske myndighed til at trække godkendelsen af betalingsorganet tilbage og kan også føre til, at Kommissionen anvender finansielle korrektioner; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Parlamentet gentagne gange har opfordret Kommissionen til i sine dechargebeslutninger at fremskynde en procedure for efterprøvende regnskabsafslutning med henblik på at indhente oplysninger om risikoen for en interessekonflikt i forbindelse med den statslige landbrugsinterventionsfond i Den Tjekkiske Republik; der henviser til, at Parlamentet har understreget, at undladelse af at træffe de nødvendige foranstaltninger for at forhindre en interessekonflikt kan forpligte den tjekkiske myndighed til at trække godkendelsen af betalingsorganet tilbage og kan også føre til, at Kommissionen anvender finansielle korrektioner;

| M. | der henviser til, at Parlamentets Budgetkontroludvalg i september 2018 besluttede at behandle dette spørgsmål inden for rammerne af den årlige dechargeprocedure, navnlig i forbindelse med høringerne af de kommissærer, der var mest berørt; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Parlamentets Budgetkontroludvalg i september 2018 besluttede at behandle dette spørgsmål inden for rammerne af den årlige dechargeprocedure, navnlig i forbindelse med høringerne af de kommissærer, der var mest berørt;

| N. | der henviser til, at disse høringer ikke gav medlemmerne af Parlamentet klare og fyldestgørende svar vedrørende situationen omkring den tjekkiske premierministers potentielle interessekonflikt; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at disse høringer ikke gav medlemmerne af Parlamentet klare og fyldestgørende svar vedrørende situationen omkring den tjekkiske premierministers potentielle interessekonflikt;

| O. | der henviser til, at europæiske medier, bl.a. The Guardian, Le Monde, De Standaard og Süddeutsche Zeitung, den 1. december 2018 offentliggjorde oplysninger om den juridiske udtalelse, som Kommissionens Juridiske Tjeneste havde afgivet, og som bekræftede Andrej Babiš’ interessekonflikt; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at europæiske medier, bl.a. The Guardian, Le Monde, De Standaard og Süddeutsche Zeitung, den 1. december 2018 offentliggjorde oplysninger om den juridiske udtalelse, som Kommissionens Juridiske Tjeneste havde afgivet, og som bekræftede Andrej Babiš’ interessekonflikt;

| 1. | er dybt bekymret over Den Tjekkiske Republiks manglende overholdelse af artikel 61, stk. 1, i finansforordningen, for så vidt angår den tjekkiske premierministers interessekonflikt og hans forbindelser med Agrofert-koncernen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | beklager enhver form for interessekonflikt, der kan bringe gennemførelsen af EU-budgettet i fare og undergrave EU-borgernes tillid til den korrekte forvaltning af EU-skatteydernes penge; opfordrer Kommissionen til at sikre, at der gælder nultolerancepolitik og ingen dobbeltstandarder med hensyn til interessekonflikter hos politikere i EU, og til ikke at finde undskyldninger for forsinkelser, når Unionens finansielle interesser beskyttes; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minder om sin afgørelse af 27. april 2017 om decharge for regnskabsåret 2015 (6), hvori Parlamentet »bemærker, at Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) indledte administrative undersøgelser [...] af projekter i Den Tjekkiske Republik kendt som »Storks Nest« på grundlag af påståede uregelmæssigheder« og »opfordrer Kommissionen til straks at underrette Parlamentets kompetente udvalg, når undersøgelserne er afsluttet«; minder om sin afgørelse af 18. april 2018 om decharge for regnskabsåret 2016 (7), hvori Parlamentet "glæder sig over, at OLAF har afsluttet den administrative undersøgelse af det tjekkiske projekt »stork nest« og »beklager, at OLAF konstaterede alvorlige uregelmæssigheder«; |
| --- | --- |

3.

| 4. | noterer sig svaret af 29. november 2018, som kommissær Oettinger gav inden for rammerne af dechargeproceduren for 2017 på skriftlig forespørgsel 51, hvori han oplyste Parlamentet om, at de tjekkiske myndigheder i overensstemmelse med OLAF's henstilling om Stork Nest-sagen, der blev vedtaget i december 2017, har trukket det projekt, som OLAF har undersøgt, tilbage fra den endelige anmodning i det regionale operationelle program for det centrale Bøhmen, og at der ikke er blevet indbetalt EU-midler til denne operation; bemærker endvidere, at OLAF har henstillet til de nationale retlige myndigheder, at de indleder en strafferetlig efterforskning af de forhold, der blev afdækket i forbindelse med OLAF's undersøgelse, og at de nu er de kompetente myndigheder i denne sag; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at i betragtning af den direkte anvendelse af artikel 61, stk. 1, i finansforordningen om interessekonflikter er alle, der er involveret i gennemførelsen af EU-budgettet, herunder regeringsledere, ansvarlige for at overholde forpligtelsen til at forebygge interessekonflikter og håndtere situationer, der objektivt kan opfattes som interessekonflikter; |
| --- | --- |

5.

| 6. | beklager, at Kommissionen i lang tid fortsat var passiv på trods af, at der siden 2014 havde været tydelige tegn på, at Andrej Babiš havde en interessekonflikt i sin egenskab af finansminister og senere premierminister; |
| --- | --- |

6.

| 7. | minder om de nationale myndigheders forpligtelse til at sikre, at Unionens lovgivning om interessekonflikter anvendes i alle tilfælde og på alle mennesker; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Kommissionen til at oprette en kontrolmekanisme med henblik på at løse problemet med interessekonflikter i medlemsstaterne og til at gøre en aktiv undgåelse af interessekonflikter som en af sine prioriteter; opfordrer Kommissionen til at gribe beslutsomt ind, navnlig når nationale myndigheder undlader at gribe ind for at forebygge interessekonflikter hos deres største repræsentanter; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer Kommissionen til omgående at følge op på dette spørgsmål på grundlag af den udtalelse fra dens Juridiske Tjeneste, som blev afgivet som følge af klagen fra Transparency International Czech Republic, og til at gennemføre de nødvendige korrigerende foranstaltninger og procedurer med henblik på at afhjælpe enhver form for ulovlig situation, herunder en foranstaltning til at suspendere al EU-finansiering til Agrofert-koncernen, indtil interessekonflikten er blevet undersøgt og løst fuldt ud; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer alle nationale myndigheder og indehavere af offentlige hverv til proaktivt at anvende den nye finansforordning, særlig artikel 61 om interessekonflikter, med henblik på at forebygge situationer, der er skadelige for EU's omdømme eller individuelle medlemsstaters omdømme, demokratiet og EU's finansielle interesser, og til at tjene som et godt eksempel, der arbejder for almenvellet snarere end for egen vindings skyld; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer medlemsstaternes nationale parlamenter til at sikre, at ingen national lovgivning om forebyggelse af interessekonflikter, der strider mod ordlyden og ånden i den nye finansforordning; |
| --- | --- |

11.

| 12. | noterer sig udtalelsen fra Kommissionens Juridiske Tjeneste om den nuværende tjekkiske premierministers mulige interessekonflikt i forbindelse med hans rolle som finansminister i 2014; kræver, at Kommissionen fuldt ud undersøger lovligheden af al EU-støtte, der er blevet udbetalt til Agrofert-koncernen, siden Andrej Babiš blev en del af den tjekkiske regering, under hensyntagen til den tidligere finansforordning, der fandt anvendelse før den 2. august 2018, og den del, som vedrører interessekonflikter; |
| --- | --- |

12.

| 13. | anmoder om, at Kommissionen offentliggør samtlige dokumenter, som den har til rådighed, der har relation til eventuelle interessekonflikter vedrørende den tjekkiske premierminister og den tjekkiske landbrugsminister, og forklarer, hvilke foranstaltninger den agter at træffe for at rette op på situationen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at tilbagesøge alle midler, der er blevet udbetalt ulovligt eller uregelmæssigt; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kræver fuld gennemsigtighed hvad angår alle forbindelser mellem Andrej Babiš og Agrofert-koncernen og kræver endvidere, at disse forbindelser ikke må gribe forstyrrende ind i hans rolle som Den Tjekkiske Republiks premierminister; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer Rådet til at træffe alle nødvendige og passende foranstaltninger til at forebygge interessekonflikter i forbindelse med forhandlingerne om det kommende EU-budget og den næste flerårige finansielle ramme i overensstemmelse med finansforordningens artikel 61, stk. 1; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen og Rådet samt til Den Tjekkiske Republiks regering og parlament. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  EUT L 246 af 14.9.2016, s. 1, EUT L 252 af 29.9.2017, s. 1, og EUT L 248 af 3.10.2018, s. 1.

(2)  EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1.

(3)  EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65.

(4)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320.

(5)  
  Ismeri Europa Srl mod Revisionsretten
  , dom af 15.6.1999, sag T-277/97, ECLI:EU:T:1999:124.

(6)  EUT L 252 af 29.9.2017, s. 28.

(7)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0121.

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/161 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/161

---

P8_TA(2018)0531

Ombudsmandens årsberetning for 2017

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2018 om årsberetningen om Den Europæiske Ombudsmands virksomhed i 2017 (2018/2105(INI))

(2020/C 388/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til årsberetningen om Den Europæiske Ombudsmands virksomhed i 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til årsberetningen om Den Europæiske Ombudsmands virksomhed i 2017,

| — | der henviser til artikel 9, 11, 15, 24 og 228 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 9, 11, 15, 24 og 228 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til artikel 11, 35, 37, 41, 42, og 43 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11, 35, 37, 41, 42, og 43 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til protokol nr. 1 til traktaterne om de nationale parlamenter rolle i Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokol nr. 1 til traktaterne om de nationale parlamenter rolle i Den Europæiske Union,

| — | der henviser til protokol nr. 2 til traktaterne om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokol nr. 2 til traktaterne om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet,

| — | der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom af 9. marts 1994 vedrørende ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom af 9. marts 1994 vedrørende ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (1),

| — | der henviser til den europæiske kodeks for god forvaltningsskik som vedtaget af Europa-Parlamentet den 6. september 2001, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske kodeks for god forvaltningsskik som vedtaget af Europa-Parlamentet den 6. september 2001,

| — | der henviser til rammeaftalen om samarbejde, som blev indgået mellem Europa-Parlamentet og Den Europæiske Ombudsmand den 15. marts 2006 og trådte i kraft den 1. april 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til rammeaftalen om samarbejde, som blev indgået mellem Europa-Parlamentet og Den Europæiske Ombudsmand den 15. marts 2006 og trådte i kraft den 1. april 2006,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Den Europæiske Ombudsmands virksomhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Den Europæiske Ombudsmands virksomhed,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52 og artikel 220, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52 og artikel 220, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget for Andragender (A8-0411/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget for Andragender (A8-0411/2018),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmands årsberetning for 2017 formelt blev forelagt for Europa-Parlamentets formand den 22. maj 2018, og at ombudsmanden, Emily O'Reilly, forelagde den for Udvalget for Andragender den 16. maj 2018 i Bruxelles; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmands årsberetning for 2017 formelt blev forelagt for Europa-Parlamentets formand den 22. maj 2018, og at ombudsmanden, Emily O'Reilly, forelagde den for Udvalget for Andragender den 16. maj 2018 i Bruxelles;

| B. | der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmand i henhold til artikel 24 og artikel 228 i TEUF er beføjet til at modtage klager over tilfælde af fejl eller forsømmelser i forbindelse med handlinger foretaget af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer med undtagelse af Den Europæiske Unions Domstol under udøvelsen af dens domstolsfunktioner; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmand i henhold til artikel 24 og artikel 228 i TEUF er beføjet til at modtage klager over tilfælde af fejl eller forsømmelser i forbindelse med handlinger foretaget af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer med undtagelse af Den Europæiske Unions Domstol under udøvelsen af dens domstolsfunktioner;

| C. | der henviser til, at artikel 10, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union fastsætter, at »enhver borger har ret til at deltage i Unionens demokratiske liv«, og at »beslutningerne træffes så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt«; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at artikel 10, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union fastsætter, at »enhver borger har ret til at deltage i Unionens demokratiske liv«, og at »beslutningerne træffes så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt«;

| D. | der henviser til, at artikel 15 i TEUF fastsætter, at »for at fremme gode styreformer og sikre civilsamfundets deltagelse arbejder Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer så åbent som muligt«, samt at »alle unionsborgere og alle fysiske og juridiske personer, der har bopæl eller vedtægtsmæssigt hjemsted i en medlemsstat, har ret til aktindsigt i dokumenter fra Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer«; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at artikel 15 i TEUF fastsætter, at »for at fremme gode styreformer og sikre civilsamfundets deltagelse arbejder Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer så åbent som muligt«, samt at »alle unionsborgere og alle fysiske og juridiske personer, der har bopæl eller vedtægtsmæssigt hjemsted i en medlemsstat, har ret til aktindsigt i dokumenter fra Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer«;

| E. | der henviser til, at det i artikel 41 i chartret om grundlæggende rettigheder, som omhandler retten til god forvaltning, bl.a. lyder, at »enhver har ret til at få sin sag behandlet uvildigt, retfærdigt og inden for en rimelig frist af Unionens institutioner og organer«; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det i artikel 41 i chartret om grundlæggende rettigheder, som omhandler retten til god forvaltning, bl.a. lyder, at »enhver har ret til at få sin sag behandlet uvildigt, retfærdigt og inden for en rimelig frist af Unionens institutioner og organer«;

| F. | der henviser til, at det i artikel 43 i chartret lyder, at »enhver unionsborger samt enhver fysisk eller juridisk person med bopæl eller hjemsted i en medlemsstat har ret til at klage til Den Europæiske Ombudsmand over tilfælde af fejl og forsømmelser i forbindelse med handlinger foretaget af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer med undtagelse af Den Europæiske Unions Domstol under udøvelsen af dens domstolsfunktioner«; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det i artikel 43 i chartret lyder, at »enhver unionsborger samt enhver fysisk eller juridisk person med bopæl eller hjemsted i en medlemsstat har ret til at klage til Den Europæiske Ombudsmand over tilfælde af fejl og forsømmelser i forbindelse med handlinger foretaget af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer med undtagelse af Den Europæiske Unions Domstol under udøvelsen af dens domstolsfunktioner«;

| G. | der henviser til, at artikel 298, stk. 1, i TEUF fastslår, at »under udførelsen af deres opgaver støtter Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer sig på en åben, effektiv og uafhængig europæisk forvaltning«; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at artikel 298, stk. 1, i TEUF fastslår, at »under udførelsen af deres opgaver støtter Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer sig på en åben, effektiv og uafhængig europæisk forvaltning«;

| H. | der henviser til, at Ombudsmanden i 2017 indledte 447 undersøgelser, heraf 433 på grundlag af klager og 14 på eget initiativ, samtidig med at 363 undersøgelser (348 på grundlag af klager og 15 på eget initiativ) blev afsluttet; der henviser til, at de fleste af undersøgelserne (256 eller 57,3 %) vedrørte Kommissionen, efterfulgt af EU's agenturer (35 undersøgelser eller 7,8 %), Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor (EPSO) (34 undersøgelser eller 7,6 %), Parlamentet (22 undersøgelser eller 4,9 %), Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) (17 undersøgelser eller 3,8 %), Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (16 undersøgelser eller 3,6 %) og øvrige institutioner (67 undersøgelser eller 15 %); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Ombudsmanden i 2017 indledte 447 undersøgelser, heraf 433 på grundlag af klager og 14 på eget initiativ, samtidig med at 363 undersøgelser (348 på grundlag af klager og 15 på eget initiativ) blev afsluttet; der henviser til, at de fleste af undersøgelserne (256 eller 57,3 %) vedrørte Kommissionen, efterfulgt af EU's agenturer (35 undersøgelser eller 7,8 %), Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor (EPSO) (34 undersøgelser eller 7,6 %), Parlamentet (22 undersøgelser eller 4,9 %), Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) (17 undersøgelser eller 3,8 %), Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (16 undersøgelser eller 3,6 %) og øvrige institutioner (67 undersøgelser eller 15 %);

| I. | der henviser til, at de tre vigtigste temaer i de undersøgelser, der blev afsluttet af Ombudsmanden i 2017, var gennemsigtighed, ansvarlighed og offentlig adgang til oplysninger og dokumenter (20,6 %), servicekultur (16,8 %) og respekt for processuelle rettigheder (16,5 %), mens andre temaer, som blev berørt, var etiske spørgsmål, offentlighedens rettigheder til at deltage i EU's beslutningstagning, korrekt brug af skønsmæssige beføjelser, herunder i forbindelse med traktatbrudsprocedurer, forsvarlig økonomisk forvaltning af EU-udbud, -tilskud og -kontrakter, rekruttering samt god forvaltning af EU-personalespørgsmål; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at de tre vigtigste temaer i de undersøgelser, der blev afsluttet af Ombudsmanden i 2017, var gennemsigtighed, ansvarlighed og offentlig adgang til oplysninger og dokumenter (20,6 %), servicekultur (16,8 %) og respekt for processuelle rettigheder (16,5 %), mens andre temaer, som blev berørt, var etiske spørgsmål, offentlighedens rettigheder til at deltage i EU's beslutningstagning, korrekt brug af skønsmæssige beføjelser, herunder i forbindelse med traktatbrudsprocedurer, forsvarlig økonomisk forvaltning af EU-udbud, -tilskud og -kontrakter, rekruttering samt god forvaltning af EU-personalespørgsmål;

| J. | der henviser til, at ombudsmandsinstitutionen i forbindelse med sit strategiske arbejde i 2017 afsluttede fire strategiske undersøgelser og indledte fire nye undersøgelser om Rådets gennemsigtighed, om spørgsmålet om »svingdøre« for så vidt angår tidligere EU-kommissærer, om tilgængeligheden af Kommissionens websteder for personer med handicap samt om aktiviteterne forud for indgivelse af ansøgning i forbindelse med vurderinger af lægemidler foretaget af Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA); der henviser til, at Ombudsmanden i 2017 indledte otte strategiske initiativer, herunder om åbenhed i forbindelse med lobbyvirksomhed over for Det Europæiske Råd, forbedring af det europæiske borgerinitiativ (ECI) og regler vedrørende »svingdøre« i forskellige EU-institutioner og -organer, og afsluttede seks strategiske initiativer; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at ombudsmandsinstitutionen i forbindelse med sit strategiske arbejde i 2017 afsluttede fire strategiske undersøgelser og indledte fire nye undersøgelser om Rådets gennemsigtighed, om spørgsmålet om »svingdøre« for så vidt angår tidligere EU-kommissærer, om tilgængeligheden af Kommissionens websteder for personer med handicap samt om aktiviteterne forud for indgivelse af ansøgning i forbindelse med vurderinger af lægemidler foretaget af Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA); der henviser til, at Ombudsmanden i 2017 indledte otte strategiske initiativer, herunder om åbenhed i forbindelse med lobbyvirksomhed over for Det Europæiske Råd, forbedring af det europæiske borgerinitiativ (ECI) og regler vedrørende »svingdøre« i forskellige EU-institutioner og -organer, og afsluttede seks strategiske initiativer;

| K. | der henviser til, at EU fortsat befinder sig i den alvorligste økonomiske, sociale og politiske krise siden sin grundlæggelse; der henviser til, at EU-institutionernes ineffektive tilgang med hensyn til at gøre noget ved den manglende gennemsigtighed både i EU's beslutningsproces og hvad angår lobbyvirksomhed, sammen med andre væsentlige etiske problemer i EU-institutionerne bidrager til yderligere at undergrave EU's image; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU fortsat befinder sig i den alvorligste økonomiske, sociale og politiske krise siden sin grundlæggelse; der henviser til, at EU-institutionernes ineffektive tilgang med hensyn til at gøre noget ved den manglende gennemsigtighed både i EU's beslutningsproces og hvad angår lobbyvirksomhed, sammen med andre væsentlige etiske problemer i EU-institutionerne bidrager til yderligere at undergrave EU's image;

| L. | der henviser til, at afslag på aktindsigt i EU-dokumenter og spørgsmål om gennemsigtighed i forbindelse hermed fortsat udgjorde den største andel af de undersøgelser, som blev foretaget af Den Europæiske Ombudsmand i 2017; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at afslag på aktindsigt i EU-dokumenter og spørgsmål om gennemsigtighed i forbindelse hermed fortsat udgjorde den største andel af de undersøgelser, som blev foretaget af Den Europæiske Ombudsmand i 2017;

| M. | der henviser til, at Ombudsmanden i en forsøgsperiode har iværksat en hasteprocedure, idet tidsaspektet ofte er centralt i forbindelse med anmodninger om aktindsigt; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Ombudsmanden i en forsøgsperiode har iværksat en hasteprocedure, idet tidsaspektet ofte er centralt i forbindelse med anmodninger om aktindsigt;

| N. | der henviser til, at Ombudsmanden har en afgørende rolle at spille med hensyn til at sikre ansvarlighed i EU-institutionerne og størst mulig gennemsigtighed og upartiskhed i EU's forvaltnings- og beslutningsprocesser med henblik på at beskytte borgernes rettigheder og dermed øge deres tillid, engagement og deltagelse i Unionens demokratiske liv; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Ombudsmanden har en afgørende rolle at spille med hensyn til at sikre ansvarlighed i EU-institutionerne og størst mulig gennemsigtighed og upartiskhed i EU's forvaltnings- og beslutningsprocesser med henblik på at beskytte borgernes rettigheder og dermed øge deres tillid, engagement og deltagelse i Unionens demokratiske liv;

| O. | der henviser til, at Den Europæiske Unions Domstol har fastslået, at principperne om offentlighed og gennemsigtighed er en fast bestanddel i EU's lovgivningsproces, og at hensynet til lovgivningsprocessens effektivitet og integritet ikke må undergrave principperne om offentlighed og gennemsigtighed, der danner grundlag for processen; der henviser til, at Den Europæiske Unions Domstol har givet klare retningslinjer i denne henseende, som f.eks. i sin afgørelse af 22. marts 2018 i sagen T-540/15; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Den Europæiske Unions Domstol har fastslået, at principperne om offentlighed og gennemsigtighed er en fast bestanddel i EU's lovgivningsproces, og at hensynet til lovgivningsprocessens effektivitet og integritet ikke må undergrave principperne om offentlighed og gennemsigtighed, der danner grundlag for processen; der henviser til, at Den Europæiske Unions Domstol har givet klare retningslinjer i denne henseende, som f.eks. i sin afgørelse af 22. marts 2018 i sagen T-540/15;

| P. | der henviser til, at Ombudsmanden på grundlag af klager har gennemført en årelang undersøgelse af ECB's formands medlemskab af »gruppen af 30« (G30), en privat organisation, blandt hvis medlemmer man finder repræsentanter for banker, som enten direkte eller indirekte er underlagt ECB's tilsyn; der henviser til, at Ombudsmanden anbefalede ECB's formand at suspendere sit medlemskab af G30; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Ombudsmanden på grundlag af klager har gennemført en årelang undersøgelse af ECB's formands medlemskab af »gruppen af 30« (G30), en privat organisation, blandt hvis medlemmer man finder repræsentanter for banker, som enten direkte eller indirekte er underlagt ECB's tilsyn; der henviser til, at Ombudsmanden anbefalede ECB's formand at suspendere sit medlemskab af G30;

| Q. | der henviser til, at Ombudsmanden har undersøgt klager over Kommissionens håndtering af tidligere kommissærers beskæftigelse efter udløbet af deres mandat; der henviser til, at Ombudsmanden allerede havde fastslået, at Kommissionens undladelse af at træffe en specifik afgørelse for så vidt angår Kommissionens tidligere formand, José Manuel Barroso, udgjorde dårlig forvaltning; der henviser til, at Den Etiske Komité i Barrosos tilfælde konkluderede — under henvisning til den tidligere formands erklæring om, at han ikke var blevet engageret til at udøve lobbyvirksomhed på vegne af Goldman Sachs og ikke agtede at gøre det — at der ikke var tilstrækkeligt belæg for, at de retlige forpligtelser var blevet tilsidesat; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Ombudsmanden har undersøgt klager over Kommissionens håndtering af tidligere kommissærers beskæftigelse efter udløbet af deres mandat; der henviser til, at Ombudsmanden allerede havde fastslået, at Kommissionens undladelse af at træffe en specifik afgørelse for så vidt angår Kommissionens tidligere formand, José Manuel Barroso, udgjorde dårlig forvaltning; der henviser til, at Den Etiske Komité i Barrosos tilfælde konkluderede — under henvisning til den tidligere formands erklæring om, at han ikke var blevet engageret til at udøve lobbyvirksomhed på vegne af Goldman Sachs og ikke agtede at gøre det — at der ikke var tilstrækkeligt belæg for, at de retlige forpligtelser var blevet tilsidesat;

| R. | der henviser til, at den finansielle krise har medført en økonomisk og social krise, hvilket drager EU-institutionerne i tvivl; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at den finansielle krise har medført en økonomisk og social krise, hvilket drager EU-institutionerne i tvivl;

| S. | der henviser til, at der den 25. oktober 2017 blev afholdt et møde mellem Kommissionens tidligere formand, José Manuel Barroso, og en nuværende næstformand for Kommissionen, hvilket blev registreret som et officielt møde med Goldman Sachs; der henviser til, at det af Ombudsmanden blev bemærket, at karakteren af dette møde var uklar; der henviser til, at det af Ombudsmanden blev fremhævet, at betænkelighederne ved, at den tidligere formand udnytter sin tidligere status og sine kontakter til tidligere kolleger til at øve indflydelse og skaffe oplysninger, er forståelige; der henviser til, at denne sag rejser systematiske spørgsmål med hensyn til Kommissionens generelle tilgang til håndteringen af sådanne sager samt med hensyn til omfanget af Den Etiske Komités uafhængighed; påpeger, at der derfor er behov for strengere regler på EU-plan for at forebygge og straffe alle interessekonflikter i EU's institutioner og agenturer; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at der den 25. oktober 2017 blev afholdt et møde mellem Kommissionens tidligere formand, José Manuel Barroso, og en nuværende næstformand for Kommissionen, hvilket blev registreret som et officielt møde med Goldman Sachs; der henviser til, at det af Ombudsmanden blev bemærket, at karakteren af dette møde var uklar; der henviser til, at det af Ombudsmanden blev fremhævet, at betænkelighederne ved, at den tidligere formand udnytter sin tidligere status og sine kontakter til tidligere kolleger til at øve indflydelse og skaffe oplysninger, er forståelige; der henviser til, at denne sag rejser systematiske spørgsmål med hensyn til Kommissionens generelle tilgang til håndteringen af sådanne sager samt med hensyn til omfanget af Den Etiske Komités uafhængighed; påpeger, at der derfor er behov for strengere regler på EU-plan for at forebygge og straffe alle interessekonflikter i EU's institutioner og agenturer;

| T. | der henviser til, at Ombudsmanden i marts 2017 indledte en strategisk undersøgelse af Rådets åbenhed og ansvarlighed; der henviser til, at Ombudsmanden fandt, at Rådets manglende registrering af identiteten af de medlemsstater, der tager stilling i en lovgivningsprocedure, samt den manglende gennemsigtighed for så vidt angår offentlighedens adgang til dets lovgivningsmæssige dokumenter, som f.eks. mærkningen i et uforholdsmæssigt stort omfang af dokumenter som »limite«, hvilket betyder »ikke til udbredelse«, var at anse som dårlig forvaltning; der henviser til, at Ombudsmanden den 17. maj 2018 sendte en særberetning til Europa-Parlamentet om sin strategiske undersøgelse om ansvarlighed og gennemsigtighed i Rådets lovgivende arbejde; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Ombudsmanden i marts 2017 indledte en strategisk undersøgelse af Rådets åbenhed og ansvarlighed; der henviser til, at Ombudsmanden fandt, at Rådets manglende registrering af identiteten af de medlemsstater, der tager stilling i en lovgivningsprocedure, samt den manglende gennemsigtighed for så vidt angår offentlighedens adgang til dets lovgivningsmæssige dokumenter, som f.eks. mærkningen i et uforholdsmæssigt stort omfang af dokumenter som »limite«, hvilket betyder »ikke til udbredelse«, var at anse som dårlig forvaltning; der henviser til, at Ombudsmanden den 17. maj 2018 sendte en særberetning til Europa-Parlamentet om sin strategiske undersøgelse om ansvarlighed og gennemsigtighed i Rådets lovgivende arbejde;

| U. | der henviser til, at større åbenhed om nationale regeringers standpunkter kan modvirke fænomenet »skyd skylden på Bruxelles«, som giver et fordrejet billede af, hvordan EU-lovgivningen vedtages, og fremkalder euroskepsis og en anti-EU-stemning; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at større åbenhed om nationale regeringers standpunkter kan modvirke fænomenet »skyd skylden på Bruxelles«, som giver et fordrejet billede af, hvordan EU-lovgivningen vedtages, og fremkalder euroskepsis og en anti-EU-stemning;

| V. | der henviser til, at Ombudsmanden undersøgte den manglende overensstemmelse med EU's og internationale regler i EIB's politik om gennemsigtighed i forbindelse med aktindsigt; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at Ombudsmanden undersøgte den manglende overensstemmelse med EU's og internationale regler i EIB's politik om gennemsigtighed i forbindelse med aktindsigt;

| W. | der henviser til, at passende forebyggelse af interessekonflikter inden for EU's institutioner, agenturer og organer er vigtigt for at sikre god forvaltning og øge borgernes tillid til EU's beslutningsproces; der henviser til, at Ombudsmanden iværksatte en strategisk undersøgelse af, hvordan Kommissionen udfører vurderinger af interessekonflikter for sine særlige rådgivere, der ofte arbejder for den private sektor og for EU samtidigt; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at passende forebyggelse af interessekonflikter inden for EU's institutioner, agenturer og organer er vigtigt for at sikre god forvaltning og øge borgernes tillid til EU's beslutningsproces; der henviser til, at Ombudsmanden iværksatte en strategisk undersøgelse af, hvordan Kommissionen udfører vurderinger af interessekonflikter for sine særlige rådgivere, der ofte arbejder for den private sektor og for EU samtidigt;

| X. | der henviser til, at Ombudsmanden undersøgte borgeres klager over, at Kommissionen ikke i tide havde truffet en afgørelse om traktatbrudssager i forbindelse med misbrug af tidsbegrænsede ansættelseskontrakter, der henviser til, at man i flere medlemsstater igennem årene har oplevet en betydelig stigning i udbredelsen af atypiske og midlertidige ansættelseskontrakter, hvilket har rejst tvivl om gennemførelsen af europæisk arbejdsret og Den Europæiske Unions Domstols retspraksis; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at Ombudsmanden undersøgte borgeres klager over, at Kommissionen ikke i tide havde truffet en afgørelse om traktatbrudssager i forbindelse med misbrug af tidsbegrænsede ansættelseskontrakter, der henviser til, at man i flere medlemsstater igennem årene har oplevet en betydelig stigning i udbredelsen af atypiske og midlertidige ansættelseskontrakter, hvilket har rejst tvivl om gennemførelsen af europæisk arbejdsret og Den Europæiske Unions Domstols retspraksis;

| Y. | der henviser til, at EU-institutionerne, -agenturerne og -kontorerne i forbindelse med beslutninger vedrørende beskyttelse af menneskers sundhed og sikkerheden for mennesker, dyr og planter bør fokusere særligt på borgerne og være serviceorienteret og imødekomme borgernes bekymringer for så vidt angår fuld gennemsigtighed, uafhængighed og nøjagtighed ved indsamlingen og vurderingen af videnskabelig dokumentation; der henviser til, at den videnskabelige dokumentation og de videnskabelige procedurer, der anvendes på EU-plan, og som bl.a. har ført til godkendelse af genetisk modificerede organismer, pesticider og glyphosat, er blevet udsat for betydelig kritik og har affødt en bred offentlig debat; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at EU-institutionerne, -agenturerne og -kontorerne i forbindelse med beslutninger vedrørende beskyttelse af menneskers sundhed og sikkerheden for mennesker, dyr og planter bør fokusere særligt på borgerne og være serviceorienteret og imødekomme borgernes bekymringer for så vidt angår fuld gennemsigtighed, uafhængighed og nøjagtighed ved indsamlingen og vurderingen af videnskabelig dokumentation; der henviser til, at den videnskabelige dokumentation og de videnskabelige procedurer, der anvendes på EU-plan, og som bl.a. har ført til godkendelse af genetisk modificerede organismer, pesticider og glyphosat, er blevet udsat for betydelig kritik og har affødt en bred offentlig debat;

| Z. | der henviser til, at Kommissionen endnu ikke har gennemført Ombudsmandens anbefalinger med hensyn til dens forbindelser med tobaksindustrien og således ikke har sørget for fuld gennemsigtighed i overensstemmelse med sine forpligtelser i henhold til WHO's rammekonvention om tobakskontrol (FCTC); |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at Kommissionen endnu ikke har gennemført Ombudsmandens anbefalinger med hensyn til dens forbindelser med tobaksindustrien og således ikke har sørget for fuld gennemsigtighed i overensstemmelse med sine forpligtelser i henhold til WHO's rammekonvention om tobakskontrol (FCTC);

| AA. | der henviser til, at Ombudsmanden har offentliggjort klare og praktiske anbefalinger til, hvordan offentligt ansatte bør interagere med lobbyister, og har gjort en indsats for at øge kendskabet til disse anbefalinger i Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at Ombudsmanden har offentliggjort klare og praktiske anbefalinger til, hvordan offentligt ansatte bør interagere med lobbyister, og har gjort en indsats for at øge kendskabet til disse anbefalinger i Rådet og Kommissionen;

| AB. | der henviser til, at Ombudsmanden er en del af EU-rammen under FN's handicapkonvention (CRPD), hvis opgave er at beskytte, fremme og overvåge gennemførelsen af konventionen på EU-institutionernes niveau; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at Ombudsmanden er en del af EU-rammen under FN's handicapkonvention (CRPD), hvis opgave er at beskytte, fremme og overvåge gennemførelsen af konventionen på EU-institutionernes niveau;

| AC. | der henviser til, at Ombudsmanden foretog en undersøgelse af, hvordan Martin Selmayr, den daværende kabinetschef for Kommissionens formand, blev udpeget til generalsekretær for Kommissionen; der henviser til Ombudsmandens fremhævelse af, at Kommissionen skabte en kunstig stemning om, at stillingen som generalsekretær skulle besættes med det samme, for at kunne begrunde at stillingsopslaget ikke blev offentliggjort, og arrangerede en udvælgelsesprocedure for en vicegeneralsekretær — ikke for umiddelbart at besætte denne stilling, men for at kunne udpege Selmayr til generalsekretær i en hurtig udnævnelse i to trin; der henviser til, at Ombudsmanden fandt fire tilfælde af fejl og forsømmelser i forbindelse med udnævnelsen af Martin Selmayr på grund af Kommissionens manglende overholdelse af de relevante regler, både i ordlyd og ånd; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at Ombudsmanden foretog en undersøgelse af, hvordan Martin Selmayr, den daværende kabinetschef for Kommissionens formand, blev udpeget til generalsekretær for Kommissionen; der henviser til Ombudsmandens fremhævelse af, at Kommissionen skabte en kunstig stemning om, at stillingen som generalsekretær skulle besættes med det samme, for at kunne begrunde at stillingsopslaget ikke blev offentliggjort, og arrangerede en udvælgelsesprocedure for en vicegeneralsekretær — ikke for umiddelbart at besætte denne stilling, men for at kunne udpege Selmayr til generalsekretær i en hurtig udnævnelse i to trin; der henviser til, at Ombudsmanden fandt fire tilfælde af fejl og forsømmelser i forbindelse med udnævnelsen af Martin Selmayr på grund af Kommissionens manglende overholdelse af de relevante regler, både i ordlyd og ånd;

| AD. | der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmands arbejde perfekt supplerer de forskellige nationale og regionale ombudsmænds arbejde; der henviser til, at udvekslingen og koordineringen af deres arbejde inden for det europæiske netværk af ombudsmænd under Den Europæiske Ombudsmands regi er en meget positiv del af bestræbelserne på at sikre, at alle EU-borgere og -indbyggere har ret til god forvaltning på alle niveauer; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmands arbejde perfekt supplerer de forskellige nationale og regionale ombudsmænds arbejde; der henviser til, at udvekslingen og koordineringen af deres arbejde inden for det europæiske netværk af ombudsmænd under Den Europæiske Ombudsmands regi er en meget positiv del af bestræbelserne på at sikre, at alle EU-borgere og -indbyggere har ret til god forvaltning på alle niveauer;

| AE. | der henviser til, at den nuværende statut for Den Europæiske Ombudsmand senest er blevet ajourført inden Lissabontraktaten trådte i kraft; der henviser til, at der siden da er opstået nye forventninger blandt EU-borgerne om god forvaltning, og den rolle som Ombudsmanden har spillet med hensyn til at sikre dette, navnlig hvad angår aktindsigt, whistleblowing og chikane, og med at sikre, at Kommissionen behandler de europæiske borgerinitiativer rimeligt og upartisk; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at den nuværende statut for Den Europæiske Ombudsmand senest er blevet ajourført inden Lissabontraktaten trådte i kraft; der henviser til, at der siden da er opstået nye forventninger blandt EU-borgerne om god forvaltning, og den rolle som Ombudsmanden har spillet med hensyn til at sikre dette, navnlig hvad angår aktindsigt, whistleblowing og chikane, og med at sikre, at Kommissionen behandler de europæiske borgerinitiativer rimeligt og upartisk;

| 1. | godkender årsberetningen for 2017, som Den Europæiske Ombudsmand har fremlagt; bemærker dens klare og letlæselige præsentation med fremhævelse af de vigtigste fakta og tal om Ombudsmandens arbejde i 2017; |
| --- | --- |

1.

| 2. | lykønsker Emily O'Reilly med hendes udmærkede arbejde og konstruktive bestræbelser for at forbedre kvaliteten af EU's forvaltning samt tilgængeligheden og kvaliteten af de tjenester, den yder borgerne; bekræfter sin stærke støtte til de tiltag, som Ombudsmanden har iværksat for borgerne og det europæiske demokrati; |
| --- | --- |

2.

| 3. | glæder sig over Ombudsmandens femårige strategi hen imod 2019, der har som mål at øge kontorets indflydelse og synlighed og knytte tætte bånd til EU's institutioner, agenturer og organisationer til gavn for borgerne; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bemærker med stor bekymring, at undersøgelser vedrørende gennemsigtighed og ansvarlighed, herunder adgang til oplysninger og dokumenter, fortsat tegnede sig for den største andel af sager, der blev behandlet af Ombudsmanden i 2017, efterfulgt af klager vedrørende EU-agenturer og andre organer; |
| --- | --- |

4.

| 5. | glæder sig over Ombudsmandens bestræbelser på at tildele EU-institutionernes personale prisen for god forvaltning 2017, navnlig til personalet i Kommissionens GD Sundhed for deres indsats på vegne af patienter med sjældne sygdomme; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger betydningen af størst mulig gennemsigtighed og forbedret adgang for offentligheden til de dokumenter, som EU-institutionerne er i besiddelse af; fremhæver Ombudsmandens strukturelle arbejde med at bringe tilfælde af fejl eller forsømmelser frem i lyset ved hjælp af en sag for sag-tilgang og iværksættelse af et stigende antal undersøgelser på eget initiativ; |
| --- | --- |

6.

| 7. | er taknemmelig for det gode samarbejde mellem Ombudsmanden og Udvalget for Andragender, som har været kendetegnet ved anseelse og fokus på detaljer; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, at EU-lovgivningen om aktindsigt bør ajourføres; gentager sin opfordring til en revision af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (2) med henblik på også at lette Ombudsmandens arbejde i forbindelse med kontrol af Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens procedurer for at få tilladelse til aktindsigt i dokumenter; bifalder Ombudsmandens indførelse af den hurtige klageprocedure til behandling af anmodninger om aktindsigt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | fremhæver, at borgerne skal kunne deltage mere direkte i EU's demokratiske liv og i detaljer følge beslutningsprocessen i EU-institutionerne og få adgang til alle relevante oplysninger, således at de fuldt ud kan udøve deres demokratiske rettigheder; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger Ombudsmandens rolle i at øge gennemsigtigheden og ansvarligheden i EU-lovgivningsprocessen med henblik på at øge borgernes tillid, ikke blot med hensyn til lovligheden af den enkelte retsakt, men også legitimiteten af beslutningsprocessen i sin helhed; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer til en revision af Rådets interne retningslinjer for »LIMITE«-dokumenter, der ikke har noget fast retsgrundlag, med henblik på at opretholde princippet om, at LIMITE-status kun kan tildeles til et foreløbigt udkast, der endnu ikke har en ophavsmand, og som ikke har nogen indvirkning på lovgivningsproceduren; |
| --- | --- |

11.

| 12. | erkender, at der er behov for størst mulig gennemsigtighed i EU's beslutningsproces, og bifalder Ombudsmandens undersøgelse af den almindelige praksis med uformelle forhandlinger mellem de tre vigtigste EU-institutioner (»triloger«); støtter offentliggørelsen af vigtige trilogdokumenter i overensstemmelse med Den Europæiske Unions Domstols afgørelser; |
| --- | --- |

12.

| 13. | er af den faste overbevisning, at ombudsmandens henstillinger vedrørende EIB's politik for åbenhed skal gennemføres uden yderligere forsinkelse; minder om, at denne politik er baseret på en formodning om aktindsigt, og at enhver ifølge denne politik kan få adgang til EIB's dokumenter og information; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kræver, at der sikres et stadig højere niveau af åbenhed i EIB-Gruppens offentlighedspolitik for så vidt angår de principper, der gælder for dens prispolitik og forvaltningsorganer; opfordrer til offentliggørelse af referater af møderne i EIB-Gruppens forvaltningsudvalg; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger, at medlemsstaternes standpunkter i Rådet i EU-lovgivningsprocessen skal registreres og bringes til offentlighedens kendskab på en rettidig og tilgængelig måde, eftersom lovgiverne i ethvert system, der er forankret i princippet om demokratisk legitimitet, skal kunne stilles til ansvar for deres handlinger over for offentligheden; mener, at øget ansvarlighed i Rådet i forhold til nationale regeringers standpunkter om EU-lovgivning, herunder at gøre lovgivningsdokumenter proaktivt tilgængelige for offentligheden, mens lovgivningsprocessen er i gang, vil bidrage til at afhjælpe den manglende gennemsigtighed i beslutningstagningen og modvirke fænomenet »skyd skylden på Bruxelles« for beslutninger, der i sidste ende træffes af de nationale regeringer selv; kræver, at Rådet jf. artikel 15, stk. 3, i TEUF reviderer sin fortrolighedspolitik for at sikre den højeste grad af gennemsigtighed i sit arbejde; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer Kommissionen til at sikre størst mulig gennemsigtighed og adgang til dokumenter og oplysninger hvad angår EU Pilot-procedurerne i det mindste i forbindelse med modtagne andragender og fuld gennemsigtighed i og fuld adgang til allerede afsluttede EU Pilot- og traktatbrudsprocedurer; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer indtrængende Ombudsmanden til fortsat at overvåge gennemførelsen af Kommissionens reform af systemet for ekspertgrupper med henblik på at sikre fuld overensstemmelse med retligt bindende regler og størst mulig gennemsigtighed i forbindelse med alle ekspertgruppers aktiviteter og til at undersøge og rapportere om eventuelle interessekonflikter; mener, at der er behov for at foretage en omhyggelig vurdering af og indhente oplysninger om alle ekspertgrupper for at forstå deres grad af uafhængighed med henblik på at tjene offentlighedens interesse og levere merværdi i forbindelse med udformningen af EU's politikker; mener, at alle medlemmer af ekspertgrupper skal være opført i åbenhedsregistret; |
| --- | --- |

17.

| 18. | gentager sin opfordring om at indføre en central gennemsigtighedsplatform for alle EU's institutioner og agenturer; |
| --- | --- |

18.

| 19. | støtter Ombudsmandens bestræbelser på at forbedre gennemsigtigheden for så vidt angår lobbyvirksomhed over for EU-institutionerne; understreger betydningen af at vedtage en passende retsakt for at gøre EU's åbenhedsregister obligatorisk og retligt bindende for alle EU-institutioner og -agenturer og interesserepræsentanter og dermed sikre fuld gennemsigtighed i lobbyvirksomheden; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger vigtigheden af en regelmæssig ajourføring og kraftig forbedring af nøjagtigheden af dataene i EU's åbenhedsregister, herunder en forpligtelse for advokatfirmaer, der driver lobbyvirksomhed, til at opgive navnene på alle deres klienter; understreger behovet for at stille alle oplysninger om lobbyisters indflydelse gratis til rådighed i en form, der gør dem fuldt forståelige og let tilgængelige for offentligheden; mener, at der skal sikres fuld åbenhed om finansieringen af alle interesserepræsentanter; opfordrer til, at enhver organisation, der bryder reglerne vedrørende »svingdøre«, suspenderes fra åbenhedsregistret; |
| --- | --- |

20.

| 21. | fremhæver Ombudsmandens konklusioner om, at ECB's formands fortsatte medlemskab af G30 udgjorde fejl eller forsømmelser, da det gav anledning til en offentlig opfattelse af, at ECB's uafhængighed af private finansielle interesser kunne bringes i fare; understreger, at medlemmerne af ECB's direktion bør afstå fra samtidig at være medlemmer af fora eller andre organisationer, der omfatter direktionsmedlemmer fra banker, som ECB fører tilsyn med; noterer sig Ombudsmandens henstillinger af 15. januar 2018 om inddragelse af ECB's formand og medlemmer af dens beslutningstagende organer i G30 og opfordrer indtrængende ECB til at ændre de relevante regler med henblik på at sikre, at de højeste standarder for etik og ansvarlighed gennemføres i praksis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mener, at Kommissionen ikke har overholdt principperne om gennemsigtighed, etik og retsstatslighed i den procedure, den anvendte til at udnævne Martin Selmayr til sin nye generalsekretær; beklager dybt Kommissionens beslutning om at udpege Selmayr som sin nye generalsekretær uden hensyntagen til den stærke og udbredte kritik fra EU's borgere og det imagetab, som hele EU har lidt; understreger, at Martin Selmayr skal træde tilbage som generalsekretær, og opfordrer Kommissionen til at vedtage en ny procedure for udnævnelse af sin generalsekretær for dermed at sikre de højeste standarder for gennemsigtighed, etik og retsstatslighed; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer Ombudsmanden til at fortsætte sit arbejde med at styrke de etiske regler i EU's institutioner for at løse problemer med svingdøre og sikre fuld gennemsigtighed om alle oplysninger i forbindelse med sådanne sager, herunder en hurtig offentliggørelse af navnene på alle de højtstående EU-tjenestemænd, der er involveret heri; ser frem til Ombudsmandens analyse af, hvordan Kommissionen gennemfører sine retningslinjer for og forslag til, hvordan håndteringen af situationer med svingdøre kan forbedres, herunder muligheden for at vedtage lovbestemmelser om forebyggelse og sanktionering af sådanne situationer og eventuelt misbrug; |
| --- | --- |

23.

| 24. | er af den faste overbevisning, at det er nødvendigt at anvende strengere moralske og etiske regler og standarder, der er klare og nemme at anvende, overalt i EU's institutioner, agenturer og organer med henblik på at sikre overholdelse af pligten til integritet og diskretion og forhindre interessekonflikter med den private sektor; mener, at disse regler og standarder eventuelt skal være baseret på en lovgivningsmæssig retsakt; noterer sig den ajourførte adfærdskodeks for kommissærer, der trådte i kraft i februar 2018, og som indførte strengere karensperioder; mener dog, at meddelelsesperioderne for perioden efter udløbet af mandatperioden bør forlænges; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger det presserende behov for en effektiv forbedring af den eksisterende kodeks for god forvaltningsskik gennem vedtagelse af en bindende forordning om spørgsmålet; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mener, at mødet mellem Kommissionens tidligere formand, José Manuel Barroso, og en nuværende næstformand for Kommissionen, der blev registreret som et officielt møde med Goldman Sachs, yderligere understregede det presserende behov for at revidere de gældende regler og praksisser med henblik på at skærpe integritetskravene for kommissærer både under og efter deres mandat; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer på ny Kommissionen til at sikre proaktiv offentliggørelse af og fuld gennemsigtighed med hensyn til tidligere kommissærers beskæftigelse efter udløbet af deres embedsperiode; opfordrer Kommissionen til at sikre, at Den Etiske Komité er fuldt uafhængig og ansvarlig, og opfordrer Ombudsmanden til fortsat at vurdere og aflægge rapport om eventuelle interessekonflikter blandt medlemmerne af Den Etiske Komité; |
| --- | --- |

27.

| 28. | lykønsker Ombudsmanden med hendes strategiske undersøgelse af gennemsigtigheden i Rådets lovgivningsprocedure (OI/2/2017/TE) og beklager, at Rådet ikke afgav svar inden for fristen; bemærker, at dette desværre er et tilbagevendende problem, der igen og igen fremgår af klager, som indgives til Ombudsmanden; mener endvidere, at dette bør betragtes som meget vigtigt for EU's demokratiske liv og borgernes effektive deltagelse på tværs af kontinentet, da det hindrer opfyldelsen af forfatningstraktaterne og chartret om grundlæggende rettigheder; påpeger i den forbindelse, at afgørelsen i den nylige sag 1272/2017/LP (Rådets afslag på aktindsigt i udtalelsen fra dets juridiske tjeneste om en interinstitutionel aftale om åbenhedsregistret), hvoraf fremgår, at spørgsmålet udgør en trussel mod den principielle institutionelle balance og strider imod den centrale praksis med gensidigt loyalt samarbejde; påpeger, at det er umuligt at gennemføre efterfølgende kontrol på ad hoc-basis, efter at der er givet afslag på en anmodning; |
| --- | --- |

28.

| 29. | fremhæver nødvendigheden af at vedtage væsentlige forbedringer af de regler vedrørende interessekonflikter, der gælder for særlige rådgivere; opfordrer specifikt Kommissionen til fuldt ud at gennemføre Ombudsmandens anbefalinger i den forbindelse ved at indføre størst mulig gennemsigtighed og en proaktiv tilgang til sin vurdering af eventuelle interessekonflikter før og efter udnævnelsen af særlige rådgivere og sikre, at borgerne har fuldstændig adgang til alle relevante oplysninger; |
| --- | --- |

29.

| 30. | bifalder Ombudsmandens vedvarende interesse for spørgsmål, der er relevante for institutionernes personale, og understreger vigtigheden af at modvirke enhver form for forskelsbehandling, der måtte opstå som følge af en differentieret status; gentager betydningen af Ombudsmandens konklusioner vedrørende ulønnede praktikophold i EU-Udenrigstjenestens EU-delegationer (sag 454/2014/PMC) og anbefalingen om, at EU-Udenrigstjenesten bør give sine praktikanter en passende løn i overensstemmelse med princippet om ikkeforskelsbehandling; beklager, at andre EU-institutioner følger samme uredelige praksis med ulønnede praktikophold, som ikke giver unge lige muligheder eller tilbyder arbejde svarende til en ansats arbejde, hvilket ikke giver unge fagfolk mulighed for at have tilstrækkelige midler til at forsørge sig selv eller at modtage tilstrækkelig løn for deres tjenesteydelser; påpeger, at en praktikantstatus også giver anledning til andre problemer, såsom fraværet af mekanismer til indberetning af seksuel chikane i EU's agenturer; opfordrer derfor Ombudsmanden til at indlede en generel strategisk undersøgelse af praktikanters status; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at ændre dens praksis og gøre dens virksomhed fuldt ud gennemsigtig ved at offentliggøre oplysninger om alle møder med tobakslobbyister eller juridiske repræsentanter for disse samt protokoller fra disse møder online i overensstemmelse med dens forpligtelser i henhold til FCTC; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer indtrængende Ombudsmanden til at overvåge gennemførelsen af anbefalingerne til EU-tjenestemænd for så vidt angår deres interaktion med interesserepræsentanter og til fortsat at øge kendskabet til disse anbefalinger blandt EU-ansatte i alle EU's institutioner gennem uddannelse, seminarer og lignende støtteforanstaltninger; |
| --- | --- |

32.

| 33. | beklager dybt de forsinkelser, som Kommissionen har opbygget i forbindelse med traktatbrudsprocedurer vedrørende misbrug af tidsbegrænsede kontrakter både i den private og den offentlige sektor, hvilket har gjort misbruget og krænkelserne af arbejdstagernes rettigheder i medlemsstaterne muligt; opfordrer Ombudsmanden til at overvåge dette område med henblik på at sikre borgernes rettigheder effektivt; |
| --- | --- |

33.

| 34. | støtter Ombudsmandens rolle med hensyn til udformningen af en proaktiv og gennemsigtig politik i alle EU's agenturer; opfordrer indtrængende Ombudsmanden til fortsat at overvåge alle EU-agenturer for at sikre, at de lever op til de højeste standarder for gennemsigtighed og giver offentligheden aktindsigt i dokumenter og oplysninger og til herunder især at fokusere på procedurer og aktiviteter, der vedrører beskyttelsen af menneskers sundhed; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer indtrængende Ombudsmanden til at indlede en strategisk undersøgelse med henblik på at vurdere, om EU's institutioner, kontorer og agenturer, såsom Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA), Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) og EMA, sikrer, at indsamling, gennemgang og offentliggørelse af videnskabelig dokumentation foregår fuldstændigt uafhængigt, gennemsigtigt, upartisk, nøjagtigt og uden interessekonflikter, og hvorvidt der er indført de rigtige politikker og proceduremæssige sikkerhedsforanstaltninger, navnlig med hensyn til håndtering af genetisk modificerede organismer, glyphosat, pesticider, plantesundhedsprodukter og biocidholdige produkter samt lægemidler; foreslår i denne forbindelse, at der endvidere indledes en undersøgelse af sammensætningen af og udvælgelsesprocedurer for de videnskabelige komitéer og paneler i disse agenturer for at sikre, at de er fuldstændig uafhængige, og indføre strenge mekanismer til forebyggelse af eventuelle interessekonflikter; |
| --- | --- |

35.

| 36. | glæder sig over Ombudsmandens strategiske undersøgelser af behandlingen af personer med handicap inden for rammerne af Kommissionens fælles sygeforsikringsordning og af adgangen til Kommissionens websider og onlineværktøjer for personer med handicap; opfordrer Ombudsmanden til at gøre sit yderste for at sikre, at EU-administrationen gennemfører CRPD fuldstændigt og konsekvent; |
| --- | --- |

36.

| 37. | glæder sig over Ombudsmandens bestræbelser på at sikre åbenhed og gennemsigtighed i brexitforhandlingerne; fremhæver, at både Rådet og Kommissionen over for Ombudsmanden har bekræftet betydningen af gennemsigtighed i forhandlingerne, og opfordrer den britiske regering til at følge deres eksempel; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer Ombudsmanden til at fortsætte sit samarbejde med de nationale ombudsmænd gennem det europæiske netværk af ombudsmænd; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer det europæiske netværk af nationale ombudsmænd til at udvise større årvågenhed i forbindelse med overvågningen af, at de offentlige myndigheder handler umiddelbart om tilfælde af politivold, racisme og antisemitisme i forbindelse med menneskerettigheder og demokratisk regeringsførelse; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer til, at der afsættes flere finansielle og menneskelige ressourcer til ombudsmandsinstitutionen, således at den kan klare den nuværende og fremtidige arbejdsbyrde med henblik på at opretholde dens afgørende forpligtelse til at fremme god forvaltningsskik inden for EU, hvilket er en tjeneste af afgørende betydning for EU's borgere; |
| --- | --- |

40.

| 41. | bifalder den årlige konference den 19. juni 2017 i det europæiske netværk af ombudsmænd, som satte fokus på, hvordan brexit og den stigende populisme i Europa påvirker borgernes rettigheder; |
| --- | --- |

41.

| 42. | glæder sig over Ombudsmandens pris for god forvaltning, som anerkender EU's tjenestegrenes arbejde med at finde innovative metoder til gennemførelse af borgervenlige politikker; |
| --- | --- |

42.

| 43. | gentager sit tilsagn om at ajourføre Den Europæiske Ombudsmands statut (3) og alle dertil knyttede regelsæt for at tilpasse Ombudsmandens rolle til EU-borgernes aktuelle behov og forventninger vedrørende god forvaltning; |
| --- | --- |

43.

| 44. | understreger behovet for at forbedre den sociale dialog; |
| --- | --- |

44.

| 45. | understreger, at tillid mellem borgere og institutioner er af allerstørste betydning i lyset af den nuværende økonomisk spændte situation; |
| --- | --- |

45.

| 46. | understreger behovet for, at Ombudsmanden undersøger interessekonflikten mellem Kommissionens rolle i trojkaen og dens ansvar som traktaternes og EU-rettens vogter; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opfordrer Ombudsmanden til at sikre, at Kommissionen vil bidrage til at skabe en infrastruktur for europæiske borgerinitiativer med juridisk rådgivning og en juridisk ramme til beskyttelse af medlemmer af det europæiske borgerinitiativ; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og betænkningen fra Udvalget for Andragender til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Ombudsmand, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til ombudsmændene eller tilsvarende organer i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  EFT L 113 af 4.5.1994, s. 15.

(2)  EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

(3)  Udkast til Europa-Parlamentets afgørelse vedtaget den 22. april 2008 om ændring af afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom af 9. marts 1994 vedrørende ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (EUT C 259 E af 29.10.2009, s. 116).

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/169 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/169

---

P8_TA(2018)0532

Resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender i året 2017

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2018 om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender i året 2017 (2018/2104(INI))

(2020/C 388/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender,

| — | der henviser til artikel 10 og 11 i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 10 og 11 i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til artikel 24 og 227 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), som viser, at der i traktaten lægges vægt på, at EU-borgere og personer med bopæl i EU kan forelægge deres problemer for Parlamentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 24 og 227 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), som viser, at der i traktaten lægges vægt på, at EU-borgere og personer med bopæl i EU kan forelægge deres problemer for Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 228 i TEUF, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 228 i TEUF,

| — | der henviser til artikel 44 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, som omhandler retten til at indgive andragender til Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 44 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, som omhandler retten til at indgive andragender til Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til bestemmelserne i TEUF angående traktatbrudsproceduren og særlig artikel 258 og 260, |
| --- | --- |

—

der henviser til bestemmelserne i TEUF angående traktatbrudsproceduren og særlig artikel 258 og 260,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, 215 og 216, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52, 215 og 216,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget for Andragender (A8-0404/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget for Andragender (A8-0404/2018),

| A. | der henviser til, at der i 2017 indkom 1 271 andragender — mod 1 569 andragender i 2016 — og at 776 andragender (60,2 %) opfyldte betingelserne for behandling; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der i 2017 indkom 1 271 andragender — mod 1 569 andragender i 2016 — og at 776 andragender (60,2 %) opfyldte betingelserne for behandling;

| B. | der henviser til, at 15 540 brugere af Parlamentets webportal for andragender støttede ét eller flere andragender i 2017 sammenlignet med 902 brugere i 2015 og 6 132 i 2016; der henviser til, at det samlede antal klik til støtte for andragender var 21 955 sammenlignet med 18 810 i 2016 og 1 329 i 2015; der henviser til, at denne nye form for offentlig deltagelse i de andragender, der forelægges, er et fænomen i vækst, som der skal tages hensyn til; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at 15 540 brugere af Parlamentets webportal for andragender støttede ét eller flere andragender i 2017 sammenlignet med 902 brugere i 2015 og 6 132 i 2016; der henviser til, at det samlede antal klik til støtte for andragender var 21 955 sammenlignet med 18 810 i 2016 og 1 329 i 2015; der henviser til, at denne nye form for offentlig deltagelse i de andragender, der forelægges, er et fænomen i vækst, som der skal tages hensyn til;

| C. | der henviser til, at næsten 250 identiske eller næsten enslydende andragender, som blev indgivet i 2017 om tre forskellige emner, blev behandlet gruppevis efter emne; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at næsten 250 identiske eller næsten enslydende andragender, som blev indgivet i 2017 om tre forskellige emner, blev behandlet gruppevis efter emne;

| D. | der henviser til, at 67 af de andragender, der blev indgivet i 2017, var underskrevet af én eller flere borgere, 25 af over 100 borgere, ti af over 10 000 borgere og to af over 100 000 borgere; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at 67 af de andragender, der blev indgivet i 2017, var underskrevet af én eller flere borgere, 25 af over 100 borgere, ti af over 10 000 borgere og to af over 100 000 borgere;

| E. | der henviser til, at antallet af indkomne andragender var beskedent i forhold til EU's samlede indbyggertal; der henviser til, at dette kan være en indikation af, at en stor del af EU-borgere og personer med bopæl i EU ikke benytter sig af retten til at indgive andragender på grund af manglende kendskab hertil, i betragtning af de mange eventuelle problemer eller forventninger inden for Unionens forskellige aktivitetsområder; der henviser til, at der skal gøres mere for at fremme retten til at indgive andragender til Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at antallet af indkomne andragender var beskedent i forhold til EU's samlede indbyggertal; der henviser til, at dette kan være en indikation af, at en stor del af EU-borgere og personer med bopæl i EU ikke benytter sig af retten til at indgive andragender på grund af manglende kendskab hertil, i betragtning af de mange eventuelle problemer eller forventninger inden for Unionens forskellige aktivitetsområder; der henviser til, at der skal gøres mere for at fremme retten til at indgive andragender til Europa-Parlamentet;

| F. | der henviser til, at det ganske lille antal EU-borgere og personer med bopæl i EU, som er bekendt med retten til at indgive et andragende, bekræfter nødvendigheden af større anstrengelser og passende foranstaltninger, der kan øge alle borgeres bevidsthed og sikre en væsentlig forbedring af udøvelsen af denne ret; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det ganske lille antal EU-borgere og personer med bopæl i EU, som er bekendt med retten til at indgive et andragende, bekræfter nødvendigheden af større anstrengelser og passende foranstaltninger, der kan øge alle borgeres bevidsthed og sikre en væsentlig forbedring af udøvelsen af denne ret;

| G. | der henviser til, at et andragende opfylder betingelserne for behandling, jf. artikel 227 i TEUF og artikel 215 i Parlamentets forretningsorden, såfremt de formelle krav til andragender er opfyldt, dvs. at en andrager, som er EU-borger eller har bopæl i en medlemsstat, kan indgive et andragende om forhold, der henhører under områder, som Unionen beskæftiger sig med, og som vedrører den pågældende direkte; der henviser til, at 495 andragender ikke kunne behandles, fordi de ikke opfyldte betingelserne for behandling; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at et andragende opfylder betingelserne for behandling, jf. artikel 227 i TEUF og artikel 215 i Parlamentets forretningsorden, såfremt de formelle krav til andragender er opfyldt, dvs. at en andrager, som er EU-borger eller har bopæl i en medlemsstat, kan indgive et andragende om forhold, der henhører under områder, som Unionen beskæftiger sig med, og som vedrører den pågældende direkte; der henviser til, at 495 andragender ikke kunne behandles, fordi de ikke opfyldte betingelserne for behandling;

| H. | der henviser til, at retten til at indgive et andragende til Parlamentet giver EU-borgere og personer med bopæl i EU mulighed for at rette henvendelse til deres direkte valgte repræsentanter på en formel måde; der henviser til, at retten til at indgive andragender bør være et afgørende element i den aktive deltagelse i EU's virksomhedsområder for EU-borgere og personer med bopæl i EU, og derfor bør fremmes på den bedst mulige måde; der henviser til, at det for en fuld udøvelse af retten til at indgive andragender er afgørende, at EU-institutionerne og medlemsstaterne finder en hurtig og effektiv løsning på de problemer, som borgerne gør opmærksom på i andragender, hvilket vil sikre en fuld udøvelse af deres grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at retten til at indgive et andragende til Parlamentet giver EU-borgere og personer med bopæl i EU mulighed for at rette henvendelse til deres direkte valgte repræsentanter på en formel måde; der henviser til, at retten til at indgive andragender bør være et afgørende element i den aktive deltagelse i EU's virksomhedsområder for EU-borgere og personer med bopæl i EU, og derfor bør fremmes på den bedst mulige måde; der henviser til, at det for en fuld udøvelse af retten til at indgive andragender er afgørende, at EU-institutionerne og medlemsstaterne finder en hurtig og effektiv løsning på de problemer, som borgerne gør opmærksom på i andragender, hvilket vil sikre en fuld udøvelse af deres grundlæggende rettigheder;

| I. | der henviser til, at Europa-Parlamentet længe har været forløber i udviklingen af processen for andragender internationalt og fortsat har den mest åbne og gennemsigtige proces for andragender i Europa, hvilket giver andragerne mulighed for i fuldt omfang at tage del i dets virksomhed; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Europa-Parlamentet længe har været forløber i udviklingen af processen for andragender internationalt og fortsat har den mest åbne og gennemsigtige proces for andragender i Europa, hvilket giver andragerne mulighed for i fuldt omfang at tage del i dets virksomhed;

| J. | der henviser til, at aktiv deltagelse kun er mulig, såfremt der findes en demokratisk og gennemsigtig proces, som gør det muligt for Parlamentet og Udvalget for Andragender at udføre sit arbejde på en borgervenlig og meningsfuld måde; der henviser til, at dette kræver en målsætning om løbende forbedringer i samspillet med andragerne, idet man bl.a. skal holde øje med og drage fordel af implementeringen af nye teknologiske udviklinger, samt med andre berørte borgere og indbyggere, som f.eks. personer, der støtter andragender via webportalen for andragender; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at aktiv deltagelse kun er mulig, såfremt der findes en demokratisk og gennemsigtig proces, som gør det muligt for Parlamentet og Udvalget for Andragender at udføre sit arbejde på en borgervenlig og meningsfuld måde; der henviser til, at dette kræver en målsætning om løbende forbedringer i samspillet med andragerne, idet man bl.a. skal holde øje med og drage fordel af implementeringen af nye teknologiske udviklinger, samt med andre berørte borgere og indbyggere, som f.eks. personer, der støtter andragender via webportalen for andragender;

| K. | der henviser til, at andragender er nyttige værktøjer til at afsløre overtrædelser af EU-retten samt mangler, uoverensstemmelser og eventuelle smuthuller i EU-retten i forhold til målsætningen om at sikre de højeste standarder inden for social retfærdighed og fuld beskyttelse af de grundlæggende rettigheder for alle borgere; der henviser til, at andragender sætter Parlamentet og andre EU-institutioner i stand til at vurdere gennemførelsen og anvendelsen af EU-retten og de reelle konsekvenser af en ukorrekt gennemførelse for EU-borgere og personer med bopæl i EU; der henviser til, at de også kan give et indblik i, at der ikke findes regler på områder, hvor EU kunne lovgive; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at andragender er nyttige værktøjer til at afsløre overtrædelser af EU-retten samt mangler, uoverensstemmelser og eventuelle smuthuller i EU-retten i forhold til målsætningen om at sikre de højeste standarder inden for social retfærdighed og fuld beskyttelse af de grundlæggende rettigheder for alle borgere; der henviser til, at andragender sætter Parlamentet og andre EU-institutioner i stand til at vurdere gennemførelsen og anvendelsen af EU-retten og de reelle konsekvenser af en ukorrekt gennemførelse for EU-borgere og personer med bopæl i EU; der henviser til, at de også kan give et indblik i, at der ikke findes regler på områder, hvor EU kunne lovgive;

| L. | der henviser til, at andragender udgør en ekstra garanti for EU-borgere og personer med bopæl i EU sammenlignet med klager direkte til Kommissionen, eftersom de inddrager Parlamentet i processen og muliggør en bedre kontrol med, hvordan Kommissionen udfører sine undersøgelsesopgaver, samt muliggør gennemsigtige drøftelser af sagen med deltagelse af andragerne, medlemmer af Europa-Parlamentet og Kommissionen samt eventuelle andre relevante myndigheder; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at andragender udgør en ekstra garanti for EU-borgere og personer med bopæl i EU sammenlignet med klager direkte til Kommissionen, eftersom de inddrager Parlamentet i processen og muliggør en bedre kontrol med, hvordan Kommissionen udfører sine undersøgelsesopgaver, samt muliggør gennemsigtige drøftelser af sagen med deltagelse af andragerne, medlemmer af Europa-Parlamentet og Kommissionen samt eventuelle andre relevante myndigheder;

| M. | der henviser til, at andragender ofte er en kilde til nyttige oplysninger vedrørende forskellige EU-politikområder for andre parlamentsudvalg, også i forbindelse med deres lovgivningsaktiviteter; der henviser til, at det til gengæld forventes, at de udvalg, der er kompetente med hensyn til de spørgsmål, som et andragende vedrører, stiller deres ekspertise til rådighed, således at andragendet kan blive behandlet korrekt, og Parlamentet selv kan reagere herpå på en meningsfuld måde; der henviser til, at det er Parlamentets ansvar som helhed at opfylde den grundlæggende ret til at indgive andragender ved at sikre en passende behandling af andragender; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at andragender ofte er en kilde til nyttige oplysninger vedrørende forskellige EU-politikområder for andre parlamentsudvalg, også i forbindelse med deres lovgivningsaktiviteter; der henviser til, at det til gengæld forventes, at de udvalg, der er kompetente med hensyn til de spørgsmål, som et andragende vedrører, stiller deres ekspertise til rådighed, således at andragendet kan blive behandlet korrekt, og Parlamentet selv kan reagere herpå på en meningsfuld måde; der henviser til, at det er Parlamentets ansvar som helhed at opfylde den grundlæggende ret til at indgive andragender ved at sikre en passende behandling af andragender;

| N. | der henviser til, at alle andragender bør vurderes og behandles omhyggeligt; der henviser til, at andrageren har ret til inden for en rimelig frist at modtage oplysninger om udvalgets afgørelse med hensyn til, om andragendet kan antages til behandling, og til at få deres sag behandlet fuldt ud; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at alle andragender bør vurderes og behandles omhyggeligt; der henviser til, at andrageren har ret til inden for en rimelig frist at modtage oplysninger om udvalgets afgørelse med hensyn til, om andragendet kan antages til behandling, og til at få deres sag behandlet fuldt ud;

| O. | der henviser til, at et betragteligt antal andragender bliver drøftet offentligt på møderne i Udvalget for Andragender; der henviser til, at andragerne har ret til selv at forelægge deres andragender og hyppigt deltager fuldt ud i drøftelserne og således bidrager aktivt til udvalgets arbejde; der henviser til, at 248 andragender i 2017 blev drøftet på møder i udvalget, hvor 208 andragere var til stede, mens 59 andragere deltog aktivt med indlæg; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at et betragteligt antal andragender bliver drøftet offentligt på møderne i Udvalget for Andragender; der henviser til, at andragerne har ret til selv at forelægge deres andragender og hyppigt deltager fuldt ud i drøftelserne og således bidrager aktivt til udvalgets arbejde; der henviser til, at 248 andragender i 2017 blev drøftet på møder i udvalget, hvor 208 andragere var til stede, mens 59 andragere deltog aktivt med indlæg;

| P. | der henviser til, at de oplysninger, som borgere og indbyggere forelægger i andragender og på udvalgsmøder — suppleret med ekspertise fra Kommissionen, medlemsstaterne og andre organer — er omdrejningspunktet for udvalgets arbejde; der henviser til, at for at undgå socioøkonomisk forskelsbehandling bør andragere, hvis andragende skal drøftes på et offentligt møde, og som er villige til at deltage i drøftelserne, have ret til godtgørelse af de dermed forbundne omkostninger inden for rimelige grænser; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at de oplysninger, som borgere og indbyggere forelægger i andragender og på udvalgsmøder — suppleret med ekspertise fra Kommissionen, medlemsstaterne og andre organer — er omdrejningspunktet for udvalgets arbejde; der henviser til, at for at undgå socioøkonomisk forskelsbehandling bør andragere, hvis andragende skal drøftes på et offentligt møde, og som er villige til at deltage i drøftelserne, have ret til godtgørelse af de dermed forbundne omkostninger inden for rimelige grænser;

| Q. | der henviser til, at de temaer, som hyppigst blev taget op i andragender i 2017, vedrørte miljøspørgsmål (navnlig spørgsmål vedrørende vand- og affaldsforvaltning og miljøbevaring), grundlæggende rettigheder (navnlig stemmeret og barnets rettigheder), spørgsmålet om stjålne spædbørn, fri bevægelighed for personer, sociale anliggender (arbejdsvilkår), forskellige former for forskelsbehandling og indvandring samt mange andre virksomhedsområder; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at de temaer, som hyppigst blev taget op i andragender i 2017, vedrørte miljøspørgsmål (navnlig spørgsmål vedrørende vand- og affaldsforvaltning og miljøbevaring), grundlæggende rettigheder (navnlig stemmeret og barnets rettigheder), spørgsmålet om stjålne spædbørn, fri bevægelighed for personer, sociale anliggender (arbejdsvilkår), forskellige former for forskelsbehandling og indvandring samt mange andre virksomhedsområder;

| R. | der henviser til, at revisionen af Parlamentets forretningsorden bør føre til en forbedring af proceduren for andragender, og at de relevante bestemmelser bør forbedre Udvalget for Andragenders evne til at undersøge borgernes problemer for således at sikre en fuldstændig beskyttelse og en mere effektiv udnyttelse af retten til at indgive andragender; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at revisionen af Parlamentets forretningsorden bør føre til en forbedring af proceduren for andragender, og at de relevante bestemmelser bør forbedre Udvalget for Andragenders evne til at undersøge borgernes problemer for således at sikre en fuldstændig beskyttelse og en mere effektiv udnyttelse af retten til at indgive andragender;

| S. | der henviser til, at 69,1 % eller 878 af de andragender, der blev modtaget i 2017, blev indgivet via Parlamentets webportal for andragender, mens det i 2016 var 68 % (1 067 andragender); der henviser til, at dette formats dominans og dets forventede stigning over tid kan give mulighed for en hurtigere første behandling af disse andragender; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at 69,1 % eller 878 af de andragender, der blev modtaget i 2017, blev indgivet via Parlamentets webportal for andragender, mens det i 2016 var 68 % (1 067 andragender); der henviser til, at dette formats dominans og dets forventede stigning over tid kan give mulighed for en hurtigere første behandling af disse andragender;

| T. | der henviser til, at sammendrag af andragender nu kan uploades til portalen hurtigere — omkring en uge efter at Udvalget for Andragender når frem til en afgørelse om, hvorvidt andragendet kan antages til behandling; der henviser til, at der ved udgangen af 2017 blev indført automatisk upload af mødedagsordener, mødeprotokoller og svar fra Kommissionen vedrørende andragender, hvilket har gjort disse dokumenter offentligt tilgængelige og øget gennemsigtigheden af arbejdet i Udvalget for Andragender; der henviser til, at alle disse elementer afspejler Parlamentets forpligtelse til målsætningen om at formidle en mere interaktiv oplevelse og kommunikation i realtid med andragerne; der henviser til, at funktionerne ofte stillede spørgsmål og beskyttelse af personoplysninger er blevet ændret for at afspejle ændringer i forretningsordenens fortrolighedsbestemmelser; der henviser til, at der også er sket tekniske forbedringer, herunder yderligere forbedringer af søgefunktionen og indførelse af en side med oplysninger og rådgivning til andragerne, som de skal læse, inden de kan indgive et andragende; der henviser til, at et stort antal individuelle anmodninger om teknisk bistand er blevet behandlet tilfredsstillende; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at sammendrag af andragender nu kan uploades til portalen hurtigere — omkring en uge efter at Udvalget for Andragender når frem til en afgørelse om, hvorvidt andragendet kan antages til behandling; der henviser til, at der ved udgangen af 2017 blev indført automatisk upload af mødedagsordener, mødeprotokoller og svar fra Kommissionen vedrørende andragender, hvilket har gjort disse dokumenter offentligt tilgængelige og øget gennemsigtigheden af arbejdet i Udvalget for Andragender; der henviser til, at alle disse elementer afspejler Parlamentets forpligtelse til målsætningen om at formidle en mere interaktiv oplevelse og kommunikation i realtid med andragerne; der henviser til, at funktionerne ofte stillede spørgsmål og beskyttelse af personoplysninger er blevet ændret for at afspejle ændringer i forretningsordenens fortrolighedsbestemmelser; der henviser til, at der også er sket tekniske forbedringer, herunder yderligere forbedringer af søgefunktionen og indførelse af en side med oplysninger og rådgivning til andragerne, som de skal læse, inden de kan indgive et andragende; der henviser til, at et stort antal individuelle anmodninger om teknisk bistand er blevet behandlet tilfredsstillende;

| U. | der henviser til, at Udvalget for Andragender betragter det europæiske borgerinitiativ som et vigtigt instrument for borgernes direkte demokratiske deltagelse, som, hvis det tages alvorligt, bør give dem mulighed for at involvere sig aktivt i udformningen af EU's politik og lovgivning; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Udvalget for Andragender betragter det europæiske borgerinitiativ som et vigtigt instrument for borgernes direkte demokratiske deltagelse, som, hvis det tages alvorligt, bør give dem mulighed for at involvere sig aktivt i udformningen af EU's politik og lovgivning;

| V. | der henviser til, at der i 2017 blev foretaget fire undersøgelsesrejser, jf. artikel 216a i Parlamentets forretningsorden: én til Sverige med henblik på at undersøge de vanskeligheder, EU-borgere har med at få tildelt det personnummer, der er nødvendigt for at få adgang til de fleste af de tjenester, de har behov for, når de flytter midlertidigt til Sverige, én til Spanien i forbindelse med andragender vedrørende påstande om nyfødte børn, der blev stjålet fra hospitaler under og efter Francos diktatur, én til Taranto (Italien) om et lokalt stålværks og raffinaderis indvirkning på miljøet, og hvordan de havde forurenet luft, jord og vand, og én til Larnaca (Cypern) om de miljø- og sundhedsmæssige virkninger af en nybygget industrihavn i byen; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at der i 2017 blev foretaget fire undersøgelsesrejser, jf. artikel 216a i Parlamentets forretningsorden: én til Sverige med henblik på at undersøge de vanskeligheder, EU-borgere har med at få tildelt det personnummer, der er nødvendigt for at få adgang til de fleste af de tjenester, de har behov for, når de flytter midlertidigt til Sverige, én til Spanien i forbindelse med andragender vedrørende påstande om nyfødte børn, der blev stjålet fra hospitaler under og efter Francos diktatur, én til Taranto (Italien) om et lokalt stålværks og raffinaderis indvirkning på miljøet, og hvordan de havde forurenet luft, jord og vand, og én til Larnaca (Cypern) om de miljø- og sundhedsmæssige virkninger af en nybygget industrihavn i byen;

| W. | der henviser til, at Udvalget for Andragender i henhold til forretningsordenen er ansvarligt for forbindelserne med Den Europæiske Ombudsmand, som undersøger klager over fejl og forsømmelser i Den Europæiske Unions institutioner og organer; der henviser til, at den nuværende europæiske ombudsmand, Emily O'Reilly, forelagde sin årsberetning for 2016 for Udvalget for Andragender på udvalgets møde den 30. maj 2017, og at årsberetningen fra Udvalget for Andragender for sin del til dels bygger på Ombudsmandens årsberetning eller de særberetninger, der blev forelagt for Parlamentet, den seneste om gennemsigtighed i beslutningstagningen i Rådet; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at Udvalget for Andragender i henhold til forretningsordenen er ansvarligt for forbindelserne med Den Europæiske Ombudsmand, som undersøger klager over fejl og forsømmelser i Den Europæiske Unions institutioner og organer; der henviser til, at den nuværende europæiske ombudsmand, Emily O'Reilly, forelagde sin årsberetning for 2016 for Udvalget for Andragender på udvalgets møde den 30. maj 2017, og at årsberetningen fra Udvalget for Andragender for sin del til dels bygger på Ombudsmandens årsberetning eller de særberetninger, der blev forelagt for Parlamentet, den seneste om gennemsigtighed i beslutningstagningen i Rådet;

| X. | der henviser til, at Udvalget for Andragender er medlem af det europæiske netværk af ombudsmænd, som også omfatter Den Europæiske Ombudsmand samt nationale og regionale ombudsmænd og tilsvarende organer i EU-medlemsstaterne, kandidatlandene og andre lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, og som har til formål at fremme udveksling af oplysninger om EU-ret og -politik og dele bedste praksis; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at Udvalget for Andragender er medlem af det europæiske netværk af ombudsmænd, som også omfatter Den Europæiske Ombudsmand samt nationale og regionale ombudsmænd og tilsvarende organer i EU-medlemsstaterne, kandidatlandene og andre lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, og som har til formål at fremme udveksling af oplysninger om EU-ret og -politik og dele bedste praksis;

| 1. | henleder opmærksomheden på Udvalget for Andragenders grundlæggende rolle som en bro mellem EU-borgerne og personer med bopæl i EU og EU-institutionerne, der gør det muligt for EU-borgere og personer med bopæl i EU formelt at gøre Europa-Parlamentet opmærksomt på tilfælde af forkert anvendelse af EU-retten og forelægge deres synspunkter og idéer for deres folkevalgte repræsentanter, hvilket muliggør en hurtig behandling og bilæggelse af andragernes anmodninger, når det er muligt; understreger, at den måde, hvorpå de problematikker, der rejses i andragender, bliver behandlet, har afgørende indflydelse på borgerne med hensyn til den faktiske overholdelse af retten til at indgive andragender, der er fastsat i EU-retten, og deres syn på EU-institutionerne; minder Kommissionen om, at andragender udgør et enestående middel til at identificere situationer, hvor EU-retten ikke overholdes, og til at undersøge sådanne situationer ved hjælp af politisk kontrol fra Europa-Parlamentets side; |
| --- | --- |

1.

| 2. | påpeger, at andragender for Parlamentet og andre EU-institutioner udgør både en mulighed og en udfordring, eftersom de gør det muligt at gå ind i en direkte dialog med EU-borgere og personer med bopæl i EU, navnlig hvis de er berørt af anvendelsen af EU-retten og søger en effektiv klagemekanisme; fremhæver, at EU-institutionerne og medlemsstaterne inden for rammerne af deres respektive beføjelser skal gøre deres yderste for at finde en hurtig og effektiv løsning på de problemer, der rejses gennem andragender; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger betydningen af at øge bevidstheden gennem en fortløbende offentlig debat og mere omfattende information om EU's faktiske kompetencer, funktionsmåde og behov for fremtidige forbedringer for at sikre, at EU-borgerne og personer med bopæl i EU er velinformerede om de niveauer, hvorpå beslutningerne træffes, således at de også kan inddrages i drøftelserne om mulige reformer, og man kan forhindre det »skyd skylden på Bruxelles«-fænomen, der anvendes af visse uansvarlige medlemsstater; mener, at en bredere offentlig debat om EU samt bedre information og uddannelse og en grundigere omtale i medierne ville bevirke et fald i antallet af andragender, der må afvises, eftersom det ville øge det kendskab, som EU-borgere og personer med bopæl i EU har til EU's kompetencer; bemærker, at emnet for et andragende, som ikke kan opfylder betingelserne for behandling, kan udgøre et afsæt for udformning af politik, selv om det falder uden for rammerne for, hvad udvalget beskæftiger sig med; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at der er behov for et forstærket samarbejde mellem Kommissionen og andre EU-institutioner og medlemsstaternes nationale, regionale og lokale myndigheder for at sikre, at der vedtages og gennemføres en EU-lovgivning, der tilstræber de højeste standarder i henseende til social retfærdighed og fuld og effektiv beskyttelse af alle borgeres økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder; understreger behovet for et mere aktivt samarbejde med medlemsstaternes repræsentanter på udvalgsmøderne og hurtigere opfølgning på anmodninger fra udvalget; opfordrer derfor til, at der udvises stor vilje fra alle de involverede myndigheder på nationalt plan og EU-plan til at behandle og løse andragender som et prioriteret spørgsmål; konstaterer endnu en gang, at talrige andragender har fået overfladiske svar fra Kommissionens side; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer indtrængende Kommissionen til i sin rolle som traktaternes vogter at udnytte sine beføjelser på en korrekt måde, da denne rolle er af allerstørste betydning for EU's funktionsmåde med hensyn til borgerne og de europæiske lovgivere; opfordrer til rettidig håndtering af traktatbrudsprocedurer for straks at få sat en stopper for situationer, hvor EU-retten ikke overholdes; |
| --- | --- |

5.

| 6. | gentager, at samarbejde med andre parlamentsudvalg er afgørende for en omfattende behandling af andragender; bemærker, at der i 2017 blev fremsendt 18 andragender til andre parlamentsudvalg til udtalelse og 357 til orientering; glæder sig over, at der indkom 21 udtalelser om andragender fra parlamentsudvalg; tilskynder til en øget dialog mellem de forskellige parlamentsudvalg for at sikre passende opmærksomhed omkring de problemer, som EU-borgerne har rejst; |
| --- | --- |

6.

| 7. | henviser til lanceringen af netværket for andragender den 21. marts 2017, hvor medlemmer fra alle parlamentsudvalg var til stede, og hvor netværkets retningslinjer blev præsenteret og dets formål og medlemmernes rolle skitseret; er overbevist om, at netværket for andragender, hvis det tages alvorligt, er et nyttigt redskab til at sikre en bedre opfølgning af andragender i det parlamentariske og lovgivningsmæssige arbejde; fremhæver netværkets betydning, når det gælder om at gøre medlemmerne mere bevidste om borgeres problemer, der bliver forelagt for Parlamentet gennem andragender, og drøfte mulige proceduremæssige forbedringer og udveksle bedste praksis; understreger, at en tættere kontakt mellem udvalgene kan forbedre effektiviteten i planlægningen af høringer og parlamentariske undersøgelser om lignende emner; ser frem til, at Parlamentets Temaafdeling C offentliggør studiet om, hvordan samarbejdet mellem de forskellige udvalg og Udvalget for Andragender fungerer i dag; understreger, at et øget samarbejde med parlamentsudvalg om spørgsmål, der tages op af andragere, bør gøre det muligt for Parlamentet at sikre en bedre og individualiseret opfølgning på andragender og reagere hurtigere og mere effektivt på borgernes bekymringer og samtidig tilføre merværdi til livet for EU-borgere og personer med bopæl i EU og til Parlamentets og EU's virksomhed som helhed; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger de vigtige bidrag fra andragender, der blev indgivet forud for brexitforhandlingerne af de berørte EU-borgere og personer med bopæl i EU; henviser til den fælles offentlige høring, som Udvalget for Andragender, Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (LIBE), Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (AFCO) og Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (EMPL) afholdt den 11. maj 2017 om rettigheder for EU-borgere og personer med bopæl i EU efter brexit med henblik på at sikre, at disse rettigheder blev gjort til en hovedprioritet for Parlamentet under brexitforhandlingerne; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mener, at for at sikre fuld overensstemmelse mellem behandlingen af forskellige andragender, bør Udvalget for Andragender, og udvalgets sekretariat tildeles flere ressourcer; understreger, at udvalgets retningslinjer, der blev vedtaget i januar 2016, gør behandlingen af andragender og beslutningsprocessen gennemsigtig og klar; |
| --- | --- |

9.

| 10. | minder om, at andragender behandles i overensstemmelse med artikel 227 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvori det hedder, at enhver unionsborger og enhver fysisk eller juridisk person med bopæl eller hjemsted i en medlemsstat kan indgive et andragende til Europa-Parlamentet om forhold, der henhører under områder, som Unionen beskæftiger sig med; minder om, at proceduren for behandling af andragender er fastlagt i Europa-Parlamentets forretningsorden; |
| --- | --- |

10.

| 11. | bemærker, at den omstændighed, at Kommissionen afviser at undersøge borgernes klager grundigt og hurtigt, bl.a. når det drejer sig om enkeltstående sager, i overensstemmelse med Kommissionens tilgang i meddelelsen fra 2016 med titlen »EU-retten: Bedre resultater gennem bedre anvendelse« (1), kan medføre, at man ikke hurtigt finder ud at, om der kan være tale om alvorlige systematiske forsømmelser, og dermed, at adskillige lovovertrædelser får lov til at fortsætte til skade for mange borgere, hvorved den i det væsentlige giver de nationale domstole det fulde ansvar for at overvåge eventuelle overtrædelser af EU-lovgivningen, medmindre der er tale om systematiske overtrædelser; finder, at der er for meget tvetydighed i fortolkningen af dette begreb, og anser navnlig en sådan tilgang inden for miljølovgivning for at være skadelig; betragter den som en forringelse i forhold til den tidligere tilgang til gennemførelsen af EU's miljølovgivning og en generel hæmsko for dens opgaver som traktaternes vogter; |
| --- | --- |

11.

| 12. | påpeger, at behandlingen af andragender om usikre arbejdsforhold har afsløret, at mange arbejdstagere i et antal medlemsstater er udsat for ulovlig og diskriminerende behandling, og at der i nogle tilfælde mangler effektive foranstaltninger til at forebygge og sanktionere forhold af denne art; beklager, at Kommissionen har et betydeligt efterslæb i behandlingen af overtrædelsesprocedurer vedrørende EU's arbejdslovgivning i visse medlemsstater, hvorved overtrædelser af arbejdstagernes rettigheder får lov at fortsætte i årevis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | gentager sin opfordring til Kommissionen til systematisk at underrette Udvalget for Andragender om igangværende EU-pilotprojekter og overtrædelsesprocedurer i forbindelse med andragender og om aktindsigt i de dokumenter, der er udvekslet under procedurerne, når disse er afsluttet i henhold til Den Europæiske Unions Domstols (EU-Domstolens) retspraksis, navnlig når de helt eller delvis er blevet indledt på grundlag af andragender; glæder sig over den centraliserede platform, som Kommissionen oprettede i 2014, og hvorpå afgørelser vedrørende traktatbrudssager offentliggøres; |
| --- | --- |

13.

| 14. | forventer, at Kommissionen altid er behørigt repræsenteret under de offentlige debatter i Udvalget for Andragender, nærmere bestemt ved højt rangerende embedsmænd, som kan give yderligere oplysninger og svare på anmodninger fra andragere og medlemmer af Europa-Parlamentet, om nødvendigt uden for rammerne af det tidligere fremsendte skriftlige svar; |
| --- | --- |

14.

| 15. | glæder sig over den voksende tendens i Udvalget for Andragender til at tage spørgsmål op på plenarmødet ved hjælp af forespørgsler til mundtlig besvarelse, beslutninger eller kortfattede beslutningsforslag i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 216, stk. 2; henleder opmærksomheden på sine beslutninger, der blev vedtaget efter offentliggørelsen af årsberetningen om arbejdet i Udvalget for Andragender i 2016 (2), årsberetningen om Den Europæiske Ombudsmands virksomhed i 2016 (3) og 2017-rapporten om unionsborgerskab (4); gør opmærksom på sin beslutning af 15. marts 2017 om hindringer for EU-borgeres ret til at flytte og arbejde frit på det indre marked (5); |
| --- | --- |

15.

| 16. | noterer sig de høringer om flere forskelligartede emner, som Udvalget for Andragender afholdt i 2017, alene eller i samarbejde med andre udvalg, nemlig om bekæmpelse af forskelsbehandling og beskyttelse af mindretal den 4. maj, om situationen og rettighederne for EU-borgere i Det Forenede Kongerige efter brexit den 11. maj sammen med LIBE- og EMPL-udvalget, om genopretning af borgernes tillid til det europæiske projekt den 22. juni, om statsløshed den 29. maj sammen med LIBE-udvalget, om det europæiske borgerinitiativ »Indfør et forbud mod glyphosat og beskyt mennesker og miljø mod giftige pesticider« den 20. november og om beskyttelse af midlertidigt ansattes og løsarbejderes rettigheder den 22. november; glæder sig også over, at den årlige workshop om beskyttelse af rettigheder for personer med handicap fandt sted den 12. oktober 2017; |
| --- | --- |

16.

| 17. | noterer sig, at Udvalget for Andragender i flere bidrag til parlamentsbetænkninger, f.eks. betænkningerne om den europæiske lov om tilgængelighed (6), om fortolkningen og gennemførelsen af den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning (7), om Bruxelles IIa-forordningen (8), om Marrakeshtraktaten (9), om kontrol med anvendelsen af EU-retten 2015 (10), om anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (11), om den europæiske handicapstrategi (12), om den årlige rapport om situationen vedrørende grundlæggende rettigheder i EU i 2016 (13) og om revisionen af forordning (EU) nr. 211/2011 om borgerinitiativer (14), har udtrykt sin holdning til forskellige emner, der er blevet taget op i andragender; |
| --- | --- |

17.

| 18. | bemærker, at miljøspørgsmål var det, som bekymrede flest andragere i 2017; henviser til den særlige Eurobarometer 468-rapport, som blev offentliggjort i november 2017 (15), og hvoraf det fremgik, at miljøet er blandt de emner, der bekymrer europæiske borgere mest; understreger betydningen af at opfylde de forventninger, som EU-borgere og personer med bopæl i EU, har til en egentlig miljølovgivning og af at gennemføre de regler og politikker, der er blevet vedtaget; beklager, at miljøreglerne ikke altid gennemføres korrekt i medlemsstaterne, som det fremgår af andragenderne; opfordrer indtrængende Kommissionen til som traktaternes vogter sammen med medlemsstaterne at sikre, at EU-lovgivningen gennemføres korrekt; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger, at Kommissionen skal sikre, at der foretages omhyggelige og udtømmende undersøgelser af overensstemmelsen med EU-retten i medlemsstaternes miljøkonsekvensvurderinger i forbindelse med tilladelser til gennemførelse af infrastrukturprojekter, når borgere i andragender har gjort opmærksom på, at der er alvorlige risici for menneskers sundhed og miljøet; |
| --- | --- |

19.

| 20. | beklager dybt, at de problemer vedrørende luftkvaliteten i flere medlemsstater, som borgere har gjort opmærksom på i andragender, forværres af 43 mio. forurenende køretøjer, der kører rundt med dieselmotorer, som ikke er i overensstemmelse med EU's bestemmelser om typegodkendelse og emissioner fra passagerkøretøjer og lette erhvervskøretøjer; |
| --- | --- |

20.

| 21. | gør opmærksom på Udvalget for Andragenders arbejde i forbindelse med andragender vedrørende handicapspørgsmål; bemærker, at der i 2017 blev indgivet færre andragender om handicapspørgsmål; understreger, at adgang til transport og det byggede miljø samt forskelsbehandling, navnlig i forbindelse med beskæftigelse, er blandt de største udfordringer for personer med handicap; bemærker, at drøftelser af andragender om handicapspørgsmål, f.eks. om støtte til personer, der plejer familiemedlemmer med handicap, og om hurtig ratificering, gennemførelse og anvendelse af Marrakeshtraktaten, fik særlig opmærksomhed; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger Udvalget for Andragenders beskyttende rolle inden for EU-rammerne af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap; henviser til en workshop om beskyttelse af rettigheder for personer med handicap, som fandt sted på udvalgets møde den 12. oktober 2017, og hvorunder der blev fremlagt en undersøgelse om inklusiv uddannelse; opfordrer EU-institutionerne til at gå foran med et godt eksempel på dette område og sikre, at de nationale myndigheder straks gennemfører lovgivningen korrekt på dette område; |
| --- | --- |

22.

| 23. | fremhæver sin beslutning af 15. marts 2017 om hindringer for EU-borgeres ret til at flytte og arbejde frit på det indre marked; opfordrer atter Kommissionen til at præcisere, ajourføre og udbygge sine retningslinjer for bedre gennemførelse og anvendelse af direktiv 2004/38/EF for navnlig at tage højde for EU-Domstolens seneste afgørelser (sag C-456/12 og C-457/12); anbefaler anvendelsen af implementeringsplaner for gennemførelse med henblik på at sikre fuldstændig og korrekt anvendelse; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at respektere direktiv 2004/38/EF samt EU-Domstolens retspraksis vedrørende fri bevægelighed for personer, eftersom manglende efterlevelse heraf er en direkte krænkelse af en grundlæggende ret for unionsborgerne; |
| --- | --- |

23.

| 24. | anerkender det arbejde, som Arbejdsgruppen om Børns Velfærd under Udvalget for Andragender har udført, og noterer sig dens endelige rapport og henstillinger, der blev vedtaget den 3. maj 2017; mener, at Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne bør komme med en sammenhængende og effektiv opfølgning på henstillingerne i den endelige rapport fra arbejdsgruppen; opfordrer EU-institutionerne og medlemsstaterne til at overholde EU-lovgivningen og effektivt fremme og forbedre det grænseoverskridende samarbejde om familieanliggender ved at sørge for uddannelse af dommere og fagfolk, information om retshjælp og tosprogede advokater; |
| --- | --- |

24.

| 25. | gentager sit synspunkt om, at en for restriktiv eller inkonsekvent fortolkning af artikel 51 i chartret om grundlæggende rettigheder medfører, at borgerne føler sig fremmedgjorte i forhold til EU; anmoder Kommissionen om at fremsætte forslag til foranstaltninger, som kan sikre en konsekvent og omfattende anvendelse af artikel 51; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tilskynder Kommissionen til indtrængende at opfordre medlemsstaterne til at finde løsninger på, at EU-borgere, der frit flytter og bor inden for Den Europæiske Union, og fastboende udlændinge mister deres stemmeret og fratages retten til valgdeltagelse; finder det skuffende, at borgernes politiske rettigheder ikke er omtalt i udkastet til udtrædelsesaftale mellem Den Europæiske Union og Det Forenede Kongerige; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger, at det europæiske borgerinitiativ bør være både gennemsigtigt og effektivt, så det kan fungere som et vigtigt instrument for aktivt medborgerskab og offentlig deltagelse; beklager, at dette hidtil ikke har været tilfældet, og at der ikke har været nogen håndgribelige lovgivningsmæssige resultater af tidligere vellykkede initiativer; noterer sig Kommissionens forslag om revision af forordning (EU) nr. 211/2011 om borgerinitiativet (16), der blev offentliggjort den 13. september 2017; fremhæver det senest indgivne vellykkede europæiske borgerinitiativ, som bærer titlen »Indfør et forbud mod glyphosat og beskyt mennesker og miljø mod giftige pesticider«; henviser til den offentlige høring om dette initiativ i Parlamentet den 20. november 2017; forventer en konsekvent reaktion fra Kommissionen på indholdet heraf; bekræfter, at Udvalget for Andragender har givet tilsagn om at deltage proaktivt i afholdelsen af offentlige høringer om vellykkede initiativer; giver tilsagn om at prioritere effektiviteten af denne deltagerbaserede procedure på institutionelt plan og sikre behørig lovgivningsmæssig opfølgning; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger, at det i forbindelse med den offentlige høring om det europæiske borgerinitiativ med titlen »Indfør et forbud mod glyphosat og beskyt mennesker og miljø mod giftige pesticider« og i behandlingen af andragenderne om samme emne er kommet frem, at de procedurer, der anvendes på EU-plan til godkendelse af bl.a. glyphosat, genetisk modificerede organismer og pesticider, er kritisable på grund af utilstrækkelig uafhængighed, utilstrækkelig gennemsigtighed og unøjagtigheder i indsamlingen og vurderingen af videnskabelige data; |
| --- | --- |

28.

| 29. | henleder opmærksomheden på det store antal andragender om dyrevelfærd; henleder opmærksomheden på undersøgelsen »Dyrevelfærd i Den Europæiske Union« og fremlæggelsen heraf på udvalgets møde den 23. marts 2017, som blev efterfulgt af en drøftelse af en række andragender om emnet; finder det afgørende, at der iværksættes en ny strategi på EU-plan for at lukke alle de eksisterende huller, harmonisere lovgivningen og sikre en fuld og reel beskyttelse af dyrs velfærd, herunder dyretransport, gennem en klar og udtømmende lovramme, som fuldt ud opfylder kravene i artikel 13 i TEUF; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger, at Solvit-nettet spiller en vigtig rolle ved at give borgerne og virksomhederne mulighed for at håndtere problemer, som vedrører de offentlige myndigheders eventuelle overtrædelser af EU-retten i andre medlemsstater; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme Solvit for at gøre dette net mere brugbart og synligt for borgerne; glæder sig i denne forbindelse over, at Kommissionen i maj 2017 offentliggjorde en handlingsplan for at styrke Solvit-nettet; opfordrer Kommissionen til at aflægge rapport til Europa-Parlamentet om de opnåede resultater i forbindelse med handlingsplanen; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger vigtigheden af at videreudvikle portalen for andragender og nødvendigheden af at gøre den til en tovejskommunikationsportal og et lettilgængeligt interaktivt redskab, hvorigennem borgere fra alle EU's medlemsstater kan få adgang til alle basale oplysninger om andragender og behandlingen heraf, kommunikere indbyrdes og skabe temafællesskaber til udveksling af dokumentation og bedste praksis; fremhæver, at det er nødvendigt yderligere at mindske den administrative byrde i forbindelse med håndteringen af andragender; understreger, at portalen også fungerer som et offentligt register over andragender; gentager, at portalens tekniske kapacitet skal styrkes for at opnå en problemfri procedure for andragender; understreger behovet for at forbedre kommunikationen med andragerne ved at sende dem meddelelser om udviklingen med hensyn til behandlingen af deres andragende på deres eget sprog; mener, at medunderskrivere, der har støttet eller givet udtryk for interesse i et andragende, har ret til at modtage den samme feedback og de samme oplysninger som andragerne, især når det gælder drøftelser i Parlamentet eller svar fra Kommissionen; gentager, at det er vigtigt at øge indsatsen for at sikre, at andragerne er til stede under udvalgets behandling af deres andragende; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer til en mere fokuseret og aktiv presse- og kommunikationstjeneste og til en mere aktiv tilstedeværelse på de sociale medier for at gøre udvalgets arbejde mere lydhørt over for borgernes bekymringer; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og betænkningen fra Udvalget for Andragender til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Ombudsmand og medlemsstaternes regeringer samt til medlemsstaternes parlamenter og disses udvalg for andragender og ombudsmænd eller lignende kompetente organer. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  EUT C 18 af 19.1.2017, s. 10.

(2)  EUT C 369 af 11.10.2018, s. 105.

(3)  EUT C 356 af 4.10.2018, s. 77.

(4)  EUT C 369 af 11.10.2018, s. 11.

(5)  EUT C 263 af 25.7.2018, s. 98.

(6)  Udtalelse vedtaget den 24. januar 2017.

(7)  Udtalelse vedtaget den 24. januar 2017.

(8)  Udtalelse vedtaget den 25. april 2017.

(9)  Udtalelse vedtaget den 24. januar 2017.

(10)  Udtalelse vedtaget den 22. marts 2017.

(11)  Udtalelse vedtaget den 7. september 2017.

(12)  Udtalelse vedtaget den 7. september 2017.

(13)  Udtalelse vedtaget den 22. november 2017.

(14)  Udtalelse vedtaget den 7. september 2017.

(15)  Special Eurobarometer 468 Report: Attitudes of European citizens towards the environment, November 2017.

http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/SPECIAL/surveyKy/2156

(16)  EUT L 65 af 11.3.2011, s. 1.

---

III Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 11. december 2018

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/177 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/177

---

P8_TA(2018)0486

Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden: Indgåelse af forpligtelser på ny for resterende beløb ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 516/2014 for så vidt angår indgåelse af forpligtelser på ny for de resterende beløb, der blev indgået forpligtelser for til støtte for gennemførelsen af Rådets afgørelse (EU) 2015/1523 og (EU) 2015/1601 eller tildelingen heraf til andre foranstaltninger under de nationale programmer (COM(2018)0719 — C8-0448/2018 — 2018/0371(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 388/20)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0719), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0719),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 78, stk. 2, og artikel 79, stk. 2 og stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0448/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 78, stk. 2, og artikel 79, stk. 2 og stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0448/2018),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 30. november 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 30. november 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0370/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0370/2018),

| A. | der henviser til, at det på grund af sagens hastende karakter er berettiget at stemme inden udløbet af fristen på otte uger som fastsat i artikel 6 i protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det på grund af sagens hastende karakter er berettiget at stemme inden udløbet af fristen på otte uger som fastsat i artikel 6 i protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet;

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Denne holdning erstatter de ændringer, der blev vedtaget den 29. november 2018 (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0468).

---

P8_TC1-COD(2018)0371

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. december 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 516/2014, for så vidt angår indgåelse af forpligtelser på ny for de resterende beløb, der blev indgået forpligtelser for til støtte for gennemførelsen af Rådets afgørelse (EU) 2015/1523 og (EU) 2015/1601 eller tildelingen af disse beløb til andre aktioner inden for rammerne af de nationale programmer

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2018/2000.)

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/179 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/179

---

P8_TA(2018)0487

Oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (LIFE) ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 11. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (LIFE) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1293/2013 (COM(2018)0385 — C8-0249/2018 — 2018/0209(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 388/21)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | Programmet for miljø- og klimaindsatsen (LIFE), som blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1293/2013 (6) for perioden 2014-2020, er det seneste i en række EU-programmer, der i de seneste 25 år har støttet gennemførelsen af miljø- og klimapolitik og politiske prioriteter. Det fik en positiv vurdering i en nylig midtvejsevaluering (7), hvor det blev beskrevet som værende på rette vej til at blive effektivt, virkningsfuldt og relevant. LIFE-programmet for 2014-2020 bør derfor videreføres med visse ændringer som påpeget i midtvejsevalueringen og de efterfølgende vurderinger. Et program for miljø- og klimaindsatsen (LIFE) (»programmet«) bør derfor oprettes for en periode, som indledes i 2021. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

Programmet for miljø- og klimaindsatsen (LIFE), som blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1293/2013 (6) for perioden 2014-2020, er det seneste i en række EU-programmer, der i de seneste 25 år har støttet gennemførelsen af miljø- og klimapolitik og politiske prioriteter. Det fik en positiv vurdering i en nylig midtvejsevaluering (7), hvor det blev beskrevet som værende på rette vej til at blive effektivt, virkningsfuldt og relevant. LIFE-programmet for 2014-2020 bør derfor videreføres med visse ændringer som påpeget i midtvejsevalueringen og de efterfølgende vurderinger. Et program for miljø- og klimaindsatsen (LIFE) (»programmet«) bør derfor oprettes for en periode, som indledes i 2021.

| (2) | Programmet for miljø- og klimaindsatsen (LIFE), som blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1293/2013 (6) for perioden 2014-2020, er det seneste i en række EU-programmer, der i de seneste 25 år har støttet gennemførelsen af miljø- og klimapolitik og politiske prioriteter. Det fik en positiv vurdering i en nylig midtvejsevaluering (7), hvor det blev beskrevet som
  allerede
  værende
  meget omkostningseffektivt og
  på rette vej til at blive effektivt
  generelt
  , virkningsfuldt og relevant. LIFE-programmet for 2014-2020 bør derfor videreføres med visse ændringer som påpeget i midtvejsevalueringen og de efterfølgende vurderinger. Et program for miljø- og klimaindsatsen (LIFE) (»programmet«) bør derfor oprettes for en periode, som indledes i 2021. |
| --- | --- |

(2)

Programmet for miljø- og klimaindsatsen (LIFE), som blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1293/2013 (6) for perioden 2014-2020, er det seneste i en række EU-programmer, der i de seneste 25 år har støttet gennemførelsen af miljø- og klimapolitik og politiske prioriteter. Det fik en positiv vurdering i en nylig midtvejsevaluering (7), hvor det blev beskrevet som
  allerede
  værende
  meget omkostningseffektivt og
  på rette vej til at blive effektivt
  generelt
  , virkningsfuldt og relevant. LIFE-programmet for 2014-2020 bør derfor videreføres med visse ændringer som påpeget i midtvejsevalueringen og de efterfølgende vurderinger. Et program for miljø- og klimaindsatsen (LIFE) (»programmet«) bør derfor oprettes for en periode, som indledes i 2021.

Ændring 102

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | I bestræbelserne på at opfylde Unionens målsætninger og mål, som er fastsat i lovgivning, politikker, planer og internationale forpligtelser på områderne miljø, klima og relateret ren energi, bør programmet bidrage til omstillingen til en ren, cirkulær, energieffektiv og klimaresistent
  lavemissionsøkonomi
  , til beskyttelsen og forbedringen af
  miljøkvaliteten
  og til at standse og vende biodiversitetstab, enten ved hjælp af direkte interventioner eller ved at integrere disse målsætninger i andre politikker. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

I bestræbelserne på at opfylde Unionens målsætninger og mål, som er fastsat i lovgivning, politikker, planer og internationale forpligtelser på områderne miljø, klima og relateret ren energi, bør programmet bidrage til omstillingen til en ren, cirkulær, energieffektiv og klimaresistent
  lavemissionsøkonomi
  , til beskyttelsen og forbedringen af
  miljøkvaliteten
  og til at standse og vende biodiversitetstab, enten ved hjælp af direkte interventioner eller ved at integrere disse målsætninger i andre politikker.

| (3) | I bestræbelserne på at opfylde Unionens målsætninger og mål, som er fastsat i lovgivning, politikker, planer og internationale forpligtelser på områderne miljø, klima og relateret ren energi, bør programmet
  inden for rammerne af en retfærdig overgang
  bidrage til omstillingen til en ren, cirkulær, energieffektiv og klimaresistent
  nulemissionsøkonomi
  , til beskyttelsen og forbedringen af
  miljøet og sundheden
  og til at standse og vende biodiversitetstab,
  herunder gennem støtte til Natura 2000-netværket, effektiv forvaltning og afhjælpning af økosystemforringelse,
  enten ved hjælp af direkte interventioner eller ved at integrere disse målsætninger i andre politikker.
  Den retfærdige overgang bør foregå i samråd og dialog med arbejdsmarkedets parter og de berørte regioner og samfund. Disse bør også medtages i det omfang, det er muligt i forbindelse med udvikling og gennemførelse af projekter. |
| --- | --- |

(3)

I bestræbelserne på at opfylde Unionens målsætninger og mål, som er fastsat i lovgivning, politikker, planer og internationale forpligtelser på områderne miljø, klima og relateret ren energi, bør programmet
  inden for rammerne af en retfærdig overgang
  bidrage til omstillingen til en ren, cirkulær, energieffektiv og klimaresistent
  nulemissionsøkonomi
  , til beskyttelsen og forbedringen af
  miljøet og sundheden
  og til at standse og vende biodiversitetstab,
  herunder gennem støtte til Natura 2000-netværket, effektiv forvaltning og afhjælpning af økosystemforringelse,
  enten ved hjælp af direkte interventioner eller ved at integrere disse målsætninger i andre politikker.
  Den retfærdige overgang bør foregå i samråd og dialog med arbejdsmarkedets parter og de berørte regioner og samfund. Disse bør også medtages i det omfang, det er muligt i forbindelse med udvikling og gennemførelse af projekter.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | Unionen er fast besluttet på at udvikle en helhedstilgang til målene for bæredygtig udvikling under De Forenede Nationers 2030-dagsorden, som fremhæver den tætte forbindelse mellem forvaltning af naturressourcer, der skal sikre, at de er tilgængelige i lang tid fremover, økosystemtjenester, deres sammenhæng med folkesundheden samt bæredygtig og socialt inklusiv økonomisk vækst. Programmet bør i denne ånd yde et væsentligt bidrag til både den økonomiske udvikling og den sociale samhørighed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

Unionen er fast besluttet på at udvikle en helhedstilgang til målene for bæredygtig udvikling under De Forenede Nationers 2030-dagsorden, som fremhæver den tætte forbindelse mellem forvaltning af naturressourcer, der skal sikre, at de er tilgængelige i lang tid fremover, økosystemtjenester, deres sammenhæng med folkesundheden samt bæredygtig og socialt inklusiv økonomisk vækst. Programmet bør i denne ånd yde et væsentligt bidrag til både den økonomiske udvikling og den sociale samhørighed.

| (4) | Unionen er fast besluttet på at udvikle en helhedstilgang til målene for bæredygtig udvikling under De Forenede Nationers 2030-dagsorden, som fremhæver den tætte forbindelse mellem forvaltning af naturressourcer, der skal sikre, at de er tilgængelige i lang tid fremover, økosystemtjenester, deres sammenhæng med folkesundheden samt bæredygtig og socialt inklusiv økonomisk vækst. Programmet bør i denne ånd
  afspejle principperne om solidaritet og ansvarsdeling og samtidig
  yde et væsentligt bidrag til både den økonomiske udvikling og den sociale samhørighed. |
| --- | --- |

(4)

Unionen er fast besluttet på at udvikle en helhedstilgang til målene for bæredygtig udvikling under De Forenede Nationers 2030-dagsorden, som fremhæver den tætte forbindelse mellem forvaltning af naturressourcer, der skal sikre, at de er tilgængelige i lang tid fremover, økosystemtjenester, deres sammenhæng med folkesundheden samt bæredygtig og socialt inklusiv økonomisk vækst. Programmet bør i denne ånd
  afspejle principperne om solidaritet og ansvarsdeling og samtidig
  yde et væsentligt bidrag til både den økonomiske udvikling og den sociale samhørighed.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4a) | For at fremme bæredygtig udvikling bør miljø- og klimabeskyttelseskrav indgå i udformningen og gennemførelsen af alle Unionens politikker og aktiviteter. Synergier og komplementaritet med andre af Unionens finansieringsprogrammer bør derfor fremmes, herunder ved at understøtte finansiering af aktiviteter, der supplerer strategiske integrerede projekter og strategiske naturprojekter og støtter udnyttelsen og udbredelsen af de løsninger, der udvikles under programmet. Der kræves koordinering for at forhindre dobbelt finansiering. Kommissionen og medlemsstaterne bør tage skridt til at undgå administrativ overlapning og byrde for projektstøttemodtagere i form af rapporteringskrav under forskellige finansielle instrumenter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4a)

For at fremme bæredygtig udvikling bør miljø- og klimabeskyttelseskrav indgå i udformningen og gennemførelsen af alle Unionens politikker og aktiviteter. Synergier og komplementaritet med andre af Unionens finansieringsprogrammer bør derfor fremmes, herunder ved at understøtte finansiering af aktiviteter, der supplerer strategiske integrerede projekter og strategiske naturprojekter og støtter udnyttelsen og udbredelsen af de løsninger, der udvikles under programmet. Der kræves koordinering for at forhindre dobbelt finansiering. Kommissionen og medlemsstaterne bør tage skridt til at undgå administrativ overlapning og byrde for projektstøttemodtagere i form af rapporteringskrav under forskellige finansielle instrumenter.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | Programmet bør bidrage til bæredygtig udvikling og til at opfylde Unionens målsætninger og mål, som er fastsat i lovgivning, strategier, planer og internationale forpligtelser på områderne miljø, klima og relateret ren energi, herunder FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling (8), konventionen om den biologiske mangfoldighed (9)

  og
  Parisaftalen, som blev vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (10) (»Parisaftalen om klimaændringer«). |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Programmet bør bidrage til bæredygtig udvikling og til at opfylde Unionens målsætninger og mål, som er fastsat i lovgivning, strategier, planer og internationale forpligtelser på områderne miljø, klima og relateret ren energi, herunder FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling (8), konventionen om den biologiske mangfoldighed (9)

  og
  Parisaftalen, som blev vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (10) (»Parisaftalen om klimaændringer«).

| (5) | Programmet bør bidrage til bæredygtig udvikling og til at opfylde Unionens målsætninger og mål, som er fastsat i lovgivning, strategier, planer og internationale forpligtelser på områderne miljø, klima og relateret ren energi, herunder FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling (8), konventionen om den biologiske mangfoldighed (9), Parisaftalen, som blev vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (10) ("Parisaftalen om klimaændringer)
  , FN/ECE's konvention om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (»Århuskonventionen«), FN/ECE's konvention om grænseoverskridende luftforurening over store afstande, FN's Basekonvention om kontrol med grænseoverskridende transport af farligt affald og bortskaffelse heraf, FN's Rotterdamkonvention om proceduren for forudgående informeret samtykke for visse farlige kemikalier og pesticider i international handel og FN's Stockholmkonvention om persistente organiske miljøgifte
  . |
| --- | --- |

(5)

Programmet bør bidrage til bæredygtig udvikling og til at opfylde Unionens målsætninger og mål, som er fastsat i lovgivning, strategier, planer og internationale forpligtelser på områderne miljø, klima og relateret ren energi, herunder FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling (8), konventionen om den biologiske mangfoldighed (9), Parisaftalen, som blev vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (10) ("Parisaftalen om klimaændringer)
  , FN/ECE's konvention om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (»Århuskonventionen«), FN/ECE's konvention om grænseoverskridende luftforurening over store afstande, FN's Basekonvention om kontrol med grænseoverskridende transport af farligt affald og bortskaffelse heraf, FN's Rotterdamkonvention om proceduren for forudgående informeret samtykke for visse farlige kemikalier og pesticider i international handel og FN's Stockholmkonvention om persistente organiske miljøgifte
  .

Ændring 6 + 101

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Gennemførelsen af pakken om cirkulær økonomi (11), 2030-rammen for klima- og energipolitikken (12), (13), (14),
  Unionens naturlovgivning

   (15), og tilknyttede politikker (16), (17), (18), (19), (20) har særlig stor betydning for at opnå de overordnede målsætninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Gennemførelsen af pakken om cirkulær økonomi (11), 2030-rammen for klima- og energipolitikken (12), (13), (14),
  Unionens naturlovgivning

   (15), og tilknyttede politikker (16), (17), (18), (19), (20) har særlig stor betydning for at opnå de overordnede målsætninger.

| (6) | Gennemførelsen af pakken om cirkulær økonomi (11), 2030-rammen for klima- og energipolitikken (12), (13), (14),
  den gældende EU-ret på naturområdet

   (14a), (14b)

  ,

   (15) og tilknyttede politikker (16), (17), (18), (19), (20)

  ,

   (20a) har særlig stor betydning for at opnå de overordnede målsætninger
  , ligesom gennemførelsen

   (20b)

  af de generelle handlingsprogrammer for miljø- og klimapolitik i overensstemmelse med artikel 192, stk. 3, i TEUF, f.eks. det syvende miljøhandlingsprogram

   (20c). |
| --- | --- |

(6)

Gennemførelsen af pakken om cirkulær økonomi (11), 2030-rammen for klima- og energipolitikken (12), (13), (14),
  den gældende EU-ret på naturområdet

   (14a), (14b)

  ,

   (15) og tilknyttede politikker (16), (17), (18), (19), (20)

  ,

   (20a) har særlig stor betydning for at opnå de overordnede målsætninger
  , ligesom gennemførelsen

   (20b)

  af de generelle handlingsprogrammer for miljø- og klimapolitik i overensstemmelse med artikel 192, stk. 3, i TEUF, f.eks. det syvende miljøhandlingsprogram

   (20c).

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6a) | Unionen lægger stor vægt på den langsigtede bæredygtighed af resultaterne af LIFE-projekter og på kapaciteten til at sikre og opretholde disse resultater efter projektets gennemførelse, bl.a. ved hjælp af fortsættelse, udbredelse og/eller overførsel af projektet. Dette indebærer særlige krav til ansøgerne samt et behov for garantier på EU-plan for at sikre, at andre EU-finansierede projekter ikke underminerer resultaterne af nogen gennemførte LIFE-projekter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6a)

Unionen lægger stor vægt på den langsigtede bæredygtighed af resultaterne af LIFE-projekter og på kapaciteten til at sikre og opretholde disse resultater efter projektets gennemførelse, bl.a. ved hjælp af fortsættelse, udbredelse og/eller overførsel af projektet. Dette indebærer særlige krav til ansøgerne samt et behov for garantier på EU-plan for at sikre, at andre EU-finansierede projekter ikke underminerer resultaterne af nogen gennemførte LIFE-projekter.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | Hvis Unionen skal opfylde sine forpligtelser i henhold til Parisaftalen om klimaændringer, kræver det, at Unionen omstiller sig til et energieffektivt, klimarobust
  lavemissionssamfund
  . Dette forudsætter foranstaltninger med særlig fokus på de sektorer, der bidrager mest til de aktuelle niveauer for
  CO2-udledning
  og forurening, for derigennem at bidrage til gennemførelsen af 2030-rammen for klima- og energipolitikken og medlemsstaternes integrerede nationale energi- og klimaplaner samt
  forberedelse
  af Unionens langsigtede klima- og energistrategi frem til midten af århundredet. Programmet bør også omfatte foranstaltninger, som bidrager til gennemførelsen af Unionens klimatilpasningspolitik for at mindske sårbarheden over for klimaændringernes negative virkninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

Hvis Unionen skal opfylde sine forpligtelser i henhold til Parisaftalen om klimaændringer, kræver det, at Unionen omstiller sig til et energieffektivt, klimarobust
  lavemissionssamfund
  . Dette forudsætter foranstaltninger med særlig fokus på de sektorer, der bidrager mest til de aktuelle niveauer for
  CO2-udledning
  og forurening, for derigennem at bidrage til gennemførelsen af 2030-rammen for klima- og energipolitikken og medlemsstaternes integrerede nationale energi- og klimaplaner samt
  forberedelse
  af Unionens langsigtede klima- og energistrategi frem til midten af århundredet. Programmet bør også omfatte foranstaltninger, som bidrager til gennemførelsen af Unionens klimatilpasningspolitik for at mindske sårbarheden over for klimaændringernes negative virkninger.

| (7) | Hvis Unionen skal opfylde sine forpligtelser i henhold til Parisaftalen om klimaændringer, kræver det, at Unionen omstiller sig til et
  bæredygtigt, cirkulært, vedvarende,
  energieffektivt, klimarobust
  nulemissionssamfund
  . Dette forudsætter foranstaltninger med særlig fokus på de sektorer, der bidrager mest til de aktuelle niveauer for
  drivhusgasudledning
  og forurening, for derigennem at bidrage til gennemførelsen af 2030-rammen for klima- og energipolitikken og medlemsstaternes integrerede nationale energi- og klimaplaner samt
  gennemførelse
  af Unionens langsigtede klima- og energistrategi frem til midten af århundredet
  i overensstemmelse med Parisaftalens dekarboniseringsmålsætninger
  . Programmet bør også omfatte foranstaltninger, som bidrager til gennemførelsen af Unionens klimatilpasningspolitik for at mindske sårbarheden over for klimaændringernes negative virkninger. |
| --- | --- |

(7)

Hvis Unionen skal opfylde sine forpligtelser i henhold til Parisaftalen om klimaændringer, kræver det, at Unionen omstiller sig til et
  bæredygtigt, cirkulært, vedvarende,
  energieffektivt, klimarobust
  nulemissionssamfund
  . Dette forudsætter foranstaltninger med særlig fokus på de sektorer, der bidrager mest til de aktuelle niveauer for
  drivhusgasudledning
  og forurening, for derigennem at bidrage til gennemførelsen af 2030-rammen for klima- og energipolitikken og medlemsstaternes integrerede nationale energi- og klimaplaner samt
  gennemførelse
  af Unionens langsigtede klima- og energistrategi frem til midten af århundredet
  i overensstemmelse med Parisaftalens dekarboniseringsmålsætninger
  . Programmet bør også omfatte foranstaltninger, som bidrager til gennemførelsen af Unionens klimatilpasningspolitik for at mindske sårbarheden over for klimaændringernes negative virkninger.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | Omstillingen til
  ren energi
  er et vigtigt bidrag til modvirkning af klimaændringerne, der har miljømæssige sidegevinster. Foranstaltninger for kapacitetsopbygning, som støtter omstillingen til ren energi, og som er finansieret under Horisont 2020 indtil 2020, bør integreres i programmet, eftersom målsætningen hermed ikke er at yde støtte til topkvalitet og generere innovation, men at fremme udnyttelsen af allerede tilgængelig teknologi, der bidrager til modvirkning af klimaforandringer. Medtagelsen af disse kapacitetsopbyggende aktiviteter i programmet åbner mulighed for synergier mellem delprogrammerne og øger den overordnede sammenhæng i EU-finansieringen. Derfor bør data indsamles og formidles om udnyttelsen af eksisterende forsknings- og innovationsløsninger i LIFE-projekter, bl.a. fra Horisont Europa-programmet og dets forgængere. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

Omstillingen til
  ren energi
  er et vigtigt bidrag til modvirkning af klimaændringerne, der har miljømæssige sidegevinster. Foranstaltninger for kapacitetsopbygning, som støtter omstillingen til ren energi, og som er finansieret under Horisont 2020 indtil 2020, bør integreres i programmet, eftersom målsætningen hermed ikke er at yde støtte til topkvalitet og generere innovation, men at fremme udnyttelsen af allerede tilgængelig teknologi, der bidrager til modvirkning af klimaforandringer. Medtagelsen af disse kapacitetsopbyggende aktiviteter i programmet åbner mulighed for synergier mellem delprogrammerne og øger den overordnede sammenhæng i EU-finansieringen. Derfor bør data indsamles og formidles om udnyttelsen af eksisterende forsknings- og innovationsløsninger i LIFE-projekter, bl.a. fra Horisont Europa-programmet og dets forgængere.

| (8) | Omstillingen til
  vedvarende og energieffektiv nulemissionsenergi
  er et vigtigt bidrag til modvirkning af klimaændringerne, der har miljømæssige sidegevinster. Foranstaltninger for kapacitetsopbygning, som støtter omstillingen til ren energi, og som er finansieret under Horisont 2020 indtil 2020, bør integreres i programmet, eftersom målsætningen hermed ikke er at yde støtte til topkvalitet og generere innovation, men at fremme udnyttelsen af allerede tilgængelig teknologi
  for vedvarende energi og energieffektivitet
  , der bidrager til modvirkning af klimaforandringer
  . Programmet bør omfatte alle interessenter og sektorer, der er involveret i omstillingen til ren energi, herunder byggesektoren, industrien, transportsektoren og landbruget
  . Medtagelsen af disse kapacitetsopbyggende aktiviteter i programmet åbner mulighed for synergier mellem delprogrammerne og øger den overordnede sammenhæng i EU-finansieringen. Derfor bør data indsamles og formidles om udnyttelsen af eksisterende forsknings- og innovationsløsninger i LIFE-projekter, bl.a. fra Horisont Europa-programmet og dets forgængere. |
| --- | --- |

(8)

Omstillingen til
  vedvarende og energieffektiv nulemissionsenergi
  er et vigtigt bidrag til modvirkning af klimaændringerne, der har miljømæssige sidegevinster. Foranstaltninger for kapacitetsopbygning, som støtter omstillingen til ren energi, og som er finansieret under Horisont 2020 indtil 2020, bør integreres i programmet, eftersom målsætningen hermed ikke er at yde støtte til topkvalitet og generere innovation, men at fremme udnyttelsen af allerede tilgængelig teknologi
  for vedvarende energi og energieffektivitet
  , der bidrager til modvirkning af klimaforandringer
  . Programmet bør omfatte alle interessenter og sektorer, der er involveret i omstillingen til ren energi, herunder byggesektoren, industrien, transportsektoren og landbruget
  . Medtagelsen af disse kapacitetsopbyggende aktiviteter i programmet åbner mulighed for synergier mellem delprogrammerne og øger den overordnede sammenhæng i EU-finansieringen. Derfor bør data indsamles og formidles om udnyttelsen af eksisterende forsknings- og innovationsløsninger i LIFE-projekter, bl.a. fra Horisont Europa-programmet og dets forgængere.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | I konsekvensanalyserne vedrørende lovgivningen om ren energi vurderes det, at opfyldelse af Unionens energimål for 2030 vil kræve yderligere investeringer på 177 mia. EUR årligt i perioden 2021-2030. De største mangler vedrører investeringer i dekarbonisering af bygninger (energieffektivitet og vedvarende energikilder i lille målestok), hvor der er behov for at tilføre kapital til projekter af meget decentral karakter. En af målsætningerne i delprogrammet Omstilling til Ren Energi går ud på at opbygge kapacitet til projektudvikling og -aggregering for derved også at øge absorberingen af midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde og katalysere investeringer i 
  ren
  energi, idet der også trækkes på de finansielle instrumenter, som tilvejebringes inden for rammerne af InvestEu. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

I konsekvensanalyserne vedrørende lovgivningen om ren energi vurderes det, at opfyldelse af Unionens energimål for 2030 vil kræve yderligere investeringer på 177 mia. EUR årligt i perioden 2021-2030. De største mangler vedrører investeringer i dekarbonisering af bygninger (energieffektivitet og vedvarende energikilder i lille målestok), hvor der er behov for at tilføre kapital til projekter af meget decentral karakter. En af målsætningerne i delprogrammet Omstilling til Ren Energi går ud på at opbygge kapacitet til projektudvikling og -aggregering for derved også at øge absorberingen af midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde og katalysere investeringer i 
  ren
  energi, idet der også trækkes på de finansielle instrumenter, som tilvejebringes inden for rammerne af InvestEu.

| (9) | I konsekvensanalyserne vedrørende lovgivningen om ren energi vurderes det, at opfyldelse af Unionens energimål for 2030 vil kræve yderligere investeringer på 177 mia. EUR årligt i perioden 2021-2030. De største mangler vedrører investeringer i dekarbonisering af bygninger (energieffektivitet og vedvarende energikilder i lille målestok), hvor der er behov for at tilføre kapital til projekter af meget decentral karakter. En af målsætningerne i delprogrammet Omstilling til Ren Energi går ud på at opbygge kapacitet til projektudvikling og -aggregering for derved også at øge absorberingen af midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde og katalysere investeringer i 
  vedvarende
  energi
  og energieffektivitet
  , idet der også trækkes på de finansielle instrumenter, som tilvejebringes inden for rammerne af InvestEu. |
| --- | --- |

(9)

I konsekvensanalyserne vedrørende lovgivningen om ren energi vurderes det, at opfyldelse af Unionens energimål for 2030 vil kræve yderligere investeringer på 177 mia. EUR årligt i perioden 2021-2030. De største mangler vedrører investeringer i dekarbonisering af bygninger (energieffektivitet og vedvarende energikilder i lille målestok), hvor der er behov for at tilføre kapital til projekter af meget decentral karakter. En af målsætningerne i delprogrammet Omstilling til Ren Energi går ud på at opbygge kapacitet til projektudvikling og -aggregering for derved også at øge absorberingen af midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde og katalysere investeringer i 
  vedvarende
  energi
  og energieffektivitet
  , idet der også trækkes på de finansielle instrumenter, som tilvejebringes inden for rammerne af InvestEu.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 9 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (9a) | LIFE-programmet er det eneste program, der specifikt er dedikeret til miljø- og klimaindsatsen og derfor spiller en vigtig rolle i at støtte gennemførelsen af EU-lovgivningen på disse områder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9a)

LIFE-programmet er det eneste program, der specifikt er dedikeret til miljø- og klimaindsatsen og derfor spiller en vigtig rolle i at støtte gennemførelsen af EU-lovgivningen på disse områder.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | En foranstaltning, som har modtaget et bidrag inden for rammerne af programmet, kan også modtage et bidrag fra et andet EU-program, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger. Foranstaltninger, der modtager kumuleret finansiering fra forskellige EU-programmer,
  skal
  kun revideres én gang, idet alle involverede programmer og de respektive regler herfor vil være omfattet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

En foranstaltning, som har modtaget et bidrag inden for rammerne af programmet, kan også modtage et bidrag fra et andet EU-program, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger. Foranstaltninger, der modtager kumuleret finansiering fra forskellige EU-programmer,
  skal
  kun revideres én gang, idet alle involverede programmer og de respektive regler herfor vil være omfattet.

| (11) | En foranstaltning, som har modtaget et bidrag inden for rammerne af programmet, kan også modtage et bidrag fra et andet EU-program, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger. Foranstaltninger, der modtager kumuleret finansiering fra forskellige EU-programmer,
  bør
  kun revideres én gang, idet alle involverede programmer og de respektive regler herfor vil være omfattet. |
| --- | --- |

(11)

En foranstaltning, som har modtaget et bidrag inden for rammerne af programmet, kan også modtage et bidrag fra et andet EU-program, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger. Foranstaltninger, der modtager kumuleret finansiering fra forskellige EU-programmer,
  bør
  kun revideres én gang, idet alle involverede programmer og de respektive regler herfor vil være omfattet.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | Unionens seneste pakke om revision af gennemførelsen af miljøreglerne (21) viser, at der er brug for betydelige fremskridt for at fremme gennemførelsen af Unionens gældende miljølovgivning og i højere grad integrere miljø- og klimamålsætninger i andre politikker. Programmet bør derfor fungere som katalysator med henblik på at virkeliggøre de fornødne fremskridt gennem udvikling, afprøvning og udbredelse af nye tilgange, idet det støtter udviklingen af politikker, overvågning og revision,
  øger interessenternes engagement
  , mobiliserer investeringer på tværs af Unionens investeringsprogrammer eller andre finansieringskilder og støtter foranstaltninger, der har til formål at overvinde de forskellige forhindringer for en effektiv gennemførelse af centrale planer fastsat i miljølovgivningen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

Unionens seneste pakke om revision af gennemførelsen af miljøreglerne (21) viser, at der er brug for betydelige fremskridt for at fremme gennemførelsen af Unionens gældende miljølovgivning og i højere grad integrere miljø- og klimamålsætninger i andre politikker. Programmet bør derfor fungere som katalysator med henblik på at virkeliggøre de fornødne fremskridt gennem udvikling, afprøvning og udbredelse af nye tilgange, idet det støtter udviklingen af politikker, overvågning og revision,
  øger interessenternes engagement
  , mobiliserer investeringer på tværs af Unionens investeringsprogrammer eller andre finansieringskilder og støtter foranstaltninger, der har til formål at overvinde de forskellige forhindringer for en effektiv gennemførelse af centrale planer fastsat i miljølovgivningen.

| (12) | Unionens seneste pakke om revision af gennemførelsen af miljøreglerne
  (EIR)

   (21) viser, at der er brug for betydelige fremskridt for at fremme gennemførelsen af Unionens gældende miljølovgivning og i højere grad integrere
  og mainstreame
  miljø- og klimamålsætninger i andre politikker. Programmet bør derfor fungere som katalysator med henblik på at
  imødegå horisontale, systemiske udfordringer samt de grundlæggende årsager til mangler i gennemførelsen, som er konstateret i EIR, og for at
  virkeliggøre de fornødne fremskridt gennem udvikling, afprøvning og udbredelse af nye tilgange, idet det støtter udviklingen af politikker, overvågning og revision,
  forbedrer forvaltningen inden for miljø, klimaændringer og relaterede anliggender vedrørende omstilling til ren energi, herunder gennem øget inddragelse af offentligheden og interessenterne på flere niveauer
  ,
  kapacitetsopbygning, kommunikation og bevidsthed;
  mobiliserer investeringer på tværs af Unionens investeringsprogrammer eller andre finansieringskilder og støtter foranstaltninger, der har til formål at overvinde de forskellige forhindringer for en effektiv gennemførelse af centrale planer fastsat i miljølovgivningen. |
| --- | --- |

(12)

Unionens seneste pakke om revision af gennemførelsen af miljøreglerne
  (EIR)

   (21) viser, at der er brug for betydelige fremskridt for at fremme gennemførelsen af Unionens gældende miljølovgivning og i højere grad integrere
  og mainstreame
  miljø- og klimamålsætninger i andre politikker. Programmet bør derfor fungere som katalysator med henblik på at
  imødegå horisontale, systemiske udfordringer samt de grundlæggende årsager til mangler i gennemførelsen, som er konstateret i EIR, og for at
  virkeliggøre de fornødne fremskridt gennem udvikling, afprøvning og udbredelse af nye tilgange, idet det støtter udviklingen af politikker, overvågning og revision,
  forbedrer forvaltningen inden for miljø, klimaændringer og relaterede anliggender vedrørende omstilling til ren energi, herunder gennem øget inddragelse af offentligheden og interessenterne på flere niveauer
  ,
  kapacitetsopbygning, kommunikation og bevidsthed;
  mobiliserer investeringer på tværs af Unionens investeringsprogrammer eller andre finansieringskilder og støtter foranstaltninger, der har til formål at overvinde de forskellige forhindringer for en effektiv gennemførelse af centrale planer fastsat i miljølovgivningen.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | Hvis biodiversitetstabet, herunder i havets økosystemer, skal standses og vendes, kræver det støtte til udvikling, gennemførelse, håndhævelse og vurdering af relevant EU-lovgivning og -politik, bl.a. Unionens biodiversitetsstrategi frem til 2020 (22), Rådets direktiv 92/43/EØF (23) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (24) samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 1143/2014 (25), navnlig ved at udvikle videnbasen for politikudvikling og -gennemførelse og ved at udvikle, teste, demonstrere og anvende bedste praksis og løsninger i lille målestok, eller som er tilpasset særlige lokale, regionale eller nationale forhold, heriblandt integrerede tilgange til gennemførelse af de prioriterede aktionsplaner, der er opstillet på grundlag af direktiv 92/43/EØF. Unionen bør spore
  sine
  biodiversitetsrelaterede udgifter for at opfylde
  sine
  rapporteringsforpligtelser i henhold til konventionen om den biologiske mangfoldighed. Krav om sporing i anden relevant EU-lovgivning bør også opfyldes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

Hvis biodiversitetstabet, herunder i havets økosystemer, skal standses og vendes, kræver det støtte til udvikling, gennemførelse, håndhævelse og vurdering af relevant EU-lovgivning og -politik, bl.a. Unionens biodiversitetsstrategi frem til 2020 (22), Rådets direktiv 92/43/EØF (23) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (24) samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 1143/2014 (25), navnlig ved at udvikle videnbasen for politikudvikling og -gennemførelse og ved at udvikle, teste, demonstrere og anvende bedste praksis og løsninger i lille målestok, eller som er tilpasset særlige lokale, regionale eller nationale forhold, heriblandt integrerede tilgange til gennemførelse af de prioriterede aktionsplaner, der er opstillet på grundlag af direktiv 92/43/EØF. Unionen bør spore
  sine
  biodiversitetsrelaterede udgifter for at opfylde
  sine
  rapporteringsforpligtelser i henhold til konventionen om den biologiske mangfoldighed. Krav om sporing i anden relevant EU-lovgivning bør også opfyldes.

| (13) | Hvis biodiversitetstabet
  og økosystemforringelsen
  , herunder i havets økosystemer
  og andre vandøkosystemer
  , skal standses og vendes, kræver det støtte til udvikling, gennemførelse, håndhævelse og vurdering af relevant EU-lovgivning og -politik, bl.a. Unionens biodiversitetsstrategi frem til 2020 (22), Rådets direktiv 92/43/EØF (23) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (24) samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU)
  nr.
  1143/2014 (25), navnlig ved at udvikle videnbasen for politikudvikling og -gennemførelse og ved at udvikle, teste, demonstrere og anvende bedste praksis og løsninger
  , såsom effektiv forvaltning,
  i lille målestok, eller som er tilpasset særlige lokale, regionale eller nationale forhold, heriblandt integrerede tilgange til gennemførelse af de prioriterede aktionsplaner, der er opstillet på grundlag af direktiv 92/43/EØF. Unionen
  og medlemsstaterne
  bør spore
  deres
  biodiversitetsrelaterede udgifter for at opfylde
  deres
  rapporteringsforpligtelser i henhold til konventionen om den biologiske mangfoldighed. Krav om sporing i anden relevant EU-lovgivning bør også opfyldes. |
| --- | --- |

(13)

Hvis biodiversitetstabet
  og økosystemforringelsen
  , herunder i havets økosystemer
  og andre vandøkosystemer
  , skal standses og vendes, kræver det støtte til udvikling, gennemførelse, håndhævelse og vurdering af relevant EU-lovgivning og -politik, bl.a. Unionens biodiversitetsstrategi frem til 2020 (22), Rådets direktiv 92/43/EØF (23) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (24) samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU)
  nr.
  1143/2014 (25), navnlig ved at udvikle videnbasen for politikudvikling og -gennemførelse og ved at udvikle, teste, demonstrere og anvende bedste praksis og løsninger
  , såsom effektiv forvaltning,
  i lille målestok, eller som er tilpasset særlige lokale, regionale eller nationale forhold, heriblandt integrerede tilgange til gennemførelse af de prioriterede aktionsplaner, der er opstillet på grundlag af direktiv 92/43/EØF. Unionen
  og medlemsstaterne
  bør spore
  deres
  biodiversitetsrelaterede udgifter for at opfylde
  deres
  rapporteringsforpligtelser i henhold til konventionen om den biologiske mangfoldighed. Krav om sporing i anden relevant EU-lovgivning bør også opfyldes.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | Det fremgår af nylige evalueringer og vurderinger, herunder midtvejsevalueringen af Unionens biodiversitetsstrategi frem til 2020 og kvalitetskontrollen af naturlovgivningen, at en af de væsentligste underliggende årsager til en mangelfuld gennemførelse af Unionens naturlovgivning og biodiversitetsstrategien er utilstrækkelig finansiering. Unionens primære finansielle instrumenter, herunder [Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond], kan yde et betydeligt bidrag til at opfylde disse behov. Programmet kan bidrage yderligere til at forbedre effektiviteten af denne mainstreaming gennem strategiske naturprojekter, som har til formål at katalysere gennemførelsen af Unionens lovgivning og politik om natur og biodiversitet, herunder de foranstaltninger, der er fastsat i de prioriterede aktionsplaner, der er udviklet i overensstemmelse med direktiv 92/43/EØF. De strategiske naturprojekter bør støtte programmer af foranstaltninger
  i medlemsstaterne med henblik på
  mainstreaming af relevante natur- og biodiversitetsmålsætninger i andre politikker og finansieringsprogrammer for derigennem at sikre, at tilstrækkelige midler mobiliseres til gennemførelsen af disse politikker. Medlemsstaterne kan vælge inden for deres strategiske plan for den fælles landbrugspolitik at anvende en vis andel af tildelingen til Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne til at fungere som løftestang for foranstaltninger, der supplerer de strategiske naturprojekter, som er defineret i denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

Det fremgår af nylige evalueringer og vurderinger, herunder midtvejsevalueringen af Unionens biodiversitetsstrategi frem til 2020 og kvalitetskontrollen af naturlovgivningen, at en af de væsentligste underliggende årsager til en mangelfuld gennemførelse af Unionens naturlovgivning og biodiversitetsstrategien er utilstrækkelig finansiering. Unionens primære finansielle instrumenter, herunder [Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond], kan yde et betydeligt bidrag til at opfylde disse behov. Programmet kan bidrage yderligere til at forbedre effektiviteten af denne mainstreaming gennem strategiske naturprojekter, som har til formål at katalysere gennemførelsen af Unionens lovgivning og politik om natur og biodiversitet, herunder de foranstaltninger, der er fastsat i de prioriterede aktionsplaner, der er udviklet i overensstemmelse med direktiv 92/43/EØF. De strategiske naturprojekter bør støtte programmer af foranstaltninger
  i medlemsstaterne med henblik på
  mainstreaming af relevante natur- og biodiversitetsmålsætninger i andre politikker og finansieringsprogrammer for derigennem at sikre, at tilstrækkelige midler mobiliseres til gennemførelsen af disse politikker. Medlemsstaterne kan vælge inden for deres strategiske plan for den fælles landbrugspolitik at anvende en vis andel af tildelingen til Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne til at fungere som løftestang for foranstaltninger, der supplerer de strategiske naturprojekter, som er defineret i denne forordning.

| (14) | Det fremgår af nylige evalueringer og vurderinger, herunder midtvejsevalueringen af Unionens biodiversitetsstrategi frem til 2020 og kvalitetskontrollen af naturlovgivningen, at en af de væsentligste underliggende årsager til en mangelfuld gennemførelse af Unionens naturlovgivning og biodiversitetsstrategien er utilstrækkelig finansiering. Unionens primære finansielle instrumenter, herunder [Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond], kan yde et betydeligt bidrag til at opfylde disse behov
  under for forudsætning af, at finansieringen skal være supplerende
  . Programmet kan bidrage yderligere til at forbedre effektiviteten af denne mainstreaming gennem strategiske naturprojekter, som har til formål at katalysere gennemførelsen af Unionens lovgivning og politik om natur og biodiversitet, herunder de foranstaltninger, der er fastsat i de prioriterede aktionsplaner, der er udviklet i overensstemmelse med direktiv 92/43/EØF. De strategiske naturprojekter bør støtte programmer af foranstaltninger
  til at hjælpe til
  mainstreaming af relevante natur- og biodiversitetsmålsætninger i andre politikker og finansieringsprogrammer for derigennem at sikre, at tilstrækkelige midler mobiliseres til gennemførelsen af disse politikker. Medlemsstaterne kan vælge inden for deres strategiske plan for den fælles landbrugspolitik at anvende en vis andel af tildelingen til Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne til at fungere som løftestang for foranstaltninger, der supplerer de strategiske naturprojekter, som er defineret i denne forordning. |
| --- | --- |

(14)

Det fremgår af nylige evalueringer og vurderinger, herunder midtvejsevalueringen af Unionens biodiversitetsstrategi frem til 2020 og kvalitetskontrollen af naturlovgivningen, at en af de væsentligste underliggende årsager til en mangelfuld gennemførelse af Unionens naturlovgivning og biodiversitetsstrategien er utilstrækkelig finansiering. Unionens primære finansielle instrumenter, herunder [Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond], kan yde et betydeligt bidrag til at opfylde disse behov
  under for forudsætning af, at finansieringen skal være supplerende
  . Programmet kan bidrage yderligere til at forbedre effektiviteten af denne mainstreaming gennem strategiske naturprojekter, som har til formål at katalysere gennemførelsen af Unionens lovgivning og politik om natur og biodiversitet, herunder de foranstaltninger, der er fastsat i de prioriterede aktionsplaner, der er udviklet i overensstemmelse med direktiv 92/43/EØF. De strategiske naturprojekter bør støtte programmer af foranstaltninger
  til at hjælpe til
  mainstreaming af relevante natur- og biodiversitetsmålsætninger i andre politikker og finansieringsprogrammer for derigennem at sikre, at tilstrækkelige midler mobiliseres til gennemførelsen af disse politikker. Medlemsstaterne kan vælge inden for deres strategiske plan for den fælles landbrugspolitik at anvende en vis andel af tildelingen til Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne til at fungere som løftestang for foranstaltninger, der supplerer de strategiske naturprojekter, som er defineret i denne forordning.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | Den frivillige ordning for biodiversitet og økosystemtjenester i de europæiske oversøiske territorier (BEST) fremmer bevarelsen af biodiversiteten, herunder havets biodiversitet, og bæredygtig brug af økosystemtjenester, heriblandt økosystembaserede tilgange til tilpasning til og modvirkning af klimaændringer, i områderne i Unionens yderste periferi og oversøiske lande og territorier. Den
  frivillige ordning
  har
  budraget
  til at øge bevidstheden om de oversøiske lande og territoriers økologiske betydning for bevarelsen af den globale biodiversitet. De oversøiske lande og territorier har i deres ministererklæringer i 2017 og 2018 udtrykt deres påskønnelse af denne ordning for små tilskud til biodiversitet.
  Det
  bør
  gøres muligt via
  programmet fortsat
  at
  finansiere små tilskud til biodiversitet i områderne i den yderste periferi og i de oversøiske lande og territorier. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

Den frivillige ordning for biodiversitet og økosystemtjenester i de europæiske oversøiske territorier (BEST) fremmer bevarelsen af biodiversiteten, herunder havets biodiversitet, og bæredygtig brug af økosystemtjenester, heriblandt økosystembaserede tilgange til tilpasning til og modvirkning af klimaændringer, i områderne i Unionens yderste periferi og oversøiske lande og territorier. Den
  frivillige ordning
  har
  budraget
  til at øge bevidstheden om de oversøiske lande og territoriers økologiske betydning for bevarelsen af den globale biodiversitet. De oversøiske lande og territorier har i deres ministererklæringer i 2017 og 2018 udtrykt deres påskønnelse af denne ordning for små tilskud til biodiversitet.
  Det
  bør
  gøres muligt via
  programmet fortsat
  at
  finansiere små tilskud til biodiversitet i områderne i den yderste periferi og i de oversøiske lande og territorier.

| (15) | Den frivillige ordning for biodiversitet og økosystemtjenester i de europæiske oversøiske territorier (BEST) fremmer bevarelsen af biodiversiteten, herunder havets biodiversitet, og bæredygtig brug af økosystemtjenester, heriblandt økosystembaserede tilgange til tilpasning til og modvirkning af klimaændringer, i områderne i Unionens yderste periferi og oversøiske lande og territorier.
  Med
  den
  forberedende BEST-foranstaltning, som blev vedtaget i 2011, og BEST 2.0-programmet og BEST RUP-projektet vedrørende regioner i den yderste periferi, som fulgte efter,
  har
  den frivillige ordning bidraget
  til at øge bevidstheden om de oversøiske lande og territoriers økologiske betydning
  og centrale rolle
  for bevarelsen af den globale biodiversitet.
  Kommissionen vurderer, at behovet for finansiel støtte til konkrete foranstaltninger i disse områder er 8 mio. EUR om året.
  De oversøiske lande og territorier har i deres ministererklæringer i 2017 og 2018 udtrykt deres påskønnelse af denne ordning for små tilskud til biodiversitet.
  Derfor
  bør programmet fortsat finansiere små tilskud til biodiversitet
  , herunder kapacitetsopbygning og kapitalisering af de finansierede foranstaltninger
  i områderne i den yderste periferi og i de oversøiske lande og territorier. |
| --- | --- |

(15)

Den frivillige ordning for biodiversitet og økosystemtjenester i de europæiske oversøiske territorier (BEST) fremmer bevarelsen af biodiversiteten, herunder havets biodiversitet, og bæredygtig brug af økosystemtjenester, heriblandt økosystembaserede tilgange til tilpasning til og modvirkning af klimaændringer, i områderne i Unionens yderste periferi og oversøiske lande og territorier.
  Med
  den
  forberedende BEST-foranstaltning, som blev vedtaget i 2011, og BEST 2.0-programmet og BEST RUP-projektet vedrørende regioner i den yderste periferi, som fulgte efter,
  har
  den frivillige ordning bidraget
  til at øge bevidstheden om de oversøiske lande og territoriers økologiske betydning
  og centrale rolle
  for bevarelsen af den globale biodiversitet.
  Kommissionen vurderer, at behovet for finansiel støtte til konkrete foranstaltninger i disse områder er 8 mio. EUR om året.
  De oversøiske lande og territorier har i deres ministererklæringer i 2017 og 2018 udtrykt deres påskønnelse af denne ordning for små tilskud til biodiversitet.
  Derfor
  bør programmet fortsat finansiere små tilskud til biodiversitet
  , herunder kapacitetsopbygning og kapitalisering af de finansierede foranstaltninger
  i områderne i den yderste periferi og i de oversøiske lande og territorier.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | Fremme af den cirkulære økonomi kræver en mentalitetsændring i den måde, hvorpå materialer og produkter, herunder plast, designes, produceres, forbruges og bortskaffes. Programmet bør bidrage til omstillingen til en cirkulær økonomimodel gennem finansiel støtte, som er målrettet en bred vifte af aktører (virksomheder, offentlige myndigheder og forbrugere), navnlig ved at anvende, udvikle og udbrede den bedste teknologi, praksis og de bedste løsninger, som er tilpasset særlige lokale, regionale eller nationale forhold, herunder via integrerede tilgange til gennemførelsen af planer for affaldshåndtering og -forebyggelse. Ved at støtte gennemførelsen af plaststrategien kan der navnlig træffes foranstaltninger til at imødegå problemet med havaffald. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

Fremme af den cirkulære økonomi kræver en mentalitetsændring i den måde, hvorpå materialer og produkter, herunder plast, designes, produceres, forbruges og bortskaffes. Programmet bør bidrage til omstillingen til en cirkulær økonomimodel gennem finansiel støtte, som er målrettet en bred vifte af aktører (virksomheder, offentlige myndigheder og forbrugere), navnlig ved at anvende, udvikle og udbrede den bedste teknologi, praksis og de bedste løsninger, som er tilpasset særlige lokale, regionale eller nationale forhold, herunder via integrerede tilgange til gennemførelsen af planer for affaldshåndtering og -forebyggelse. Ved at støtte gennemførelsen af plaststrategien kan der navnlig træffes foranstaltninger til at imødegå problemet med havaffald.

| (16) | Fremme af den cirkulære økonomi
  og ressourceeffektivitet
  kræver en mentalitetsændring i den måde, hvorpå materialer og produkter, herunder plast, designes, produceres, forbruges og bortskaffes. Programmet bør bidrage til omstillingen til en cirkulær økonomimodel gennem finansiel støtte, som er målrettet en bred vifte af aktører (virksomheder, offentlige myndigheder
  , civilsamfundet
  og forbrugere), navnlig ved at anvende, udvikle og udbrede den bedste teknologi, praksis og de bedste løsninger, som er tilpasset særlige lokale, regionale eller nationale forhold, herunder via integrerede tilgange til
  anvendelsen af affaldshierarkiet og
  gennemførelsen af planer for affaldshåndtering og -forebyggelse. Ved at støtte gennemførelsen af plaststrategien kan der navnlig træffes foranstaltninger til at imødegå problemet med havaffald. |
| --- | --- |

(16)

Fremme af den cirkulære økonomi
  og ressourceeffektivitet
  kræver en mentalitetsændring i den måde, hvorpå materialer og produkter, herunder plast, designes, produceres, forbruges og bortskaffes. Programmet bør bidrage til omstillingen til en cirkulær økonomimodel gennem finansiel støtte, som er målrettet en bred vifte af aktører (virksomheder, offentlige myndigheder
  , civilsamfundet
  og forbrugere), navnlig ved at anvende, udvikle og udbrede den bedste teknologi, praksis og de bedste løsninger, som er tilpasset særlige lokale, regionale eller nationale forhold, herunder via integrerede tilgange til
  anvendelsen af affaldshierarkiet og
  gennemførelsen af planer for affaldshåndtering og -forebyggelse. Ved at støtte gennemførelsen af plaststrategien kan der navnlig træffes foranstaltninger til at imødegå problemet med havaffald.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 16 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (16a) | Et højt miljøbeskyttelsesniveau er afgørende for EU-borgernes sundhed og trivsel. Programmet bør støtte Unionens mål om at fremstille og anvende kemikalier på en måde, der minimerer de væsentlige negative indvirkninger på menneskers sundhed og miljøet, og at udarbejde en EU-strategi for et ugiftigt miljø. Programmet bør også støtte aktiviteter, der fremmer gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv nr. 2002/49/EF

   (1a)

  med henblik på at opnå støjniveauer, som ikke giver anledning til væsentlige negative indvirkninger på og risici for menneskers sundhed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16a)

Et højt miljøbeskyttelsesniveau er afgørende for EU-borgernes sundhed og trivsel. Programmet bør støtte Unionens mål om at fremstille og anvende kemikalier på en måde, der minimerer de væsentlige negative indvirkninger på menneskers sundhed og miljøet, og at udarbejde en EU-strategi for et ugiftigt miljø. Programmet bør også støtte aktiviteter, der fremmer gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv nr. 2002/49/EF

   (1a)

  med henblik på at opnå støjniveauer, som ikke giver anledning til væsentlige negative indvirkninger på og risici for menneskers sundhed.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | Unionens langsigtede målsætning for politikken om ren luft er at opnå luftkvalitetsniveauer, som ikke medfører væsentlige negative virkninger på og risici for den menneskelige sundhed. Offentligheden er meget opmærksom på luftforureningen, og borgerne forventer handling fra myndighedernes side. I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 (26) understreges den rolle, som EU-finansieringen kan spille i bestræbelserne på at opfyldt målsætningerne for ren luft. Programmet bør derfor støtte projekter, herunder strategiske integrerede projekter, som har potentiale til at mobilisere offentlige og private midler samt fungere som eksempler på god praksis og katalysator for gennemførelsen af luftkvalitetsplaner og lovgivning på lokalt, regionalt, multiregionalt, nationalt og tværnationalt niveau. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

Unionens langsigtede målsætning for politikken om ren luft er at opnå luftkvalitetsniveauer, som ikke medfører væsentlige negative virkninger på og risici for den menneskelige sundhed. Offentligheden er meget opmærksom på luftforureningen, og borgerne forventer handling fra myndighedernes side. I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 (26) understreges den rolle, som EU-finansieringen kan spille i bestræbelserne på at opfyldt målsætningerne for ren luft. Programmet bør derfor støtte projekter, herunder strategiske integrerede projekter, som har potentiale til at mobilisere offentlige og private midler samt fungere som eksempler på god praksis og katalysator for gennemførelsen af luftkvalitetsplaner og lovgivning på lokalt, regionalt, multiregionalt, nationalt og tværnationalt niveau.

| (17) | Unionens langsigtede målsætning for politikken om ren luft er at opnå luftkvalitetsniveauer, som ikke medfører væsentlige negative virkninger på og risici for den menneskelige sundhed
  og miljøet, samtidig med at synergierne mellem forbedringer af luftkvaliteten og reduktionen af drivhusgasemissioner styrkes
  . Offentligheden er meget opmærksom på luftforureningen, og borgerne forventer handling fra myndighedernes side
  , især i områder, hvor befolkningen og økosystemerne er udsat for et højt niveau af luftforurenende stoffer
  . I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 (26) understreges den rolle, som EU-finansieringen kan spille i bestræbelserne på at opfyldt målsætningerne for ren luft. Programmet bør derfor støtte projekter, herunder strategiske integrerede projekter, som har potentiale til at mobilisere offentlige og private midler samt fungere som eksempler på god praksis og katalysator for gennemførelsen af luftkvalitetsplaner og lovgivning på lokalt, regionalt, multiregionalt, nationalt og tværnationalt niveau. |
| --- | --- |

(17)

Unionens langsigtede målsætning for politikken om ren luft er at opnå luftkvalitetsniveauer, som ikke medfører væsentlige negative virkninger på og risici for den menneskelige sundhed
  og miljøet, samtidig med at synergierne mellem forbedringer af luftkvaliteten og reduktionen af drivhusgasemissioner styrkes
  . Offentligheden er meget opmærksom på luftforureningen, og borgerne forventer handling fra myndighedernes side
  , især i områder, hvor befolkningen og økosystemerne er udsat for et højt niveau af luftforurenende stoffer
  . I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 (26) understreges den rolle, som EU-finansieringen kan spille i bestræbelserne på at opfyldt målsætningerne for ren luft. Programmet bør derfor støtte projekter, herunder strategiske integrerede projekter, som har potentiale til at mobilisere offentlige og private midler samt fungere som eksempler på god praksis og katalysator for gennemførelsen af luftkvalitetsplaner og lovgivning på lokalt, regionalt, multiregionalt, nationalt og tværnationalt niveau.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (19) | Beskyttelse og genopretning af
  havmiljøet
  er et af Unionens miljøpolitiks overordnede mål. Programmet bør støtte følgende: forvaltning, bevaring, genopretning og overvågning af biodiversiteten og
  havets økosystemer
   — især i havområder, der er udpeget som Natura 2000-lokaliteter, og beskyttelse af arter i overensstemmelse med de prioriterede aktionsplaner, der er udarbejdet i henhold til direktiv 92/43/EØF, opnåelse af en god miljøtilstand i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF (28), fremme af rene og sunde have, gennemførelsen af den europæiske strategi for plast i en cirkulær økonomi navnlig for at tage hånd om problemet med tabte fiskeredskaber og havaffald og fremme af Unionens engagement i international havforvaltning, som er afgørende for at opfylde målene for FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og garantere sunde have til gavn for fremtidige generationer. Programmets strategiske integrerede projekter og strategiske naturprojekter bør omfatte relevante foranstaltninger, der sigter mod at beskytte
  havmiljøet
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(19)

Beskyttelse og genopretning af
  havmiljøet
  er et af Unionens miljøpolitiks overordnede mål. Programmet bør støtte følgende: forvaltning, bevaring, genopretning og overvågning af biodiversiteten og
  havets økosystemer
   — især i havområder, der er udpeget som Natura 2000-lokaliteter, og beskyttelse af arter i overensstemmelse med de prioriterede aktionsplaner, der er udarbejdet i henhold til direktiv 92/43/EØF, opnåelse af en god miljøtilstand i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF (28), fremme af rene og sunde have, gennemførelsen af den europæiske strategi for plast i en cirkulær økonomi navnlig for at tage hånd om problemet med tabte fiskeredskaber og havaffald og fremme af Unionens engagement i international havforvaltning, som er afgørende for at opfylde målene for FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og garantere sunde have til gavn for fremtidige generationer. Programmets strategiske integrerede projekter og strategiske naturprojekter bør omfatte relevante foranstaltninger, der sigter mod at beskytte
  havmiljøet
  .

| (19) | Beskyttelse og genopretning af
  vandmiljøet
  er et af Unionens miljøpolitiks overordnede mål. Programmet bør støtte følgende: forvaltning, bevaring, genopretning og overvågning af biodiversiteten og
  vandøkosystemer
   — især i havområder, der er udpeget som Natura 2000-lokaliteter, og beskyttelse af arter i overensstemmelse med de prioriterede aktionsplaner, der er udarbejdet i henhold til direktiv 92/43/EØF, opnåelse af en god miljøtilstand i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF (28), fremme af rene og sunde have, gennemførelsen af den europæiske strategi for plast i en cirkulær økonomi navnlig for at tage hånd om problemet med tabte fiskeredskaber og havaffald og fremme af Unionens engagement i international havforvaltning, som er afgørende for at opfylde målene for FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og garantere sunde have til gavn for fremtidige generationer. Programmets strategiske integrerede projekter og strategiske naturprojekter bør omfatte relevante foranstaltninger, der sigter mod at beskytte
  vandmiljøet
  . |
| --- | --- |

(19)

Beskyttelse og genopretning af
  vandmiljøet
  er et af Unionens miljøpolitiks overordnede mål. Programmet bør støtte følgende: forvaltning, bevaring, genopretning og overvågning af biodiversiteten og
  vandøkosystemer
   — især i havområder, der er udpeget som Natura 2000-lokaliteter, og beskyttelse af arter i overensstemmelse med de prioriterede aktionsplaner, der er udarbejdet i henhold til direktiv 92/43/EØF, opnåelse af en god miljøtilstand i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF (28), fremme af rene og sunde have, gennemførelsen af den europæiske strategi for plast i en cirkulær økonomi navnlig for at tage hånd om problemet med tabte fiskeredskaber og havaffald og fremme af Unionens engagement i international havforvaltning, som er afgørende for at opfylde målene for FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og garantere sunde have til gavn for fremtidige generationer. Programmets strategiske integrerede projekter og strategiske naturprojekter bør omfatte relevante foranstaltninger, der sigter mod at beskytte
  vandmiljøet
  .

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 19 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19a) | Den aktuelle bevaringsstatus for Natura 2000-områder på landbrugsjord er meget dårlig, hvilket viser, at sådanne områder stadig skal beskyttes. De nuværende betalinger under den fælles landbrugspolitik til Natura 2000-områder er den mest effektive metode til at beskytte biodiversiteten i landbrugsområder

   (1a)

  . Disse betalinger er imidlertid utilstrækkelige, ligesom de ikke afspejler en værdi for samfundet. For at skabe incitamenter til at sikre miljøbeskyttelse af sådanne områder bør betalingerne under den fælles landbrugspolitik til Natura 2000-områder derfor hæves. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19a)

Den aktuelle bevaringsstatus for Natura 2000-områder på landbrugsjord er meget dårlig, hvilket viser, at sådanne områder stadig skal beskyttes. De nuværende betalinger under den fælles landbrugspolitik til Natura 2000-områder er den mest effektive metode til at beskytte biodiversiteten i landbrugsområder

   (1a)

  . Disse betalinger er imidlertid utilstrækkelige, ligesom de ikke afspejler en værdi for samfundet. For at skabe incitamenter til at sikre miljøbeskyttelse af sådanne områder bør betalingerne under den fælles landbrugspolitik til Natura 2000-områder derfor hæves.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (20) | Forbedret forvaltning inden for miljø, klimaændringer og relateret omstilling til ren energi kræver deltagelse fra civilsamfundet, hvilket kan ske med opmærksomhedsskabende foranstaltninger, forbrugerengagement
  og
  inddragelse af interessenterne, herunder ikke-statslige organisationer, igennem høringer om og gennemførelse af relaterede politikker. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20)

Forbedret forvaltning inden for miljø, klimaændringer og relateret omstilling til ren energi kræver deltagelse fra civilsamfundet, hvilket kan ske med opmærksomhedsskabende foranstaltninger, forbrugerengagement
  og
  inddragelse af interessenterne, herunder ikke-statslige organisationer, igennem høringer om og gennemførelse af relaterede politikker.

| (20) | Forbedret forvaltning inden for miljø, klimaændringer og relateret omstilling til ren energi kræver deltagelse fra civilsamfundet, hvilket kan ske med opmærksomhedsskabende foranstaltninger,
  bl.a. ved brug af en kommunikationsstrategi, der tager højde for nye medier
  og
  sociale netværk,
  forbrugerengagement
  , øget
  inddragelse af
  offentligheden og
  interessenterne
  på flere niveauer
  , herunder ikke-statslige organisationer, igennem høringer om og gennemførelse af relaterede politikker.
  Det er derfor hensigtsmæssigt, at programmet støtter en bred vifte af NGO'er samt netværk af almennyttige foretagender, der forfølger et mål af generel interesse for Unionen, og som primært er aktive inden for miljø og klimaindsats, ved på en konkurrencepræget og gennemsigtig måde at tildele driftstilskud, for at hjælpe sådanne NGO'er, netværk og enheder til at yde effektive bidrag til Unionens politik og til at opbygge og styrke deres kapacitet til at blive mere effektive partnere. |
| --- | --- |

(20)

Forbedret forvaltning inden for miljø, klimaændringer og relateret omstilling til ren energi kræver deltagelse fra civilsamfundet, hvilket kan ske med opmærksomhedsskabende foranstaltninger,
  bl.a. ved brug af en kommunikationsstrategi, der tager højde for nye medier
  og
  sociale netværk,
  forbrugerengagement
  , øget
  inddragelse af
  offentligheden og
  interessenterne
  på flere niveauer
  , herunder ikke-statslige organisationer, igennem høringer om og gennemførelse af relaterede politikker.
  Det er derfor hensigtsmæssigt, at programmet støtter en bred vifte af NGO'er samt netværk af almennyttige foretagender, der forfølger et mål af generel interesse for Unionen, og som primært er aktive inden for miljø og klimaindsats, ved på en konkurrencepræget og gennemsigtig måde at tildele driftstilskud, for at hjælpe sådanne NGO'er, netværk og enheder til at yde effektive bidrag til Unionens politik og til at opbygge og styrke deres kapacitet til at blive mere effektive partnere.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 21

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (21) | Om end bedre forvaltning på alle niveauer bør være en tværgående målsætning for alle programmets delprogrammer, bør programmet støtte udvikling og
  gennemførelse
  af horisontal lovgivning vedrørende miljøforvaltning, herunder lovgivning til gennemførelse af De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europas (UNECE's) konvention om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (29). |

Kommissionens forslag

Ændring

(21)

Om end bedre forvaltning på alle niveauer bør være en tværgående målsætning for alle programmets delprogrammer, bør programmet støtte udvikling og
  gennemførelse
  af horisontal lovgivning vedrørende miljøforvaltning, herunder lovgivning til gennemførelse af De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europas (UNECE's) konvention om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (29).

| (21) | Om end bedre forvaltning på alle niveauer bør være en tværgående målsætning for alle programmets delprogrammer, bør programmet støtte udvikling
  , gennemførelse samt overholdelse
  og
  effektiv håndhævelse af miljø- og klimalovgivningen, navnlig
  af horisontal lovgivning vedrørende miljøforvaltning, herunder lovgivning til gennemførelse af De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europas (UNECE's) konvention om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (29)
   (29a)

  og tilsynsudvalget for Århuskonventionen
  . |
| --- | --- |

(21)

Om end bedre forvaltning på alle niveauer bør være en tværgående målsætning for alle programmets delprogrammer, bør programmet støtte udvikling
  , gennemførelse samt overholdelse
  og
  effektiv håndhævelse af miljø- og klimalovgivningen, navnlig
  af horisontal lovgivning vedrørende miljøforvaltning, herunder lovgivning til gennemførelse af De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europas (UNECE's) konvention om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (29)
   (29a)

  og tilsynsudvalget for Århuskonventionen
  .

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 22

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (22) | Programmet bør forberede og lette markedsaktørernes omstilling til en ren, cirkulær, energieffektiv, klimarobust
  lavemissionsøkonomi
  ved at afprøve nye forretningsmuligheder, opgradere faglige kvalifikationer, lette forbrugernes adgang til bæredygtige produkter og tjenester, involvere og styrke aktører med indflydelse og afprøve nye metoder, hvormed de eksisterende processer og erhvervslandskabet tilpasses. For at støtte en større markedsudnyttelse af bæredygtige løsninger bør offentlighedens accept og forbrugerengagementet fremmes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22)

Programmet bør forberede og lette markedsaktørernes omstilling til en ren, cirkulær, energieffektiv, klimarobust
  lavemissionsøkonomi
  ved at afprøve nye forretningsmuligheder, opgradere faglige kvalifikationer, lette forbrugernes adgang til bæredygtige produkter og tjenester, involvere og styrke aktører med indflydelse og afprøve nye metoder, hvormed de eksisterende processer og erhvervslandskabet tilpasses. For at støtte en større markedsudnyttelse af bæredygtige løsninger bør offentlighedens accept og forbrugerengagementet fremmes.

| (22) | Programmet bør forberede og lette markedsaktørernes omstilling til en ren, cirkulær, energieffektiv, klimarobust
  nulemissionsøkonomi
  ved at afprøve nye forretningsmuligheder, opgradere faglige kvalifikationer, lette forbrugernes adgang til bæredygtige produkter og tjenester, involvere og styrke aktører med indflydelse og afprøve nye metoder, hvormed de eksisterende processer og erhvervslandskabet tilpasses. For at støtte en større markedsudnyttelse af bæredygtige løsninger bør offentlighedens accept og forbrugerengagementet fremmes. |
| --- | --- |

(22)

Programmet bør forberede og lette markedsaktørernes omstilling til en ren, cirkulær, energieffektiv, klimarobust
  nulemissionsøkonomi
  ved at afprøve nye forretningsmuligheder, opgradere faglige kvalifikationer, lette forbrugernes adgang til bæredygtige produkter og tjenester, involvere og styrke aktører med indflydelse og afprøve nye metoder, hvormed de eksisterende processer og erhvervslandskabet tilpasses. For at støtte en større markedsudnyttelse af bæredygtige løsninger bør offentlighedens accept og forbrugerengagementet fremmes.

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 22 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (22a) | Programmet skal støtte demonstration af teknikker, tilgange og bedste praksis, som kan udbredes og opskaleres. Innovative løsninger vil bidrage til en forbedring af de miljømæssige resultater og den miljømæssige bæredygtighed, navnlig hvad angår udvikling af bæredygtige landbrugsmetoder på områder, der vedrører klima, vand, jord, biodiversitet og affald. Synergier med andre programmer og politikker såsom det europæiske innovationspartnerskab om landbrugets produktivitet og bæredygtighed og Unionens ordning for miljøledelse og miljørevision bør fremhæves i den forbindelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22a)

Programmet skal støtte demonstration af teknikker, tilgange og bedste praksis, som kan udbredes og opskaleres. Innovative løsninger vil bidrage til en forbedring af de miljømæssige resultater og den miljømæssige bæredygtighed, navnlig hvad angår udvikling af bæredygtige landbrugsmetoder på områder, der vedrører klima, vand, jord, biodiversitet og affald. Synergier med andre programmer og politikker såsom det europæiske innovationspartnerskab om landbrugets produktivitet og bæredygtighed og Unionens ordning for miljøledelse og miljørevision bør fremhæves i den forbindelse.

Ændring 26

Forslag til forordning

Betragtning 23

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (23) | På EU-plan finansieres store investeringer i miljø- og klimaindsats primært af de større EU-støtteprogrammer (mainstreaming). Strategiske integrerede projekter og strategiske naturprojekter, der udvikles under programmet, bør i kraft af deres rolle som katalysator fungere som løftestang for finansiering under disse støtteprogrammer og andre finansieringskilder såsom nationale fonde og skabe synergier. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23)

På EU-plan finansieres store investeringer i miljø- og klimaindsats primært af de større EU-støtteprogrammer (mainstreaming). Strategiske integrerede projekter og strategiske naturprojekter, der udvikles under programmet, bør i kraft af deres rolle som katalysator fungere som løftestang for finansiering under disse støtteprogrammer og andre finansieringskilder såsom nationale fonde og skabe synergier.

| (23) | På EU-plan finansieres store investeringer i miljø- og klimaindsats primært af de større EU-støtteprogrammer (mainstreaming).
  Det er derfor helt afgørende at optrappe mainstreamingindsatsen for at sikre bæredygtighed, biodiversitet og klimasikring i Unionens andre finansieringsprogrammer og indbygge foranstaltninger til sikring af bæredygtighed i alle EU-instrumenter. Kommissionen bør have beføjelse til at indføre en fælles metode og træffe effektive foranstaltninger til at sikre, at LIFE-projekter ikke påvirkes negativt af andre af Unionens programmer og politikker.
  Strategiske integrerede projekter og strategiske naturprojekter, der udvikles under programmet, bør i kraft af deres rolle som katalysator fungere som løftestang for finansiering under disse støtteprogrammer og andre finansieringskilder såsom nationale fonde og skabe synergier. |
| --- | --- |

(23)

På EU-plan finansieres store investeringer i miljø- og klimaindsats primært af de større EU-støtteprogrammer (mainstreaming).
  Det er derfor helt afgørende at optrappe mainstreamingindsatsen for at sikre bæredygtighed, biodiversitet og klimasikring i Unionens andre finansieringsprogrammer og indbygge foranstaltninger til sikring af bæredygtighed i alle EU-instrumenter. Kommissionen bør have beføjelse til at indføre en fælles metode og træffe effektive foranstaltninger til at sikre, at LIFE-projekter ikke påvirkes negativt af andre af Unionens programmer og politikker.
  Strategiske integrerede projekter og strategiske naturprojekter, der udvikles under programmet, bør i kraft af deres rolle som katalysator fungere som løftestang for finansiering under disse støtteprogrammer og andre finansieringskilder såsom nationale fonde og skabe synergier.

Ændring 27

Forslag til forordning

Betragtning 23 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (23a) | De strategiske naturprojekters og strategiske integrerede projekters succes afhænger af nært samarbejde mellem nationale, regionale og lokale myndigheder og de ikkestatslige aktører, der er berørt af programmets målsætninger. Principperne om gennemsigtighed og offentliggørelse i forbindelse med afgørelser om udvikling, gennemførelse, vurdering og overvågning af projekter bør derfor anvendes, navnlig i forbindelse med mainstreaming, eller når der er tale om flere finansieringskilder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23a)

De strategiske naturprojekters og strategiske integrerede projekters succes afhænger af nært samarbejde mellem nationale, regionale og lokale myndigheder og de ikkestatslige aktører, der er berørt af programmets målsætninger. Principperne om gennemsigtighed og offentliggørelse i forbindelse med afgørelser om udvikling, gennemførelse, vurdering og overvågning af projekter bør derfor anvendes, navnlig i forbindelse med mainstreaming, eller når der er tale om flere finansieringskilder.

Ændring 28

Forslag til forordning

Betragtning 24

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (24) | For at understrege betydningen af, at klimaændringer imødegås i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen, og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil programmet bidrage til at integrere klimaindsatsen og til
  opnåelsen af
  det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet skal afsættes til finansiering af støtte til klimamål. Aktioner i medfør af dette program forventes at bidrage med 61 % af dette programs samlede bidrag til klimamålsætningerne. Relevante foranstaltninger vil blive udpeget under forberedelserne og gennemførelsen af programmet og revurderet som led i de relevante evaluerings- og revisionsprocesser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(24)

For at understrege betydningen af, at klimaændringer imødegås i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen, og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil programmet bidrage til at integrere klimaindsatsen og til
  opnåelsen af
  det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet skal afsættes til finansiering af støtte til klimamål. Aktioner i medfør af dette program forventes at bidrage med 61 % af dette programs samlede bidrag til klimamålsætningerne. Relevante foranstaltninger vil blive udpeget under forberedelserne og gennemførelsen af programmet og revurderet som led i de relevante evaluerings- og revisionsprocesser.

| (24) | For at understrege betydningen af, at klimaændringer imødegås
  på en koordineret og ambitiøs måde
  i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen, og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil programmet bidrage til at integrere klimaindsatsen og til
  at opnå
  det overordnede mål, nemlig at
  mindst
  25 % af udgifterne i EU-budgettet skal afsættes til finansiering af støtte til klimamål
  i FFR-perioden 2021-2027, og et årligt mål på 30 % så hurtigt som muligt og senest i 2027
  . Aktioner i medfør af dette program forventes at bidrage med [61 %] af dette programs samlede bidrag til klimamålsætningerne. Relevante foranstaltninger vil blive udpeget under forberedelserne og gennemførelsen af programmet og revurderet som led i de relevante evaluerings- og revisionsprocesser. |
| --- | --- |

(24)

For at understrege betydningen af, at klimaændringer imødegås
  på en koordineret og ambitiøs måde
  i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen, og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil programmet bidrage til at integrere klimaindsatsen og til
  at opnå
  det overordnede mål, nemlig at
  mindst
  25 % af udgifterne i EU-budgettet skal afsættes til finansiering af støtte til klimamål
  i FFR-perioden 2021-2027, og et årligt mål på 30 % så hurtigt som muligt og senest i 2027
  . Aktioner i medfør af dette program forventes at bidrage med [61 %] af dette programs samlede bidrag til klimamålsætningerne. Relevante foranstaltninger vil blive udpeget under forberedelserne og gennemførelsen af programmet og revurderet som led i de relevante evaluerings- og revisionsprocesser.

Ændring 29

Forslag til forordning

Betragtning 25

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (25) | Ved gennemførelsen af programmet bør der tages behørigt hensyn til strategien for regionerne i den yderste periferi med henblik på artikel 349 i TEUF og til disse regioners særlige behov eller sårbarhed. Unionens politikker, som ikke vedrører miljø, klima og relevant ren energi, bør også tages i betragtning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25)

Ved gennemførelsen af programmet bør der tages behørigt hensyn til strategien for regionerne i den yderste periferi med henblik på artikel 349 i TEUF og til disse regioners særlige behov eller sårbarhed. Unionens politikker, som ikke vedrører miljø, klima og relevant ren energi, bør også tages i betragtning.

| (25) | Ved gennemførelsen af programmet bør der tages behørigt hensyn til strategien for regionerne i den yderste periferi med henblik på artikel 349 i TEUF og til disse regioners særlige behov eller sårbarhed.
  Unionens og medlemsstaternes finansiering bør styrkes på passende vis i denne henseende.
  Unionens politikker, som ikke vedrører miljø, klima og relevant ren energi, bør også tages i betragtning. |
| --- | --- |

(25)

Ved gennemførelsen af programmet bør der tages behørigt hensyn til strategien for regionerne i den yderste periferi med henblik på artikel 349 i TEUF og til disse regioners særlige behov eller sårbarhed.
  Unionens og medlemsstaternes finansiering bør styrkes på passende vis i denne henseende.
  Unionens politikker, som ikke vedrører miljø, klima og relevant ren energi, bør også tages i betragtning.

Ændring 30

Forslag til forordning

Betragtning 26

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (26) | For at støtte programmets gennemførelse bør Kommissionen samarbejde med de nationale kontaktpunkter under programmet, arrangere seminarer og workshopper, offentliggøre lister over projekter finansieret via programmet eller træffe foranstaltninger
  til
  at fremme udveksling af erfaring, viden og bedste praksis om projekter og udbredelse af projektresultater i Unionen. Sådanne aktiviteter bør navnlig være målrettet medlemsstater med en lav udnyttelse af finansieringen og fremme kommunikation og samarbejde mellem støttemodtagere, ansøgere eller interessenter inden for afsluttede og igangværende projekter på samme område. |

Kommissionens forslag

Ændring

(26)

For at støtte programmets gennemførelse bør Kommissionen samarbejde med de nationale kontaktpunkter under programmet, arrangere seminarer og workshopper, offentliggøre lister over projekter finansieret via programmet eller træffe foranstaltninger
  til
  at fremme udveksling af erfaring, viden og bedste praksis om projekter og udbredelse af projektresultater i Unionen. Sådanne aktiviteter bør navnlig være målrettet medlemsstater med en lav udnyttelse af finansieringen og fremme kommunikation og samarbejde mellem støttemodtagere, ansøgere eller interessenter inden for afsluttede og igangværende projekter på samme område.

| (26) | For at støtte programmets gennemførelse bør Kommissionen samarbejde med de nationale
  , regionale og lokale
  kontaktpunkter under programmet,
  herunder om oprettelsen af et rådgivningsnetværk på lokalt plan, som skal fremme udviklingen af projekter med stor merværdi og politisk gennemslagskraft og sikre formidling af information om supplerende finansiering, projekters overførbarhed samt langsigtet bæredygtighed,
  arrangere seminarer og workshopper, offentliggøre lister over projekter finansieret via programmet eller træffe foranstaltninger
  såsom mediekampagner for bedre
  at
  formidle projektresultater og
  fremme udveksling af erfaring, viden og bedste praksis om projekter og udbredelse af projektresultater i Unionen
  , hvorved samarbejde og kommunikation fremmes
  . Sådanne aktiviteter bør navnlig være målrettet medlemsstater med en lav udnyttelse af finansieringen og fremme kommunikation og samarbejde mellem støttemodtagere, ansøgere eller interessenter inden for afsluttede og igangværende projekter på samme område.
  Det er afgørende, at denne kommunikation og dette samarbejde også involverer regionale og lokale myndigheder og interessenter. |
| --- | --- |

(26)

For at støtte programmets gennemførelse bør Kommissionen samarbejde med de nationale
  , regionale og lokale
  kontaktpunkter under programmet,
  herunder om oprettelsen af et rådgivningsnetværk på lokalt plan, som skal fremme udviklingen af projekter med stor merværdi og politisk gennemslagskraft og sikre formidling af information om supplerende finansiering, projekters overførbarhed samt langsigtet bæredygtighed,
  arrangere seminarer og workshopper, offentliggøre lister over projekter finansieret via programmet eller træffe foranstaltninger
  såsom mediekampagner for bedre
  at
  formidle projektresultater og
  fremme udveksling af erfaring, viden og bedste praksis om projekter og udbredelse af projektresultater i Unionen
  , hvorved samarbejde og kommunikation fremmes
  . Sådanne aktiviteter bør navnlig være målrettet medlemsstater med en lav udnyttelse af finansieringen og fremme kommunikation og samarbejde mellem støttemodtagere, ansøgere eller interessenter inden for afsluttede og igangværende projekter på samme område.
  Det er afgørende, at denne kommunikation og dette samarbejde også involverer regionale og lokale myndigheder og interessenter.

Ændring 31

Forslag til forordning

Betragtning 28 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (28a) | Den minimale og maksimale samfinansieringssats bør fastsættes på niveauer, der er nødvendige for at opretholde den effektive støtte, som ydes under programmet, samtidig med at der tages hensyn til den fleksibilitet og tilpasningsevne, der er nødvendig for at reagere på den eksisterende række af foranstaltninger og enheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(28a)

Den minimale og maksimale samfinansieringssats bør fastsættes på niveauer, der er nødvendige for at opretholde den effektive støtte, som ydes under programmet, samtidig med at der tages hensyn til den fleksibilitet og tilpasningsevne, der er nødvendig for at reagere på den eksisterende række af foranstaltninger og enheder.

Ændring 32

Forslag til forordning

Betragtning 31

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (31) | Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne vælges ud fra deres evne til at opfylde foranstaltningernes specifikke målsætninger og levere resultater, bl.a. under hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. For tilskud bør dette omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste satser og satser for enhedsomkostninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(31)

Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne vælges ud fra deres evne til at opfylde foranstaltningernes specifikke målsætninger og levere resultater, bl.a. under hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. For tilskud bør dette omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste satser og satser for enhedsomkostninger.

| (31) | Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne vælges ud fra deres evne til at opfylde foranstaltningernes specifikke målsætninger og levere resultater, bl.a. under hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. For tilskud bør dette omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste satser og satser for enhedsomkostninger.
  Kommissionen bør sikre, at gennemførelsen er let at forstå, og bør fremme regulær forenkling for projektudviklere. |
| --- | --- |

(31)

Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne vælges ud fra deres evne til at opfylde foranstaltningernes specifikke målsætninger og levere resultater, bl.a. under hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. For tilskud bør dette omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste satser og satser for enhedsomkostninger.
  Kommissionen bør sikre, at gennemførelsen er let at forstå, og bør fremme regulær forenkling for projektudviklere.

Ændring 33

Forslag til forordning

Betragtning 36 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (36a) | For at sikre, at støtten fra og gennemførelsen af programmet er i overensstemmelse med Unionens politikker og prioriteter og supplerer andre finansielle EU-instrumenter, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen, jf. artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, med henblik på at supplere denne forordning gennem vedtagelse af flerårige arbejdsprogrammer. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter bør Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i de ekspertgrupper under Kommissionen, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(36a)

For at sikre, at støtten fra og gennemførelsen af programmet er i overensstemmelse med Unionens politikker og prioriteter og supplerer andre finansielle EU-instrumenter, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen, jf. artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, med henblik på at supplere denne forordning gennem vedtagelse af flerårige arbejdsprogrammer. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter bør Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i de ekspertgrupper under Kommissionen, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

Ændring 34

Forslag til forordning

Betragtning 38

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (38) | Målene for denne forordning, nemlig at bidrage til
  bæredygtig udvikling
  og til opfyldelsen af målsætningerne og målene for Unionens politikker vedrørende miljø, klima og relevant
  ren
  energi, strategier, planer eller internationale forpligtelser, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af denne forordnings omfang og virkninger bedre opfyldes på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |

Kommissionens forslag

Ændring

(38)

Målene for denne forordning, nemlig at bidrage til
  bæredygtig udvikling
  og til opfyldelsen af målsætningerne og målene for Unionens politikker vedrørende miljø, klima og relevant
  ren
  energi, strategier, planer eller internationale forpligtelser, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af denne forordnings omfang og virkninger bedre opfyldes på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (38) | Målene for denne forordning, nemlig at bidrage til
  et højt niveau af miljøbeskyttelse og en ambitiøs klimaindsats med god forvaltning og en tilgang, der involverer flere interessenter,
  og til opfyldelsen af målsætningerne og målene for Unionens politikker vedrørende miljø,
  biodiversitet,
  klima
  , cirkulær økonomi
  og relevant
  vedvarende
  energi
  og energieffektivitet
  , strategier, planer eller internationale forpligtelser, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af denne forordnings omfang og virkninger bedre opfyldes på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(38)

Målene for denne forordning, nemlig at bidrage til
  et højt niveau af miljøbeskyttelse og en ambitiøs klimaindsats med god forvaltning og en tilgang, der involverer flere interessenter,
  og til opfyldelsen af målsætningerne og målene for Unionens politikker vedrørende miljø,
  biodiversitet,
  klima
  , cirkulær økonomi
  og relevant
  vedvarende
  energi
  og energieffektivitet
  , strategier, planer eller internationale forpligtelser, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af denne forordnings omfang og virkninger bedre opfyldes på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

Ændring 35

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Ved denne forordning oprettes
  programmet
  for miljø- og klimaindsatsen (LIFE) (»programmet«). | Ved denne forordning oprettes
  et program
  for miljø- og klimaindsatsen (LIFE) (»programmet«)
  , som dækker perioden fra 1. januar 2021 til 31. december 2027
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

Ved denne forordning oprettes
  programmet
  for miljø- og klimaindsatsen (LIFE) (»programmet«).

Ved denne forordning oprettes
  et program
  for miljø- og klimaindsatsen (LIFE) (»programmet«)
  , som dækker perioden fra 1. januar 2021 til 31. december 2027
  .

Ændring 36

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Der fastsættes målsætninger for programmet, et budget for
  perioden 2021-2027
  , former for EU-finansiering samt regler for ydelsen heraf. | Der fastsættes målsætninger for programmet, et budget for
  denne periode
  , former for EU-finansiering samt regler for ydelsen heraf. |

Kommissionens forslag

Ændring

Der fastsættes målsætninger for programmet, et budget for
  perioden 2021-2027
  , former for EU-finansiering samt regler for ydelsen heraf.

Der fastsættes målsætninger for programmet, et budget for
  denne periode
  , former for EU-finansiering samt regler for ydelsen heraf.

Ændring 37

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1) | »strategiske naturprojekter«: projekter, der støtter opfyldelsen af Unionens natur- og biodiversitetsmålsætninger ved at gennemføre sammenhængende handlingsprogrammer
  i medlemsstaterne
  med henblik på at mainstreame disse målsætninger og prioriteter i andre politikker og finansielle instrumenter, herunder via koordineret gennemførelse af de prioriterede aktionsplaner, der er fastsat i henhold til direktiv 92/43/EØF |

Kommissionens forslag

Ændring

1)

»strategiske naturprojekter«: projekter, der støtter opfyldelsen af Unionens natur- og biodiversitetsmålsætninger ved at gennemføre sammenhængende handlingsprogrammer
  i medlemsstaterne
  med henblik på at mainstreame disse målsætninger og prioriteter i andre politikker og finansielle instrumenter, herunder via koordineret gennemførelse af de prioriterede aktionsplaner, der er fastsat i henhold til direktiv 92/43/EØF

| 1) | »strategiske naturprojekter«: projekter, der støtter opfyldelsen af Unionens natur- og biodiversitetsmålsætninger ved at gennemføre sammenhængende handlingsprogrammer
  , særlig
  med henblik på at mainstreame disse målsætninger og prioriteter i andre politikker og finansielle instrumenter, herunder via koordineret gennemførelse af de prioriterede aktionsplaner, der er fastsat i henhold til direktiv 92/43/EØF |
| --- | --- |

1)

»strategiske naturprojekter«: projekter, der støtter opfyldelsen af Unionens natur- og biodiversitetsmålsætninger ved at gennemføre sammenhængende handlingsprogrammer
  , særlig
  med henblik på at mainstreame disse målsætninger og prioriteter i andre politikker og finansielle instrumenter, herunder via koordineret gennemførelse af de prioriterede aktionsplaner, der er fastsat i henhold til direktiv 92/43/EØF

Ændring 103

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Programmets overordnede målsætning er at bidrage til omstillingen til en ren, cirkulær, energieffektiv og klimaresistent
  lavemissionsøkonomi
  ,
  herunder via omstilling til ren energi, samt bidrage til beskyttelsen
  og
  forbedringen af
  miljøkvaliteten og
  til
  at standse og vende biodiversitetstab for derigennem at bidrage til bæredygtig udvikling. | 1.   Programmets overordnede målsætning er
  inden for rammerne af en retfærdig overgang
  at bidrage til omstillingen til en ren, cirkulær, energieffektiv og klimaresistent
  nulemissionsøkonomi
  ,
  at beskytte
  og
  forbedre
  miljøkvaliteten og at standse og vende biodiversitetstab
  og økosystemforringelse
  for derigennem at bidrage til bæredygtig udvikling. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Programmets overordnede målsætning er at bidrage til omstillingen til en ren, cirkulær, energieffektiv og klimaresistent
  lavemissionsøkonomi
  ,
  herunder via omstilling til ren energi, samt bidrage til beskyttelsen
  og
  forbedringen af
  miljøkvaliteten og
  til
  at standse og vende biodiversitetstab for derigennem at bidrage til bæredygtig udvikling.

1.   Programmets overordnede målsætning er
  inden for rammerne af en retfærdig overgang
  at bidrage til omstillingen til en ren, cirkulær, energieffektiv og klimaresistent
  nulemissionsøkonomi
  ,
  at beskytte
  og
  forbedre
  miljøkvaliteten og at standse og vende biodiversitetstab
  og økosystemforringelse
  for derigennem at bidrage til bæredygtig udvikling.

Ændring 39

Ændring 39

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra a

Artikel 3 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (a) | innovative teknikker og tilgange udvikles, demonstreres og fremmes med henblik på at opfylde målsætningerne i Unionens lovgivning og politik vedrørende miljø- og klimaindsatsen, herunder omstillingen til ren energi, og bidrage til
  anvendelsen
  af bedste praksis i forbindelse med natur og biodiversitet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(a)

innovative teknikker og tilgange udvikles, demonstreres og fremmes med henblik på at opfylde målsætningerne i Unionens lovgivning og politik vedrørende miljø- og klimaindsatsen, herunder omstillingen til ren energi, og bidrage til
  anvendelsen
  af bedste praksis i forbindelse med natur og biodiversitet

anvendelsen

| a) | innovative teknikker og tilgange udvikles, demonstreres og fremmes med henblik på at opfylde målsætningerne i Unionens lovgivning og politik vedrørende miljø- og klimaindsatsen, herunder omstillingen til ren
  vedvarende
  energi
  og øget energieffektivitet
  , og bidrage til
  videnbasen, effektiv forvaltning og anvendelse
  af bedste praksis i forbindelse med natur og biodiversitet
  , herunder gennem støtte til Natura 2000-nettet |
| --- | --- |

a)

innovative teknikker og tilgange udvikles, demonstreres og fremmes med henblik på at opfylde målsætningerne i Unionens lovgivning og politik vedrørende miljø- og klimaindsatsen, herunder omstillingen til ren
  vedvarende
  energi
  og øget energieffektivitet
  , og bidrage til
  videnbasen, effektiv forvaltning og anvendelse
  af bedste praksis i forbindelse med natur og biodiversitet
  , herunder gennem støtte til Natura 2000-nettet

vedvarende

og øget energieffektivitet

videnbasen, effektiv forvaltning og anvendelse

, herunder gennem støtte til Natura 2000-nettet

Ændring 40

Ændring 40

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra b

Artikel 3 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | udviklingen, gennemførelsen, overvågningen og håndhævelsen af relevant EU-lovgivning og -politik støttes,
  herunder med bedre forvaltning
  gennem opbygning af kapaciteten hos offentlige og private aktører og civilsamfundets engagement |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

udviklingen, gennemførelsen, overvågningen og håndhævelsen af relevant EU-lovgivning og -politik støttes,
  herunder med bedre forvaltning
  gennem opbygning af kapaciteten hos offentlige og private aktører og civilsamfundets engagement

herunder med bedre forvaltning

| b) | udviklingen, gennemførelsen, overvågningen
  , den effektive overensstemmelse
  og håndhævelsen af relevant EU-lovgivning og -politik støttes,
  navnlig ved at støtte gennemførelsen af generelle EU-miljøhandlingsprogrammer, der er blevet vedtaget i henhold til artikel 192, stk. 3, i TEUF, og ved at forbedre miljø- og klimaforvaltning på alle niveauer, herunder
  gennem opbygning af kapaciteten hos offentlige og private aktører og civilsamfundets engagement |
| --- | --- |

b)

udviklingen, gennemførelsen, overvågningen
  , den effektive overensstemmelse
  og håndhævelsen af relevant EU-lovgivning og -politik støttes,
  navnlig ved at støtte gennemførelsen af generelle EU-miljøhandlingsprogrammer, der er blevet vedtaget i henhold til artikel 192, stk. 3, i TEUF, og ved at forbedre miljø- og klimaforvaltning på alle niveauer, herunder
  gennem opbygning af kapaciteten hos offentlige og private aktører og civilsamfundets engagement

, den effektive overensstemmelse

navnlig ved at støtte gennemførelsen af generelle EU-miljøhandlingsprogrammer, der er blevet vedtaget i henhold til artikel 192, stk. 3, i TEUF, og ved at forbedre miljø- og klimaforvaltning på alle niveauer, herunder

Ændring 41

Ændring 41

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1

Artikel 5 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på
  5 450 000 000
   EUR i løbende priser. | 1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på
  6 442 000 000  EUR i 2018-priser (7 272 000 000
   EUR i løbende priser). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på
  5 450 000 000
   EUR i løbende priser.

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på
  6 442 000 000  EUR i 2018-priser (7 272 000 000
   EUR i løbende priser).

Ændring 42

Ændring 42

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2

Artikel 5 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Den vejledende fordeling af det beløb, der er omhandlet i stk. 1, er som følger: | 2.   Den vejledende fordeling af det beløb, der er omhandlet i stk. 1, er som følger: |
| (a) | 3 500 000 000
   EUR for området Miljø, heraf |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Den vejledende fordeling af det beløb, der er omhandlet i stk. 1, er som følger:

2.   Den vejledende fordeling af det beløb, der er omhandlet i stk. 1, er som følger:

(a)

3 500 000 000
   EUR for området Miljø, heraf

3 500 000 000

| a) | 4 715 000 000
   EUR
  i 2018-priser (5 322 000 000  EUR i løbende priser, hvilket udgør 73,2  % af programmets samlede finansieringsramme)
  for området Miljø, heraf |
| --- | --- |

a)

4 715 000 000
   EUR
  i 2018-priser (5 322 000 000  EUR i løbende priser, hvilket udgør 73,2  % af programmets samlede finansieringsramme)
  for området Miljø, heraf

4 715 000 000

i 2018-priser (5 322 000 000  EUR i løbende priser, hvilket udgør 73,2  % af programmets samlede finansieringsramme)

| | (1) | 2 150 000 000
   EUR for delprogrammet Natur og Biodiversitet og |
| --- | --- | --- |

(1)

2 150 000 000
   EUR for delprogrammet Natur og Biodiversitet og

2 150 000 000

| | 1) | 2 829 000 000  EUR i 2018-priser (3 261 000 000
   EUR
  i løbende priser, hvilket udgør 44,9  % af programmets samlede finansieringsramme)
  for delprogrammet Natur og Biodiversitet og |
| --- | --- | --- |

1)

2 829 000 000  EUR i 2018-priser (3 261 000 000
   EUR
  i løbende priser, hvilket udgør 44,9  % af programmets samlede finansieringsramme)
  for delprogrammet Natur og Biodiversitet og

2 829 000 000  EUR i 2018-priser (3 261 000 000

i løbende priser, hvilket udgør 44,9  % af programmets samlede finansieringsramme)

| | (2) | 1 350 000 000
   EUR for delprogrammet Cirkulær Økonomi og Livskvalitet |
| --- | --- | --- |

(2)

1 350 000 000
   EUR for delprogrammet Cirkulær Økonomi og Livskvalitet

1 350 000 000

| | 2) | 1 886 000 000  EUR i 2018-priser (2 060 000 000
   EUR
  i løbende priser, hvilket udgør 28,3  % af programmets samlede finansieringsramme)
  for delprogrammet Cirkulær Økonomi og Livskvalitet og |
| --- | --- | --- |

2)

1 886 000 000  EUR i 2018-priser (2 060 000 000
   EUR
  i løbende priser, hvilket udgør 28,3  % af programmets samlede finansieringsramme)
  for delprogrammet Cirkulær Økonomi og Livskvalitet og

1 886 000 000  EUR i 2018-priser (2 060 000 000

i løbende priser, hvilket udgør 28,3  % af programmets samlede finansieringsramme)

| (b) | 1 950 000 000  EUR for området Klimaindsats, heraf |
| --- | --- |

(b)

1 950 000 000  EUR for området Klimaindsats, heraf

| b) | 1 950 000 000  EUR for området Klimaindsats, heraf |
| --- | --- |

b)

1 950 000 000  EUR for området Klimaindsats, heraf

| | (1) | 950 000 000  EUR for delprogrammet Modvirkning af og Tilpasning til Klimaændringer og |
| --- | --- | --- |

(1)

950 000 000  EUR for delprogrammet Modvirkning af og Tilpasning til Klimaændringer og

| | 1) | 950 000 000  EUR for delprogrammet Modvirkning af og Tilpasning til Klimaændringer og |
| --- | --- | --- |

1)

950 000 000  EUR for delprogrammet Modvirkning af og Tilpasning til Klimaændringer og

| | (2) | 1 000 000 000  EUR for delprogrammet Omstilling til Ren Energi. |
| --- | --- | --- |

(2)

1 000 000 000  EUR for delprogrammet Omstilling til Ren Energi.

| | 2) | 1 000 000 000  EUR for delprogrammet Omstilling til Ren Energi. |
| --- | --- | --- |

2)

1 000 000 000  EUR for delprogrammet Omstilling til Ren Energi.

Ændring 43

Ændring 43

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — indledning

Artikel 6 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Programmet er åbent for følgende tredjelande: | 1.   Programmet er åbent for følgende tredjelande
  , forudsat at alle dets regler og bestemmelser overholdes fuldt ud
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Programmet er åbent for følgende tredjelande:

1.   Programmet er åbent for følgende tredjelande
  , forudsat at alle dets regler og bestemmelser overholdes fuldt ud
  :

Ændring 44

Ændring 44

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 a (ny)

Artikel 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 6a




  Internationalt samarbejde




  Under gennemførelsen af programmet skal det være muligt at samarbejde med relevante internationale organisationer og med deres institutioner og organer, når det er nødvendigt for at opfylde de overordnede målsætninger, der er fastsat i artikel 3. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 6a

Internationalt samarbejde

Under gennemførelsen af programmet skal det være muligt at samarbejde med relevante internationale organisationer og med deres institutioner og organer, når det er nødvendigt for at opfylde de overordnede målsætninger, der er fastsat i artikel 3.

Ændring 45

Ændring 45

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7

Artikel 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Programmet gennemføres på en
  sådan
  måde,
  at der sikres
  sammenhæng med Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, Horisont Europa, Connecting Europe-faciliteten og InvestEU for at skabe synergier, navnlig i forbindelse med strategiske naturprojekter og strategiske integrerede projekter, og for at støtte udnyttelsen og udbredelsen af løsninger, som er udviklet inden for programmet. | Kommissionen sikrer, at
  programmet gennemføres på en
  ensartet
  måde,
  og Kommissionen og medlemsstaterne sikrer
  sammenhæng
  og koordinering
  med Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, Horisont Europa, Connecting Europe-faciliteten
  , emissionshandelssystemet, Innovationsfonden
  og InvestEU for at skabe synergier, navnlig i forbindelse med strategiske naturprojekter og strategiske integrerede projekter, og for at støtte udnyttelsen og udbredelsen af løsninger, som er udviklet inden for programmet.
  Kommissionen og medlemsstaterne sikrer komplementaritet på alle niveauer. Kommissionen fastlægger specifikke tiltag og mobiliserer den relevante finansiering under andre af Unionens programmer samt fremmer koordineret og sammenhængende gennemførelse af supplerende foranstaltninger, der er finansieret af andre kilder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Programmet gennemføres på en
  sådan
  måde,
  at der sikres
  sammenhæng med Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, Horisont Europa, Connecting Europe-faciliteten og InvestEU for at skabe synergier, navnlig i forbindelse med strategiske naturprojekter og strategiske integrerede projekter, og for at støtte udnyttelsen og udbredelsen af løsninger, som er udviklet inden for programmet.

sådan

at der sikres

Kommissionen sikrer, at
  programmet gennemføres på en
  ensartet
  måde,
  og Kommissionen og medlemsstaterne sikrer
  sammenhæng
  og koordinering
  med Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, Horisont Europa, Connecting Europe-faciliteten
  , emissionshandelssystemet, Innovationsfonden
  og InvestEU for at skabe synergier, navnlig i forbindelse med strategiske naturprojekter og strategiske integrerede projekter, og for at støtte udnyttelsen og udbredelsen af løsninger, som er udviklet inden for programmet.
  Kommissionen og medlemsstaterne sikrer komplementaritet på alle niveauer. Kommissionen fastlægger specifikke tiltag og mobiliserer den relevante finansiering under andre af Unionens programmer samt fremmer koordineret og sammenhængende gennemførelse af supplerende foranstaltninger, der er finansieret af andre kilder.

Kommissionen sikrer, at

ensartet

og Kommissionen og medlemsstaterne sikrer

og koordinering

, emissionshandelssystemet, Innovationsfonden

Kommissionen og medlemsstaterne sikrer komplementaritet på alle niveauer. Kommissionen fastlægger specifikke tiltag og mobiliserer den relevante finansiering under andre af Unionens programmer samt fremmer koordineret og sammenhængende gennemførelse af supplerende foranstaltninger, der er finansieret af andre kilder.

Ændring 104

Ændring 104

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 8 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Programmet gennemføres inden for rammerne af en retfærdig overgang, hvor de berørte samfund og territorier er omfattet af udviklingen og gennemførelsen af projekter, navnlig gennem høringer og dialog. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Programmet gennemføres inden for rammerne af en retfærdig overgang, hvor de berørte samfund og territorier er omfattet af udviklingen og gennemførelsen af projekter, navnlig gennem høringer og dialog.

Ændring 46

Ændring 46

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 3

Artikel 10 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Projekter under delprogrammet Natur og Biodiversitet vedrørende forvaltning, genopretning og overvågning af Natura 2000-lokaliteter, jf. direktiv 92/43/EØF og 2009/147/EF,
  støttes i overensstemmelse med
  de prioriterede aktionsplaner som fastsat ved direktiv 92/43/EØF. | 3.   Projekter under delprogrammet Natur og Biodiversitet vedrørende forvaltning, genopretning og overvågning af Natura 2000-lokaliteter, jf. direktiv 92/43/EØF og 2009/147/EF,
  tager hensyn til de prioriteter, der er fastsat i nationale og regionale planer, strategier og politikker, bl.a. i
  de prioriterede aktionsplaner som fastsat ved direktiv 92/43/EØF. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Projekter under delprogrammet Natur og Biodiversitet vedrørende forvaltning, genopretning og overvågning af Natura 2000-lokaliteter, jf. direktiv 92/43/EØF og 2009/147/EF,
  støttes i overensstemmelse med
  de prioriterede aktionsplaner som fastsat ved direktiv 92/43/EØF.

3.   Projekter under delprogrammet Natur og Biodiversitet vedrørende forvaltning, genopretning og overvågning af Natura 2000-lokaliteter, jf. direktiv 92/43/EØF og 2009/147/EF,
  tager hensyn til de prioriteter, der er fastsat i nationale og regionale planer, strategier og politikker, bl.a. i
  de prioriterede aktionsplaner som fastsat ved direktiv 92/43/EØF.

Ændring 47

Ændring 47

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 4

Artikel 10 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Tilskud kan finansiere aktiviteter uden for
  Unionen
  , forudsat at projekterne
  er nødvendige for
  at opfylde Unionens miljø- og klimamålsætninger og sikre effektiviteten af interventioner, der gennemføres på medlemsstaternes område. | 4.   Tilskud kan finansiere aktiviteter uden for
  en medlemsstat eller et oversøisk land eller territorium, som hører under denne
  , forudsat at projekterne
  tilstræber
  at opfylde Unionens miljø- og klimamålsætninger, og
  at aktiviteterne uden for Unionen er nødvendige for at
  sikre effektiviteten af interventioner, der gennemføres på medlemsstaternes område
  eller i et oversøisk land eller territorium, eller for at understøtte internationale aftaler, som Unionen er part i
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Tilskud kan finansiere aktiviteter uden for
  Unionen
  , forudsat at projekterne
  er nødvendige for
  at opfylde Unionens miljø- og klimamålsætninger og sikre effektiviteten af interventioner, der gennemføres på medlemsstaternes område.

4.   Tilskud kan finansiere aktiviteter uden for
  en medlemsstat eller et oversøisk land eller territorium, som hører under denne
  , forudsat at projekterne
  tilstræber
  at opfylde Unionens miljø- og klimamålsætninger, og
  at aktiviteterne uden for Unionen er nødvendige for at
  sikre effektiviteten af interventioner, der gennemføres på medlemsstaternes område
  eller i et oversøisk land eller territorium, eller for at understøtte internationale aftaler, som Unionen er part i
  .

Ændring 48

Ændring 48

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 2 — litra a — nr. 3

Artikel 11 — stk. 2 — litra a — nr. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | andre tredjelande, der er opført i 
  arbejdsprogrammet
  i henhold til betingelserne i stk. 4 til 6 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(3)

andre tredjelande, der er opført i 
  arbejdsprogrammet
  i henhold til betingelserne i stk. 4 til 6

arbejdsprogrammet

| 3) | andre tredjelande, der er opført i 
  de flerårige arbejdsprogrammer
  i henhold til betingelserne i stk. 4 til 6 |
| --- | --- |

3)

andre tredjelande, der er opført i 
  de flerårige arbejdsprogrammer
  i henhold til betingelserne i stk. 4 til 6

de flerårige arbejdsprogrammer

Ændring 49

Ændring 49

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 6 a (nyt)

Artikel 11 — stk. 6 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  For at sikre en effektiv anvendelse af programmets midler og en effektiv deltagelse af de retlige enheder omhandlet i stk. 4 tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 21 med henblik på at supplere nærværende artikel ved at fastlægge betingelserne for, hvornår disse enheder bidrager tilstrækkeligt til Unionens miljø- og klimapolitik til at blive betragtet som berettigede til at deltage i programmet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6a.
     
  For at sikre en effektiv anvendelse af programmets midler og en effektiv deltagelse af de retlige enheder omhandlet i stk. 4 tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 21 med henblik på at supplere nærværende artikel ved at fastlægge betingelserne for, hvornår disse enheder bidrager tilstrækkeligt til Unionens miljø- og klimapolitik til at blive betragtet som berettigede til at deltage i programmet.

Ændring 50

Ændring 50

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 a (ny)

Artikel 12 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 12a




  Procedurer for projektindgivelse og -udvælgelse





  1.
     
  I programmet indføres følgende procedurer for projektindgivelse og -udvælgelse:










  a) | en forenklet procedure i to trin på grundlag af indgivelse og evaluering af et sammendrag og derefter et fuldstændigt forslag fra de ansøgere, hvis forslag er blevet forhåndsudvalgt |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 12a

Procedurer for projektindgivelse og -udvælgelse

1.
     
  I programmet indføres følgende procedurer for projektindgivelse og -udvælgelse:

a)

en forenklet procedure i to trin på grundlag af indgivelse og evaluering af et sammendrag og derefter et fuldstændigt forslag fra de ansøgere, hvis forslag er blevet forhåndsudvalgt

| b) | en standardprocedure i ét trin udelukkende på grundlag af indgivelse og evaluering af et fuldstændigt forslag. Valget af standardprocedure i stedet for forenklet procedure begrundes i arbejdsprogrammet under hensyn til de specifikke organisatoriske og operationelle begrænsninger for hvert delprogram og eventuelt hver indkaldelse af forslag. |
| --- | --- |

b)

en standardprocedure i ét trin udelukkende på grundlag af indgivelse og evaluering af et fuldstændigt forslag. Valget af standardprocedure i stedet for forenklet procedure begrundes i arbejdsprogrammet under hensyn til de specifikke organisatoriske og operationelle begrænsninger for hvert delprogram og eventuelt hver indkaldelse af forslag.

2.
     
  I stk. 1 forstås ved »sammendrag« et notat på højst 10 sider med en beskrivelse af projektets indhold, angivelse af den eller de mulige partnere, begrænsninger, som kan tænkes at vise sig, og nødplan til imødegåelse heraf samt valgt strategi til sikring af projektresultaternes bæredygtighed efter projektets afslutning, administrative formularer vedrørende støttemodtagere, som deltager i projektet, samt detaljeret budget for projektet.

Ændring 51

Ændring 51

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13

Artikel 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 13 | Artikel 13 |
| Tildelingskriterier | Tildelingskriterier |
| Der fastsættes tildelingskriterier i indkaldelser af forslag, idet der tages højde for følgende: | Der fastsættes tildelingskriterier i 
  de flerårige arbejdsprogrammer, jf. artikel 17, og i
  indkaldelser af forslag, idet der tages højde for følgende: |
| (a) | projekter, der finansieres via programmet,
  skal undgå at
  undergrave programmets målsætninger vedrørende miljø, klima eller relevant ren energi og skal
  om
  muligt fremme brugen af grønne offentlige indkøb. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 13

Artikel 13

Tildelingskriterier

Tildelingskriterier

Der fastsættes tildelingskriterier i indkaldelser af forslag, idet der tages højde for følgende:

Der fastsættes tildelingskriterier i 
  de flerårige arbejdsprogrammer, jf. artikel 17, og i
  indkaldelser af forslag, idet der tages højde for følgende:

de flerårige arbejdsprogrammer, jf. artikel 17, og i

(a)

projekter, der finansieres via programmet,
  skal undgå at
  undergrave programmets målsætninger vedrørende miljø, klima eller relevant ren energi og skal
  om
  muligt fremme brugen af grønne offentlige indkøb.

skal undgå at

om

| a) | projekter, der finansieres via programmet,
  må ikke
  undergrave programmets målsætninger vedrørende miljø, klima eller relevant ren energi og skal
  , hvor det er
  muligt, fremme brugen af grønne offentlige indkøb. |
| --- | --- |

a)

projekter, der finansieres via programmet,
  må ikke
  undergrave programmets målsætninger vedrørende miljø, klima eller relevant ren energi og skal
  , hvor det er
  muligt, fremme brugen af grønne offentlige indkøb.

må ikke

, hvor det er

| aa) | projekter skal sikre en omkostningseffektiv tilgang og være teknisk og finansielt sammenhængende |
| --- | --- |

aa)

aa)

projekter skal sikre en omkostningseffektiv tilgang og være teknisk og finansielt sammenhængende

projekter skal sikre en omkostningseffektiv tilgang og være teknisk og finansielt sammenhængende

| ab) | projekter med det største potentielle bidrag til opfyldelsen af de i artikel 3 fastsatte målsætninger gives forrang |
| --- | --- |

ab)

ab)

projekter med det største potentielle bidrag til opfyldelsen af de i artikel 3 fastsatte målsætninger gives forrang

projekter med det største potentielle bidrag til opfyldelsen af de i artikel 3 fastsatte målsætninger gives forrang

| (b) | projekter, som giver sidegevinster og fremmer synergier mellem delprogrammerne, jf. artikel 4, gives forrang |
| --- | --- |

(b)

projekter, som giver sidegevinster og fremmer synergier mellem delprogrammerne, jf. artikel 4, gives forrang

| b) | projekter, som giver sidegevinster og fremmer synergier mellem delprogrammerne, jf. artikel 4, gives forrang |
| --- | --- |

b)

projekter, som giver sidegevinster og fremmer synergier mellem delprogrammerne, jf. artikel 4, gives forrang

| (c) | projekter med det største potentiale til at blive udbredt og udnyttet af den offentlige eller private sektor eller til at mobilisere de største investeringer eller finansielle ressourcer (katalysatorpotentiale)
  gives forrang |
| --- | --- |

(c)

projekter med det største potentiale til at blive udbredt og udnyttet af den offentlige eller private sektor eller til at mobilisere de største investeringer eller finansielle ressourcer (katalysatorpotentiale)
  gives forrang

gives forrang

| c) | projekter med det største potentiale til at blive udbredt og udnyttet af den offentlige eller private sektor eller til at mobilisere de største investeringer eller finansielle ressourcer (katalysatorpotentiale)
  tildeles en bonus i forbindelse med deres evaluering |
| --- | --- |

c)

projekter med det største potentiale til at blive udbredt og udnyttet af den offentlige eller private sektor eller til at mobilisere de største investeringer eller finansielle ressourcer (katalysatorpotentiale)
  tildeles en bonus i forbindelse med deres evaluering

tildeles en bonus i forbindelse med deres evaluering

| (d) | det sikres, at resultaterne af
  standard indsatsprojekter
  kan udbredes |
| --- | --- |

(d)

det sikres, at resultaterne af
  standard indsatsprojekter
  kan udbredes

standard indsatsprojekter

| d) | det sikres, at resultaterne af
  standardindsatsprojekter
  kan udbredes |
| --- | --- |

d)

det sikres, at resultaterne af
  standardindsatsprojekter
  kan udbredes

standardindsatsprojekter

| (e) | projekter, som bygger på eller opskalerer resultaterne af andre projekter finansieret under programmet, forudgående programmer eller andre EU-midler, tildeles en bonus i forbindelse med deres evaluering |
| --- | --- |

(e)

projekter, som bygger på eller opskalerer resultaterne af andre projekter finansieret under programmet, forudgående programmer eller andre EU-midler, tildeles en bonus i forbindelse med deres evaluering

| e) | projekter, som bygger på eller opskalerer resultaterne af andre projekter finansieret under programmet, forudgående programmer eller andre EU-midler, tildeles en bonus i forbindelse med deres evaluering |
| --- | --- |

e)

projekter, som bygger på eller opskalerer resultaterne af andre projekter finansieret under programmet, forudgående programmer eller andre EU-midler, tildeles en bonus i forbindelse med deres evaluering

| (f) | hvor det er hensigtsmæssigt, rettes der især opmærksomhed mod projekter i geografiske områder, som har særlige behov eller er særligt sårbare, såsom områder med særlige miljømæssige udfordringer eller naturbetingede begrænsninger, grænseområder eller regioner i den yderste periferi. |
| --- | --- |

(f)

hvor det er hensigtsmæssigt, rettes der især opmærksomhed mod projekter i geografiske områder, som har særlige behov eller er særligt sårbare, såsom områder med særlige miljømæssige udfordringer eller naturbetingede begrænsninger, grænseområder eller regioner i den yderste periferi.

| f) | hvor det er hensigtsmæssigt, rettes der især opmærksomhed mod
  projekternes biogeografiske ligevægt og
  projekter i geografiske områder, som har særlige behov eller er særligt sårbare, såsom områder med særlige miljømæssige udfordringer eller naturbetingede begrænsninger, grænseområder
  , områder med høj naturværdi
  eller regioner i den yderste periferi. |
| --- | --- |

f)

hvor det er hensigtsmæssigt, rettes der især opmærksomhed mod
  projekternes biogeografiske ligevægt og
  projekter i geografiske områder, som har særlige behov eller er særligt sårbare, såsom områder med særlige miljømæssige udfordringer eller naturbetingede begrænsninger, grænseområder
  , områder med høj naturværdi
  eller regioner i den yderste periferi.

projekternes biogeografiske ligevægt og

, områder med høj naturværdi

Ændring 52

Ændring 52

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 1

Artikel 15 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   En foranstaltning, som har modtaget et bidrag under et andet EU-program, må også modtage et bidrag fra programmet, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger. Reglerne for hvert EU-program skal gælde for dets respektive bidrag til foranstaltningen. Den kumulative finansiering må ikke overstige de samlede støtteberettigede omkostninger ved foranstaltningen, og støtte fra forskellige EU-programmer kan beregnes på et prorata-grundlag i overensstemmelse med det dokument, hvori støttevilkårene er fastsat. | 1.   En foranstaltning, som har modtaget et bidrag under et andet EU-program, må også modtage et bidrag fra programmet, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger.
  For at være støtteberettiget til tilskud fra programmet skal foranstaltninger, der er blevet finansieret af andre EU-programmer, have undgået at underminere de miljø- eller klimamålsætninger, der er fastsat i artikel 3.
  Reglerne for hvert EU-program skal gælde for dets respektive bidrag til foranstaltningen. Den kumulative finansiering må ikke overstige de samlede støtteberettigede omkostninger ved foranstaltningen, og støtte fra forskellige EU-programmer kan beregnes på et prorata-grundlag i overensstemmelse med det dokument, hvori støttevilkårene er fastsat. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   En foranstaltning, som har modtaget et bidrag under et andet EU-program, må også modtage et bidrag fra programmet, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger. Reglerne for hvert EU-program skal gælde for dets respektive bidrag til foranstaltningen. Den kumulative finansiering må ikke overstige de samlede støtteberettigede omkostninger ved foranstaltningen, og støtte fra forskellige EU-programmer kan beregnes på et prorata-grundlag i overensstemmelse med det dokument, hvori støttevilkårene er fastsat.

1.   En foranstaltning, som har modtaget et bidrag under et andet EU-program, må også modtage et bidrag fra programmet, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger.
  For at være støtteberettiget til tilskud fra programmet skal foranstaltninger, der er blevet finansieret af andre EU-programmer, have undgået at underminere de miljø- eller klimamålsætninger, der er fastsat i artikel 3.
  Reglerne for hvert EU-program skal gælde for dets respektive bidrag til foranstaltningen. Den kumulative finansiering må ikke overstige de samlede støtteberettigede omkostninger ved foranstaltningen, og støtte fra forskellige EU-programmer kan beregnes på et prorata-grundlag i overensstemmelse med det dokument, hvori støttevilkårene er fastsat.

Ændring 53

Ændring 53

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 2

Artikel 15 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Foranstaltninger, som tildeles kvalitetsmærket Seal of Excellence, eller som opfylder følgende kumulative komparative betingelser: | 2.   Foranstaltninger, som tildeles kvalitetsmærket Seal of Excellence, eller som opfylder følgende kumulative komparative betingelser: |
| (a) | de er blevet vurderet som led i en indkaldelse af forslag inden for rammerne af programmet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Foranstaltninger, som tildeles kvalitetsmærket Seal of Excellence, eller som opfylder følgende kumulative komparative betingelser:

2.   Foranstaltninger, som tildeles kvalitetsmærket Seal of Excellence, eller som opfylder følgende kumulative komparative betingelser:

(a)

de er blevet vurderet som led i en indkaldelse af forslag inden for rammerne af programmet

| a) | de er blevet vurderet som led i en indkaldelse af forslag inden for rammerne af programmet |
| --- | --- |

a)

de er blevet vurderet som led i en indkaldelse af forslag inden for rammerne af programmet

| (b) | de opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende indkaldelse af forslag |
| --- | --- |

(b)

de opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende indkaldelse af forslag

| b) | de opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende indkaldelse af forslag |
| --- | --- |

b)

de opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende indkaldelse af forslag

| (c) | de kan ikke finansieres inden for rammerne af den pågældende indkaldelse af forslag på grund af budgetmæssige begrænsninger. |
| --- | --- |

(c)

de kan ikke finansieres inden for rammerne af den pågældende indkaldelse af forslag på grund af budgetmæssige begrænsninger.

| c) | de kan ikke finansieres inden for rammerne af den pågældende indkaldelse af forslag på grund af budgetmæssige begrænsninger. |
| --- | --- |

c)

de kan ikke finansieres inden for rammerne af den pågældende indkaldelse af forslag på grund af budgetmæssige begrænsninger.

kan modtage støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond Plus eller Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne i henhold til artikel [67], stk. 5, i forordning (EU) XX [forordningen om fælles bestemmelser] og artikel [8] i forordning (EU) XX [finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik], forudsat at sådanne foranstaltninger er i overensstemmelse med det pågældende programs målsætninger. Reglerne for den fond, der yder støtte, anvendes.

kan modtage støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond Plus eller Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne i henhold til artikel [67], stk. 5, i forordning (EU) XX [forordningen om fælles bestemmelser] og artikel [8] i forordning (EU) XX [finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik], forudsat at sådanne foranstaltninger er i overensstemmelse med det pågældende programs målsætninger
  og kriterier for støtteberettigelse
  . Reglerne for den fond, der yder støtte, anvendes.

og kriterier for støtteberettigelse

Ændring 54

Ændring 54

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 1

Artikel 16 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Blandingsoperationer under dette program gennemføres i overensstemmelse med [InvestEU-forordningen] og finansforordningens afsnit X. | Blandingsoperationer under dette program gennemføres i overensstemmelse med [InvestEU-forordningen] og finansforordningens afsnit X
  under behørig hensyntagen til krav om bæredygtighed og gennemsigtighed
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Blandingsoperationer under dette program gennemføres i overensstemmelse med [InvestEU-forordningen] og finansforordningens afsnit X.

Blandingsoperationer under dette program gennemføres i overensstemmelse med [InvestEU-forordningen] og finansforordningens afsnit X
  under behørig hensyntagen til krav om bæredygtighed og gennemsigtighed
  .

under behørig hensyntagen til krav om bæredygtighed og gennemsigtighed

Ændring 55

Ændring 55

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — overskrift

Artikel 17 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Arbejdsprogram | Flerårigt
  arbejdsprogram |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Arbejdsprogram

Flerårigt
  arbejdsprogram

Flerårigt

Ændring 56

Ændring 56

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 1

Artikel 17 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Programmet gennemføres ved hjælp af mindst to flerårige arbejdsprogrammer som nævnt i finansforordningens artikel 110.
  Hvis det er relevant, angives det samlede beløb, der er afsat til blandingsoperationer, i arbejdsprogrammerne
  . | 1.   Programmet gennemføres ved hjælp af mindst to flerårige arbejdsprogrammer som nævnt i finansforordningens artikel 110.
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 21 med henblik på at supplere nærværende forordning gennem vedtagelse af de flerårige arbejdsprogrammer
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Programmet gennemføres ved hjælp af mindst to flerårige arbejdsprogrammer som nævnt i finansforordningens artikel 110.
  Hvis det er relevant, angives det samlede beløb, der er afsat til blandingsoperationer, i arbejdsprogrammerne
  .

1.   Programmet gennemføres ved hjælp af mindst to flerårige arbejdsprogrammer som nævnt i finansforordningens artikel 110.
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 21 med henblik på at supplere nærværende forordning gennem vedtagelse af de flerårige arbejdsprogrammer
  .

Ændring 57

Ændring 57

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 17 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen sikrer, at medlovgiverne og de relevante interessenter, herunder civilsamfundsorganisationer, høres på behørig vis i forbindelse med udarbejdelsen af de flerårige arbejdsprogrammer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Kommissionen sikrer, at medlovgiverne og de relevante interessenter, herunder civilsamfundsorganisationer, høres på behørig vis i forbindelse med udarbejdelsen af de flerårige arbejdsprogrammer.

Ændring 58

Ændring 58

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 2 — litra a a (nyt)

Artikel 17 — stk. 2 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | minimums- og maksimumsniveauerne for samfinansieringssatserne, opdelt efter de i artikel 4 omhandlede delprogrammer og de i artikel 10 omhandlede støtteberettigede foranstaltninger, for hvilke de samlede højeste samfinansieringssatser i det første flerårige arbejdsprogram for de i artikel 10, stk. 2, litra a), b) og d), omhandlede foranstaltninger skal være op til [60 %] af de støtteberettigede omkostninger og [75 %] i tilfælde af projekter, der finansieres under delprogrammet Natur og Biodiversitet, som er rettet mod prioriterede levesteder eller arter med henblik på gennemførelse af direktiv 92/43/EØF eller fuglearter, der betragtes som prioriterede med hensyn til finansiering af Udvalget for Tilpasning til den Tekniske og Videnskabelige Udvikling, der er nedsat i henhold til artikel 16 i direktiv 2009/147/EF, når dette er nødvendigt for at nå bevaringsmålet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

minimums- og maksimumsniveauerne for samfinansieringssatserne, opdelt efter de i artikel 4 omhandlede delprogrammer og de i artikel 10 omhandlede støtteberettigede foranstaltninger, for hvilke de samlede højeste samfinansieringssatser i det første flerårige arbejdsprogram for de i artikel 10, stk. 2, litra a), b) og d), omhandlede foranstaltninger skal være op til [60 %] af de støtteberettigede omkostninger og [75 %] i tilfælde af projekter, der finansieres under delprogrammet Natur og Biodiversitet, som er rettet mod prioriterede levesteder eller arter med henblik på gennemførelse af direktiv 92/43/EØF eller fuglearter, der betragtes som prioriterede med hensyn til finansiering af Udvalget for Tilpasning til den Tekniske og Videnskabelige Udvikling, der er nedsat i henhold til artikel 16 i direktiv 2009/147/EF, når dette er nødvendigt for at nå bevaringsmålet

minimums- og maksimumsniveauerne for samfinansieringssatserne, opdelt efter de i artikel 4 omhandlede delprogrammer og de i artikel 10 omhandlede støtteberettigede foranstaltninger, for hvilke de samlede højeste samfinansieringssatser i det første flerårige arbejdsprogram for de i artikel 10, stk. 2, litra a), b) og d), omhandlede foranstaltninger skal være op til [60 %] af de støtteberettigede omkostninger og [75 %] i tilfælde af projekter, der finansieres under delprogrammet Natur og Biodiversitet, som er rettet mod prioriterede levesteder eller arter med henblik på gennemførelse af direktiv 92/43/EØF eller fuglearter, der betragtes som prioriterede med hensyn til finansiering af Udvalget for Tilpasning til den Tekniske og Videnskabelige Udvikling, der er nedsat i henhold til artikel 16 i direktiv 2009/147/EF, når dette er nødvendigt for at nå bevaringsmålet

Ændring 59

Ændring 59

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 2 — litra a b (nyt)

Artikel 17 — stk. 2 — litra a b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ab) | det samlede maksimumsbeløb, der er afsat til blandingsoperationer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ab)

ab)

det samlede maksimumsbeløb, der er afsat til blandingsoperationer

det samlede maksimumsbeløb, der er afsat til blandingsoperationer

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 2 — litra d a (nyt)

Artikel 17 — stk. 2 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | vejledende tidsplaner for indkaldelse af forslag for den periode, der er omfattet af det flerårige arbejdsprogram |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

vejledende tidsplaner for indkaldelse af forslag for den periode, der er omfattet af det flerårige arbejdsprogram

vejledende tidsplaner for indkaldelse af forslag for den periode, der er omfattet af det flerårige arbejdsprogram

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 2 — litra d b (nyt)

Artikel 17 — stk. 2 — litra d b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | db) | den tekniske metodologi for projektindgivelses- og projektudvælgelsesproceduren og udvælgelses- og tildelingskriterierne for tilskud, som fastsat i artikel 13. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

db)

db)

den tekniske metodologi for projektindgivelses- og projektudvælgelsesproceduren og udvælgelses- og tildelingskriterierne for tilskud, som fastsat i artikel 13.

den tekniske metodologi for projektindgivelses- og projektudvælgelsesproceduren og udvælgelses- og tildelingskriterierne for tilskud, som fastsat i artikel 13.

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 17 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Varigheden af det første flerårige arbejdsprogram er fire år, og varigheden af det andet flerårige arbejdsprogram er tre år. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Varigheden af det første flerårige arbejdsprogram er fire år, og varigheden af det andet flerårige arbejdsprogram er tre år.

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 2 b (nyt)

Artikel 17 — stk. 2 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Kommissionen sikrer, at uudnyttede midler under en given indkaldelse af forslag omfordeles mellem de forskellige typer af foranstaltninger, som er omhandlet i artikel 10, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2b.
     
  Kommissionen sikrer, at uudnyttede midler under en given indkaldelse af forslag omfordeles mellem de forskellige typer af foranstaltninger, som er omhandlet i artikel 10, stk. 2.

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 2 c (nyt)

Artikel 17 — stk. 2 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Kommissionen sikrer, at de interesserede parter høres i forbindelse med udarbejdelsen af de flerårige arbejdsprogrammer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2c.
     
  Kommissionen sikrer, at de interesserede parter høres i forbindelse med udarbejdelsen af de flerårige arbejdsprogrammer.

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 1

Artikel 19 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Evalueringer gennemføres så betids, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen. | 1.   Evalueringer gennemføres så betids, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen
  , under behørig hensyntagen til sammenhæng, synergier, EU-merværdi og langsigtet bæredygtighed og ved hjælp af prioriteterne fastsat i det relevante miljøhandlingsprogram
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Evalueringer gennemføres så betids, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen.

1.   Evalueringer gennemføres så betids, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen
  , under behørig hensyntagen til sammenhæng, synergier, EU-merværdi og langsigtet bæredygtighed og ved hjælp af prioriteterne fastsat i det relevante miljøhandlingsprogram
  .

Ændring 66

Ændring 66

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 2

Artikel 19 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Midtvejsevalueringen af programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om programmets gennemførelse, dog senest
  fire
  år efter påbegyndelsen af programmets gennemførelse. | 2.   Midtvejsevalueringen af programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om programmets gennemførelse, dog senest
  tre
  år efter påbegyndelsen af programmets gennemførelse
  , og der gøres brug af de output- og resultatindikatorer, der er fastsat i bilag II. Evalueringen ledsages om nødvendigt af et forslag til ændring af denne forordning. |
| | Evalueringen skal mindst omfatte følgende: |
| | a) | de kvalitative og kvantitative aspekter af programmets gennemførelse |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Midtvejsevalueringen af programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om programmets gennemførelse, dog senest
  fire
  år efter påbegyndelsen af programmets gennemførelse.

2.   Midtvejsevalueringen af programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om programmets gennemførelse, dog senest
  tre
  år efter påbegyndelsen af programmets gennemførelse
  , og der gøres brug af de output- og resultatindikatorer, der er fastsat i bilag II. Evalueringen ledsages om nødvendigt af et forslag til ændring af denne forordning.

Evalueringen skal mindst omfatte følgende:

Evalueringen skal mindst omfatte følgende:

a)

a)

de kvalitative og kvantitative aspekter af programmets gennemførelse

de kvalitative og kvantitative aspekter af programmets gennemførelse

| b) | effektiviteten af anvendelsen af ressourcer |
| --- | --- |

b)

b)

effektiviteten af anvendelsen af ressourcer

effektiviteten af anvendelsen af ressourcer

| c) | i hvilken grad målsætningerne for alle foranstaltningerne er blevet opfyldt, om muligt med angivelse af resultater og virkninger |
| --- | --- |

c)

c)

i hvilken grad målsætningerne for alle foranstaltningerne er blevet opfyldt, om muligt med angivelse af resultater og virkninger

i hvilken grad målsætningerne for alle foranstaltningerne er blevet opfyldt, om muligt med angivelse af resultater og virkninger

| d) | projekternes faktiske eller forventede succes med at udnytte andre EU-midler, navnlig under hensyntagen til de fordele, der kommer af øget sammenhæng med andre EU-finansieringsinstrumenter |
| --- | --- |

d)

d)

projekternes faktiske eller forventede succes med at udnytte andre EU-midler, navnlig under hensyntagen til de fordele, der kommer af øget sammenhæng med andre EU-finansieringsinstrumenter

projekternes faktiske eller forventede succes med at udnytte andre EU-midler, navnlig under hensyntagen til de fordele, der kommer af øget sammenhæng med andre EU-finansieringsinstrumenter

| e) | i hvilket omfang der er opnået synergier mellem målsætningerne, og programmets komplementaritet med andre relevante EU-programmer |
| --- | --- |

e)

e)

i hvilket omfang der er opnået synergier mellem målsætningerne, og programmets komplementaritet med andre relevante EU-programmer

i hvilket omfang der er opnået synergier mellem målsætningerne, og programmets komplementaritet med andre relevante EU-programmer

| f) | EU-merværdien og de langsigtede virkninger af programmet med henblik på at træffe en afgørelse om videreførelse, ændring eller afbrydelse af foranstaltningerne |
| --- | --- |

f)

f)

EU-merværdien og de langsigtede virkninger af programmet med henblik på at træffe en afgørelse om videreførelse, ændring eller afbrydelse af foranstaltningerne

EU-merværdien og de langsigtede virkninger af programmet med henblik på at træffe en afgørelse om videreførelse, ændring eller afbrydelse af foranstaltningerne

| g) | i hvilket omfang de interesserede parter har været inddraget |
| --- | --- |

g)

g)

i hvilket omfang de interesserede parter har været inddraget

i hvilket omfang de interesserede parter har været inddraget

| h) | en kvantitativ og kvalitativ analyse og programmets bidrag til naturtypers og arters bevaringsstatus, jf. direktiv 92/43/EØF og 2009/147/EF. |
| --- | --- |

h)

h)

en kvantitativ og kvalitativ analyse og programmets bidrag til naturtypers og arters bevaringsstatus, jf. direktiv 92/43/EØF og 2009/147/EF.

en kvantitativ og kvalitativ analyse og programmets bidrag til naturtypers og arters bevaringsstatus, jf. direktiv 92/43/EØF og 2009/147/EF.

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 3

Artikel 19 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Ved afslutningen af programmets gennemførelse, dog senest fire år efter udløbet af den periode, der er omhandlet i artikel 1, andet afsnit, gennemfører Kommissionen en endelig evaluering af programmet. | 3.   Ved afslutningen af programmets gennemførelse, dog senest fire år efter udløbet af den periode, der er omhandlet i artikel 1, andet afsnit, gennemfører Kommissionen en endelig evaluering af programmet
  , som suppleres af en ekstern og uafhængig efterfølgende evalueringsrapport, der dækker gennemførelsen og resultaterne af programmet
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Ved afslutningen af programmets gennemførelse, dog senest fire år efter udløbet af den periode, der er omhandlet i artikel 1, andet afsnit, gennemfører Kommissionen en endelig evaluering af programmet.

3.   Ved afslutningen af programmets gennemførelse, dog senest fire år efter udløbet af den periode, der er omhandlet i artikel 1, andet afsnit, gennemfører Kommissionen en endelig evaluering af programmet
  , som suppleres af en ekstern og uafhængig efterfølgende evalueringsrapport, der dækker gennemførelsen og resultaterne af programmet
  .

Ændring 68

Ændring 68

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 4

Artikel 19 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen
  meddeler
  Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil. | 4.   Kommissionen
  forelægger
  Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil
  , og Kommissionen offentliggør resultaterne af evalueringerne
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Kommissionen
  meddeler
  Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil.

4.   Kommissionen
  forelægger
  Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil
  , og Kommissionen offentliggør resultaterne af evalueringerne
  .

Ændring 69

Ændring 69

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 1

Artikel 20 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse (navnlig ved fremstød for projekterne og disses resultater) gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden. | 1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse (navnlig ved fremstød for projekterne og disses resultater) gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden.
  Med henblik herpå anvender modtagerne programmets logo, afbildet i bilag IIa, ved alle kommunikationsaktiviteter, og logoet vises på opslagstavler, som er synlige for offentligheden på strategiske steder. Alle varige varer, der er erhvervet inden for rammerne af programmet, skal bære programmets logo, medmindre Kommissionen har angivet andet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse (navnlig ved fremstød for projekterne og disses resultater) gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden.

1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse (navnlig ved fremstød for projekterne og disses resultater) gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden.
  Med henblik herpå anvender modtagerne programmets logo, afbildet i bilag IIa, ved alle kommunikationsaktiviteter, og logoet vises på opslagstavler, som er synlige for offentligheden på strategiske steder. Alle varige varer, der er erhvervet inden for rammerne af programmet, skal bære programmets logo, medmindre Kommissionen har angivet andet.

Ændring 70

Ændring 70

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 4

Artikel 23 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Tilbageførsler fra finansielle instrumenter, som er oprettet i henhold til forordning (EU) nr. 1293/2013, kan
  investeres i finansielle instrumenter, som oprettes i henhold til [InvestEU Fund]
  . | 4.   Tilbageførsler fra finansielle instrumenter, som er oprettet i henhold til forordning (EU) nr. 1293/2013, kan
  omfordeles mellem foranstaltningerne under dette program
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Tilbageførsler fra finansielle instrumenter, som er oprettet i henhold til forordning (EU) nr. 1293/2013, kan
  investeres i finansielle instrumenter, som oprettes i henhold til [InvestEU Fund]
  .

4.   Tilbageførsler fra finansielle instrumenter, som er oprettet i henhold til forordning (EU) nr. 1293/2013, kan
  omfordeles mellem foranstaltningerne under dette program
  .

Ændring 71

Ændring 71

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — punkt 2 — punkt 2.1 — led 3 a (nyt)

Bilag II — punkt 2 — punkt 2.1 — led 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Kemikalier |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Kemikalier

Kemikalier

Ændring 72

Ændring 72

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — punkt 2 — punkt 2.1 — led 5 a (nyt)

Bilag II — punkt 2 — punkt 2.1 — led 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Støj |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Støj

Støj

Ændring 73

Ændring 73

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — punkt 2 — punkt 2.1 — led 5 b (nyt)

Bilag II — punkt 2 — punkt 2.1 — led 5 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Ressourceanvendelse og -effektivitet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Ressourceanvendelse og -effektivitet

Ressourceanvendelse og -effektivitet

Ændring 74

Ændring 74

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — punkt 2 — punkt 2.2 a (nyt)

Bilag II — punkt 2 — punkt 2.2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2.2a. | Bevidstgørelse af offentligheden |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.2a.

2.2a.

Bevidstgørelse af offentligheden

Ændring 75

Ændring 75

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II a (nyt)

Bilag II a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | BILAG IIa |
| | Programmets logo |
| | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

BILAG IIa

BILAG IIa

Programmets logo

Programmets logo

Image 1

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0397/2018).

1

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1293/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (Life) og om ophævelse af forordning (EF) nr. 614/2007 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 185).

6

(7)  Rapport om midtvejsevalueringen af programmet for miljø- og klimaindsatsen (LIFE) (SWD(2017)0355).

7

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1293/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (Life) og om ophævelse af forordning (EF) nr. 614/2007 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 185).

6

(7)  Rapport om midtvejsevalueringen af programmet for miljø- og klimaindsatsen (LIFE) (SWD(2017)0355).

7

(8)  Agenda 2030, resolution vedtaget af FN's Generalforsamling den 25.9.2015.

8

(9)  93/626/EØF: Rådets afgørelse af 25. oktober 1993 om indgåelse af konventionen om den biologiske mangfoldighed (EFT L 309 af 13.12.1993, s. 1).

9

(10)  EUT L 282 af 19.10.2016, s. 4.

10

(8)  Agenda 2030, resolution vedtaget af FN's Generalforsamling den 25.9.2015.

8

(9)  93/626/EØF: Rådets afgørelse af 25. oktober 1993 om indgåelse af konventionen om den biologiske mangfoldighed (EFT L 309 af 13.12.1993, s. 1).

9

(10)  EUT L 282 af 19.10.2016, s. 4.

10

(11)  COM(2015)0614 af 2.12.2015.

11

(12)  2030-rammen for klima- og energipolitikken, COM(2014)0015 af 22.1.2014.

12

(13)  EU-strategi for tilpasning til klimaændringer, COM(2013)0216 af 16.4.2013.

13

(14)  Pakken om ren energi til alle europæere, COM(2016)0860 af 30.11.2016.

14

(15)  Handlingsplan for naturen, mennesket og økonomien, COM(2017)0198 af 27.4.2017.

15

(16)  Programmet ren luft i Europa, COM(2013)0918.

16

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

17

(18)  Temastrategi for jordbundsbeskyttelse, COM(2006)0231.

18

(19)  En strategi for lavemissionsmobilitet, COM(2016)0501.

19

(20)  Handlingsplan om infrastruktur for alternative brændstoffer i henhold til artikel 10, stk. 6, i direktiv 2014/94/EU af 8.11.2017.

20

(11)  COM(2015)0614 af 2.12.2015.

11

(12)  2030-rammen for klima- og energipolitikken (COM(2014)0015) af 22.1.2014.

12

(13)  EU-strategi for tilpasning til klimaændringer, COM(2013)0216 af 16.4.2013.

13

(14)  Pakken om ren energi til alle europæere, COM(2016)0860 af 30.11.2016.

14

(14a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7).

14a

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7).

(14b)  
  Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

14b

Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

(15)  Handlingsplan for naturen, mennesket og økonomien, COM(2017)0198 af 27.4.2017.

15

(16)  Programmet ren luft i Europa, COM(2013)0918.

16

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

17

(18)  Temastrategi for jordbundsbeskyttelse, COM(2006)0231.

18

(19)  En strategi for lavemissionsmobilitet, COM(2016)0501.

19

(20)  Handlingsplan om infrastruktur for alternative brændstoffer i henhold til artikel 10, stk. 6, i direktiv 2014/94/EU af 8.11.2017.

20

(20a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur og om ændring af direktiv 1999/45/EF og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 samt Rådets direktiv 76/769/EØF og Kommissionens direktiv 91/155/EØF, 93/67/EØF, 93/105/EF og 2000/21/EF (EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1).

20a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur og om ændring af direktiv 1999/45/EF og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 samt Rådets direktiv 76/769/EØF og Kommissionens direktiv 91/155/EØF, 93/67/EØF, 93/105/EF og 2000/21/EF (EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1).

(20b)  
  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om mindstekrav til genbrug af vand.

20b

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om mindstekrav til genbrug af vand.

(20c)  
  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1386/2013/EU af 20. november 2013 om et generelt EU-miljøhandlingsprogram frem til 2020 »Et godt liv i en ressourcebegrænset verden« (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 171).

20c

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1386/2013/EU af 20. november 2013 om et generelt EU-miljøhandlingsprogram frem til 2020 »Et godt liv i en ressourcebegrænset verden« (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 171).

(21)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — EU's revision af gennemførelsen af miljøreglerne: Fælles udfordringer og en samlet indsats for at levere bedre resultater (COM(2017)0063).

21

(21)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — EU's revision af gennemførelsen af miljøreglerne: Fælles udfordringer og en samlet indsats for at levere bedre resultater (COM(2017)0063).

21

(22)  KOM(2011)0244.

22

(23)  Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

23

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7)

24

(25)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1143/2014 af 22. oktober 2014 om forebyggelse og håndtering af introduktion og spredning af invasive ikkehjemmehørende arter (EUT L 317 af 4.11.2014, s. 35).

25

(22)  COM(2011)0244.

22

(23)  Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

23

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7)

24

(25)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1143/2014 af 22. oktober 2014 om forebyggelse og håndtering af introduktion og spredning af invasive ikkehjemmehørende arter (EUT L 317 af 4.11.2014, s. 35).

25

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/49/EF af 25. juni 2002 om vurdering og styring af ekstern støj — Kommissionens erklæring i Forligsudvalget vedrørende direktivet om vurdering og styring af ekstern støj (EFT L 189 af 18.7.2002, s. 12).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/49/EF af 25. juni 2002 om vurdering og styring af ekstern støj — Kommissionens erklæring i Forligsudvalget vedrørende direktivet om vurdering og styring af ekstern støj (EFT L 189 af 18.7.2002, s. 12).

(26)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 af 14. december 2016 om nedbringelse af nationale emissioner af visse luftforurenende stoffer, om ændring af direktiv 2003/35/EF og om ophævelse af direktiv 2001/81/EF (EUT L 344 af 17.12.2016, s. 1).

26

(26)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 af 14. december 2016 om nedbringelse af nationale emissioner af visse luftforurenende stoffer, om ændring af direktiv 2003/35/EF og om ophævelse af direktiv 2001/81/EF (EUT L 344 af 17.12.2016, s. 1).

26

(28)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet) (EUT L 164 af 25.6.2008, s. 19).

28

(28)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet) (EUT L 164 af 25.6.2008, s. 19).

28

(1a)  
  G. Pe’er, S. Lakner, R. Müller, G. Passoni, V. Bontzorlos, D. Clough, F. Moreira, C. Azam, J. Berger, P. Bezak, A. Bonn, B. Hansjürgens, L. Hartmann, J. Kleemann, A. Lomba, A. Sahrbacher, S. Schindler, C. Schleyer, J. Schmidt, S. Schüler, C. Sirami, M. von Meyer-Höfer, og Y. Zinngrebe (2017). »Is the CAP Fit for purpose? An evidence based fitness-check assessment«. Leipzig, Deutsches Zentrum für integrative Biodiversitätsforschung (iDiv) Halle-Jena-Leipzig.

1a

G. Pe’er, S. Lakner, R. Müller, G. Passoni, V. Bontzorlos, D. Clough, F. Moreira, C. Azam, J. Berger, P. Bezak, A. Bonn, B. Hansjürgens, L. Hartmann, J. Kleemann, A. Lomba, A. Sahrbacher, S. Schindler, C. Schleyer, J. Schmidt, S. Schüler, C. Sirami, M. von Meyer-Höfer, og Y. Zinngrebe (2017). »Is the CAP Fit for purpose? An evidence based fitness-check assessment«. Leipzig, Deutsches Zentrum für integrative Biodiversitätsforschung (iDiv) Halle-Jena-Leipzig.

(29)  EUT L 124 af 17.5.2005, s. 4.

29

(29)  EUT L 124 af 17.5.2005, s. 4.

29

(29a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 af 6. september 2006 om anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Fællesskabets institutioner og organer (EUT L 264 af 25.9.2006, s. 13)

29a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 af 6. september 2006 om anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Fællesskabets institutioner og organer (EUT L 264 af 25.9.2006, s. 13)

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/216 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/216

---

P8_TA(2018)0488

Beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer og mutagener ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2004/37/EF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer og mutagener (COM(2017)0011 — C8-0010/2017 — 2017/0004(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 388/22)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 153, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0010/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 153, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0010/2017),

| — | der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag,

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 31. maj 2017 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 31. maj 2017 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 24. oktober 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 24. oktober 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 39, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 39,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A8-0142/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A8-0142/2018),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 288 af 31.8.2017, s. 56.

---

P8_TC1-COD(2017)0004

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. december 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/... om ændring af direktiv 2004/37/EF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv (EU) 2019/130.)

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/217 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/217

---

P8_TA(2018)0489

Åbenhed og bæredygtighed af EU's risikovurdering i fødevarekæden ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 11. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om åbenhed og bæredygtighed i EU's risikovurdering i fødevarekæden og om ændring af forordning (EF) nr. 178/2002 [om generel fødevarelovgivning], direktiv 2001/18/EF [om udsætning i miljøet af GMO'er], forordning (EF) nr. 1829/2003 [om GM-fødevarer og -foderstoffer], forordning (EF) nr. 1831/2003 [om fodertilsætningsstoffer], forordning (EF) nr. 2065/2003 [om røgaromaer], forordning (EF) nr. 1935/2004 om materialer i kontakt med fødevarer], forordning (EF) nr. 1331/2008 [om den fælles godkendelsesprocedure for fødevaretilsætningsstoffer, fødevareenzymer og fødevarearomaer], forordning (EF) nr. 1107/2009 [om plantebeskyttelsesmidler] og forordning (EU) 2015/2283 [om nye fødevarer]** (COM(2018)0179 — C8-0144/2018 — 2018/0088(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 388/23)

Ændring 1

Forslag til forordning

Henvisning 1

| Forslag til lovgivningsmæssig beslutning | Ændring |
| --- | --- |
| under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, artikel 114
  og
  artikel 168, stk. 4, litra b), | under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, artikel 114, artikel 168, stk. 4, litra b)
  , og artikel 192, stk. 1
  , |

Forslag til lovgivningsmæssig beslutning

Ændring

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, artikel 114
  og
  artikel 168, stk. 4, litra b),

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, artikel 114, artikel 168, stk. 4, litra b)
  , og artikel 192, stk. 1
  ,

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (2a) | Aktiviteter i forbindelse med risikoforvaltning, risikovurdering og risikokommunikation bør baseres på en omhyggelig anvendelse af blandt andet forsigtighedsprincippet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2a)

Aktiviteter i forbindelse med risikoforvaltning, risikovurdering og risikokommunikation bør baseres på en omhyggelig anvendelse af blandt andet forsigtighedsprincippet.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | Det er derfor nødvendigt at sikre en
  omfattende og
  vedvarende risikokommunikationsproces gennem hele risikoanalysen, som inddrager de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen på EU-plan og på nationalt plan. Denne proces bør
  kombineres med en
  åben dialog mellem alle interesserede parter for at sikre
  sammenhæng og
  konsistens i risikoanalyseprocessen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

Det er derfor nødvendigt at sikre en
  omfattende og
  vedvarende risikokommunikationsproces gennem hele risikoanalysen, som inddrager de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen på EU-plan og på nationalt plan. Denne proces bør
  kombineres med en
  åben dialog mellem alle interesserede parter for at sikre
  sammenhæng og
  konsistens i risikoanalyseprocessen.

| (4) | Det er derfor nødvendigt at sikre en
  åben, uafhængig
  , vedvarende
  og inkluderende
  risikokommunikationsproces gennem hele risikoanalysen, som inddrager de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen på EU-plan og på nationalt plan. Denne proces bør
  genvinde borgernes tillid til, at hele processen er understøttet af denne forordnings mål, hvilket er at sikre et højt niveau for menneskers liv og sundhed samt beskytte forbrugernes interesser
  .
  Denne proces bør endvidere være i stand til at bidrage til en deltagerorienteret og
  åben dialog mellem alle interesserede parter
  , navnlig offentligheden,
  for at sikre
  , at der alene tages højde for offentlighedens interesser samt nøjagtighed, fuldstændighed, åbenhed og
  konsistens i risikoanalyseprocessen. |
| --- | --- |

(4)

Det er derfor nødvendigt at sikre en
  åben, uafhængig
  , vedvarende
  og inkluderende
  risikokommunikationsproces gennem hele risikoanalysen, som inddrager de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen på EU-plan og på nationalt plan. Denne proces bør
  genvinde borgernes tillid til, at hele processen er understøttet af denne forordnings mål, hvilket er at sikre et højt niveau for menneskers liv og sundhed samt beskytte forbrugernes interesser
  .
  Denne proces bør endvidere være i stand til at bidrage til en deltagerorienteret og
  åben dialog mellem alle interesserede parter
  , navnlig offentligheden,
  for at sikre
  , at der alene tages højde for offentlighedens interesser samt nøjagtighed, fuldstændighed, åbenhed og
  konsistens i risikoanalyseprocessen.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4a) | I forbindelse med indgåelse af handelsaftaler skal Unionen sikre, at tredjelandspartnernes fødevarelovgivning beskytter fødevaresikkerheden i minimum samme omfang som EU-lovgivningen for at kunne garantere forbrugernes sikkerhed og forhindre illoyal konkurrence med europæiske produkter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4a)

I forbindelse med indgåelse af handelsaftaler skal Unionen sikre, at tredjelandspartnernes fødevarelovgivning beskytter fødevaresikkerheden i minimum samme omfang som EU-lovgivningen for at kunne garantere forbrugernes sikkerhed og forhindre illoyal konkurrence med europæiske produkter.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | Der bør lægges særlig vægt på, at man på
  en sammenhængende, hensigtsmæssig
  og rettidig måde ikke kun forklarer risikovurderingens resultater, men også, hvordan disse anvendes som grundlag for informerede risikostyringsbeslutninger sammen med andre legitime forhold, hvis det er relevant. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Der bør lægges særlig vægt på, at man på
  en sammenhængende, hensigtsmæssig
  og rettidig måde ikke kun forklarer risikovurderingens resultater, men også, hvordan disse anvendes som grundlag for informerede risikostyringsbeslutninger sammen med andre legitime forhold, hvis det er relevant.

| (5) | Der bør lægges særlig vægt på, at man på
  en nøjagtig, tydelig, objektiv
  og rettidig måde ikke kun forklarer risikovurderingens resultater, men også, hvordan disse anvendes som grundlag for informerede risikostyringsbeslutninger sammen med andre legitime forhold, hvis det er relevant. |
| --- | --- |

(5)

Der bør lægges særlig vægt på, at man på
  en nøjagtig, tydelig, objektiv
  og rettidig måde ikke kun forklarer risikovurderingens resultater, men også, hvordan disse anvendes som grundlag for informerede risikostyringsbeslutninger sammen med andre legitime forhold, hvis det er relevant.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Med henblik herpå er det nødvendigt at fastsætte de generelle målsætninger og principper for risikokommunikation,
  idet
  der tages hensyn til de respektive roller, som de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen spiller. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Med henblik herpå er det nødvendigt at fastsætte de generelle målsætninger og principper for risikokommunikation,
  idet
  der tages hensyn til de respektive roller, som de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen spiller.

| (6) | Med henblik herpå er det nødvendigt at fastsætte de generelle målsætninger og principper for risikokommunikation
  . I den forbindelse bør
  der tages hensyn til de respektive roller, som de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen spiller
  , samtidig med at deres uafhængighed garanteres. |
| --- | --- |

(6)

Med henblik herpå er det nødvendigt at fastsætte de generelle målsætninger og principper for risikokommunikation
  . I den forbindelse bør
  der tages hensyn til de respektive roller, som de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen spiller
  , samtidig med at deres uafhængighed garanteres.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | Den generelle plan bør fastlægge, hvilke nøglefaktorer der skal tages i betragtning, når der tages stilling til risikokommunikationsaktiviteter, såsom de forskellige risikoniveauer, risikoens art og dens potentielle indvirkning på folkesundheden, hvem og hvad der direkte eller indirekte berøres af risikoen, risikoeksponeringsniveauer, evne til at styre risikoen og andre faktorer, der påvirker risikoopfattelsen, herunder den hastende karakter samt den gældende lovgivningsmæssige ramme og den relevante markedskontekst. Den generelle plan bør ligeledes identificere, hvilke værktøjer og kanaler der skal benyttes, og indføre passende mekanismer til at sikre en sammenhængende risikokommunikation. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

Den generelle plan bør fastlægge, hvilke nøglefaktorer der skal tages i betragtning, når der tages stilling til risikokommunikationsaktiviteter, såsom de forskellige risikoniveauer, risikoens art og dens potentielle indvirkning på folkesundheden, hvem og hvad der direkte eller indirekte berøres af risikoen, risikoeksponeringsniveauer, evne til at styre risikoen og andre faktorer, der påvirker risikoopfattelsen, herunder den hastende karakter samt den gældende lovgivningsmæssige ramme og den relevante markedskontekst. Den generelle plan bør ligeledes identificere, hvilke værktøjer og kanaler der skal benyttes, og indføre passende mekanismer til at sikre en sammenhængende risikokommunikation.

| (8) | Den generelle plan
  bør fastlægge de praktiske ordninger for offentliggørelse af de oplysninger, der er nødvendige for at opnå en høj grad af åbenhed i risikostyringsprocessen. Den
  bør fastlægge, hvilke nøglefaktorer der skal tages i betragtning, når der tages stilling til risikokommunikationsaktiviteter, såsom de forskellige risikoniveauer, risikoens art og dens potentielle
  indvirkning på
  folkesundheden,
  dyresundheden og miljøet,
  hvem og hvad der direkte eller indirekte berøres af risikoen, risikoeksponeringsniveauer, evne til at
  minimere eller
  styre risikoen og andre faktorer, der påvirker risikoopfattelsen, herunder den hastende karakter samt den gældende lovgivningsmæssige ramme og den relevante markedskontekst. Den generelle plan bør ligeledes identificere, hvilke værktøjer og kanaler der skal benyttes, og indføre passende mekanismer til at sikre en sammenhængende risikokommunikation. |
| --- | --- |

(8)

Den generelle plan
  bør fastlægge de praktiske ordninger for offentliggørelse af de oplysninger, der er nødvendige for at opnå en høj grad af åbenhed i risikostyringsprocessen. Den
  bør fastlægge, hvilke nøglefaktorer der skal tages i betragtning, når der tages stilling til risikokommunikationsaktiviteter, såsom de forskellige risikoniveauer, risikoens art og dens potentielle
  indvirkning på
  folkesundheden,
  dyresundheden og miljøet,
  hvem og hvad der direkte eller indirekte berøres af risikoen, risikoeksponeringsniveauer, evne til at
  minimere eller
  styre risikoen og andre faktorer, der påvirker risikoopfattelsen, herunder den hastende karakter samt den gældende lovgivningsmæssige ramme og den relevante markedskontekst. Den generelle plan bør ligeledes identificere, hvilke værktøjer og kanaler der skal benyttes, og indføre passende mekanismer til at sikre en sammenhængende risikokommunikation.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | Åbenhed i risikovurderingsprocessen
  bidrager
  til at give autoriteten en større legitimitet i forbrugernes og offentlighedens øjne i forbindelse med udførelsen af dens opgaver, øger deres tillid til dens arbejde og sikrer, at autoriteten gøres mere ansvarlig over for EU-borgerne i et demokratisk system. Det er derfor vigtigt at
  fastholde
  offentlighedens og andre interesserede parters tillid til den risikoanalyseproces, der understøtter EU-fødevarelovgivningen, og navnlig tilliden til risikovurderingen, herunder også autoritetens organisation og uafhængighed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

Åbenhed i risikovurderingsprocessen
  bidrager
  til at give autoriteten en større legitimitet i forbrugernes og offentlighedens øjne i forbindelse med udførelsen af dens opgaver, øger deres tillid til dens arbejde og sikrer, at autoriteten gøres mere ansvarlig over for EU-borgerne i et demokratisk system. Det er derfor vigtigt at
  fastholde
  offentlighedens og andre interesserede parters tillid til den risikoanalyseproces, der understøtter EU-fødevarelovgivningen, og navnlig tilliden til risikovurderingen, herunder også autoritetens organisation og uafhængighed.

| (9) | En forbedring af
  åbenhed i risikovurderingsprocessen
  vil bidrage
  til at give autoriteten en større legitimitet i forbrugernes og offentlighedens øjne i forbindelse med udførelsen af dens opgaver, øger deres tillid til dens arbejde og sikrer, at autoriteten gøres mere ansvarlig over for EU-borgerne i et demokratisk system. Det er derfor vigtigt at
  genopbygge
  offentlighedens og andre interesserede parters tillid til den risikoanalyseproces, der understøtter EU-fødevarelovgivningen, og navnlig tilliden til risikovurderingen, herunder også autoritetens organisation
  , funktion
  og uafhængighed samt åbenhed. |
| --- | --- |

(9)

En forbedring af
  åbenhed i risikovurderingsprocessen
  vil bidrage
  til at give autoriteten en større legitimitet i forbrugernes og offentlighedens øjne i forbindelse med udførelsen af dens opgaver, øger deres tillid til dens arbejde og sikrer, at autoriteten gøres mere ansvarlig over for EU-borgerne i et demokratisk system. Det er derfor vigtigt at
  genopbygge
  offentlighedens og andre interesserede parters tillid til den risikoanalyseproces, der understøtter EU-fødevarelovgivningen, og navnlig tilliden til risikovurderingen, herunder også autoritetens organisation
  , funktion
  og uafhængighed samt åbenhed.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Sammensætningen af autoritetens bestyrelse bør tilpasses til den fælles tilgang til decentraliserede agenturer i overensstemmelse med den fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om decentraliserede agenturer fra 2012

   (22)

  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Sammensætningen af autoritetens bestyrelse bør tilpasses til den fælles tilgang til decentraliserede agenturer i overensstemmelse med den fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om decentraliserede agenturer fra 2012

   (22)

  .

udgår

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Erfaringen viser, at autoritetens bestyrelse først og fremmest spiller en administrativ og finansiel rolle og ikke påvirker uafhængigheden i det videnskabelige arbejde, der udføres af autoriteten. Derfor bør der indgå repræsentanter fra alle medlemsstater i autoritetens bestyrelse, og disse repræsentanter bør navnlig have erfaring med risikovurdering. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Erfaringen viser, at autoritetens bestyrelse først og fremmest spiller en administrativ og finansiel rolle og ikke påvirker uafhængigheden i det videnskabelige arbejde, der udføres af autoriteten. Derfor bør der indgå repræsentanter fra alle medlemsstater i autoritetens bestyrelse, og disse repræsentanter bør navnlig have erfaring med risikovurdering.

| (11) | Erfaringen viser, at autoritetens bestyrelse først og fremmest spiller en administrativ og finansiel rolle og ikke påvirker uafhængigheden i det videnskabelige arbejde, der udføres af autoriteten. Derfor bør der indgå repræsentanter fra alle medlemsstater
  , Kommissionen, Europa-Parlamentet samt civilsamfund og industrisammenslutninger
  i autoritetens bestyrelse, og disse repræsentanter bør navnlig have erfaring med risikovurdering
  , samt undgå enhver interessekonflikt
  . |
| --- | --- |

(11)

Erfaringen viser, at autoritetens bestyrelse først og fremmest spiller en administrativ og finansiel rolle og ikke påvirker uafhængigheden i det videnskabelige arbejde, der udføres af autoriteten. Derfor bør der indgå repræsentanter fra alle medlemsstater
  , Kommissionen, Europa-Parlamentet samt civilsamfund og industrisammenslutninger
  i autoritetens bestyrelse, og disse repræsentanter bør navnlig have erfaring med risikovurdering
  , samt undgå enhver interessekonflikt
  .

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | Bestyrelsen bør udvælges således, at der sikres det højest mulige kompetenceniveau og et bredt udsnit af det relevante erfaringsgrundlag, der er til rådighed blandt medlemsstaternes, Kommissionens og Europa-Parlamentets repræsentanter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

Bestyrelsen bør udvælges således, at der sikres det højest mulige kompetenceniveau og et bredt udsnit af det relevante erfaringsgrundlag, der er til rådighed blandt medlemsstaternes, Kommissionens og Europa-Parlamentets repræsentanter.

| (12) | Bestyrelsen bør udvælges således, at der sikres det højest mulige kompetenceniveau og
  engagement i sundheds- og miljøbeskyttelse
  samt et bredt udsnit af det relevante erfaringsgrundlag, der er til rådighed blandt medlemsstaternes, Kommissionens og Europa-Parlamentets repræsentanter. |
| --- | --- |

(12)

Bestyrelsen bør udvælges således, at der sikres det højest mulige kompetenceniveau og
  engagement i sundheds- og miljøbeskyttelse
  samt et bredt udsnit af det relevante erfaringsgrundlag, der er til rådighed blandt medlemsstaternes, Kommissionens og Europa-Parlamentets repræsentanter.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | I forbindelse med kvalitetskontrollen af den generelle fødevarelovgivning blev der identificeret visse mangler med hensyn til autoritetens
  evne
  til på lang sigt at fastholde sin ekspertise på højt niveau. Der har
  navnlig
  været et fald i antallet af personer, der ansøger om at blive medlemmer af ekspertpanelerne. Systemet skal derfor styrkes,
  og
  medlemsstaterne bør
  spille en mere aktiv rolle
  for at sikre, at der findes en tilstrækkelig pulje af eksperter,
  der kan opfylde EU-risikovurderingssystemets behov i form af videnskabelig ekspertise på et højt niveau, uafhængighed og tværfaglig ekspertise
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

I forbindelse med kvalitetskontrollen af den generelle fødevarelovgivning blev der identificeret visse mangler med hensyn til autoritetens
  evne
  til på lang sigt at fastholde sin ekspertise på højt niveau. Der har
  navnlig
  været et fald i antallet af personer, der ansøger om at blive medlemmer af ekspertpanelerne. Systemet skal derfor styrkes,
  og
  medlemsstaterne bør
  spille en mere aktiv rolle
  for at sikre, at der findes en tilstrækkelig pulje af eksperter,
  der kan opfylde EU-risikovurderingssystemets behov i form af videnskabelig ekspertise på et højt niveau, uafhængighed og tværfaglig ekspertise
  .

| (13) | I forbindelse med kvalitetskontrollen af den generelle fødevarelovgivning blev der identificeret visse mangler med hensyn til autoritetens
  kapacitet
  til på lang sigt at fastholde sin ekspertise på højt niveau
  via kvalificeret personale
  . Der har
  endvidere
  været et fald i antallet af personer, der ansøger om at blive medlemmer af ekspertpanelerne
  og årsagen til dette frafald bør undersøges
  .
  Seks medlemsstater leverer to tredjedele af eksperterne i ekspertpanelerne. Eftersom Det Forenede Kongerige i øjeblikket stiller med ca. 20 % af de nationale eksperter, vil problemet med at finde egnede eksperter blive endnu større, når Det Forenede Kongeriges træder ud af Unionen. Med henblik på at kunne håndtere dette fænomen mere effektivt
  skal systemet derfor styrkes
  og fremmes, det skal tilskynde kandidaterne til at ansøge,
  og medlemsstaterne skal
  støtte formidlingen af autoritetens indkaldelse af interessetilkendegivelser vedrørende medlemskab af ekspertpaneler og den videnskabelige komité
  for at sikre, at der findes en tilstrækkelig pulje af
  uafhængige
  eksperter
  , og ved at støtte tiltag samt anvende incitamenter og belønninger for at øge deltagelsen og interessen i at engagere sig heri. |
| --- | --- |

(13)

I forbindelse med kvalitetskontrollen af den generelle fødevarelovgivning blev der identificeret visse mangler med hensyn til autoritetens
  kapacitet
  til på lang sigt at fastholde sin ekspertise på højt niveau
  via kvalificeret personale
  . Der har
  endvidere
  været et fald i antallet af personer, der ansøger om at blive medlemmer af ekspertpanelerne
  og årsagen til dette frafald bør undersøges
  .
  Seks medlemsstater leverer to tredjedele af eksperterne i ekspertpanelerne. Eftersom Det Forenede Kongerige i øjeblikket stiller med ca. 20 % af de nationale eksperter, vil problemet med at finde egnede eksperter blive endnu større, når Det Forenede Kongeriges træder ud af Unionen. Med henblik på at kunne håndtere dette fænomen mere effektivt
  skal systemet derfor styrkes
  og fremmes, det skal tilskynde kandidaterne til at ansøge,
  og medlemsstaterne skal
  støtte formidlingen af autoritetens indkaldelse af interessetilkendegivelser vedrørende medlemskab af ekspertpaneler og den videnskabelige komité
  for at sikre, at der findes en tilstrækkelig pulje af
  uafhængige
  eksperter
  , og ved at støtte tiltag samt anvende incitamenter og belønninger for at øge deltagelsen og interessen i at engagere sig heri.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | For at bevare risikovurderingens uafhængighed af risikostyringen og andre interesser på EU-plan bør
  medlemsstaternes
  indstilling af ekspertpanelernes medlemmer, autoritetens administrerende direktørs udvælgelse af disse medlemmer og autoritetens bestyrelses udpegelse af samme medlemmer ske på grundlag af strenge kriterier, der sikrer disse eksperters kompetence og uafhængighed og den krævede tværfaglige ekspertise for hvert panel. Det er også vigtigt, at den administrerende direktør, hvis funktion er at forsvare EFSA's interesser og navnlig dens ekspertises uafhængighed, spiller en rolle i forbindelse med udvælgelsen og udpegelsen af disse videnskabelige eksperter. Der bør ligeledes indføres yderligere foranstaltninger for at sikre, at de videnskabelige eksperter har midlerne til at handle uafhængigt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

For at bevare risikovurderingens uafhængighed af risikostyringen og andre interesser på EU-plan bør
  medlemsstaternes
  indstilling af ekspertpanelernes medlemmer, autoritetens administrerende direktørs udvælgelse af disse medlemmer og autoritetens bestyrelses udpegelse af samme medlemmer ske på grundlag af strenge kriterier, der sikrer disse eksperters kompetence og uafhængighed og den krævede tværfaglige ekspertise for hvert panel. Det er også vigtigt, at den administrerende direktør, hvis funktion er at forsvare EFSA's interesser og navnlig dens ekspertises uafhængighed, spiller en rolle i forbindelse med udvælgelsen og udpegelsen af disse videnskabelige eksperter. Der bør ligeledes indføres yderligere foranstaltninger for at sikre, at de videnskabelige eksperter har midlerne til at handle uafhængigt.

| (14) | For at bevare risikovurderingens uafhængighed af risikostyringen og andre interesser på EU-plan bør indstillingen af ekspertpanelernes medlemmer, autoritetens administrerende direktørs udvælgelse af disse medlemmer og autoritetens bestyrelses udpegelse af samme medlemmer ske på grundlag af strenge kriterier, der sikrer disse eksperters kompetence og uafhængighed og den krævede tværfaglige ekspertise for hvert panel. Det er også vigtigt, at den administrerende direktør,
  der er den juridiske repræsentant for autoriteten
  ,
  og
  hvis funktion er at forsvare EFSA's interesser
  og overvåge dens arbejde
  og navnlig dens ekspertises uafhængighed, spiller en rolle i forbindelse med udvælgelsen og udpegelsen af disse videnskabelige eksperter. Der bør ligeledes indføres foranstaltninger
  , herunder passende økonomisk kompensation,
  for at sikre, at de videnskabelige eksperter har midlerne til at handle uafhængigt o
  g har mulighed for at afsætte den tid, deres arbejde med risikovurdering for autoriteten kræver
  . |
| --- | --- |

(14)

For at bevare risikovurderingens uafhængighed af risikostyringen og andre interesser på EU-plan bør indstillingen af ekspertpanelernes medlemmer, autoritetens administrerende direktørs udvælgelse af disse medlemmer og autoritetens bestyrelses udpegelse af samme medlemmer ske på grundlag af strenge kriterier, der sikrer disse eksperters kompetence og uafhængighed og den krævede tværfaglige ekspertise for hvert panel. Det er også vigtigt, at den administrerende direktør,
  der er den juridiske repræsentant for autoriteten
  ,
  og
  hvis funktion er at forsvare EFSA's interesser
  og overvåge dens arbejde
  og navnlig dens ekspertises uafhængighed, spiller en rolle i forbindelse med udvælgelsen og udpegelsen af disse videnskabelige eksperter. Der bør ligeledes indføres foranstaltninger
  , herunder passende økonomisk kompensation,
  for at sikre, at de videnskabelige eksperter har midlerne til at handle uafhængigt o
  g har mulighed for at afsætte den tid, deres arbejde med risikovurdering for autoriteten kræver
  .

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | Det er vigtigt at sikre autoritetens effektive drift og forbedre bæredygtigheden af dens ekspertise. Det er derfor nødvendigt at øge autoritetens og medlemsstaternes støtte til det arbejde, som autoritetens ekspertpaneler udfører. Autoriteten bør navnlig tilrettelægge det forberedende arbejde til støtte for panelets opgaver blandt andet ved at anmode autoritetens personale eller de nationale videnskabelige organisationer, der har et netværkssamarbejde med autoriteten, om at udarbejde udkast til forberedende ekspertudtalelser, der skal peerevalueres og vedtages af panelerne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

Det er vigtigt at sikre autoritetens effektive drift og forbedre bæredygtigheden af dens ekspertise. Det er derfor nødvendigt at øge autoritetens og medlemsstaternes støtte til det arbejde, som autoritetens ekspertpaneler udfører. Autoriteten bør navnlig tilrettelægge det forberedende arbejde til støtte for panelets opgaver blandt andet ved at anmode autoritetens personale eller de nationale videnskabelige organisationer, der har et netværkssamarbejde med autoriteten, om at udarbejde udkast til forberedende ekspertudtalelser, der skal peerevalueres og vedtages af panelerne.

| (15) | Det er vigtigt at sikre autoritetens effektive drift og forbedre bæredygtigheden af dens ekspertise. Det er derfor nødvendigt at øge autoritetens og medlemsstaternes støtte til det arbejde, som autoritetens ekspertpaneler udfører. Autoriteten bør navnlig tilrettelægge det forberedende arbejde til støtte for panelets opgaver blandt andet ved at anmode autoritetens personale eller de nationale videnskabelige organisationer, der har et netværkssamarbejde med autoriteten, om at udarbejde udkast til forberedende ekspertudtalelser, der skal peerevalueres og vedtages af panelerne.
  Dette bør ikke berøre autoritetens videnskabelige vurderingers uafhængighed. |
| --- | --- |

(15)

Det er vigtigt at sikre autoritetens effektive drift og forbedre bæredygtigheden af dens ekspertise. Det er derfor nødvendigt at øge autoritetens og medlemsstaternes støtte til det arbejde, som autoritetens ekspertpaneler udfører. Autoriteten bør navnlig tilrettelægge det forberedende arbejde til støtte for panelets opgaver blandt andet ved at anmode autoritetens personale eller de nationale videnskabelige organisationer, der har et netværkssamarbejde med autoriteten, om at udarbejde udkast til forberedende ekspertudtalelser, der skal peerevalueres og vedtages af panelerne.
  Dette bør ikke berøre autoritetens videnskabelige vurderingers uafhængighed.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | Godkendelsesprocedurer er baseret på princippet om, at det påhviler ansøgeren, på grundlag af den videnskabelige viden, som vedkommende er i besiddelse af, at bevise, at genstanden for en godkendelsesprocedure, opfylder Unionens sikkerhedskrav. Dette princip er baseret på den antagelse, at folkesundheden
  er
  bedre beskyttet, når det er ansøgeren, der har bevisbyrden, da det er denne, der skal bevise, at en bestemt genstand er sikker forud for dens markedsføring, og ikke de offentlige myndigheder, der for at få den forbudt på markedet skal bevise, at den er farlig. Desuden bør offentlige midler ikke bruges til at få udført dyre undersøgelser, der i sidste ende vil hjælpe virksomheder med at markedsføre et produkt. Ifølge dette princip og i overensstemmelse med gældende lovkrav skal ansøgere til støtte for ansøgninger om en godkendelse i henhold til Unionens sektorspecifikke fødevarelovgivning indsende relevante undersøgelser, herunder test, for at påvise en genstands sikkerhed og i visse tilfælde effektivitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

Godkendelsesprocedurer er baseret på princippet om, at det påhviler ansøgeren, på grundlag af den videnskabelige viden, som vedkommende er i besiddelse af, at bevise, at genstanden for en godkendelsesprocedure, opfylder Unionens sikkerhedskrav. Dette princip er baseret på den antagelse, at folkesundheden
  er
  bedre beskyttet, når det er ansøgeren, der har bevisbyrden, da det er denne, der skal bevise, at en bestemt genstand er sikker forud for dens markedsføring, og ikke de offentlige myndigheder, der for at få den forbudt på markedet skal bevise, at den er farlig. Desuden bør offentlige midler ikke bruges til at få udført dyre undersøgelser, der i sidste ende vil hjælpe virksomheder med at markedsføre et produkt. Ifølge dette princip og i overensstemmelse med gældende lovkrav skal ansøgere til støtte for ansøgninger om en godkendelse i henhold til Unionens sektorspecifikke fødevarelovgivning indsende relevante undersøgelser, herunder test, for at påvise en genstands sikkerhed og i visse tilfælde effektivitet.

| (16) | Godkendelsesprocedurer er baseret på princippet om, at det påhviler ansøgeren, på grundlag af den videnskabelige viden, som vedkommende er i besiddelse af, at bevise, at genstanden for en godkendelsesprocedure, opfylder Unionens sikkerhedskrav. Dette princip er baseret på den antagelse, at folkesundheden
  og miljøet er
  bedre beskyttet, når det er ansøgeren, der har bevisbyrden, da det er denne, der skal bevise, at en bestemt genstand er sikker forud for dens markedsføring, og ikke de offentlige myndigheder, der for at få den forbudt på markedet skal bevise, at den er farlig. Desuden bør offentlige midler ikke bruges til at få udført dyre undersøgelser, der i sidste ende vil hjælpe virksomheder med at markedsføre et produkt. Ifølge dette princip og i overensstemmelse med gældende lovkrav skal ansøgere til støtte for ansøgninger om en godkendelse i henhold til Unionens sektorspecifikke fødevarelovgivning indsende relevante undersøgelser, herunder test, for at påvise en genstands sikkerhed og i visse tilfælde effektivitet. |
| --- | --- |

(16)

Godkendelsesprocedurer er baseret på princippet om, at det påhviler ansøgeren, på grundlag af den videnskabelige viden, som vedkommende er i besiddelse af, at bevise, at genstanden for en godkendelsesprocedure, opfylder Unionens sikkerhedskrav. Dette princip er baseret på den antagelse, at folkesundheden
  og miljøet er
  bedre beskyttet, når det er ansøgeren, der har bevisbyrden, da det er denne, der skal bevise, at en bestemt genstand er sikker forud for dens markedsføring, og ikke de offentlige myndigheder, der for at få den forbudt på markedet skal bevise, at den er farlig. Desuden bør offentlige midler ikke bruges til at få udført dyre undersøgelser, der i sidste ende vil hjælpe virksomheder med at markedsføre et produkt. Ifølge dette princip og i overensstemmelse med gældende lovkrav skal ansøgere til støtte for ansøgninger om en godkendelse i henhold til Unionens sektorspecifikke fødevarelovgivning indsende relevante undersøgelser, herunder test, for at påvise en genstands sikkerhed og i visse tilfælde effektivitet.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 16 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (16a) | En sammenligning af EU-agenturerne viser, at autoriteten bruger op til 55 måneder på en godkendelsesprocedure eller fem gange så lang tid som Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA). Dette afskrækker virksomheder fra at investere i innovative produkter og mindsker Unionens konkurrenceevne på lang sigt. Derudover svækker lange godkendelsesprocedurer tilliden til autoriteten. Det er derfor strengt nødvendigt, at risikovurderingens effektivitet sikres gennem bedre finansielle og menneskelige ressourcer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16a)

En sammenligning af EU-agenturerne viser, at autoriteten bruger op til 55 måneder på en godkendelsesprocedure eller fem gange så lang tid som Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA). Dette afskrækker virksomheder fra at investere i innovative produkter og mindsker Unionens konkurrenceevne på lang sigt. Derudover svækker lange godkendelsesprocedurer tilliden til autoriteten. Det er derfor strengt nødvendigt, at risikovurderingens effektivitet sikres gennem bedre finansielle og menneskelige ressourcer.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | Der findes bestemmelser om, hvad ansøgninger om godkendelser skal indeholde. Det er vigtigt, at ansøgninger om godkendelse, der indgives til autoriteten med henblik på risikovurdering, opfylder de gældende specifikationer, således at det sikres, at autoriteten kan foretage den bedst mulige videnskabelige vurdering. Ansøgere, navnlig små og mellemstore virksomheder, har ikke altid en klar forståelse af disse specifikationer. Autoriteten bør derfor, efter anmodning, yde rådgivning til potentielle ansøgere om de gældende regler og kravene til indholdet af en ansøgning om godkendelse, inden en ansøgning indgives formelt
  uden dog at gå ind i udformningen af de undersøgelser, der skal fremlægges, hvilket vedbliver med at være ansøgerens ansvar
  .
  For at sikre denne proces' åbenhed bør autoritetens rådgivning offentliggøres. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

Der findes bestemmelser om, hvad ansøgninger om godkendelser skal indeholde. Det er vigtigt, at ansøgninger om godkendelse, der indgives til autoriteten med henblik på risikovurdering, opfylder de gældende specifikationer, således at det sikres, at autoriteten kan foretage den bedst mulige videnskabelige vurdering. Ansøgere, navnlig små og mellemstore virksomheder, har ikke altid en klar forståelse af disse specifikationer. Autoriteten bør derfor, efter anmodning, yde rådgivning til potentielle ansøgere om de gældende regler og kravene til indholdet af en ansøgning om godkendelse, inden en ansøgning indgives formelt
  uden dog at gå ind i udformningen af de undersøgelser, der skal fremlægges, hvilket vedbliver med at være ansøgerens ansvar
  .
  For at sikre denne proces' åbenhed bør autoritetens rådgivning offentliggøres.

| (17) | Der findes bestemmelser om, hvad ansøgninger om godkendelser skal indeholde. Det er vigtigt, at ansøgninger om godkendelse, der indgives til autoriteten med henblik på risikovurdering, opfylder de gældende specifikationer, således at det sikres, at autoriteten kan foretage den bedst mulige videnskabelige vurdering. Ansøgere, navnlig små og mellemstore virksomheder, har ikke altid en klar forståelse af disse specifikationer. Autoriteten bør derfor, efter anmodning, yde rådgivning til potentielle ansøgere om de gældende regler og kravene til indholdet af en ansøgning om godkendelse, inden en ansøgning indgives formelt.
  Senest ...
  [
  36 måneder efter denne ændringsforordnings ikrafttræden
  ]
  , bør Kommissionen vurdere, hvilken indflydelse disse møder, der afholdes forud for ansøgningens indlevering, har haft på autoritetens funktion. Den bør navnlig vurdere deres indvirkning på autoritetens tildeling af midler og dens uafhængighed. |
| --- | --- |

(17)

Der findes bestemmelser om, hvad ansøgninger om godkendelser skal indeholde. Det er vigtigt, at ansøgninger om godkendelse, der indgives til autoriteten med henblik på risikovurdering, opfylder de gældende specifikationer, således at det sikres, at autoriteten kan foretage den bedst mulige videnskabelige vurdering. Ansøgere, navnlig små og mellemstore virksomheder, har ikke altid en klar forståelse af disse specifikationer. Autoriteten bør derfor, efter anmodning, yde rådgivning til potentielle ansøgere om de gældende regler og kravene til indholdet af en ansøgning om godkendelse, inden en ansøgning indgives formelt.
  Senest ...
  [
  36 måneder efter denne ændringsforordnings ikrafttræden
  ]
  , bør Kommissionen vurdere, hvilken indflydelse disse møder, der afholdes forud for ansøgningens indlevering, har haft på autoritetens funktion. Den bør navnlig vurdere deres indvirkning på autoritetens tildeling af midler og dens uafhængighed.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (18) | Autoriteten bør have kendskab til genstanden for alle undersøgelser, der gennemføres af en ansøger, med henblik på en fremtidig ansøgning om godkendelse i henhold til EU-fødevarelovgivningen. Derfor er det nødvendigt og hensigtsmæssigt, at virksomhedsledere, der bestiller undersøgelserne, og laboratorier, der gennemfører dem, indberetter disse undersøgelser til autoriteten, når de bliver bestilt. Oplysninger om de indberettede undersøgelser bør først offentliggøres, når den dertilhørende ansøgning om godkendelse er blevet offentliggjort i overensstemmelse med de gældende regler om åbenhed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

Autoriteten bør have kendskab til genstanden for alle undersøgelser, der gennemføres af en ansøger, med henblik på en fremtidig ansøgning om godkendelse i henhold til EU-fødevarelovgivningen. Derfor er det nødvendigt og hensigtsmæssigt, at virksomhedsledere, der bestiller undersøgelserne, og laboratorier, der gennemfører dem, indberetter disse undersøgelser til autoriteten, når de bliver bestilt. Oplysninger om de indberettede undersøgelser bør først offentliggøres, når den dertilhørende ansøgning om godkendelse er blevet offentliggjort i overensstemmelse med de gældende regler om åbenhed.

| (18) | Autoriteten bør have kendskab til genstanden for alle undersøgelser, der gennemføres af en ansøger, med henblik på en fremtidig ansøgning om godkendelse
  eller fornyelse
  i henhold til EU-fødevarelovgivningen. Derfor er det nødvendigt og hensigtsmæssigt, at virksomhedsledere, der bestiller undersøgelserne, og laboratorier, der gennemfører dem, indberetter disse undersøgelser til autoriteten, når de bliver bestilt
  inden for eller uden for Unionen
  . Oplysninger om de indberettede undersøgelser bør først offentliggøres, når den dertilhørende ansøgning om godkendelse
  eller fornyelse
  er blevet offentliggjort i overensstemmelse med de gældende regler om åbenhed. |
| --- | --- |

(18)

Autoriteten bør have kendskab til genstanden for alle undersøgelser, der gennemføres af en ansøger, med henblik på en fremtidig ansøgning om godkendelse
  eller fornyelse
  i henhold til EU-fødevarelovgivningen. Derfor er det nødvendigt og hensigtsmæssigt, at virksomhedsledere, der bestiller undersøgelserne, og laboratorier, der gennemfører dem, indberetter disse undersøgelser til autoriteten, når de bliver bestilt
  inden for eller uden for Unionen
  . Oplysninger om de indberettede undersøgelser bør først offentliggøres, når den dertilhørende ansøgning om godkendelse
  eller fornyelse
  er blevet offentliggjort i overensstemmelse med de gældende regler om åbenhed.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (20) | I offentligheden er der er visse betænkeligheder over, at autoritetens vurdering i forbindelse med godkendelse primært er baseret på virksomheders undersøgelser. Autoriteten
  foretager allerede
  søgninger i videnskabelig litteratur, således at den kan tage hensyn til andre eksisterende data og undersøgelser om den genstand, der forelægges den med henblik på vurdering. For at give en yderligere garanti for, at autoriteten kan få adgang til alle relevante videnskabelige data og undersøgelser vedrørende genstanden for en godkendelsesprocedure, bør der fastsættes bestemmelser om høring af tredjeparter for at fastslå, om der er andre relevante videnskabelige data eller undersøgelser til rådighed. For at øge høringens effektivitet bør den finde sted,
  når
  de undersøgelser, som virksomheder har forelagt i en ansøgning om godkendelse, er offentliggjort i henhold til åbenhedsreglerne i denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20)

I offentligheden er der er visse betænkeligheder over, at autoritetens vurdering i forbindelse med godkendelse primært er baseret på virksomheders undersøgelser. Autoriteten
  foretager allerede
  søgninger i videnskabelig litteratur, således at den kan tage hensyn til andre eksisterende data og undersøgelser om den genstand, der forelægges den med henblik på vurdering. For at give en yderligere garanti for, at autoriteten kan få adgang til alle relevante videnskabelige data og undersøgelser vedrørende genstanden for en godkendelsesprocedure, bør der fastsættes bestemmelser om høring af tredjeparter for at fastslå, om der er andre relevante videnskabelige data eller undersøgelser til rådighed. For at øge høringens effektivitet bør den finde sted,
  når
  de undersøgelser, som virksomheder har forelagt i en ansøgning om godkendelse, er offentliggjort i henhold til åbenhedsreglerne i denne forordning.

| (20) | I offentligheden er der er visse betænkeligheder over, at autoritetens vurdering i forbindelse med godkendelse primært er baseret på virksomheders undersøgelser.
  I forbindelse med nye ansøgninger om godkendelse eller fornyelse bør
  autoriteten
  altid foretage
  søgninger i videnskabelig litteratur, således at den kan tage hensyn til andre eksisterende data og undersøgelser om den genstand, der forelægges den med henblik på vurdering
  og kræve yderligere undersøgelser, såfremt der er behov herfor
  .
  Autoriteten bør give offentligheden adgang til alt relevant videnskabelig litteratur om emnet, som det er i besiddelse af.
  For at give en yderligere garanti for, at autoriteten kan få adgang til alle relevante videnskabelige data og undersøgelser vedrørende genstanden for en godkendelsesprocedure, bør der fastsættes bestemmelser om høring af tredjeparter for at fastslå, om der er andre relevante videnskabelige data eller undersøgelser til rådighed. For at øge høringens effektivitet bør den finde sted
  umiddelbart efter
  , at de undersøgelser, som virksomheder har forelagt i en ansøgning om godkendelse,
  er blevet
  offentliggjort i henhold til åbenhedsreglerne i denne forordning. |
| --- | --- |

(20)

I offentligheden er der er visse betænkeligheder over, at autoritetens vurdering i forbindelse med godkendelse primært er baseret på virksomheders undersøgelser.
  I forbindelse med nye ansøgninger om godkendelse eller fornyelse bør
  autoriteten
  altid foretage
  søgninger i videnskabelig litteratur, således at den kan tage hensyn til andre eksisterende data og undersøgelser om den genstand, der forelægges den med henblik på vurdering
  og kræve yderligere undersøgelser, såfremt der er behov herfor
  .
  Autoriteten bør give offentligheden adgang til alt relevant videnskabelig litteratur om emnet, som det er i besiddelse af.
  For at give en yderligere garanti for, at autoriteten kan få adgang til alle relevante videnskabelige data og undersøgelser vedrørende genstanden for en godkendelsesprocedure, bør der fastsættes bestemmelser om høring af tredjeparter for at fastslå, om der er andre relevante videnskabelige data eller undersøgelser til rådighed. For at øge høringens effektivitet bør den finde sted
  umiddelbart efter
  , at de undersøgelser, som virksomheder har forelagt i en ansøgning om godkendelse,
  er blevet
  offentliggjort i henhold til åbenhedsreglerne i denne forordning.

Ændring 158

Forslag til forordning

Betragtning 21

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (21) | Undersøgelser, herunder test, som virksomhedsledere har forelagt til støtte for ansøgninger om godkendelse i henhold til Unionens sektorspecifikke fødevarelovgivning,
  er sædvanligvis
  i overensstemmelse med internationalt anerkendte principper, som tilvejebringer et ensartet grundlag for undersøgelsernes kvalitet navnlig for så vidt angår resultaternes reproducerbarhed. Der kan imidlertid i visse tilfælde opstå problemer med at overholde de gældende standarder, og derfor er der indført nationale systemer til verifikation af en sådan overholdelse. Der bør gives et yderligere garantiniveau for at forsikre offentligheden om undersøgelsernes kvalitet, og der bør indføres et forbedret auditsystem, der indebærer, at
  medlemsstaternes
  kontrol med gennemførelsen af disse principper i de laboratorier, som gennemfører sådanne undersøgelser og test
  , vil blive verificeret af Kommissionen
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(21)

Undersøgelser, herunder test, som virksomhedsledere har forelagt til støtte for ansøgninger om godkendelse i henhold til Unionens sektorspecifikke fødevarelovgivning,
  er sædvanligvis
  i overensstemmelse med internationalt anerkendte principper, som tilvejebringer et ensartet grundlag for undersøgelsernes kvalitet navnlig for så vidt angår resultaternes reproducerbarhed. Der kan imidlertid i visse tilfælde opstå problemer med at overholde de gældende standarder, og derfor er der indført nationale systemer til verifikation af en sådan overholdelse. Der bør gives et yderligere garantiniveau for at forsikre offentligheden om undersøgelsernes kvalitet, og der bør indføres et forbedret auditsystem, der indebærer, at
  medlemsstaternes
  kontrol med gennemførelsen af disse principper i de laboratorier, som gennemfører sådanne undersøgelser og test
  , vil blive verificeret af Kommissionen
  .

| (21) | Undersøgelser, herunder test, som virksomhedsledere har forelagt til støtte for ansøgninger om godkendelse i henhold til Unionens sektorspecifikke fødevarelovgivning,
  bør være baseret på uafhængig peerevalueret litteratur eller være
  i overensstemmelse med internationalt anerkendte
  standarder og
  principper
  for god laboratoriepraksis (GLP)
  , som tilvejebringer et ensartet grundlag for undersøgelsernes kvalitet navnlig for så vidt angår resultaternes reproducerbarhed. Der kan imidlertid i visse tilfælde opstå problemer med at overholde de gældende standarder, og derfor er der indført nationale systemer til verifikation af en sådan overholdelse. Der bør gives et yderligere garantiniveau for at forsikre offentligheden om undersøgelsernes kvalitet, og der bør indføres et forbedret auditsystem, der indebærer, at
  Kommissionen verificerer den
  kontrol
  , som medlemsstaterne eller tredjelande i samarbejde med Kommissionens direktorat for audit og analyse på sundheds- og fødevareområdet fører
  med gennemførelsen af disse principper i de laboratorier, som gennemfører sådanne undersøgelser og test
  i Unionen og i tredjelande
  . |
| --- | --- |

(21)

Undersøgelser, herunder test, som virksomhedsledere har forelagt til støtte for ansøgninger om godkendelse i henhold til Unionens sektorspecifikke fødevarelovgivning,
  bør være baseret på uafhængig peerevalueret litteratur eller være
  i overensstemmelse med internationalt anerkendte
  standarder og
  principper
  for god laboratoriepraksis (GLP)
  , som tilvejebringer et ensartet grundlag for undersøgelsernes kvalitet navnlig for så vidt angår resultaternes reproducerbarhed. Der kan imidlertid i visse tilfælde opstå problemer med at overholde de gældende standarder, og derfor er der indført nationale systemer til verifikation af en sådan overholdelse. Der bør gives et yderligere garantiniveau for at forsikre offentligheden om undersøgelsernes kvalitet, og der bør indføres et forbedret auditsystem, der indebærer, at
  Kommissionen verificerer den
  kontrol
  , som medlemsstaterne eller tredjelande i samarbejde med Kommissionens direktorat for audit og analyse på sundheds- og fødevareområdet fører
  med gennemførelsen af disse principper i de laboratorier, som gennemfører sådanne undersøgelser og test
  i Unionen og i tredjelande
  .

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 21 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (21a) | Der bør indbygges tilstrækkelig fleksibilitet i processen, så ny viden om alvorlige sundhedsskadelige virkninger øjeblikkeligt kan tages i betragtning, selv når disse ikke specifikt er omfattet af reguleringsmæssige datakrav. |

Kommissionens forslag

Ændring

(21a)

Der bør indbygges tilstrækkelig fleksibilitet i processen, så ny viden om alvorlige sundhedsskadelige virkninger øjeblikkeligt kan tages i betragtning, selv når disse ikke specifikt er omfattet af reguleringsmæssige datakrav.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 22

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (22) | Fødevaresikkerhed er et følsomt anliggende af største interesse for alle Unionens borgere. Samtidig med at princippet om, at det påhviler virksomheder at dokumentere overensstemmelse med Unionens krav, fastholdes, er det vigtigt at indføre et yderligere verifikationsværktøj, der skal håndtere specifikke sager af stor samfundsmæssig betydning, hvor der er en uoverensstemmelse om sikkerhedsspørgsmål, nemlig bestilling af yderligere undersøgelser med det formål at verificere den dokumentation, der er benyttet i forbindelse med risikovurdering. Eftersom det vil blive finansieret over Unionens budget, og da anvendelsen af dette ekstraordinære verifikationsværktøj bør være proportional, bør Kommissionen være ansvarlig for at foranledige, at sådanne verificeringsundersøgelser bestilles. Der bør tages hensyn til den omstændighed, at de bestilte undersøgelser i visse særlige tilfælde måske skal have et bredere anvendelsesområde end den dokumentation, det drejer sig om (f.eks. hvis nye videnskabelige oplysninger bliver tilgængelige). |

Kommissionens forslag

Ændring

(22)

Fødevaresikkerhed er et følsomt anliggende af største interesse for alle Unionens borgere. Samtidig med at princippet om, at det påhviler virksomheder at dokumentere overensstemmelse med Unionens krav, fastholdes, er det vigtigt at indføre et yderligere verifikationsværktøj, der skal håndtere specifikke sager af stor samfundsmæssig betydning, hvor der er en uoverensstemmelse om sikkerhedsspørgsmål, nemlig bestilling af yderligere undersøgelser med det formål at verificere den dokumentation, der er benyttet i forbindelse med risikovurdering. Eftersom det vil blive finansieret over Unionens budget, og da anvendelsen af dette ekstraordinære verifikationsværktøj bør være proportional, bør Kommissionen være ansvarlig for at foranledige, at sådanne verificeringsundersøgelser bestilles. Der bør tages hensyn til den omstændighed, at de bestilte undersøgelser i visse særlige tilfælde måske skal have et bredere anvendelsesområde end den dokumentation, det drejer sig om (f.eks. hvis nye videnskabelige oplysninger bliver tilgængelige).

| (22) | Fødevaresikkerhed er et følsomt anliggende af største interesse for alle Unionens borgere. Samtidig med at princippet om, at det påhviler virksomheder at dokumentere overensstemmelse med Unionens krav, fastholdes, er det vigtigt at indføre et yderligere verifikationsværktøj, der skal håndtere specifikke sager af stor samfundsmæssig betydning, hvor der er en uoverensstemmelse om sikkerhedsspørgsmål, nemlig bestilling af yderligere undersøgelser med det formål at verificere den dokumentation, der er benyttet i forbindelse med risikovurdering. Eftersom det vil blive finansieret over Unionens budget, og da anvendelsen af dette ekstraordinære verifikationsværktøj bør være proportional, bør Kommissionen
  , i de tilfælde, hvor der er divergens i de videnskabelige resultater,
  være ansvarlig for at foranledige, at sådanne verificeringsundersøgelser bestilles. Der bør tages hensyn til den omstændighed, at de bestilte undersøgelser i visse særlige tilfælde måske skal have et bredere anvendelsesområde end den dokumentation, det drejer sig om
  i risikovurderingsprocessen
  (f.eks. hvis nye videnskabelige oplysninger bliver tilgængelige). |
| --- | --- |

(22)

Fødevaresikkerhed er et følsomt anliggende af største interesse for alle Unionens borgere. Samtidig med at princippet om, at det påhviler virksomheder at dokumentere overensstemmelse med Unionens krav, fastholdes, er det vigtigt at indføre et yderligere verifikationsværktøj, der skal håndtere specifikke sager af stor samfundsmæssig betydning, hvor der er en uoverensstemmelse om sikkerhedsspørgsmål, nemlig bestilling af yderligere undersøgelser med det formål at verificere den dokumentation, der er benyttet i forbindelse med risikovurdering. Eftersom det vil blive finansieret over Unionens budget, og da anvendelsen af dette ekstraordinære verifikationsværktøj bør være proportional, bør Kommissionen
  , i de tilfælde, hvor der er divergens i de videnskabelige resultater,
  være ansvarlig for at foranledige, at sådanne verificeringsundersøgelser bestilles. Der bør tages hensyn til den omstændighed, at de bestilte undersøgelser i visse særlige tilfælde måske skal have et bredere anvendelsesområde end den dokumentation, det drejer sig om
  i risikovurderingsprocessen
  (f.eks. hvis nye videnskabelige oplysninger bliver tilgængelige).

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 23 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (23a) | Århuskonventionen fastsætter en række rettigheder for offentligheden med hensyn til miljøet. Århuskonventionen giver alle retten til at få adgang til de miljøoplysninger, som de offentlige myndigheder er i besiddelse af, retten til at deltage i beslutningsprocesser på miljøområdet samt adgang til klage og domsprøvelse i forbindelse med offentlige beslutninger, der er truffet i strid med de to ovenfornævnte rettigheder eller miljølovgivningen generelt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23a)

Århuskonventionen fastsætter en række rettigheder for offentligheden med hensyn til miljøet. Århuskonventionen giver alle retten til at få adgang til de miljøoplysninger, som de offentlige myndigheder er i besiddelse af, retten til at deltage i beslutningsprocesser på miljøområdet samt adgang til klage og domsprøvelse i forbindelse med offentlige beslutninger, der er truffet i strid med de to ovenfornævnte rettigheder eller miljølovgivningen generelt.

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 24

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (24) | Det europæiske borgerinitiativ »Indfør et forbud mod glyphosat og beskyt mennesker og miljø mod giftige pesticider« var en yderligere bekræftelse af, at der var betænkeligheder vedrørende åbenheden af de undersøgelser, som virksomheder får gennemført, og som fremlægges i ansøgninger om godkendelse (23). |

Kommissionens forslag

Ændring

(24)

Det europæiske borgerinitiativ »Indfør et forbud mod glyphosat og beskyt mennesker og miljø mod giftige pesticider« var en yderligere bekræftelse af, at der var betænkeligheder vedrørende åbenheden af de undersøgelser, som virksomheder får gennemført, og som fremlægges i ansøgninger om godkendelse (23).

| (24) | Som part i Århuskonventionen har Unionen erkendt, at øget adgang til oplysninger og offentlig deltagelse i beslutningsprocesser på miljøområdet forbedrer kvaliteten og gennemførelsen af beslutninger, bidrager til offentlighedens bevidsthed vedrørende miljøspørgsmål, giver offentligheden mulighed for at udtrykke sine betænkeligheder, og gør det muligt for offentlige myndigheder at tage behørigt hensyn til sådanne betænkeligheder.
  Det europæiske borgerinitiativ »Indfør et forbud mod glyphosat og beskyt mennesker og miljø mod giftige pesticider« var en yderligere bekræftelse af, at der var betænkeligheder vedrørende åbenheden af de undersøgelser, som virksomheder får gennemført, og som fremlægges i ansøgninger om godkendelse (23). |
| --- | --- |

(24)

Som part i Århuskonventionen har Unionen erkendt, at øget adgang til oplysninger og offentlig deltagelse i beslutningsprocesser på miljøområdet forbedrer kvaliteten og gennemførelsen af beslutninger, bidrager til offentlighedens bevidsthed vedrørende miljøspørgsmål, giver offentligheden mulighed for at udtrykke sine betænkeligheder, og gør det muligt for offentlige myndigheder at tage behørigt hensyn til sådanne betænkeligheder.
  Det europæiske borgerinitiativ »Indfør et forbud mod glyphosat og beskyt mennesker og miljø mod giftige pesticider« var en yderligere bekræftelse af, at der var betænkeligheder vedrørende åbenheden af de undersøgelser, som virksomheder får gennemført, og som fremlægges i ansøgninger om godkendelse (23).

Ændring 26

Forslag til forordning

Betragtning 25 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (25a) | Ved hjælp af delegerede retsakter bør der etableres et EFSA-klagenævn ud fra en skabelon baseret på Det Europæiske Kemikalieagenturs klagenævn som fastsat i artikel 89 til 93 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006

   (1a)

  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(25a)

Ved hjælp af delegerede retsakter bør der etableres et EFSA-klagenævn ud fra en skabelon baseret på Det Europæiske Kemikalieagenturs klagenævn som fastsat i artikel 89 til 93 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006

   (1a)

  .

Ændring 27

Forslag til forordning

Betragtning 27

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (27) | For at afgøre, hvilken grad af offentliggørelse der sikrer en passende balance, bør
  offentlighedens relevante ret til
  åbenhed i risikovurderingsprocessen vejes op mod kommercielle ansøgeres rettigheder under hensyntagen til målsætningerne i forordning (EF) nr. 178/2002. |

Kommissionens forslag

Ændring

(27)

For at afgøre, hvilken grad af offentliggørelse der sikrer en passende balance, bør
  offentlighedens relevante ret til
  åbenhed i risikovurderingsprocessen vejes op mod kommercielle ansøgeres rettigheder under hensyntagen til målsætningerne i forordning (EF) nr. 178/2002.

| (27) | For at afgøre, hvilken grad af
  proaktiv
  offentliggørelse der sikrer en passende balance, bør
  behovet for at sikre
  åbenhed i risikovurderingsprocessen vejes op mod kommercielle ansøgeres rettigheder under hensyntagen til målsætningerne i forordning (EF) nr. 178/2002
  om et højt beskyttelsesniveau for menneskers liv og sundhed, forbrugernes interesser samt for dyrs sundhed og velfærd, planters sundhed og miljøet
  . |
| --- | --- |

(27)

For at afgøre, hvilken grad af
  proaktiv
  offentliggørelse der sikrer en passende balance, bør
  behovet for at sikre
  åbenhed i risikovurderingsprocessen vejes op mod kommercielle ansøgeres rettigheder under hensyntagen til målsætningerne i forordning (EF) nr. 178/2002
  om et højt beskyttelsesniveau for menneskers liv og sundhed, forbrugernes interesser samt for dyrs sundhed og velfærd, planters sundhed og miljøet
  .

Ændring 28

Forslag til forordning

Betragtning 27 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (27a) | Det er ikke meningen, at de i denne forordning fastsatte bestemmelser om aktiv formidling på nogen måde skal begrænse omfanget af de rettigheder, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 1367/2006. |

Kommissionens forslag

Ændring

(27a)

Det er ikke meningen, at de i denne forordning fastsatte bestemmelser om aktiv formidling på nogen måde skal begrænse omfanget af de rettigheder, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 1367/2006.

Ændring 29

Forslag til forordning

Betragtning 30

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (30) | Det er også nødvendigt
  at fastlægge særlige krav til beskyttelse
  af personoplysninger i forbindelse med åbenheden i risikovurderingsprocessen,
  idet der tages hensyn til
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (24) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (25). Personoplysninger bør derfor ikke gøres offentligt tilgængelige i henhold til nærværende forordning, medmindre det er nødvendigt og hensigtsmæssigt for at sikre risikovurderingsprocessens åbenhed, uafhængighed og pålidelighed, samtidig med at interessekonflikter forhindres. |

Kommissionens forslag

Ændring

(30)

Det er også nødvendigt
  at fastlægge særlige krav til beskyttelse
  af personoplysninger i forbindelse med åbenheden i risikovurderingsprocessen,
  idet der tages hensyn til
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (24) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (25). Personoplysninger bør derfor ikke gøres offentligt tilgængelige i henhold til nærværende forordning, medmindre det er nødvendigt og hensigtsmæssigt for at sikre risikovurderingsprocessens åbenhed, uafhængighed og pålidelighed, samtidig med at interessekonflikter forhindres.

| (30) | Det er også nødvendigt
  af hensyn til beskyttelsen og fortroligheden
  af personoplysninger i forbindelse med åbenheden i risikovurderingsprocessen,
  at der henvises
  til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (24) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (25). Personoplysninger bør derfor ikke gøres offentligt tilgængelige i henhold til nærværende forordning, medmindre det er nødvendigt og hensigtsmæssigt for at sikre risikovurderingsprocessens åbenhed, uafhængighed og pålidelighed, samtidig med at interessekonflikter forhindres.
  Med det formål at sikre åbenhed, uafhængighed og pålidelighed i risikovurderingsprocessen, navnlig for at undgå interessekonflikter, anses det for at være nødvendigt og forholdsmæssigt at offentliggøre navnene på eventuelle personer, som udpeges af autoriteten til at bidrage til autoritetens beslutningsproces, herunder i forbindelse med vedtagelsen af vejledende dokumenter. |
| --- | --- |

(30)

Det er også nødvendigt
  af hensyn til beskyttelsen og fortroligheden
  af personoplysninger i forbindelse med åbenheden i risikovurderingsprocessen,
  at der henvises
  til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (24) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (25). Personoplysninger bør derfor ikke gøres offentligt tilgængelige i henhold til nærværende forordning, medmindre det er nødvendigt og hensigtsmæssigt for at sikre risikovurderingsprocessens åbenhed, uafhængighed og pålidelighed, samtidig med at interessekonflikter forhindres.
  Med det formål at sikre åbenhed, uafhængighed og pålidelighed i risikovurderingsprocessen, navnlig for at undgå interessekonflikter, anses det for at være nødvendigt og forholdsmæssigt at offentliggøre navnene på eventuelle personer, som udpeges af autoriteten til at bidrage til autoritetens beslutningsproces, herunder i forbindelse med vedtagelsen af vejledende dokumenter.

Ændring 30

Forslag til forordning

Betragtning 31

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (31) | Med henblik på større åbenhed og for at sikre, at anmodninger om videnskabelige resultater, som autoriteten modtager, behandles på en effektiv måde, bør der udvikles standardiserede dataformater og softwarepakker. For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af forordning (EF) nr. 178/2002 med hensyn til vedtagelse af standardiserede dataformater og softwarepakker bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (26). |

Kommissionens forslag

Ændring

(31)

Med henblik på større åbenhed og for at sikre, at anmodninger om videnskabelige resultater, som autoriteten modtager, behandles på en effektiv måde, bør der udvikles standardiserede dataformater og softwarepakker. For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af forordning (EF) nr. 178/2002 med hensyn til vedtagelse af standardiserede dataformater og softwarepakker bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (26).

| (31) | Med henblik på større åbenhed og for at sikre, at anmodninger om videnskabelige resultater, som autoriteten modtager, behandles på en effektiv måde, bør der udvikles standardiserede dataformater og softwarepakker. For at sikre ensartede
  og harmoniserede
  betingelser for gennemførelsen af forordning (EF) nr. 178/2002 med hensyn til vedtagelse af standardiserede dataformater og softwarepakker bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (26). |
| --- | --- |

(31)

Med henblik på større åbenhed og for at sikre, at anmodninger om videnskabelige resultater, som autoriteten modtager, behandles på en effektiv måde, bør der udvikles standardiserede dataformater og softwarepakker. For at sikre ensartede
  og harmoniserede
  betingelser for gennemførelsen af forordning (EF) nr. 178/2002 med hensyn til vedtagelse af standardiserede dataformater og softwarepakker bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (26).

Ændring 31

Forslag til forordning

Betragtning 33

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (33) | For at vurdere effektiviteten og virkningsfuldheden af de forskellige bestemmelser, der finder anvendelse på autoriteten, bør der endvidere også
  indføres bestemmelser om Kommissionens
  evaluering af autoriteten
  i overensstemmelse med den fælles tilgang til decentraliserede agenturer
  . Evalueringen bør navnlig gennemgå procedurerne for udvælgelse af medlemmer af den videnskabelige komité og ekspertpanelerne for så vidt angår deres åbenhed, omkostningseffektivitet og egnethed til at sikre medlemmernes uafhængighed og kompetence og til at forhindre interessekonflikter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(33)

For at vurdere effektiviteten og virkningsfuldheden af de forskellige bestemmelser, der finder anvendelse på autoriteten, bør der endvidere også
  indføres bestemmelser om Kommissionens
  evaluering af autoriteten
  i overensstemmelse med den fælles tilgang til decentraliserede agenturer
  . Evalueringen bør navnlig gennemgå procedurerne for udvælgelse af medlemmer af den videnskabelige komité og ekspertpanelerne for så vidt angår deres åbenhed, omkostningseffektivitet og egnethed til at sikre medlemmernes uafhængighed og kompetence og til at forhindre interessekonflikter.

| (33) | For at vurdere effektiviteten og virkningsfuldheden af de forskellige bestemmelser, der finder anvendelse på autoriteten, bør der endvidere også
  foretages en uafhængig
  evaluering af autoriteten. Evalueringen bør navnlig gennemgå procedurerne for udvælgelse af medlemmer af den videnskabelige komité og ekspertpanelerne for så vidt angår deres åbenhed, omkostningseffektivitet og egnethed til at sikre medlemmernes uafhængighed og kompetence og til at forhindre interessekonflikter. |
| --- | --- |

(33)

For at vurdere effektiviteten og virkningsfuldheden af de forskellige bestemmelser, der finder anvendelse på autoriteten, bør der endvidere også
  foretages en uafhængig
  evaluering af autoriteten. Evalueringen bør navnlig gennemgå procedurerne for udvælgelse af medlemmer af den videnskabelige komité og ekspertpanelerne for så vidt angår deres åbenhed, omkostningseffektivitet og egnethed til at sikre medlemmernes uafhængighed og kompetence og til at forhindre interessekonflikter.

Ændring 32

Forslag til forordning

Betragtning 33 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (33a) | I EU's syvende miljøhandlingsprogram prioriteres udarbejdelsen og gennemførelsen af foranstaltninger med henblik på at håndtere kemikaliers kombinationseffekt på menneskers sundhed og på miljøet. Vurdering af cocktaileffekter kræver en tværsektoriel tilgang, et forstærket samarbejde mellem overvågningsagenturer på EU-plan og fastlæggelse af passende midler. |

Kommissionens forslag

Ændring

(33a)

I EU's syvende miljøhandlingsprogram prioriteres udarbejdelsen og gennemførelsen af foranstaltninger med henblik på at håndtere kemikaliers kombinationseffekt på menneskers sundhed og på miljøet. Vurdering af cocktaileffekter kræver en tværsektoriel tilgang, et forstærket samarbejde mellem overvågningsagenturer på EU-plan og fastlæggelse af passende midler.

Ændring 33

Forslag til forordning

Betragtning 35

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (35) | Med henblik på at sikre åbenhed i risikovurderingsprocessen er det ligeledes nødvendigt at udvide anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 178/2002, der i øjeblikket er begrænset til fødevarelovgivningen, til også at omfatte ansøgninger om godkendelser i forbindelse med forordning (EF) nr. 1831/2003 for så vidt angår fodertilsætningsstoffer, forordning (EF) nr. 1935/2004 for så vidt angår materialer bestemt til kontakt med fødevarer og forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår plantebeskyttelsesmidler. |

Kommissionens forslag

Ændring

(35)

Med henblik på at sikre åbenhed i risikovurderingsprocessen er det ligeledes nødvendigt at udvide anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 178/2002, der i øjeblikket er begrænset til fødevarelovgivningen, til også at omfatte ansøgninger om godkendelser i forbindelse med forordning (EF) nr. 1831/2003 for så vidt angår fodertilsætningsstoffer, forordning (EF) nr. 1935/2004 for så vidt angår materialer bestemt til kontakt med fødevarer og forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår plantebeskyttelsesmidler.

| (35) | Med henblik på at sikre
  åbenheden og uafhængigheden
  i risikovurderingsprocessen er det ligeledes nødvendigt at udvide anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 178/2002, der i øjeblikket er begrænset til fødevarelovgivningen, til også at omfatte ansøgninger om godkendelser i forbindelse med forordning (EF) nr. 1831/2003 for så vidt angår fodertilsætningsstoffer, forordning (EF) nr. 1935/2004 for så vidt angår materialer bestemt til kontakt med fødevarer og forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår plantebeskyttelsesmidler. |
| --- | --- |

(35)

Med henblik på at sikre
  åbenheden og uafhængigheden
  i risikovurderingsprocessen er det ligeledes nødvendigt at udvide anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 178/2002, der i øjeblikket er begrænset til fødevarelovgivningen, til også at omfatte ansøgninger om godkendelser i forbindelse med forordning (EF) nr. 1831/2003 for så vidt angår fodertilsætningsstoffer, forordning (EF) nr. 1935/2004 for så vidt angår materialer bestemt til kontakt med fødevarer og forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår plantebeskyttelsesmidler.

Ændring 34

Forslag til forordning

Betragtning 36

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (36) | For at sikre, at der tages hensyn til de enkelte sektorers særlige karakteristika med hensyn til fortrolige oplysninger, er det nødvendigt, at offentlighedens relevante ret til åbenhed
  i
  risikovurderingsprocessen,
  herunder de rettigheder, der følger af Århuskonventionen
  , vejes op mod de kommercielle ansøgeres rettigheder, idet der tages hensyn til de specifikke målsætninger for Unionens sektorspecifikke lovgivning samt de hidtidige erfaringer. Det er derfor nødvendigt at ændre direktiv 2001/18/EF, forordning (EF) nr. 1829/2003, forordning (EF) nr. 1831/2003, forordning (EF) nr. 1935/2004 og forordning (EF) nr. 1107/2009 for at fastsætte yderligere fortrolige elementer ud over dem, der er fastsat i forordning (EF) nr. 178/2002 (1). |

Kommissionens forslag

Ændring

(36)

For at sikre, at der tages hensyn til de enkelte sektorers særlige karakteristika med hensyn til fortrolige oplysninger, er det nødvendigt, at offentlighedens relevante ret til åbenhed
  i
  risikovurderingsprocessen,
  herunder de rettigheder, der følger af Århuskonventionen
  , vejes op mod de kommercielle ansøgeres rettigheder, idet der tages hensyn til de specifikke målsætninger for Unionens sektorspecifikke lovgivning samt de hidtidige erfaringer. Det er derfor nødvendigt at ændre direktiv 2001/18/EF, forordning (EF) nr. 1829/2003, forordning (EF) nr. 1831/2003, forordning (EF) nr. 1935/2004 og forordning (EF) nr. 1107/2009 for at fastsætte yderligere fortrolige elementer ud over dem, der er fastsat i forordning (EF) nr. 178/2002 (1).

| (36) | For at sikre, at der tages hensyn til de enkelte sektorers særlige karakteristika med hensyn til fortrolige oplysninger, er det nødvendigt, at offentlighedens ret til åbenhed,
  herunder retten til at drage fordel af proaktive oplysninger i forbindelse med
  risikovurderingsprocessen, vejes op mod de kommercielle ansøgeres rettigheder, idet der tages hensyn til de specifikke målsætninger for Unionens sektorspecifikke lovgivning samt de hidtidige erfaringer. Det er derfor nødvendigt at ændre direktiv 2001/18/EF, forordning (EF) nr. 1829/2003, forordning (EF) nr. 1831/2003, forordning (EF) nr. 1935/2004 og forordning (EF) nr. 1107/2009 for at fastsætte yderligere fortrolige elementer ud over dem, der er fastsat i forordning (EF) nr. 178/2002.
  De i denne forordning fastsatte bestemmelser om aktiv formidling og autoritetens vurdering af anmodninger om fortrolighed må på ingen måde begrænse anvendelsesområdet for de rettigheder, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 1367/2006. |
| --- | --- |

(36)

For at sikre, at der tages hensyn til de enkelte sektorers særlige karakteristika med hensyn til fortrolige oplysninger, er det nødvendigt, at offentlighedens ret til åbenhed,
  herunder retten til at drage fordel af proaktive oplysninger i forbindelse med
  risikovurderingsprocessen, vejes op mod de kommercielle ansøgeres rettigheder, idet der tages hensyn til de specifikke målsætninger for Unionens sektorspecifikke lovgivning samt de hidtidige erfaringer. Det er derfor nødvendigt at ændre direktiv 2001/18/EF, forordning (EF) nr. 1829/2003, forordning (EF) nr. 1831/2003, forordning (EF) nr. 1935/2004 og forordning (EF) nr. 1107/2009 for at fastsætte yderligere fortrolige elementer ud over dem, der er fastsat i forordning (EF) nr. 178/2002.
  De i denne forordning fastsatte bestemmelser om aktiv formidling og autoritetens vurdering af anmodninger om fortrolighed må på ingen måde begrænse anvendelsesområdet for de rettigheder, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 1367/2006.

Ændring 35

Forslag til forordning

Betragtning 36 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (36a) | Kvalitetskontrollen af den generelle fødevarelovgivning har også afsløret manglende åbenhed i risikostyringen. Der er behov for at informere offentligheden bedre om de risikostyringsmodeller, der overvejes, om beskyttelsesniveauet for forbrugernes og dyrenes sundhed og for miljøet, som hver enkelt model ville opnå, samt om de faktorer, som risikoforvalterne, foruden resultaterne af risikovurderingen, tager hensyn til, og hvordan de afvejes mod hinanden i beslutningsprocessen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(36a)

Kvalitetskontrollen af den generelle fødevarelovgivning har også afsløret manglende åbenhed i risikostyringen. Der er behov for at informere offentligheden bedre om de risikostyringsmodeller, der overvejes, om beskyttelsesniveauet for forbrugernes og dyrenes sundhed og for miljøet, som hver enkelt model ville opnå, samt om de faktorer, som risikoforvalterne, foruden resultaterne af risikovurderingen, tager hensyn til, og hvordan de afvejes mod hinanden i beslutningsprocessen.

Ændring 36

Forslag til forordning

Betragtning 37

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (37) | For
  yderligere
  at
  styrke forbindelsen mellem
  de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen på EU-plan og på nationalt plan samt
  sammenhæng og konsistens i risikokommunikationen
  bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med traktatens artikel 290 delegeres til Kommissionen med henblik på vedtagelse af en generel plan for risikokommunikation vedrørende forhold, der angår fødevarekæden. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(37)

For
  yderligere
  at
  styrke forbindelsen mellem
  de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen på EU-plan og på nationalt plan samt
  sammenhæng og konsistens i risikokommunikationen
  bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med traktatens artikel 290 delegeres til Kommissionen med henblik på vedtagelse af en generel plan for risikokommunikation vedrørende forhold, der angår fødevarekæden. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (37) | For at
  forbedre den interaktive udveksling af oplysninger i hele risikoanalyseprocessen blandt
  de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen på EU-plan og på nationalt plan og med
  andre interessenter i fødevarekæden, såsom erhvervsdrivende, forbruger- og andre civilsamfundsorganisationer
  , bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med traktatens artikel 290 delegeres til Kommissionen med henblik på vedtagelse af en generel plan for risikokommunikation vedrørende forhold, der angår fødevarekæden.
  Den overordnede plan for risikokommunikation bør fastlægge de praktiske ordninger for offentliggørelse af de oplysninger, der er nødvendige for at opnå en højere grad af åbenhed i risikostyringsprocessen. Derfor
  er det navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(37)

For at
  forbedre den interaktive udveksling af oplysninger i hele risikoanalyseprocessen blandt
  de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen på EU-plan og på nationalt plan og med
  andre interessenter i fødevarekæden, såsom erhvervsdrivende, forbruger- og andre civilsamfundsorganisationer
  , bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med traktatens artikel 290 delegeres til Kommissionen med henblik på vedtagelse af en generel plan for risikokommunikation vedrørende forhold, der angår fødevarekæden.
  Den overordnede plan for risikokommunikation bør fastlægge de praktiske ordninger for offentliggørelse af de oplysninger, der er nødvendige for at opnå en højere grad af åbenhed i risikostyringsprocessen. Derfor
  er det navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

Ændring 37

Forslag til forordning

Betragtning 37 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (37a) | Bestemmelser om, hvilke oplysninger der bør offentliggøres, gælder med forbehold af bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1049/2001 samt den nationale lovgivning eller EU-lovgivningen om aktindsigt i officielle dokumenter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(37a)

Bestemmelser om, hvilke oplysninger der bør offentliggøres, gælder med forbehold af bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1049/2001 samt den nationale lovgivning eller EU-lovgivningen om aktindsigt i officielle dokumenter.

Ændring 38

Forslag til forordning

Betragtning 38

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (38) | For at gøre det muligt for autoriteten og virksomhedsledere at tilpasse sig de nye krav og samtidig sikre, at autoriteten fortsat kan fungere tilfredsstillende, er det nødvendigt, at der fastsættes overgangsforanstaltninger for anvendelsen af denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(38)

For at gøre det muligt for autoriteten og virksomhedsledere at tilpasse sig de nye krav og samtidig sikre, at autoriteten fortsat kan fungere tilfredsstillende, er det nødvendigt, at der fastsættes overgangsforanstaltninger for anvendelsen af denne forordning.

| (38) | For at gøre det muligt for autoriteten,
  medlemsstaterne, Kommissionen
  og virksomhedsledere at tilpasse sig de nye krav og samtidig sikre, at autoriteten fortsat kan fungere tilfredsstillende, er det nødvendigt, at der fastsættes overgangsforanstaltninger for anvendelsen af denne forordning. |
| --- | --- |

(38)

For at gøre det muligt for autoriteten,
  medlemsstaterne, Kommissionen
  og virksomhedsledere at tilpasse sig de nye krav og samtidig sikre, at autoriteten fortsat kan fungere tilfredsstillende, er det nødvendigt, at der fastsættes overgangsforanstaltninger for anvendelsen af denne forordning.

Ændring 39

Forslag til forordning

Betragtning 39 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (39a) | Eftersom ændringerne i dette forslag har til formål at overføre vidtrækkende kompetencer med hensyn til risikovurderingen og fortrolighedskontrol til autoriteten, er det nødvendigt med en væsentlig forhøjelse af autoritetens budget som anført i bilag 3 til Kommissionens forslag. Forslaget er foreneligt med indeværende flerårige finansielle ramme, men kan medføre anvendelse af særlige instrumenter som anført i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013. Hvis drøftelserne mellem Europa-Parlamentet og medlemsstaterne om EU-budgettet ikke giver tilstrækkeligt rum til de nødvendige budgetressourcer, vil Kommissionen være nødsaget til at foreslå et alternativt finansieringsforslag inden for rammerne af en delegeret retsakt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(39a)

Eftersom ændringerne i dette forslag har til formål at overføre vidtrækkende kompetencer med hensyn til risikovurderingen og fortrolighedskontrol til autoriteten, er det nødvendigt med en væsentlig forhøjelse af autoritetens budget som anført i bilag 3 til Kommissionens forslag. Forslaget er foreneligt med indeværende flerårige finansielle ramme, men kan medføre anvendelse af særlige instrumenter som anført i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013. Hvis drøftelserne mellem Europa-Parlamentet og medlemsstaterne om EU-budgettet ikke giver tilstrækkeligt rum til de nødvendige budgetressourcer, vil Kommissionen være nødsaget til at foreslå et alternativt finansieringsforslag inden for rammerne af en delegeret retsakt.

Ændring 40

Forslag til forordning

Betragtning 40 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (40a) | De seneste begivenheder i relation til fødevaresikkerheden har vist, at der er behov for at fastsætte passende foranstaltninger i krisesituationer med henblik på at sikre, at alle fødevarer, uanset art og oprindelse, og alt foder kan gøres til genstand for fælles foranstaltninger i tilfælde af, at der konstateres en alvorlig risiko for menneskers sundhed, dyrs sundhed eller miljøet. Denne omfattende tilgang til foranstaltninger inden for fødevaresikkerhed bør gør det muligt at iværksætte effektive tiltag og forhindre kunstige forskelle i behandlingen af enhver alvorlig risiko mod fødevarer eller foder gennem en harmoniseret og fælles procedure for forvaltning af fødevarevarslinger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(40a)

De seneste begivenheder i relation til fødevaresikkerheden har vist, at der er behov for at fastsætte passende foranstaltninger i krisesituationer med henblik på at sikre, at alle fødevarer, uanset art og oprindelse, og alt foder kan gøres til genstand for fælles foranstaltninger i tilfælde af, at der konstateres en alvorlig risiko for menneskers sundhed, dyrs sundhed eller miljøet. Denne omfattende tilgang til foranstaltninger inden for fødevaresikkerhed bør gør det muligt at iværksætte effektive tiltag og forhindre kunstige forskelle i behandlingen af enhver alvorlig risiko mod fødevarer eller foder gennem en harmoniseret og fælles procedure for forvaltning af fødevarevarslinger.

Ændring 41

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. — nr. - 1 (nyt)

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 6 — stk. 2

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | -1) | Artikel 6, stk. 2, affattes således: |

Gældende ordlyd

Ændring

-1)

2.   Risikovurderinger skal være baseret på tilgængelig videnskabelig dokumentation og skal være uafhængige, objektive og gennemskuelige.

»2.   »Risikovurderinger skal være baseret på
  al
  tilgængelig videnskabelig dokumentation og skal være uafhængige, objektive og gennemskuelige.««

(Denne ændring gælder for hele teksten. Hvis det vedtages, skal der gennemgående foretages tilsvarende ændringerne.)

(Denne ændring gælder for hele teksten. Hvis det vedtages, skal der gennemgående foretages tilsvarende ændringerne.)

Ændring 42

Ændring 42

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. - 1 a (ny)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. - 1 a (ny)

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 7 — stk. 1

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | -1a) | Artikel 7, stk. 1, affattes således: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

-1a)

-1a)

Artikel 7, stk. 1, affattes således:

1.   I de særlige tilfælde, hvor det på baggrund af en vurdering af eksisterende oplysninger påvises, at der er mulighed for skadelige virkninger for sundheden, men hvor der stadig er videnskabelig usikkerhed,
  kan
  der vedtages sådanne
  midlertidige
  risikostyringsforanstaltninger, som er nødvendige for at sikre det høje sundhedsbeskyttelsesniveau, som Fællesskabet ønsker, medens det afventes, at der fremskaffes yderligere videnskabelige oplysninger med henblik på en mere fuldstændig risikovurdering.

»1.   I de særlige tilfælde, hvor det på baggrund af en vurdering af eksisterende oplysninger påvises, at der er mulighed for skadelige virkninger for sundheden, men hvor der stadig er videnskabelig usikkerhed, vedtages sådanne risikostyringsforanstaltninger, som er nødvendige for at sikre det høje sundhedsbeskyttelsesniveau, som Fællesskabet ønsker, medens det afventes, at der fremskaffes yderligere videnskabelige oplysninger med henblik på en mere fuldstændig risikovurdering.«

Ændring 43

Ændring 43

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 8a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 8a | Artikel 8a |
| Målsætninger for risikokommunikation | Målsætninger for risikokommunikation |
| Risikokommunikation skal forfølge følgende målsætninger, idet der tages hensyn til de respektive roller, som de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen spiller: | Risikokommunikation skal forfølge følgende målsætninger, idet der tages hensyn til de respektive roller, som de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen spiller: |
| a) | fremme bevidstheden om og forståelsen af de specifikke spørgsmål, der behandles under hele
  risikoanalyseprocessen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 8a

Artikel 8a

Målsætninger for risikokommunikation

Målsætninger for risikokommunikation

Risikokommunikation skal forfølge følgende målsætninger, idet der tages hensyn til de respektive roller, som de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen spiller:

Risikokommunikation skal forfølge følgende målsætninger, idet der tages hensyn til de respektive roller, som de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen spiller:

a)

fremme bevidstheden om og forståelsen af de specifikke spørgsmål, der behandles under hele
  risikoanalyseprocessen

risikoanalyseprocessen

| a) | fremme bevidstheden om og forståelsen af de specifikke spørgsmål, der behandles under hele
  risikoanalyse- og styringsprocessen |
| --- | --- |

a)

fremme bevidstheden om og forståelsen af de specifikke spørgsmål, der behandles under hele
  risikoanalyse- og styringsprocessen

risikoanalyse- og styringsprocessen

| b) | fremme konsistens og
  åbenhed
  i udarbejdelsen af
  risikostyringsanbefalinger |
| --- | --- |

b)

fremme konsistens og
  åbenhed
  i udarbejdelsen af
  risikostyringsanbefalinger

åbenhed

risikostyringsanbefalinger

| b) | fremme konsistens
  , åbenhed
  og
  klarhed
  i udarbejdelsen af
  risikostyringsmuligheder, -anbefalinger og -beslutninger |
| --- | --- |

b)

fremme konsistens
  , åbenhed
  og
  klarhed
  i udarbejdelsen af
  risikostyringsmuligheder, -anbefalinger og -beslutninger

, åbenhed

klarhed

risikostyringsmuligheder, -anbefalinger og -beslutninger

| c) | tilvejebringe et solidt grundlag for forståelse af risikostyringsbeslutninger |
| --- | --- |

c)

tilvejebringe et solidt grundlag for forståelse af risikostyringsbeslutninger

| c) | tilvejebringe et solidt
  videnskabeligt
  grundlag for forståelse af risikostyringsbeslutninger
  herunder oplysninger om: |
| --- | --- |

c)

tilvejebringe et solidt
  videnskabeligt
  grundlag for forståelse af risikostyringsbeslutninger
  herunder oplysninger om:

videnskabeligt

herunder oplysninger om:

| | i) | hvordan den valgte risikostyringsmulighed afspejler risikovurderingens usikkerhed og det beskyttelsesniveau for forbrugeres og dyrs sundhed samt miljøet, som den vil kunne opnå |
| --- | --- | --- |

i)

i)

hvordan den valgte risikostyringsmulighed afspejler risikovurderingens usikkerhed og det beskyttelsesniveau for forbrugeres og dyrs sundhed samt miljøet, som den vil kunne opnå

hvordan den valgte risikostyringsmulighed afspejler risikovurderingens usikkerhed og det beskyttelsesniveau for forbrugeres og dyrs sundhed samt miljøet, som den vil kunne opnå

| ii) | de faktorer ud over resultaterne af risikovurderingen, som de ansvarlige for risikostyringen har overvejet, og hvordan disse faktorer er blevet afvejet mod hinanden, jf. artikel 6 stk. 3 |
| --- | --- |

ii)

ii)

de faktorer ud over resultaterne af risikovurderingen, som de ansvarlige for risikostyringen har overvejet, og hvordan disse faktorer er blevet afvejet mod hinanden, jf. artikel 6 stk. 3

de faktorer ud over resultaterne af risikovurderingen, som de ansvarlige for risikostyringen har overvejet, og hvordan disse faktorer er blevet afvejet mod hinanden, jf. artikel 6 stk. 3

| d) | fremme offentlighedens forståelse af risikoanalyseprocessen for at øge tilliden til resultaterne heraf |
| --- | --- |

d)

fremme offentlighedens forståelse af risikoanalyseprocessen for at øge tilliden til resultaterne heraf

| d) | fremme offentlighedens forståelse af risikoanalyseprocessen for at øge tilliden til resultaterne heraf
  , herunder formidling af klare og konsistente oplysninger om de respektive opgaver, beføjelser og ansvar, der tildeles de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen |
| --- | --- |

d)

fremme offentlighedens forståelse af risikoanalyseprocessen for at øge tilliden til resultaterne heraf
  , herunder formidling af klare og konsistente oplysninger om de respektive opgaver, beføjelser og ansvar, der tildeles de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen

, herunder formidling af klare og konsistente oplysninger om de respektive opgaver, beføjelser og ansvar, der tildeles de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen

| e) | fremme en
  passende
  inddragelse af alle interesserede parter
  og |
| --- | --- |

e)

fremme en
  passende
  inddragelse af alle interesserede parter
  og

passende

og

| e) | fremme en
  afbalanceret
  inddragelse af alle interesserede parter
  , herunder erhvervsdrivende i fødevarekæden, forbrugerorganisationer
  og
  andre civilsamfundsorganisationer |
| --- | --- |

e)

fremme en
  afbalanceret
  inddragelse af alle interesserede parter
  , herunder erhvervsdrivende i fødevarekæden, forbrugerorganisationer
  og
  andre civilsamfundsorganisationer

afbalanceret

, herunder erhvervsdrivende i fødevarekæden, forbrugerorganisationer

andre civilsamfundsorganisationer

| f) | sikre en
  passende
  udveksling af oplysninger med interesserede parter med hensyn til de risici, der er forbundet med fødevarekæden. |
| --- | --- |

f)

sikre en
  passende
  udveksling af oplysninger med interesserede parter med hensyn til de risici, der er forbundet med fødevarekæden.

passende

| f) | sikre en
  åben og ligelig
  udveksling af oplysninger med
  de i litra e) omfattede
  interesserede parter med hensyn til de risici, der er forbundet med fødevarekæden |
| --- | --- |

f)

sikre en
  åben og ligelig
  udveksling af oplysninger med
  de i litra e) omfattede
  interesserede parter med hensyn til de risici, der er forbundet med fødevarekæden

åben og ligelig

de i litra e) omfattede

| fa) | oplyse forbrugerne om risikoforebyggelsesstrategier samt |
| --- | --- |

fa)

fa)

oplyse forbrugerne om risikoforebyggelsesstrategier samt

oplyse forbrugerne om risikoforebyggelsesstrategier samt

| fb) | bekæmpe spredning af ukorrekte oplysninger og kilderne hertil. |
| --- | --- |

fb)

fb)

bekæmpe spredning af ukorrekte oplysninger og kilderne hertil.

bekæmpe spredning af ukorrekte oplysninger og kilderne hertil.

Ændring 44

Ændring 44

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 8b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 8b | Artikel 8b |
| Generelle principper for risikokommunikation | Generelle principper for risikokommunikation |
| Under hensyntagen til respektive roller, som de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen spiller, skal risikokommunikation: | Under hensyntagen til respektive roller, som de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen spiller, skal risikokommunikation: |
| a) | sikre, at nøjagtige,
  hensigtsmæssige
  og rettidige oplysninger udveksles interaktivt på grundlag af principperne om gennemsigtighed, åbenhed og imødekommenhed |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 8b

Artikel 8b

Generelle principper for risikokommunikation

Generelle principper for risikokommunikation

Under hensyntagen til respektive roller, som de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen spiller, skal risikokommunikation:

Under hensyntagen til respektive roller, som de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen spiller, skal risikokommunikation:

a)

sikre, at nøjagtige,
  hensigtsmæssige
  og rettidige oplysninger udveksles interaktivt på grundlag af principperne om gennemsigtighed, åbenhed og imødekommenhed

hensigtsmæssige

| a) | sikre, at nøjagtige,
  fyldestgørende
  og rettidige oplysninger udveksles interaktivt
  med alle interesserede parter
  på grundlag af principperne om gennemsigtighed, åbenhed og imødekommenhed |
| --- | --- |

a)

sikre, at nøjagtige,
  fyldestgørende
  og rettidige oplysninger udveksles interaktivt
  med alle interesserede parter
  på grundlag af principperne om gennemsigtighed, åbenhed og imødekommenhed

fyldestgørende

med alle interesserede parter

| b) | tilvejebringe gennemsigtige oplysninger i hver fase af risikoanalyseprocessen fra udformningen af anmodninger om videnskabelig rådgivning til udarbejdelse af risikovurdering og vedtagelsen af risikostyringsbeslutninger |
| --- | --- |

b)

tilvejebringe gennemsigtige oplysninger i hver fase af risikoanalyseprocessen fra udformningen af anmodninger om videnskabelig rådgivning til udarbejdelse af risikovurdering og vedtagelsen af risikostyringsbeslutninger

| b) | tilvejebringe gennemsigtige oplysninger i hver fase af risikoanalyseprocessen fra udformningen af anmodninger om videnskabelig rådgivning til udarbejdelse af risikovurdering og vedtagelsen af risikostyringsbeslutninger |
| --- | --- |

b)

tilvejebringe gennemsigtige oplysninger i hver fase af risikoanalyseprocessen fra udformningen af anmodninger om videnskabelig rådgivning til udarbejdelse af risikovurdering og vedtagelsen af risikostyringsbeslutninger

| c) | tage hensyn til
  risikoopfattelser |
| --- | --- |

c)

tage hensyn til
  risikoopfattelser

tage hensyn til

| c) | håndtere
  risikoopfattelser |
| --- | --- |

c)

håndtere
  risikoopfattelser

håndtere

| d) | fremme forståelse og dialog blandt alle interesserede parter
  og |
| --- | --- |

d)

fremme forståelse og dialog blandt alle interesserede parter
  og

og

| d) | fremme forståelse og dialog blandt alle interesserede parter |
| --- | --- |

d)

fremme forståelse og dialog blandt alle interesserede parter

| e) | være tilgængelig, også for dem, der ikke er direkte involveret i processen, idet der tages hensyn til fortrolighed og beskyttelse af personoplysninger. |
| --- | --- |

e)

være tilgængelig, også for dem, der ikke er direkte involveret i processen, idet der tages hensyn til fortrolighed og beskyttelse af personoplysninger.

| e) | være tilgængelig, også for dem, der ikke er direkte involveret i processen, idet der tages hensyn til fortrolighed og beskyttelse af personoplysninger
  og |
| --- | --- |

e)

være tilgængelig, også for dem, der ikke er direkte involveret i processen, idet der tages hensyn til fortrolighed og beskyttelse af personoplysninger
  og

og

| ea) | udarbejde tilgange til bedre at kunne kommunikere om forskellen mellem fare og risiko. |
| --- | --- |

ea)

ea)

udarbejde tilgange til bedre at kunne kommunikere om forskellen mellem fare og risiko.

udarbejde tilgange til bedre at kunne kommunikere om forskellen mellem fare og risiko.

Ændring 45

Ændring 45

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 8c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 8c | Artikel 8c |
| Generel plan for risikokommunikation | Generel plan for risikokommunikation |
| 1.   Kommissionen tillægges i tæt samarbejde med autoriteten, medlemsstaterne og i forlængelse af passende offentlige høringer beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 57a
  vedrørende fastlæggelsen af
  en generel plan for risikokommunikation om forhold, der angår fødevarekæden, idet der tages hensyn til de relevante målsætninger og generelle principper, der er fastsat i artikel 8a og 8b. | 1.   Kommissionen tillægges i tæt samarbejde med autoriteten, medlemsstaterne og i forlængelse af passende offentlige høringer beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 57a
  , som supplerer denne forordning ved at fastlægge
  en generel plan for risikokommunikation om forhold, der angår fødevarekæden, idet der tages hensyn til de relevante målsætninger og generelle principper, der er fastsat i artikel 8a og 8b. |
| 2.   Den generelle plan for risikokommunikation skal fremme en integreret ramme for risikokommunikation, der skal følges både af de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen på en sammenhængende og systematisk måde både på EU-plan og på nationalt plan. Den skal: | 2.   Den generelle plan for risikokommunikation skal fremme en integreret ramme for risikokommunikation, der skal følges både af de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen på en sammenhængende og systematisk måde både på EU-plan og på nationalt plan. Den skal: |
| a) | identificere de vigtigste faktorer, der skal tages i betragtning ved overvejelsen af, hvilken type og hvilket niveau af risikokommunikationsaktiviteter der er behov for |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 8c

Artikel 8c

Generel plan for risikokommunikation

Generel plan for risikokommunikation

1.   Kommissionen tillægges i tæt samarbejde med autoriteten, medlemsstaterne og i forlængelse af passende offentlige høringer beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 57a
  vedrørende fastlæggelsen af
  en generel plan for risikokommunikation om forhold, der angår fødevarekæden, idet der tages hensyn til de relevante målsætninger og generelle principper, der er fastsat i artikel 8a og 8b.

1.   Kommissionen tillægges i tæt samarbejde med autoriteten, medlemsstaterne og i forlængelse af passende offentlige høringer beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 57a
  , som supplerer denne forordning ved at fastlægge
  en generel plan for risikokommunikation om forhold, der angår fødevarekæden, idet der tages hensyn til de relevante målsætninger og generelle principper, der er fastsat i artikel 8a og 8b.

2.   Den generelle plan for risikokommunikation skal fremme en integreret ramme for risikokommunikation, der skal følges både af de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen på en sammenhængende og systematisk måde både på EU-plan og på nationalt plan. Den skal:

2.   Den generelle plan for risikokommunikation skal fremme en integreret ramme for risikokommunikation, der skal følges både af de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen på en sammenhængende og systematisk måde både på EU-plan og på nationalt plan. Den skal:

a)

identificere de vigtigste faktorer, der skal tages i betragtning ved overvejelsen af, hvilken type og hvilket niveau af risikokommunikationsaktiviteter der er behov for

| a) | identificere de vigtigste faktorer, der skal tages i betragtning ved overvejelsen af, hvilken type og hvilket niveau af risikokommunikationsaktiviteter der er behov for |
| --- | --- |

a)

identificere de vigtigste faktorer, der skal tages i betragtning ved overvejelsen af, hvilken type og hvilket niveau af risikokommunikationsaktiviteter der er behov for

| b) | identificere de vigtigste værktøjer og kanaler, der skal benyttes til risikokommunikationsformål, idet der tages hensyn til
  de relevante målgruppers behov og |
| --- | --- |

b)

identificere de vigtigste værktøjer og kanaler, der skal benyttes til risikokommunikationsformål, idet der tages hensyn til
  de relevante målgruppers behov og

de relevante målgruppers behov og

| b) | identificere de vigtigste værktøjer og kanaler, der skal benyttes til risikokommunikationsformål, idet der tages hensyn til
  behovet for at sikre ligelig inddragelse af alle interesserede parter, herunder erhvervsdrivende i fødevarekæden, forbrugerorganisationer
  og
  andre civilsamfundsorganisationer |
| --- | --- |

b)

identificere de vigtigste værktøjer og kanaler, der skal benyttes til risikokommunikationsformål, idet der tages hensyn til
  behovet for at sikre ligelig inddragelse af alle interesserede parter, herunder erhvervsdrivende i fødevarekæden, forbrugerorganisationer
  og
  andre civilsamfundsorganisationer

behovet for at sikre ligelig inddragelse af alle interesserede parter, herunder erhvervsdrivende i fødevarekæden, forbrugerorganisationer

andre civilsamfundsorganisationer

| c) | indføre passende mekanismer for at styrke sammenhængen i risikokommunikationen blandt de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen og
  sikre en åben dialog mellem alle interesserede parter |
| --- | --- |

c)

indføre passende mekanismer for at styrke sammenhængen i risikokommunikationen blandt de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen og
  sikre en åben dialog mellem alle interesserede parter

sikre en åben dialog mellem alle interesserede parter

| c) | indføre passende mekanismer for at styrke sammenhængen i risikokommunikationen blandt de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen
  , herunder ved systematisk at anerkende
  og
  redegøre for divergensen i videnskabelige vurderinger eller i opfattelsen af, hvad der betragtes som et acceptabelt risikoniveau |
| --- | --- |

c)

indføre passende mekanismer for at styrke sammenhængen i risikokommunikationen blandt de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen
  , herunder ved systematisk at anerkende
  og
  redegøre for divergensen i videnskabelige vurderinger eller i opfattelsen af, hvad der betragtes som et acceptabelt risikoniveau

, herunder ved systematisk at anerkende

redegøre for divergensen i videnskabelige vurderinger eller i opfattelsen af, hvad der betragtes som et acceptabelt risikoniveau

| ca) | fastlægge de praktiske ordninger og tidsplanen for offentliggørelse af de i artikel 55a, stk. 1, omhandlede oplysninger. |
| --- | --- |

ca)

ca)

fastlægge de praktiske ordninger og tidsplanen for offentliggørelse af de i artikel 55a, stk. 1, omhandlede oplysninger.

fastlægge de praktiske ordninger og tidsplanen for offentliggørelse af de i artikel 55a, stk. 1, omhandlede oplysninger.

3.   Kommissionen vedtager den generelle plan for risikokommunikation senest den [two years from the date of application of this Regulation] og holder den ajourført, idet der tages hensyn til den tekniske og videnskabelige udvikling og de opnåede erfaringer.

3.   Kommissionen vedtager den generelle plan for risikokommunikation senest den [two years from the date of application of this Regulation] og holder den ajourført, idet der tages hensyn til den tekniske og videnskabelige udvikling og de opnåede erfaringer.

Ændring 46

Ændring 46

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 8 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 8d




  Åbenhed i risikokommunikationen





  1.
     
  Kommissionen, autoriteten og medlemsstaterne udfører deres opgaver i relation til risikokommunikation om fødevarelovgivningen med en høj grad af åbenhed.






  2.
     
  Kommissionen kan udstede passende retningslinjer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 8d

Åbenhed i risikokommunikationen

1.
     
  Kommissionen, autoriteten og medlemsstaterne udfører deres opgaver i relation til risikokommunikation om fødevarelovgivningen med en høj grad af åbenhed.

2.
     
  Kommissionen kan udstede passende retningslinjer.

Ændring 47

Ændring 47

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 a (ny)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 a (ny)

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 9

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a) | Artikel 9 affattes således: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

1a)

1a)

Artikel 9 affattes således:

Artikel 9

»Artikel 9

Offentlige høringer

Offentlige høringer

Offentligheden skal i forbindelse med udarbejdelse, evaluering og ændring af fødevarelovgivning høres på en åben og gennemskuelig måde enten direkte eller gennem repræsentative organer, bortset fra tilfælde, hvor det på grund af sagens hastende karakter ikke er muligt.

Offentligheden skal
  under risikoanalyse og
  i forbindelse med udarbejdelse, evaluering og ændring af fødevarelovgivning høres på en åben og gennemskuelig måde enten direkte eller gennem repræsentative organer, bortset fra tilfælde, hvor det på grund af sagens hastende karakter ikke er muligt.«

under risikoanalyse og

Ændring 48

Ændring 48

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 b (ny)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 b (ny)

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 10

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 1b) | Artikel 10 affattes således: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

1b)

1b)

Artikel 10 affattes således:

Artikel 10

»Artikel 10

Information af offentligheden

Information af offentligheden

Hvis der er rimelig grund til at nære mistanke om, at en fødevare eller et foder kan udgøre en risiko for menneskers eller dyrs sundhed, træffer de offentlige autoriteter — uden at dette berører gældende regler i fællesskabsretten og i national ret om aktindsigt — foranstaltninger, der,
  under hensyn til risikoens karakter, alvor og omfang
  , er egnede til at informere den brede offentlighed om sundhedsrisikoens karakter, således at der så fyldestgørende som muligt gives oplysning om,
  hvilken fødevare eller hvilket foder eller hvilken type fødevarer eller foder
  der er berørt, hvilken risiko der er forbundet med
  fødevaren eller foderet
  , og hvilke foranstaltninger der er truffet eller vil blive truffet for at forebygge, reducere eller eliminere den pågældende risiko.

under hensyn til risikoens karakter, alvor og omfang

hvilken fødevare eller hvilket foder eller hvilken type fødevarer eller foder

fødevaren eller foderet

1.
     Hvis der er rimelig grund til at nære mistanke om, at en fødevare eller et foder kan udgøre en risiko for menneskers eller dyrs sundhed, træffer de offentlige myndigheder — uden at dette berører gældende regler i fællesskabsretten og i national ret om aktindsigt —
  rettidige
  foranstaltninger, der er egnede til at informere den brede offentlighed om sundhedsrisikoens karakter, således at der så fyldestgørende som muligt gives oplysning om,
  hvilke produkter
  der er berørt, hvilken risiko der kan være forbundet med
  dem
  , og hvilke foranstaltninger der er truffet eller vil blive truffet for at forebygge, reducere eller eliminere den pågældende risiko.
  Dette stykke finder endvidere anvendelse i tilfælde af mistanke om manglende overholdelse, som skyldes mulige forsætlige overtrædelser af gældende EU-lovgivning, begået ved uredelige eller vildledende handlemåder.

2.
     
  Med henblik på at sikre ensartet gennemførelse af stk. 1 vedtager Kommissionen gennemførelsesretsakter med nærmere bestemmelser om dens gyldighed senest ...
  [
  12 måneder efter denne ændringsforordnings ikrafttræden
  ].«

Ændring 49

Ændring 49

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 c (ny)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 c (ny)

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 22 — stk. 7

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 1c) | I artikel 22, stk. 7, affattes andet afsnit således: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

1c)

1c)

I artikel 22, stk. 7, affattes andet afsnit således:

Den handler i 
  tæt
  samarbejde med
  de kompetente organer, der i medlemsstaterne udfører opgaver svarende til autoritetens.

tæt

de kompetente organer, der i medlemsstaterne udfører opgaver svarende til autoritetens.

»Den handler i samarbejde med
  Unionens øvrige vurderingsagenturer
  .«

Ændring 50

Ændring 50

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 d (ny)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 d (ny)

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 23 — stk. 1 — litra b

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 1d) | Artikel 23, stk. 1, litra b), affattes således: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

1d)

1d)

Artikel 23, stk. 1, litra b), affattes således:

| b) | at fremme og
  koordinere
  udviklingen af ensartede
  metoder
  til risikovurdering på de områder, der hører under dens kommissorium |
| --- | --- |

b)

at fremme og
  koordinere
  udviklingen af ensartede
  metoder
  til risikovurdering på de områder, der hører under dens kommissorium

koordinere

metoder

| »b) | på grundlag af en tværgående tilgang,
  at fremme og
  samordne
  udviklingen af ensartede
  metoder
  til risikovurdering på de områder, der hører under dens kommissorium,
  navnlig under hensyntagen til kemikaliers cocktaileffekter, som kan påvirke menneskers sundhed og miljøet« |
| --- | --- |

»b)

på grundlag af en tværgående tilgang,
  at fremme og
  samordne
  udviklingen af ensartede
  metoder
  til risikovurdering på de områder, der hører under dens kommissorium,
  navnlig under hensyntagen til kemikaliers cocktaileffekter, som kan påvirke menneskers sundhed og miljøet«

på grundlag af en tværgående tilgang,

samordne

metoder

navnlig under hensyntagen til kemikaliers cocktaileffekter, som kan påvirke menneskers sundhed og miljøet

Ændring 51

Ændring 51

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — litra b

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — litra b

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 25– stk. 1a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1a.   Ud over de medlemmer og suppleanter, der er omhandlet i stk. 1, omfatter bestyrelsen: | 1a.   Ud over de medlemmer og suppleanter, der er omhandlet i stk. 1, omfatter bestyrelsen: |
| a) | to medlemmer og suppleanter, der udpeges af Kommissionen og repræsenterer denne, med stemmeret |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.   Ud over de medlemmer og suppleanter, der er omhandlet i stk. 1, omfatter bestyrelsen:

1a.   Ud over de medlemmer og suppleanter, der er omhandlet i stk. 1, omfatter bestyrelsen:

a)

to medlemmer og suppleanter, der udpeges af Kommissionen og repræsenterer denne, med stemmeret

| a) | to medlemmer og suppleanter, der udpeges af Kommissionen og repræsenterer denne, med stemmeret |
| --- | --- |

a)

to medlemmer og suppleanter, der udpeges af Kommissionen og repræsenterer denne, med stemmeret

| b) | et medlem
  , der udpeges af Europa-Parlamentet, med stemmeret |
| --- | --- |

b)

et medlem
  , der udpeges af Europa-Parlamentet, med stemmeret

et medlem

| b) | to repræsentanter
  , der udpeges af Europa-Parlamentet, med stemmeret |
| --- | --- |

b)

to repræsentanter
  , der udpeges af Europa-Parlamentet, med stemmeret

to repræsentanter

| c) | fire
  medlemmer med stemmeret, der repræsenterer civilsamfundet og
  interesser
  i fødevarekæden, dvs. et medlem fra forbrugerorganisationer, et fra ikkestatslige organisationer på miljøområdet, et fra landbrugsorganisationer og et fra brancheorganisationer. Disse medlemmer udpeges af Rådet i samråd med Europa-Parlamentet fra en liste, som Kommissionen opstiller, og som indeholder et større antal kandidater end det antal medlemmer, der skal udpeges. Den af Kommissionen opstillede liste fremsendes sammen med relevant dokumentation til Europa-Parlamentet. Hurtigst muligt og inden tre måneder efter fremsendelsen kan Europa-Parlamentet tilkendegive sin holdning over for Rådet, der herefter udpeger disse medlemmer. |
| --- | --- |

c)

fire
  medlemmer med stemmeret, der repræsenterer civilsamfundet og
  interesser
  i fødevarekæden, dvs. et medlem fra forbrugerorganisationer, et fra ikkestatslige organisationer på miljøområdet, et fra landbrugsorganisationer og et fra brancheorganisationer. Disse medlemmer udpeges af Rådet i samråd med Europa-Parlamentet fra en liste, som Kommissionen opstiller, og som indeholder et større antal kandidater end det antal medlemmer, der skal udpeges. Den af Kommissionen opstillede liste fremsendes sammen med relevant dokumentation til Europa-Parlamentet. Hurtigst muligt og inden tre måneder efter fremsendelsen kan Europa-Parlamentet tilkendegive sin holdning over for Rådet, der herefter udpeger disse medlemmer.

fire

interesser

| c) | seks
  medlemmer med stemmeret, der repræsenterer civilsamfundet og
  interesserne for arbejdstagere
  i fødevarekæden, dvs. et medlem fra
  sundhedsorganisationer, et medlem fra
  forbrugerorganisationer, et fra ikkestatslige organisationer på miljøområdet, et fra
  ikkestatslige organisationer på folkesundhedsområdet, et fra
  landbrugsorganisationer
  , et fra organisationer på området for agrokemi
  og et fra brancheorganisationer
  for fødevarer
  . Disse medlemmer udpeges af Rådet i samråd med Europa-Parlamentet fra en liste, som Kommissionen opstiller, og som indeholder et større antal kandidater end det antal medlemmer, der skal udpeges. Den af Kommissionen opstillede liste fremsendes sammen med relevant dokumentation til Europa-Parlamentet. Hurtigst muligt og inden tre måneder efter fremsendelsen kan Europa-Parlamentet tilkendegive sin holdning over for Rådet, der herefter udpeger disse medlemmer. |
| --- | --- |

c)

seks
  medlemmer med stemmeret, der repræsenterer civilsamfundet og
  interesserne for arbejdstagere
  i fødevarekæden, dvs. et medlem fra
  sundhedsorganisationer, et medlem fra
  forbrugerorganisationer, et fra ikkestatslige organisationer på miljøområdet, et fra
  ikkestatslige organisationer på folkesundhedsområdet, et fra
  landbrugsorganisationer
  , et fra organisationer på området for agrokemi
  og et fra brancheorganisationer
  for fødevarer
  . Disse medlemmer udpeges af Rådet i samråd med Europa-Parlamentet fra en liste, som Kommissionen opstiller, og som indeholder et større antal kandidater end det antal medlemmer, der skal udpeges. Den af Kommissionen opstillede liste fremsendes sammen med relevant dokumentation til Europa-Parlamentet. Hurtigst muligt og inden tre måneder efter fremsendelsen kan Europa-Parlamentet tilkendegive sin holdning over for Rådet, der herefter udpeger disse medlemmer.

seks

interesserne for arbejdstagere

sundhedsorganisationer, et medlem fra

ikkestatslige organisationer på folkesundhedsområdet, et fra

, et fra organisationer på området for agrokemi

for fødevarer

Ændring 52

Ændring 52

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — litra c)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — litra c)

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 25 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Medlemmerne og suppleanterne udpeges for en firårig periode
  . Mandatperioden for de medlemmer, der er omhandlet i stk. 1a, litra a) og b) må ikke være af begrænset varighed
  . Mandatperioden for de medlemmer, der er omhandlet i stk. 1a, litra c), kan kun fornys én gang." | 2.   
  Mandatperioden for de medlemmer, der er omhandlet i stk. 1a, litra b), må ikke overskride 21⁄2 år
  . Mandatperioden for de medlemmer, der er omhandlet i stk. 1a, litra a) og
  c
  )
  , er fem år
  . Mandatperioden for de medlemmer, der er omhandlet i stk. 1a, litra c), kan kun fornys én gang." |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  Medlemmerne og suppleanterne udpeges for en firårig periode
  . Mandatperioden for de medlemmer, der er omhandlet i stk. 1a, litra a) og b) må ikke være af begrænset varighed
  . Mandatperioden for de medlemmer, der er omhandlet i stk. 1a, litra c), kan kun fornys én gang."

2.   
  Mandatperioden for de medlemmer, der er omhandlet i stk. 1a, litra b), må ikke overskride 21⁄2 år
  . Mandatperioden for de medlemmer, der er omhandlet i stk. 1a, litra a) og
  c
  )
  , er fem år
  . Mandatperioden for de medlemmer, der er omhandlet i stk. 1a, litra c), kan kun fornys én gang."

Ændring 159

Ændring 159

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. — litra a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. — litra a (nyt)

Forordning (EF) nr. 178/2002

Forordning 178/2002 — artikel 28 — stk. 4 — afsnit 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | a) | Indledningen affattes således:





  »4.
     
  Ekspertpanelerne består af uafhængige videnskabsfolk, som forsker aktivt og offentliggør deres resultater i peerevaluerede videnskabelige tidsskrifter.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

a)

a)

Indledningen affattes således:

Indledningen affattes således:

»4.
     
  Ekspertpanelerne består af uafhængige videnskabsfolk, som forsker aktivt og offentliggør deres resultater i peerevaluerede videnskabelige tidsskrifter.«

Ændring 53

Ændring 53

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3 — litra b

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3 — litra b

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 28 — stk. 5-5 g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Bestyrelsen
  , som træffer afgørelse på grundlag af et forslag fremsat af den administrerende direktør, efter at der i Den Europæiske Unions Tidende, i relevante førende videnskabelige tidsskrifter og på autoritetens websted har været offentliggjort en indkaldelse af interessetilkendegivelser,
  udpeger de medlemmer af den videnskabelige komité, der ikke er medlemmer af ekspertpanelerne,
  samt de yderligere medlemmer, der er omhandlet i stk. 5b,
  for en femårig periode, der kan fornys." | 5.   Bestyrelsen udpeger de medlemmer af den videnskabelige komité, der ikke er medlemmer af ekspertpanelerne,
  og medlemmerne af ekspertpanelerne
  for en femårig periode, der kan fornys
  , i overensstemmelse med følgende procedure: |
| 5a.
     
  Ekspertpanelernes medlemmer udpeges af bestyrelsen for en femårig periode, der kan fornys i overensstemmelse med følgende procedure: | |
| a) | Efter at hørt bestyrelsen
  sender
  den administrerende direktør
  medlemsstaterne
  en
  anmodning om den specifikke tværfaglige ekspertise, der kræves
  i 
  hvert ekspertpanel, og angiver antallet af eksperter
  ,
  der skal indstilles af medlemsstaterne. Den administrerende direktør underretter medlemsstaterne om autoritetens uafhængighedspolitik og de gennemførelsesbestemmelser, der gælder for ekspertpanelernes medlemmer. Medlemsstaterne iværksætter en indkaldelse af interessetilkendegivelser som grundlag for deres indstillinger. Den administrerende direktør underretter bestyrelsen om de anmodninger, som er sendt til medlemsstaterne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Bestyrelsen
  , som træffer afgørelse på grundlag af et forslag fremsat af den administrerende direktør, efter at der i Den Europæiske Unions Tidende, i relevante førende videnskabelige tidsskrifter og på autoritetens websted har været offentliggjort en indkaldelse af interessetilkendegivelser,
  udpeger de medlemmer af den videnskabelige komité, der ikke er medlemmer af ekspertpanelerne,
  samt de yderligere medlemmer, der er omhandlet i stk. 5b,
  for en femårig periode, der kan fornys."

5.   Bestyrelsen udpeger de medlemmer af den videnskabelige komité, der ikke er medlemmer af ekspertpanelerne,
  og medlemmerne af ekspertpanelerne
  for en femårig periode, der kan fornys
  , i overensstemmelse med følgende procedure:

5a.
     
  Ekspertpanelernes medlemmer udpeges af bestyrelsen for en femårig periode, der kan fornys i overensstemmelse med følgende procedure:

a)

Efter at hørt bestyrelsen
  sender
  den administrerende direktør
  medlemsstaterne
  en
  anmodning om den specifikke tværfaglige ekspertise, der kræves
  i 
  hvert ekspertpanel, og angiver antallet af eksperter
  ,
  der skal indstilles af medlemsstaterne. Den administrerende direktør underretter medlemsstaterne om autoritetens uafhængighedspolitik og de gennemførelsesbestemmelser, der gælder for ekspertpanelernes medlemmer. Medlemsstaterne iværksætter en indkaldelse af interessetilkendegivelser som grundlag for deres indstillinger. Den administrerende direktør underretter bestyrelsen om de anmodninger, som er sendt til medlemsstaterne.

sender

medlemsstaterne

anmodning om den specifikke tværfaglige ekspertise, der kræves

hvert ekspertpanel, og angiver antallet af eksperter

der skal indstilles af medlemsstaterne. Den administrerende direktør underretter medlemsstaterne om autoritetens uafhængighedspolitik og de gennemførelsesbestemmelser, der gælder for ekspertpanelernes medlemmer. Medlemsstaterne iværksætter en indkaldelse af interessetilkendegivelser som grundlag for deres indstillinger. Den administrerende direktør underretter bestyrelsen om de anmodninger, som er sendt til medlemsstaterne.

| a) | Efter at
  have
  hørt bestyrelsen
  offentliggør
  den administrerende direktør en indkaldelse af interessetilkendegivelser i Den Europæiske Unions Tidende, i relevante førende videnskabelige publikationer og på autoritetens websted og oplyser medlemsstaterne herom
  .
  Indkaldelsen fastlægger den specifikke tværfaglige ekspertise, der kræves i hvert ekspertpanel
  ,
  og angiver det krævede antal eksperter
  . |
| --- | --- |

a)

Efter at
  have
  hørt bestyrelsen
  offentliggør
  den administrerende direktør en indkaldelse af interessetilkendegivelser i Den Europæiske Unions Tidende, i relevante førende videnskabelige publikationer og på autoritetens websted og oplyser medlemsstaterne herom
  .
  Indkaldelsen fastlægger den specifikke tværfaglige ekspertise, der kræves i hvert ekspertpanel
  ,
  og angiver det krævede antal eksperter
  .

have

offentliggør

en indkaldelse af interessetilkendegivelser

Den Europæiske Unions Tidende

i relevante førende videnskabelige publikationer og på

websted

oplyser medlemsstaterne herom

Indkaldelsen fastlægger den specifikke tværfaglige ekspertise, der kræves i hvert ekspertpanel

og angiver det krævede antal eksperter

| b) | Medlemsstaterne
  indstiller eksperter med henblik på kollektivt at nå op på det antal, der er anført af den administrerende direktør. Hver medlemsstat indstiller mindst 12 videnskabelige eksperter. Medlemsstaterne kan indstille statsborgere fra andre medlemsstater
  . |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaterne
  indstiller eksperter med henblik på kollektivt at nå op på det antal, der er anført af den administrerende direktør. Hver medlemsstat indstiller mindst 12 videnskabelige eksperter. Medlemsstaterne kan indstille statsborgere fra andre medlemsstater
  .

indstiller eksperter med henblik på kollektivt at nå op på det antal, der er anført af den administrerende direktør. Hver medlemsstat indstiller mindst 12 videnskabelige eksperter. Medlemsstaterne kan indstille statsborgere fra andre medlemsstater

| b) | Medlemsstaterne
  sikrer udbredt formidling af indkaldelsen af interessetilkendegivelser i videnskabelige kredse. Medlemsstaterne kan også indstille eksperter til de anførte fagområder, forudsat at det gøres på grundlag af en indkaldelse af interesseangivelse
  . |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaterne
  sikrer udbredt formidling af indkaldelsen af interessetilkendegivelser i videnskabelige kredse. Medlemsstaterne kan også indstille eksperter til de anførte fagområder, forudsat at det gøres på grundlag af en indkaldelse af interesseangivelse
  .

sikrer udbredt formidling af indkaldelsen af interessetilkendegivelser i videnskabelige kredse. Medlemsstaterne kan også indstille eksperter til de anførte fagområder, forudsat at det gøres på grundlag af en indkaldelse af interesseangivelse

| c) | På grundlag af
  indstillingerne fra medlemsstaterne
  udarbejder den administrerende direktør for hvert
  af ekspertpanelerne
  en liste over eksperter, som er større end det antal medlemmer, der skal udpeges. Den administrerende direktør må ikke udarbejde en sådan liste, hvis
  han/hun
  kan dokumentere, at indstillingerne som følge af udvælgelseskriterierne i litra d) ikke giver mulighed for at udarbejde en større liste. Den administrerende direktør forelægger listen for bestyrelsen med henblik på udpegelse. |
| --- | --- |

c)

På grundlag af
  indstillingerne fra medlemsstaterne
  udarbejder den administrerende direktør for hvert
  af ekspertpanelerne
  en liste over eksperter, som er større end det antal medlemmer, der skal udpeges. Den administrerende direktør må ikke udarbejde en sådan liste, hvis
  han/hun
  kan dokumentere, at indstillingerne som følge af udvælgelseskriterierne i litra d) ikke giver mulighed for at udarbejde en større liste. Den administrerende direktør forelægger listen for bestyrelsen med henblik på udpegelse.

indstillingerne fra medlemsstaterne

af ekspertpanelerne

han/hun

| c) | På grundlag af
  de modtagne ansøgninger og indstillinger og i overensstemmelse med autoritetens uafhængighedspolitik og de gennemførelsesbestemmelser, der gælder for ekspertpanelernes medlemmer,
  udarbejder den administrerende direktør for hvert
  ekspertpanel
  en liste over eksperter som er større end det antal medlemmer, der skal udpeges. Den administrerende direktør må ikke udarbejde en sådan liste, hvis
  han eller hun
  kan dokumentere, at
  ansøgningerne og
  indstillingerne som følge af udvælgelseskriterierne i litra d) ikke giver
  ham eller hende
  mulighed for at udarbejde en større liste. Den administrerende direktør forelægger listen for bestyrelsen med henblik på udpegelse. |
| --- | --- |

c)

På grundlag af
  de modtagne ansøgninger og indstillinger og i overensstemmelse med autoritetens uafhængighedspolitik og de gennemførelsesbestemmelser, der gælder for ekspertpanelernes medlemmer,
  udarbejder den administrerende direktør for hvert
  ekspertpanel
  en liste over eksperter som er større end det antal medlemmer, der skal udpeges. Den administrerende direktør må ikke udarbejde en sådan liste, hvis
  han eller hun
  kan dokumentere, at
  ansøgningerne og
  indstillingerne som følge af udvælgelseskriterierne i litra d) ikke giver
  ham eller hende
  mulighed for at udarbejde en større liste. Den administrerende direktør forelægger listen for bestyrelsen med henblik på udpegelse.

de modtagne ansøgninger og indstillinger og i overensstemmelse med autoritetens uafhængighedspolitik og de gennemførelsesbestemmelser, der gælder for ekspertpanelernes medlemmer,

ekspertpanel

han eller hun

ansøgningerne og

ham eller hende

| d) | Medlemsstaternes indstillinger, den administrerende direktørs udvælgelse og bestyrelsens udpegelse sker på grundlag af følgende kriterier: |
| --- | --- |

d)

Medlemsstaternes indstillinger, den administrerende direktørs udvælgelse og bestyrelsens udpegelse sker på grundlag af følgende kriterier:

| d) | Medlemsstaternes indstillinger, den administrerende direktørs udvælgelse og bestyrelsens udpegelse sker på grundlag af følgende kriterier: |
| --- | --- |

d)

Medlemsstaternes indstillinger, den administrerende direktørs udvælgelse og bestyrelsens udpegelse sker på grundlag af følgende kriterier:

| | i) | videnskabelig ekspertise på et højt niveau |
| --- | --- | --- |

i)

videnskabelig ekspertise på et højt niveau

| | i) | videnskabelig ekspertise på et højt niveau |
| --- | --- | --- |

i)

videnskabelig ekspertise på et højt niveau

| | ii) | uafhængighed og fravær af interessekonflikter, jf. artikel 37, stk. 2, autoritetens uafhængighedspolitik samt gennemførelsesbestemmelser om ekspertpanelmedlemmernes uafhængighed |
| --- | --- | --- |

ii)

uafhængighed og fravær af interessekonflikter, jf. artikel 37, stk. 2, autoritetens uafhængighedspolitik samt gennemførelsesbestemmelser om ekspertpanelmedlemmernes uafhængighed

| | ii) | uafhængighed og fravær af interessekonflikter, jf. artikel 37, stk. 2, autoritetens uafhængighedspolitik samt gennemførelsesbestemmelser om ekspertpanelmedlemmernes uafhængighed |
| --- | --- | --- |

ii)

uafhængighed og fravær af interessekonflikter, jf. artikel 37, stk. 2, autoritetens uafhængighedspolitik samt gennemførelsesbestemmelser om ekspertpanelmedlemmernes uafhængighed

| | iii) | opfyldelse af behovene for specifik tværfaglig ekspertise i det panel, hvortil de vil blive udpeget, og den gældende sprogordning. |
| --- | --- | --- |

iii)

opfyldelse af behovene for specifik tværfaglig ekspertise i det panel, hvortil de vil blive udpeget, og den gældende sprogordning.

| | iii) | opfyldelse af behovene for specifik tværfaglig ekspertise i det panel, hvortil de vil blive udpeget, og den gældende sprogordning. |
| --- | --- | --- |

iii)

opfyldelse af behovene for specifik tværfaglig ekspertise i det panel, hvortil de vil blive udpeget, og den gældende sprogordning.

| e) | Bestyrelsen sikrer, at der opnås den bredest mulige geografiske fordeling i forbindelse med de endelige udpegelser. |
| --- | --- |

e)

Bestyrelsen sikrer, at der opnås den bredest mulige geografiske fordeling i forbindelse med de endelige udpegelser.

| e) | Bestyrelsen sikrer, at der opnås den bredest mulige geografiske fordeling i forbindelse med de endelige udpegelser. |
| --- | --- |

e)

Bestyrelsen sikrer, at der opnås den bredest mulige geografiske fordeling i forbindelse med de endelige udpegelser.

5
  b
  .   Hvis autoriteten fastslår, at der mangler specifik ekspertise i et eller flere paneler, fremsætter den administrerende direktør forslag til yderligere medlemmer af panelet/panelerne for bestyrelsen med henblik på udpegelse efter proceduren i stk. 5.

5
  a
  .   Hvis autoriteten fastslår, at der mangler specifik ekspertise i et eller flere paneler, fremsætter den administrerende direktør forslag til yderligere medlemmer af panelet/panelerne for bestyrelsen med henblik på udpegelse efter proceduren i stk. 5.

5
  c
  .   Bestyrelsen vedtager på grundlag af forslag fra den administrerende direktør regler for den detaljerede tilrettelæggelse af og tidsplan for de procedurer, der er fastsat i stk. 5
  a)
  og 5a).

5
  b
  .   Bestyrelsen vedtager på grundlag af forslag fra den administrerende direktør regler for den detaljerede tilrettelæggelse af og tidsplan for de procedurer, der er fastsat i stk. 5 og 5a.

5
  d
  .   
  Medlemsstaterne træffer foranstaltninger, der sikrer, at ekspertpanelernes
  medlemmer handler uafhængigt og
  ikke
  har interessekonflikter, jf. artikel 37, stk. 2, og autoritetens interne foranstaltninger.
  Medlemsstaterne sikrer, at ekspertpanelernes medlemmer
  har midlerne til at afsætte den tid og de kræfter, der kræves for at bidrage til autoritetens arbejde
  . Medlemsstaterne sikrer
  ,
  at ekspertpanelernes medlemmer
  ikke
  modtager
  nogen instrukser på nationalt niveau, og
  at
  deres uafhængige videnskabelige bidrag til risikovurderingssystemet på EU-plan anerkendes som en prioriteret opgave for beskyttelsen af sikkerheden i fødevarekæden.

5
  c
  .   
  Ekspertpanelernes
  medlemmer handler uafhængigt og har
  ikke
  interessekonflikter, jf. artikel 37, stk. 2, og autoritetens interne foranstaltninger.
  De
  har midlerne til at afsætte den tid og de kræfter, der kræves for at bidrage til autoritetens arbejde,
  de modtager
  ikke nogen instrukser på nationalt niveau, og deres uafhængige videnskabelige bidrag til risikovurderingssystemet på EU-plan anerkendes som en prioriteret opgave for beskyttelsen af sikkerheden i fødevarekæden.

5
  e
  .   Medlemsstaterne sikrer, at offentlige organer, der har disse videnskabelige eksperter ansat, og dem, der har ansvaret for at fastsætte prioriteringer for de videnskabelige organer, der ansætter disse eksperter, gennemfører
  foranstaltningerne
  i stk. 5
  d
  .

5
  d
  .   Medlemsstaterne sikrer
  , om nødvendigt
  , at offentlige organer, der har disse videnskabelige eksperter ansat, og dem, der har ansvaret for at fastsætte prioriteringer for de videnskabelige organer, der ansætter disse eksperter, gennemfører
  de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at betingelserne
  i stk. 5
  c er opfyldte
  .

5
  f
  .   Autoriteten støtter panelernes opgaver, idet den tilrettelægger deres arbejde, navnlig det forberedende arbejde, der skal udføres af autoritetens personale eller af de udpegede nationale videnskabelige organisationer, der er omhandlet i artikel 36, herunder ved at sørge for, at det er muligt at udarbejde videnskabelige udtalelser, der skal peerevalueres af panelerne, inden de vedtager dem.

5
  e
  .   Autoriteten støtter panelernes opgaver, idet den tilrettelægger deres arbejde, navnlig det forberedende arbejde, der skal udføres af autoritetens personale eller af de udpegede nationale videnskabelige organisationer, der er omhandlet i artikel 36, herunder ved at sørge for, at det er muligt at udarbejde videnskabelige udtalelser, der skal peerevalueres af panelerne, inden de vedtager dem.

5
  g
  .   Hvert panel har højst 21 medlemmer.

5
  f
  .   Hvert panel har højst 21 medlemmer.

5fa.
     
  Autoriten skal tilbyde medlemmerne af panelerne omfattende uddannelse i risikovurderingsprocessen.

Ændring 54

Ændring 54

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3 — litra c

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3 — litra c

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 28 — stk. 9 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| antallet af medlemmer i hvert af ekspertpanelerne inden for det maksimum, der er fastsat i stk.
  5 g
  . | b) | antallet af medlemmer i hvert af ekspertpanelerne inden for det maksimum, der er fastsat i stk.
  5f
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

antallet af medlemmer i hvert af ekspertpanelerne inden for det maksimum, der er fastsat i stk.
  5 g
  .

5 g

b)

b)

antallet af medlemmer i hvert af ekspertpanelerne inden for det maksimum, der er fastsat i stk.
  5f
  .

5f

Ændring 55

Ændring 55

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3 — litra c a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3 — litra c a (nyt)

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 28 — stk. 9 — litra g a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | I artikel 28, stk. 9, tilføjes følgende litra:










  »ga) | ansøgernes mulighed for, inden for en frist på højst seks måneder, medmindre andet er aftalt med autoriteten, og inden offentliggørelsen af autoritetens udkast til udtalelse, at løse kritiske identificerede problematikker ved at indsende nye oplysninger.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

I artikel 28, stk. 9, tilføjes følgende litra:

I artikel 28, stk. 9, tilføjes følgende litra:

»ga)

»ga)

ansøgernes mulighed for, inden for en frist på højst seks måneder, medmindre andet er aftalt med autoriteten, og inden offentliggørelsen af autoritetens udkast til udtalelse, at løse kritiske identificerede problematikker ved at indsende nye oplysninger.«

ansøgernes mulighed for, inden for en frist på højst seks måneder, medmindre andet er aftalt med autoriteten, og inden offentliggørelsen af autoritetens udkast til udtalelse, at løse kritiske identificerede problematikker ved at indsende nye oplysninger.«

Ændring 56

Ændring 56

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3 a (ny)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3 a (ny)

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 29 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a)
     
  I artikel 29, stk. 6, tilføjes følgende punktum: |
| | »De må ikke tillade forudgående udelukkelse af visse typer videnskabelig dokumentation, især når dokumentationen er offentliggjort efter en peerevaluering.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a)
     
  I artikel 29, stk. 6, tilføjes følgende punktum:

»De må ikke tillade forudgående udelukkelse af visse typer videnskabelig dokumentation, især når dokumentationen er offentliggjort efter en peerevaluering.«

Ændring 57

Ændring 57

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 32a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Efter anmodning fra en potentiel ansøger om en godkendelse i henhold til fødevarelovgivningen
  rådgiver autoritetens personale om
  de
  relevante bestemmelser
  og
  kravene til indholdet af en ansøgning om godkendelse
  . Den rådgivning, der ydes af
  autoritetens personale
  , berører ikke og er uforbindende med hensyn til ekspertpanelernes efterfølgende vurdering af ansøgninger om godkendelse. | Autoriteten offentliggør retningslinjer, som omfatter et katalog over spørgsmål og svar, der omhandler de administrative og videnskabelige krav til en ansøgning om godkendelse.
  Efter anmodning fra en potentiel ansøger om en godkendelse i henhold til fødevarelovgivningen
  tilbyder autoriteten også høringsmøder, hvor der redegøres for, hvilke oplysninger der kræves, og hvorledes
  de
  forskellige test
  og
  undersøgelser, som er nødvendige for at godtgøre det planlagte produkts kvalitet, sikkerhed og effektivitet, vil blive gennemført
  . Den rådgivning, der ydes af
  autoriteten
  , berører ikke og er uforbindende med hensyn til ekspertpanelernes efterfølgende vurdering af ansøgninger om godkendelse.
  Autoritetens personale, som yder rådgivningen, må ikke være involveret i forberedende videnskabeligt arbejde, som er direkte eller indirekte relevant for den ansøgning, der er genstand for rådgivningen. |
| | Senest ... [36 måneder efter datoen for ikrafttrædelse af ændringsforordningen] skal Kommissionen vurdere denne artikels indvirkning på, hvordan autoriteten fungerer. Der skal navnlig lægges vægt på den øgede arbejdsbyrde og mobiliseringen af personale, og om den har ført til en ændring af fordelingen af autoritetens ressourcer på bekostning af offentlighedens interesser. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Efter anmodning fra en potentiel ansøger om en godkendelse i henhold til fødevarelovgivningen
  rådgiver autoritetens personale om
  de
  relevante bestemmelser
  og
  kravene til indholdet af en ansøgning om godkendelse
  . Den rådgivning, der ydes af
  autoritetens personale
  , berører ikke og er uforbindende med hensyn til ekspertpanelernes efterfølgende vurdering af ansøgninger om godkendelse.

rådgiver autoritetens personale om

relevante bestemmelser

kravene til indholdet af en ansøgning om godkendelse

autoritetens personale

Autoriteten offentliggør retningslinjer, som omfatter et katalog over spørgsmål og svar, der omhandler de administrative og videnskabelige krav til en ansøgning om godkendelse.
  Efter anmodning fra en potentiel ansøger om en godkendelse i henhold til fødevarelovgivningen
  tilbyder autoriteten også høringsmøder, hvor der redegøres for, hvilke oplysninger der kræves, og hvorledes
  de
  forskellige test
  og
  undersøgelser, som er nødvendige for at godtgøre det planlagte produkts kvalitet, sikkerhed og effektivitet, vil blive gennemført
  . Den rådgivning, der ydes af
  autoriteten
  , berører ikke og er uforbindende med hensyn til ekspertpanelernes efterfølgende vurdering af ansøgninger om godkendelse.
  Autoritetens personale, som yder rådgivningen, må ikke være involveret i forberedende videnskabeligt arbejde, som er direkte eller indirekte relevant for den ansøgning, der er genstand for rådgivningen.

Autoriteten offentliggør retningslinjer, som omfatter et katalog over spørgsmål og svar, der omhandler de administrative og videnskabelige krav til en ansøgning om godkendelse.

tilbyder autoriteten også høringsmøder, hvor der redegøres for, hvilke oplysninger der kræves, og hvorledes

forskellige test

undersøgelser, som er nødvendige for at godtgøre det planlagte produkts kvalitet, sikkerhed og effektivitet, vil blive gennemført

autoriteten

Autoritetens personale, som yder rådgivningen, må ikke være involveret i forberedende videnskabeligt arbejde, som er direkte eller indirekte relevant for den ansøgning, der er genstand for rådgivningen.

Senest ... [36 måneder efter datoen for ikrafttrædelse af ændringsforordningen] skal Kommissionen vurdere denne artikels indvirkning på, hvordan autoriteten fungerer. Der skal navnlig lægges vægt på den øgede arbejdsbyrde og mobiliseringen af personale, og om den har ført til en ændring af fordelingen af autoritetens ressourcer på bekostning af offentlighedens interesser.

Senest ... [36 måneder efter datoen for ikrafttrædelse af ændringsforordningen] skal Kommissionen vurdere denne artikels indvirkning på, hvordan autoriteten fungerer. Der skal navnlig lægges vægt på den øgede arbejdsbyrde og mobiliseringen af personale, og om den har ført til en ændring af fordelingen af autoritetens ressourcer på bekostning af offentlighedens interesser.

Ændring 58

Ændring 58

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 32b — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Der oprettes hermed et EU-register over undersøgelser bestilt af virksomhedsledere
  for
  at opnå en godkendelse i henhold til EU-fødevarelovgivningen. Virksomhedsledere underretter straks autoriteten om genstanden for en undersøgelse, der er bestilt til støtte for en fremtidig ansøgning om godkendelse i henhold til EU-fødevarelovgivningen. Registret forvaltes af autoriteten. | 1.   Der oprettes hermed et EU-register over undersøgelser bestilt af virksomhedsledere
  , der ansøger om
  at opnå en godkendelse
  eller fornyelse
  i henhold til EU-fødevarelovgivningen. Virksomhedsledere underretter straks autoriteten om genstanden for en undersøgelse, der er bestilt
  i og uden for Unionen
  til støtte for en fremtidig ansøgning om godkendelse
  eller fornyelse
  i henhold til EU-fødevarelovgivningen. Registret forvaltes af autoriteten. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Der oprettes hermed et EU-register over undersøgelser bestilt af virksomhedsledere
  for
  at opnå en godkendelse i henhold til EU-fødevarelovgivningen. Virksomhedsledere underretter straks autoriteten om genstanden for en undersøgelse, der er bestilt til støtte for en fremtidig ansøgning om godkendelse i henhold til EU-fødevarelovgivningen. Registret forvaltes af autoriteten.

1.   Der oprettes hermed et EU-register over undersøgelser bestilt af virksomhedsledere
  , der ansøger om
  at opnå en godkendelse
  eller fornyelse
  i henhold til EU-fødevarelovgivningen. Virksomhedsledere underretter straks autoriteten om genstanden for en undersøgelse, der er bestilt
  i og uden for Unionen
  til støtte for en fremtidig ansøgning om godkendelse
  eller fornyelse
  i henhold til EU-fødevarelovgivningen. Registret forvaltes af autoriteten.

Ændring 59

Ændring 59

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 32b — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  De bestilte undersøgelser tager hensyn til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/63/EU

   (1a)

  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  De bestilte undersøgelser tager hensyn til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/63/EU

   (1a)

  .

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 32b — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Underretningspligten i henhold til stk. 1 gælder også
  EU-laboratorier
  , der gennemfører
  disse
  undersøgelser. | 2.   Underretningspligten i henhold til stk. 1 gælder også
  enhver institution
  , der gennemfører undersøgelserne
  , herunder laboratorier, institutter eller universiteter
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Underretningspligten i henhold til stk. 1 gælder også
  EU-laboratorier
  , der gennemfører
  disse
  undersøgelser.

2.   Underretningspligten i henhold til stk. 1 gælder også
  enhver institution
  , der gennemfører undersøgelserne
  , herunder laboratorier, institutter eller universiteter
  .

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 32b — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Data fra en test, der er bestilt, men som ikke er registreret, må ikke anvendes i forbindelse med en risikovurdering. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Data fra en test, der er bestilt, men som ikke er registreret, må ikke anvendes i forbindelse med en risikovurdering.

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 32b — stk. 2 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Emnet godkendes ikke, medmindre alle data fra alle registrerede undersøgelser indsendes. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2b.
     
  Emnet godkendes ikke, medmindre alle data fra alle registrerede undersøgelser indsendes.

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 32b — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Når autoriteten anmoder ansøgeren om yderligere oplysninger og modtager sådanne oplysninger, tilføjes de også til EU-registret og offentliggøres, idet det markeres, at der er tale om supplerende oplysninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Når autoriteten anmoder ansøgeren om yderligere oplysninger og modtager sådanne oplysninger, tilføjes de også til EU-registret og offentliggøres, idet det markeres, at der er tale om supplerende oplysninger.

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 32b — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 57a, der skal supplere denne forordning ved at fastlægge straffe for brud på underretningspligten. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 57a, der skal supplere denne forordning ved at fastlægge straffe for brud på underretningspligten.

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 32b — stk. 4 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Denne artikel finder ikke anvendelse på undersøgelser, der er bestilt før... [datoen for denne ændringsforordnings ikrafttræden]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4b.
     
  Denne artikel finder ikke anvendelse på undersøgelser, der er bestilt før... [datoen for denne ændringsforordnings ikrafttræden].

Ændring 66

Ændring 66

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 32c — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Hvis EU-fødevarelovgivningen foreskriver, at en godkendelse kan fornys/forlænges, underretter den potentielle ansøger om fornyelsen/forlængelsen autoriteten om de undersøgelser, som vedkommende har til hensigt at gennemføre til dette formål. Efter denne underretning indleder autoriteten en høring af interesserede parter og offentligheden om de planlagte undersøgelser i forbindelse med fornyelsen/forlængelsen og yder rådgivning om indholdet af den påtænkte ansøgning om fornyelse/forlængelse, idet der tages hensyn til de modtagne kommentarer. Den rådgivning, der ydes af autoriteten, berører ikke og er uforbindende med hensyn til ekspertpanelernes efterfølgende vurdering af ansøgningerne om fornyelse/forlængelse af godkendelse. | 1.   Hvis EU-fødevarelovgivningen foreskriver, at en godkendelse kan fornys/forlænges, underretter den potentielle ansøger om fornyelsen/forlængelsen autoriteten om de undersøgelser, som vedkommende har til hensigt at gennemføre til dette formål. Efter denne underretning indleder autoriteten en høring af interesserede parter og offentligheden om de planlagte undersøgelser i forbindelse med fornyelsen/forlængelsen og yder rådgivning om indholdet af den påtænkte ansøgning om fornyelse/forlængelse, idet der tages hensyn til de modtagne kommentarer
  , som er relevante for risikovurderingen af den påtænkte fornyelse
  . Den rådgivning, der ydes af autoriteten, berører ikke og er uforbindende med hensyn til ekspertpanelernes efterfølgende vurdering af ansøgningerne om fornyelse/forlængelse af godkendelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Hvis EU-fødevarelovgivningen foreskriver, at en godkendelse kan fornys/forlænges, underretter den potentielle ansøger om fornyelsen/forlængelsen autoriteten om de undersøgelser, som vedkommende har til hensigt at gennemføre til dette formål. Efter denne underretning indleder autoriteten en høring af interesserede parter og offentligheden om de planlagte undersøgelser i forbindelse med fornyelsen/forlængelsen og yder rådgivning om indholdet af den påtænkte ansøgning om fornyelse/forlængelse, idet der tages hensyn til de modtagne kommentarer. Den rådgivning, der ydes af autoriteten, berører ikke og er uforbindende med hensyn til ekspertpanelernes efterfølgende vurdering af ansøgningerne om fornyelse/forlængelse af godkendelse.

1.   Hvis EU-fødevarelovgivningen foreskriver, at en godkendelse kan fornys/forlænges, underretter den potentielle ansøger om fornyelsen/forlængelsen autoriteten om de undersøgelser, som vedkommende har til hensigt at gennemføre til dette formål. Efter denne underretning indleder autoriteten en høring af interesserede parter og offentligheden om de planlagte undersøgelser i forbindelse med fornyelsen/forlængelsen og yder rådgivning om indholdet af den påtænkte ansøgning om fornyelse/forlængelse, idet der tages hensyn til de modtagne kommentarer
  , som er relevante for risikovurderingen af den påtænkte fornyelse
  . Den rådgivning, der ydes af autoriteten, berører ikke og er uforbindende med hensyn til ekspertpanelernes efterfølgende vurdering af ansøgningerne om fornyelse/forlængelse af godkendelse.

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 32c — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Autoriteten hører interesserede parter og offentligheden om undersøgelserne til støtte for ansøgninger om godkendelse, når de er offentliggjort af autoriteten i overensstemmelse med artikel 38 og artikel 39-39f, for at fastslå, om der foreligger andre relevante videnskabelige data eller undersøgelser om den genstand, som er omfattet af ansøgningen om godkendelse. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på ansøgernes fremlæggelse af supplerende oplysninger under risikovurderingsprocessen. | 2.   
  Med forbehold af autoritetens egne forpligtelser i henhold til artikel 33
  hører autoriteten
  inden for to måneder de
  interesserede parter og offentligheden om undersøgelserne til støtte for ansøgninger om godkendelse, når de er offentliggjort af autoriteten i overensstemmelse med artikel 38 og artikel 39-39f, for at fastslå, om der foreligger andre relevante videnskabelige data eller undersøgelser,
  der er baseret på uafhængig peerevalueret litteratur eller gennemført i overensstemmelse med internationale retningslinjer og principperne for god laboratoriepraksis (GLP)
  , om den genstand, som er omfattet af ansøgningen om godkendelse. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på ansøgernes fremlæggelse af supplerende oplysninger under risikovurderingsprocessen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Autoriteten hører interesserede parter og offentligheden om undersøgelserne til støtte for ansøgninger om godkendelse, når de er offentliggjort af autoriteten i overensstemmelse med artikel 38 og artikel 39-39f, for at fastslå, om der foreligger andre relevante videnskabelige data eller undersøgelser om den genstand, som er omfattet af ansøgningen om godkendelse. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på ansøgernes fremlæggelse af supplerende oplysninger under risikovurderingsprocessen.

2.   
  Med forbehold af autoritetens egne forpligtelser i henhold til artikel 33
  hører autoriteten
  inden for to måneder de
  interesserede parter og offentligheden om undersøgelserne til støtte for ansøgninger om godkendelse, når de er offentliggjort af autoriteten i overensstemmelse med artikel 38 og artikel 39-39f, for at fastslå, om der foreligger andre relevante videnskabelige data eller undersøgelser,
  der er baseret på uafhængig peerevalueret litteratur eller gennemført i overensstemmelse med internationale retningslinjer og principperne for god laboratoriepraksis (GLP)
  , om den genstand, som er omfattet af ansøgningen om godkendelse. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på ansøgernes fremlæggelse af supplerende oplysninger under risikovurderingsprocessen.

Ændring 68

Ændring 68

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 32d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionens
  eksperter gennemfører kontrol, herunder audit, for at opnå sikkerhed for, at testfaciliteterne overholder de relevante standarder for gennemførelse af forsøg og undersøgelser, der forelægges autoriteten som led i en ansøgning om godkendelse i henhold til EU-fødevarelovgivningen. Denne kontrol tilrettelægges i samarbejde med de kompetente myndigheder i medlemsstaterne. | Eksperter fra
  Kommissionens direktorat for audit og analyse på sundheds- og fødevareområdet
  gennemfører kontrol, herunder audit, for at opnå sikkerhed for, at testfaciliteterne
  i Unionen og i tredjelande
  overholder de relevante standarder for gennemførelse af forsøg og undersøgelser, der forelægges autoriteten som led i en ansøgning om godkendelse i henhold til EU-fødevarelovgivningen. Denne kontrol tilrettelægges i samarbejde med de kompetente myndigheder i medlemsstaterne
  eller berørte tredjelande
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionens
  eksperter gennemfører kontrol, herunder audit, for at opnå sikkerhed for, at testfaciliteterne overholder de relevante standarder for gennemførelse af forsøg og undersøgelser, der forelægges autoriteten som led i en ansøgning om godkendelse i henhold til EU-fødevarelovgivningen. Denne kontrol tilrettelægges i samarbejde med de kompetente myndigheder i medlemsstaterne.

Kommissionens

Eksperter fra
  Kommissionens direktorat for audit og analyse på sundheds- og fødevareområdet
  gennemfører kontrol, herunder audit, for at opnå sikkerhed for, at testfaciliteterne
  i Unionen og i tredjelande
  overholder de relevante standarder for gennemførelse af forsøg og undersøgelser, der forelægges autoriteten som led i en ansøgning om godkendelse i henhold til EU-fødevarelovgivningen. Denne kontrol tilrettelægges i samarbejde med de kompetente myndigheder i medlemsstaterne
  eller berørte tredjelande
  .

Kommissionens direktorat for audit og analyse på sundheds- og fødevareområdet

i Unionen og i tredjelande

eller berørte tredjelande

Ændring 161

Ændring 161

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 32e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Uden at det berører den forpligtelse, som ansøgere om godkendelser i henhold til fødevarelovgivningen har til at påvise sikkerheden ved en genstand, der er indgivet til en godkendelsesordning, kan Kommissionen i 
  ekstraordinære tilfælde
  anmode autoriteten om at bestille videnskabelige undersøgelser med det formål at verificere den dokumentation, der anvendes i dens risikovurderingsproces. De bestilte undersøgelser kan have et bredere anvendelsesområde end den dokumentation, der er omfattet af verifikationen. | Uden at det berører den forpligtelse, som ansøgere om godkendelser i henhold til fødevarelovgivningen har til at påvise sikkerheden ved en genstand, der er indgivet til en godkendelsesordning, kan Kommissionen i 
  tilfælde af divergerende videnskabelige resultater
  anmode autoriteten om at bestille videnskabelige undersøgelser med det formål at verificere den dokumentation, der anvendes i dens risikovurderingsproces. De bestilte undersøgelser kan have et bredere anvendelsesområde end den dokumentation, der er omfattet af verifikationen
  i risikovurderingsprocessen. Verifikationsundersøgelser finansieres via bidrag fra ansøgerne til en fælles fond. Kommissionen vedtager en delegeret retsakt i overensstemmelse med artikel 57a med henblik på at fastlægge retningslinjerne for denne fond. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Uden at det berører den forpligtelse, som ansøgere om godkendelser i henhold til fødevarelovgivningen har til at påvise sikkerheden ved en genstand, der er indgivet til en godkendelsesordning, kan Kommissionen i 
  ekstraordinære tilfælde
  anmode autoriteten om at bestille videnskabelige undersøgelser med det formål at verificere den dokumentation, der anvendes i dens risikovurderingsproces. De bestilte undersøgelser kan have et bredere anvendelsesområde end den dokumentation, der er omfattet af verifikationen.

ekstraordinære tilfælde

Uden at det berører den forpligtelse, som ansøgere om godkendelser i henhold til fødevarelovgivningen har til at påvise sikkerheden ved en genstand, der er indgivet til en godkendelsesordning, kan Kommissionen i 
  tilfælde af divergerende videnskabelige resultater
  anmode autoriteten om at bestille videnskabelige undersøgelser med det formål at verificere den dokumentation, der anvendes i dens risikovurderingsproces. De bestilte undersøgelser kan have et bredere anvendelsesområde end den dokumentation, der er omfattet af verifikationen
  i risikovurderingsprocessen. Verifikationsundersøgelser finansieres via bidrag fra ansøgerne til en fælles fond. Kommissionen vedtager en delegeret retsakt i overensstemmelse med artikel 57a med henblik på at fastlægge retningslinjerne for denne fond.

tilfælde af divergerende videnskabelige resultater

i risikovurderingsprocessen. Verifikationsundersøgelser finansieres via bidrag fra ansøgerne til en fælles fond. Kommissionen vedtager en delegeret retsakt i overensstemmelse med artikel 57a med henblik på at fastlægge retningslinjerne for denne fond.

Ændring 70

Ændring 70

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 32e — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | De bestilte undersøgelser tager hensyn til direktiv 2010/63/EU. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

De bestilte undersøgelser tager hensyn til direktiv 2010/63/EU.

De bestilte undersøgelser tager hensyn til direktiv 2010/63/EU.

Ændring 71

Ændring 71

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4 a (ny)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4 a (ny)

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 33 — stk. 1 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a)
     
  I artikel 33, stk. 1, tilføjes følgende litra:










  »da) | kombinatoriske og akkumulerede virkninger.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a)
     
  I artikel 33, stk. 1, tilføjes følgende litra:

»da)

kombinatoriske og akkumulerede virkninger.«

Ændring 72

Ændring 72

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 — litra a

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 — litra a

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 38 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Autoriteten udfører sine aktiviteter med en høj grad af åbenhed. Autoriteten offentliggør straks især: | 1.   Autoriteten udfører sine aktiviteter med en høj grad af åbenhed
  i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1367/2006 og med forbehold af forordning (EF) nr. 1049/2001
  . Autoriteten offentliggør straks især: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Autoriteten udfører sine aktiviteter med en høj grad af åbenhed. Autoriteten offentliggør straks især:

1.   Autoriteten udfører sine aktiviteter med en høj grad af åbenhed
  i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1367/2006 og med forbehold af forordning (EF) nr. 1049/2001
  . Autoriteten offentliggør straks især:

Ændring 73

Ændring 73

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 — litra a

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 — litra a

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 38 — stk. 1 — litra a)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | dagsordener og protokoller for den videnskabelige komité og ekspertpanelerne og deres arbejdsgrupper |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

dagsordener og protokoller for den videnskabelige komité og ekspertpanelerne og deres arbejdsgrupper

| a) | dagsordener
  , deltagerlister
  og protokoller for
  bestyrelsen, det rådgivende udvalg,
  den videnskabelige komité og ekspertpanelerne og deres arbejdsgrupper |
| --- | --- |

a)

dagsordener
  , deltagerlister
  og protokoller for
  bestyrelsen, det rådgivende udvalg,
  den videnskabelige komité og ekspertpanelerne og deres arbejdsgrupper

, deltagerlister

bestyrelsen, det rådgivende udvalg,

Ændring 74

Ændring 74

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 — litra a

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 — litra a

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 38 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | videnskabelige data, undersøgelser og andre oplysninger til støtte for ansøgninger om godkendelse i henhold til EU-fødevarelovgivningen, herunder supplerende oplysninger fra ansøgere, samt andre videnskabelige data og oplysninger til støtte for anmodninger fra Europa-Parlamentet, Kommissionen og medlemsstaterne om videnskabelige resultater, herunder videnskabelige udtalelser, idet der tages hensyn til beskyttelse af fortrolige oplysninger og beskyttelse af personoplysninger i overensstemmelse med artikel 39-39f |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

videnskabelige data, undersøgelser og andre oplysninger til støtte for ansøgninger om godkendelse i henhold til EU-fødevarelovgivningen, herunder supplerende oplysninger fra ansøgere, samt andre videnskabelige data og oplysninger til støtte for anmodninger fra Europa-Parlamentet, Kommissionen og medlemsstaterne om videnskabelige resultater, herunder videnskabelige udtalelser, idet der tages hensyn til beskyttelse af fortrolige oplysninger og beskyttelse af personoplysninger i overensstemmelse med artikel 39-39f

| c) | videnskabelige data, undersøgelser og andre oplysninger til støtte for ansøgninger om godkendelse i henhold til EU-fødevarelovgivningen, herunder supplerende oplysninger fra ansøgere, samt andre videnskabelige data og oplysninger til støtte for anmodninger fra Europa-Parlamentet, Kommissionen og medlemsstaterne om videnskabelige resultater, herunder videnskabelige udtalelser, idet der tages hensyn til
  væsentlige samfundsinteresser forbundet med videregivelse og
  beskyttelse af fortrolige oplysninger og beskyttelse af personoplysninger i overensstemmelse med artikel 39-39f |
| --- | --- |

c)

videnskabelige data, undersøgelser og andre oplysninger til støtte for ansøgninger om godkendelse i henhold til EU-fødevarelovgivningen, herunder supplerende oplysninger fra ansøgere, samt andre videnskabelige data og oplysninger til støtte for anmodninger fra Europa-Parlamentet, Kommissionen og medlemsstaterne om videnskabelige resultater, herunder videnskabelige udtalelser, idet der tages hensyn til
  væsentlige samfundsinteresser forbundet med videregivelse og
  beskyttelse af fortrolige oplysninger og beskyttelse af personoplysninger i overensstemmelse med artikel 39-39f

væsentlige samfundsinteresser forbundet med videregivelse og

Ændring 75

Ændring 75

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 — litra a

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 — litra a

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 38 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | de oplysninger, som er grundlag for dens videnskabelige resultater, herunder videnskabelige udtalelser, idet der tages hensyn til beskyttelse af fortrolige data og beskyttelse af personoplysninger i overensstemmelse med artikel 39-39f |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

de oplysninger, som er grundlag for dens videnskabelige resultater, herunder videnskabelige udtalelser, idet der tages hensyn til beskyttelse af fortrolige data og beskyttelse af personoplysninger i overensstemmelse med artikel 39-39f

| d) | de oplysninger, som er grundlag for dens videnskabelige resultater, herunder videnskabelige udtalelser, idet der tages hensyn til
  væsentlige samfundsinteresser forbundet med videregivelse og
  beskyttelse af fortrolige data og beskyttelse af personoplysninger i overensstemmelse med artikel 39-39f |
| --- | --- |

d)

de oplysninger, som er grundlag for dens videnskabelige resultater, herunder videnskabelige udtalelser, idet der tages hensyn til
  væsentlige samfundsinteresser forbundet med videregivelse og
  beskyttelse af fortrolige data og beskyttelse af personoplysninger i overensstemmelse med artikel 39-39f

væsentlige samfundsinteresser forbundet med videregivelse og

Ændring 76

Ændring 76

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 — litra a

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 — litra a

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 38 — stk. 1 — litra h a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ha) | oplysninger om ansøgerens navn og ansøgningens titel |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ha)

ha)

oplysninger om ansøgerens navn og ansøgningens titel

oplysninger om ansøgerens navn og ansøgningens titel

Ændring 77

Ændring 77

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 — litra a

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 — litra a

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 38 — stk. 1 — litra i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | rådgivning ydet af autoriteten til potentielle ansøgere i fasen forud for indgivelsen i henhold til
  artikel
  32a og 32c. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

rådgivning ydet af autoriteten til potentielle ansøgere i fasen forud for indgivelsen i henhold til
  artikel
  32a og 32c.

artikel

| i) | den generelle rådgivning, som
  ydes af autoriteten til potentielle ansøgere i fasen forud for indgivelsen i henhold til
  artikel
  32a og 32c. |
| --- | --- |

i)

den generelle rådgivning, som
  ydes af autoriteten til potentielle ansøgere i fasen forud for indgivelsen i henhold til
  artikel
  32a og 32c.

den generelle rådgivning, som

artikel

Ændring 78

Ændring 78

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 — litra a

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 — litra a

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 38 — stk. 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| De punkter, der er omhandlet i første afsnit, offentliggøres i et særligt afsnit på autoritetens websted. Dette afsnit skal være let tilgængeligt for offentligheden. Det skal være muligt at downloade og søge i de relevante punkter i et elektronisk format. | De punkter, der er omhandlet i første afsnit, offentliggøres i et særligt afsnit på autoritetens websted. Dette afsnit skal være let tilgængeligt for offentligheden
  under iagttagelse af tydelige tilsagn, der er registreret elektronisk af dem, som besøger afsnittet, og under iagttagelse af foranstaltninger og sanktioner, som er effektive, forholdsmæssige og har afskrækkende virkning over for kommerciel anvendelse.
  Det skal være muligt at downloade, udskrive
  med vandmærke af hensyn til sporbarheden
  og søge i de relevante punkter i et elektronisk format
  , som er maskinlæsbart
  .
  De pågældende foranstaltninger skal fokusere på den kommercielle anvendelse af dokumenter og deres fremlæggelse. Sådanne foranstaltninger skal udformes med henblik på effektivt at beskytte mod kommerciel anvendelse af de i første afsnit omhandlede elementer både i Unionen og i tredjelande. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

De punkter, der er omhandlet i første afsnit, offentliggøres i et særligt afsnit på autoritetens websted. Dette afsnit skal være let tilgængeligt for offentligheden. Det skal være muligt at downloade og søge i de relevante punkter i et elektronisk format.

De punkter, der er omhandlet i første afsnit, offentliggøres i et særligt afsnit på autoritetens websted. Dette afsnit skal være let tilgængeligt for offentligheden
  under iagttagelse af tydelige tilsagn, der er registreret elektronisk af dem, som besøger afsnittet, og under iagttagelse af foranstaltninger og sanktioner, som er effektive, forholdsmæssige og har afskrækkende virkning over for kommerciel anvendelse.
  Det skal være muligt at downloade, udskrive
  med vandmærke af hensyn til sporbarheden
  og søge i de relevante punkter i et elektronisk format
  , som er maskinlæsbart
  .
  De pågældende foranstaltninger skal fokusere på den kommercielle anvendelse af dokumenter og deres fremlæggelse. Sådanne foranstaltninger skal udformes med henblik på effektivt at beskytte mod kommerciel anvendelse af de i første afsnit omhandlede elementer både i Unionen og i tredjelande.

under iagttagelse af tydelige tilsagn, der er registreret elektronisk af dem, som besøger afsnittet, og under iagttagelse af foranstaltninger og sanktioner, som er effektive, forholdsmæssige og har afskrækkende virkning over for kommerciel anvendelse.

med vandmærke af hensyn til sporbarheden

, som er maskinlæsbart

De pågældende foranstaltninger skal fokusere på den kommercielle anvendelse af dokumenter og deres fremlæggelse. Sådanne foranstaltninger skal udformes med henblik på effektivt at beskytte mod kommerciel anvendelse af de i første afsnit omhandlede elementer både i Unionen og i tredjelande.

Ændring 79

Ændring 79

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 — litra b

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 — litra b

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 38 — stk. 1a — afsnit 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1a.   Videregivelse af de oplysninger, der er nævnt i 
  stk. 1, litra c),
  berører ikke: | 1a.   Videregivelse af de oplysninger, der er nævnt i 
  stk. 1, litra c), d) og i),
  berører ikke: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.   Videregivelse af de oplysninger, der er nævnt i 
  stk. 1, litra c),
  berører ikke:

1a.   Videregivelse af de oplysninger, der er nævnt i 
  stk. 1, litra c), d) og i),
  berører ikke:

Ændring 80

Ændring 80

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 — litra b

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 — litra b

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 38 — stk. 1a — afsnit 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | intellektuelle ejendomsrettigheder, som der måtte være til dokumenter og deres indhold og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

a)

intellektuelle ejendomsrettigheder, som der måtte være til dokumenter og deres indhold og

intellektuelle ejendomsrettigheder, som der måtte være til dokumenter og deres indhold og

udgår

udgår

Ændring 163

Ændring 163

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — afsnit 5 — litra b

Artikel 1 — stk. 1 — afsnit 5 — litra b

Forordning (EF) nr. 178/2002

Forordning 178/2002– artikel 38 — stk. 1 a — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Videregivelse af de oplysninger, der er nævnt i stk. 1, litra c), betragtes ikke som en eksplicit eller implicit tilladelse eller licens til de relevante data og oplysninger, og til at deres indhold må anvendes, reproduceres eller på anden måde udnyttes, og Den Europæiske Union kan ikke stilles til ansvar for tredjeparters brug
  heraf
  ." | Videregivelse af de oplysninger, der er nævnt i stk. 1, litra c), betragtes ikke som en eksplicit eller implicit tilladelse eller licens til de relevante data og oplysninger, og til at deres indhold må anvendes
  kommercielt
  , reproduceres eller på anden måde udnyttes
  til kommercielle formål. For at undgå tvivl kan de offentliggjorte oplysninger anvendes med henblik på offentlig og akademisk kontrol af resultaterne, herunder en bedre forståelse af de mulige negative virkninger på sundhed og miljø
  , og Den Europæiske Union kan ikke stilles til ansvar for tredjeparters brug. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Videregivelse af de oplysninger, der er nævnt i stk. 1, litra c), betragtes ikke som en eksplicit eller implicit tilladelse eller licens til de relevante data og oplysninger, og til at deres indhold må anvendes, reproduceres eller på anden måde udnyttes, og Den Europæiske Union kan ikke stilles til ansvar for tredjeparters brug
  heraf
  ."

heraf

Videregivelse af de oplysninger, der er nævnt i stk. 1, litra c), betragtes ikke som en eksplicit eller implicit tilladelse eller licens til de relevante data og oplysninger, og til at deres indhold må anvendes
  kommercielt
  , reproduceres eller på anden måde udnyttes
  til kommercielle formål. For at undgå tvivl kan de offentliggjorte oplysninger anvendes med henblik på offentlig og akademisk kontrol af resultaterne, herunder en bedre forståelse af de mulige negative virkninger på sundhed og miljø
  , og Den Europæiske Union kan ikke stilles til ansvar for tredjeparters brug.

kommercielt

til kommercielle formål. For at undgå tvivl kan de offentliggjorte oplysninger anvendes med henblik på offentlig og akademisk kontrol af resultaterne, herunder en bedre forståelse af de mulige negative virkninger på sundhed og miljø

Ændring 82

Ændring 82

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 — litra c a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 — litra c a (nyt)

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 38 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | følgende stykke tilføjes:





  »3a.
     
  Denne artikel berører ikke direktiv 2003/4/EF, forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 1367/2006.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

følgende stykke tilføjes:

følgende stykke tilføjes:

»3a.
     
  Denne artikel berører ikke direktiv 2003/4/EF, forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 1367/2006.«

Ændring 83

Ændring 83

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 6

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 6

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 39 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Uanset artikel 38 må autoriteten ikke offentliggøre oplysninger, for hvilke der foreligger en anmodning om, at de holdes fortrolige
  i henhold til
  de i nærværende artikel fastsatte betingelser. | 1.   Uanset artikel 38
  og uden, at det berører forordning (EF) nr. 1049/2001 og direktiv 2003/4/EF samt det overordnede princip om, at hensynet til den offentlige sundhed altid har forrang for private interesser,
  må autoriteten ikke offentliggøre oplysninger, for hvilke der foreligger en anmodning om, at de holdes fortrolige
  , og som er blevet imødekommet
  på de i nærværende artikel fastsatte betingelser. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Uanset artikel 38 må autoriteten ikke offentliggøre oplysninger, for hvilke der foreligger en anmodning om, at de holdes fortrolige
  i henhold til
  de i nærværende artikel fastsatte betingelser.

1.   Uanset artikel 38
  og uden, at det berører forordning (EF) nr. 1049/2001 og direktiv 2003/4/EF samt det overordnede princip om, at hensynet til den offentlige sundhed altid har forrang for private interesser,
  må autoriteten ikke offentliggøre oplysninger, for hvilke der foreligger en anmodning om, at de holdes fortrolige
  , og som er blevet imødekommet
  på de i nærværende artikel fastsatte betingelser.

Ændring 84

Ændring 84

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 6

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 6

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 39 — stk. 2 — nr. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1) | metode og andre tekniske og industrielle specifikationer vedrørende denne metode, der anvendes til fremstilling eller produktion af genstanden for anmodningen om videnskabelige resultater, herunder en videnskabelig udtalelse |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1)

metode og andre tekniske og industrielle specifikationer vedrørende denne metode, der anvendes til fremstilling eller produktion af genstanden for anmodningen om videnskabelige resultater, herunder en videnskabelig udtalelse

| 1) | metode og andre tekniske og industrielle specifikationer vedrørende denne metode, der anvendes til fremstilling eller produktion af genstanden for anmodningen om videnskabelige resultater, herunder en videnskabelig udtalelse,
  undtagen hvis det er relevant for at forstå de potentielle indvirkninger på sundhed og miljø, og forudsat at ansøgeren dokumenterer med en verificerbar begrundelse, at den pågældende metode ikke indeholder oplysninger om emissioner i miljøet og indvirkninger på sundheden og miljøet |
| --- | --- |

1)

metode og andre tekniske og industrielle specifikationer vedrørende denne metode, der anvendes til fremstilling eller produktion af genstanden for anmodningen om videnskabelige resultater, herunder en videnskabelig udtalelse,
  undtagen hvis det er relevant for at forstå de potentielle indvirkninger på sundhed og miljø, og forudsat at ansøgeren dokumenterer med en verificerbar begrundelse, at den pågældende metode ikke indeholder oplysninger om emissioner i miljøet og indvirkninger på sundheden og miljøet

undtagen hvis det er relevant for at forstå de potentielle indvirkninger på sundhed og miljø, og forudsat at ansøgeren dokumenterer med en verificerbar begrundelse, at den pågældende metode ikke indeholder oplysninger om emissioner i miljøet og indvirkninger på sundheden og miljøet

Ændring 85

Ændring 85

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 6

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 6

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 39 — stk. 2 — nr. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3) | kommercielle oplysninger vedrørende ansøgerens indkøb, markedsandele eller forretningsstrategi og
  samt |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3)

kommercielle oplysninger vedrørende ansøgerens indkøb, markedsandele eller forretningsstrategi og
  samt

samt

| 3) | kommercielle oplysninger vedrørende ansøgerens indkøb,
  innovative idéer om produkt/indhold,
  markedsandele eller forretningsstrategi |
| --- | --- |

3)

kommercielle oplysninger vedrørende ansøgerens indkøb,
  innovative idéer om produkt/indhold,
  markedsandele eller forretningsstrategi

innovative idéer om produkt/indhold,

(Denne ændring gælder for hele teksten. Hvis det vedtages, skal der gennemgående foretages tilsvarende ændringerne.)

(Denne ændring gælder for hele teksten. Hvis det vedtages, skal der gennemgående foretages tilsvarende ændringerne.)

Ændring 86

Ændring 86

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 6

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 6

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 39 — stk. 2 — nr. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4) | den kvantitative sammensætning af genstanden for anmodningen om videnskabelige resultater, herunder en videnskabelig udtalelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4)

den kvantitative sammensætning af genstanden for anmodningen om videnskabelige resultater, herunder en videnskabelig udtalelse.

| 4) | den kvantitative sammensætning af genstanden for anmodningen om videnskabelige resultater, herunder en videnskabelig udtalelse
  , undtagen hvis det er relevant for at forstå de potentielle indvirkninger på sundhed og miljø
  . |
| --- | --- |

4)

den kvantitative sammensætning af genstanden for anmodningen om videnskabelige resultater, herunder en videnskabelig udtalelse
  , undtagen hvis det er relevant for at forstå de potentielle indvirkninger på sundhed og miljø
  .

, undtagen hvis det er relevant for at forstå de potentielle indvirkninger på sundhed og miljø

Ændring 87

Ændring 87

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 6

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 6

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 39 — stk. 4 — litra a)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | Hvis en øjeblikkelig indsats er vigtig for at beskytte folkesundheden, dyresundheden eller miljøet, f.eks. i nødsituationer, kan autoriteten offentliggøre de oplysninger, der er omhandlet i stk. 2 og 3
  og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

Hvis en øjeblikkelig indsats er vigtig for at beskytte folkesundheden, dyresundheden eller miljøet, f.eks. i nødsituationer, kan autoriteten offentliggøre de oplysninger, der er omhandlet i stk. 2 og 3
  og

og

| a) | Hvis en øjeblikkelig indsats er vigtig for at beskytte folkesundheden, dyresundheden eller miljøet, f.eks. i nødsituationer, kan autoriteten offentliggøre de oplysninger, der er omhandlet i stk. 2 og 3,
  eller |
| --- | --- |

a)

Hvis en øjeblikkelig indsats er vigtig for at beskytte folkesundheden, dyresundheden eller miljøet, f.eks. i nødsituationer, kan autoriteten offentliggøre de oplysninger, der er omhandlet i stk. 2 og 3,
  eller

eller

Ændring 88

Ændring 88

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 6

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 6

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 39 — stk. 4 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | oplysninger, som indgår i videnskabelige resultaters konklusioner, herunder videnskabelige udtalelser, der afgives af autoriteten, og som vedrører påregnede
  sundhedsmæssige
  virkninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

oplysninger, som indgår i videnskabelige resultaters konklusioner, herunder videnskabelige udtalelser, der afgives af autoriteten, og som vedrører påregnede
  sundhedsmæssige
  virkninger.

sundhedsmæssige

| b) | oplysninger, som indgår i videnskabelige resultaters konklusioner, herunder videnskabelige udtalelser, der afgives af autoriteten, og som vedrører påregnede virkninger
  folkesundheden, dyrs sundhed og miljøet
  . |
| --- | --- |

b)

oplysninger, som indgår i videnskabelige resultaters konklusioner, herunder videnskabelige udtalelser, der afgives af autoriteten, og som vedrører påregnede virkninger
  folkesundheden, dyrs sundhed og miljøet
  .

folkesundheden, dyrs sundhed og miljøet

Ændring 89

Ændring 89

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 6

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 6

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 39 — stk. 4 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | hvis der er væsentlige samfundsinteresser forbundet med videregivelsen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

hvis der er væsentlige samfundsinteresser forbundet med videregivelsen

hvis der er væsentlige samfundsinteresser forbundet med videregivelsen

Ændring 90

Ændring 90

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 6

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 6

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 39 — stk. 4 — litra b b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | bb) | alle oplysninger, hvor der er væsentlige samfundsinteresser forbundet med videregivelsen i henhold til artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1049/2001, og artikel 6 i forordning (EF) nr. 1367/2006, navnlig hvis oplysningerne vedrørende emissioner i miljøet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

bb)

bb)

alle oplysninger, hvor der er væsentlige samfundsinteresser forbundet med videregivelsen i henhold til artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1049/2001, og artikel 6 i forordning (EF) nr. 1367/2006, navnlig hvis oplysningerne vedrørende emissioner i miljøet.

alle oplysninger, hvor der er væsentlige samfundsinteresser forbundet med videregivelsen i henhold til artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1049/2001, og artikel 6 i forordning (EF) nr. 1367/2006, navnlig hvis oplysningerne vedrørende emissioner i miljøet.

Ændring 91

Ændring 91

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 6

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 6

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 39 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Denne artikel berører ikke direktiv 2003/4/EF eller forordning (EF) nr. 1049/2001 og (EF) nr. 1367/2006. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  Denne artikel berører ikke direktiv 2003/4/EF eller forordning (EF) nr. 1049/2001 og (EF) nr. 1367/2006.

Ændring 92

Ændring 92

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 39a — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Hvis en ansøger indgiver en anmodning om fortrolig behandling, skal vedkommende fremlægge en ikkefortrolig udgave og en fortrolig udgave af de oplysninger, der er indgivet i overensstemmelse med standardiserede dataformater, hvis sådanne findes, i henhold til artikel 39f. Den ikkefortrolige udgave skal
  være uden
  de oplysninger,
  som ansøgeren anser for fortrolige
  i overensstemmelse med artikel 39, stk. 2 og 3. Den fortrolige udgave skal indeholde alle indgivne oplysninger, herunder oplysninger, som ansøgeren
  anser for
  fortrolige. Oplysninger, der ønskes behandlet som fortrolige i den fortrolige version, skal være tydeligt markeret. Ansøgeren skal klart angive
  grundene til
  , at der anmodes om fortrolighed for de forskellige oplysninger. | 2.   Hvis en ansøger indgiver en anmodning om fortrolig behandling, skal vedkommende fremlægge en ikkefortrolig udgave og en fortrolig udgave af de oplysninger, der er indgivet i overensstemmelse med standardiserede dataformater, hvis sådanne findes, i henhold til artikel 39f. Den ikkefortrolige udgave skal
  med sorte bjælker redigere
  de oplysninger
  , som ansøgeren anmoder om fortrolig behandling af
  i overensstemmelse med artikel 39, stk. 2 og 3. Den fortrolige udgave skal indeholde alle indgivne oplysninger, herunder oplysninger, som ansøgeren
  anser for
  fortrolige. Oplysninger, der ønskes behandlet som fortrolige i den fortrolige version, skal være tydeligt markeret. Ansøgeren skal klart angive
  de verificerbare begrundelser og dokumentation for
  , at der anmodes om fortrolighed for hver af de forskellige oplysninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Hvis en ansøger indgiver en anmodning om fortrolig behandling, skal vedkommende fremlægge en ikkefortrolig udgave og en fortrolig udgave af de oplysninger, der er indgivet i overensstemmelse med standardiserede dataformater, hvis sådanne findes, i henhold til artikel 39f. Den ikkefortrolige udgave skal
  være uden
  de oplysninger,
  som ansøgeren anser for fortrolige
  i overensstemmelse med artikel 39, stk. 2 og 3. Den fortrolige udgave skal indeholde alle indgivne oplysninger, herunder oplysninger, som ansøgeren
  anser for
  fortrolige. Oplysninger, der ønskes behandlet som fortrolige i den fortrolige version, skal være tydeligt markeret. Ansøgeren skal klart angive
  grundene til
  , at der anmodes om fortrolighed for de forskellige oplysninger.

2.   Hvis en ansøger indgiver en anmodning om fortrolig behandling, skal vedkommende fremlægge en ikkefortrolig udgave og en fortrolig udgave af de oplysninger, der er indgivet i overensstemmelse med standardiserede dataformater, hvis sådanne findes, i henhold til artikel 39f. Den ikkefortrolige udgave skal
  med sorte bjælker redigere
  de oplysninger
  , som ansøgeren anmoder om fortrolig behandling af
  i overensstemmelse med artikel 39, stk. 2 og 3. Den fortrolige udgave skal indeholde alle indgivne oplysninger, herunder oplysninger, som ansøgeren
  anser for
  fortrolige. Oplysninger, der ønskes behandlet som fortrolige i den fortrolige version, skal være tydeligt markeret. Ansøgeren skal klart angive
  de verificerbare begrundelser og dokumentation for
  , at der anmodes om fortrolighed for hver af de forskellige oplysninger.

Ændring 167

Ændring 167

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 39b — stk. 1 — afsnit 1– litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | offentliggør straks den ikkefortrolige udgave, som ansøgeren har fremlagt |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

offentliggør straks den ikkefortrolige udgave, som ansøgeren har fremlagt

| a) | offentliggør straks den ikkefortrolige udgave
  af ansøgningen
  , som ansøgeren har fremlagt
  , når ansøgningen er blevet antaget til behandling |
| --- | --- |

a)

offentliggør straks den ikkefortrolige udgave
  af ansøgningen
  , som ansøgeren har fremlagt
  , når ansøgningen er blevet antaget til behandling

af ansøgningen

, når ansøgningen er blevet antaget til behandling

Ændring 93

Ændring 93

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 4 b — stk. 1 — afsnit 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | underretter ansøgeren skriftligt om sin hensigt om at videregive oplysninger og begrundelsen herfor, inden autoriteten formelt træffer en beslutning om anmodningen om fortrolig behandling. Hvis ansøgeren
  er uenig i
  autoritetens vurdering, kan ansøgeren fremføre sine synspunkter
  eller
  trække sin ansøgning tilbage inden for
  to
  uger fra den dato, hvor vedkommende blev underrettet om autoritetens holdning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

underretter ansøgeren skriftligt om sin hensigt om at videregive oplysninger og begrundelsen herfor, inden autoriteten formelt træffer en beslutning om anmodningen om fortrolig behandling. Hvis ansøgeren
  er uenig i
  autoritetens vurdering, kan ansøgeren fremføre sine synspunkter
  eller
  trække sin ansøgning tilbage inden for
  to
  uger fra den dato, hvor vedkommende blev underrettet om autoritetens holdning

er uenig i

eller

to

| c) | underretter ansøgeren skriftligt om sin hensigt om at videregive oplysninger og begrundelsen herfor, inden autoriteten formelt træffer en beslutning om anmodningen om fortrolig behandling. Hvis ansøgeren
  gør indsigelse mod
  autoritetens vurdering, kan ansøgeren
  1)
  fremføre sine synspunkter
  , 2)
  trække sin ansøgning tilbage
  eller 3) anmode autoritetens klagenævn om en gennemgang
  inden for
  fire
  uger fra den dato, hvor vedkommende blev underrettet om autoritetens holdning
  . Ansøgeren kan skriftligt meddele autoriteten, at vedkommende agter at anmode om, at udtalelsen tages op til fornyet gennemgang i autoritetens klagenævn. I så fald videresender ansøgeren en detaljeret begrundelse for sin anmodning til autoriteten senest 60 dage efter modtagelsen af udtalelsen. Inden for en frist på 60 dage efter modtagelsen af begrundelsen for anmodningen tager autoritetens klagenævn udtalelsen op til fornyet gennemgang. |
| --- | --- |

c)

underretter ansøgeren skriftligt om sin hensigt om at videregive oplysninger og begrundelsen herfor, inden autoriteten formelt træffer en beslutning om anmodningen om fortrolig behandling. Hvis ansøgeren
  gør indsigelse mod
  autoritetens vurdering, kan ansøgeren
  1)
  fremføre sine synspunkter
  , 2)
  trække sin ansøgning tilbage
  eller 3) anmode autoritetens klagenævn om en gennemgang
  inden for
  fire
  uger fra den dato, hvor vedkommende blev underrettet om autoritetens holdning
  . Ansøgeren kan skriftligt meddele autoriteten, at vedkommende agter at anmode om, at udtalelsen tages op til fornyet gennemgang i autoritetens klagenævn. I så fald videresender ansøgeren en detaljeret begrundelse for sin anmodning til autoriteten senest 60 dage efter modtagelsen af udtalelsen. Inden for en frist på 60 dage efter modtagelsen af begrundelsen for anmodningen tager autoritetens klagenævn udtalelsen op til fornyet gennemgang.

gør indsigelse mod

1)

, 2)

eller 3) anmode autoritetens klagenævn om en gennemgang

fire

. Ansøgeren kan skriftligt meddele autoriteten, at vedkommende agter at anmode om, at udtalelsen tages op til fornyet gennemgang i autoritetens klagenævn. I så fald videresender ansøgeren en detaljeret begrundelse for sin anmodning til autoriteten senest 60 dage efter modtagelsen af udtalelsen. Inden for en frist på 60 dage efter modtagelsen af begrundelsen for anmodningen tager autoritetens klagenævn udtalelsen op til fornyet gennemgang.

Ændring 94

Ændring 94

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 1 — stk. 1 — afsnit 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | vedtager en begrundet beslutning om anmodning om fortrolig behandling, idet der tages hensyn til ansøgerens bemærkninger, inden
  ti
  uger fra datoen for modtagelsen af anmodningen om fortrolig behandling i forbindelse med ansøgninger om godkendelse og uden unødig forsinkelse i tilfælde af supplerende data og oplysninger og underretter ansøgeren og informerer Kommissionen og medlemsstaterne om sin beslutning; og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

vedtager en begrundet beslutning om anmodning om fortrolig behandling, idet der tages hensyn til ansøgerens bemærkninger, inden
  ti
  uger fra datoen for modtagelsen af anmodningen om fortrolig behandling i forbindelse med ansøgninger om godkendelse og uden unødig forsinkelse i tilfælde af supplerende data og oplysninger og underretter ansøgeren og informerer Kommissionen og medlemsstaterne om sin beslutning; og

ti

| d) | vedtager en begrundet beslutning om anmodning om fortrolig behandling, idet der tages hensyn til ansøgerens bemærkninger, inden
  otte
  uger fra datoen for modtagelsen af anmodningen om fortrolig behandling i forbindelse med ansøgninger om godkendelse og uden unødig forsinkelse i tilfælde af supplerende data og oplysninger og underretter
  for hver enkelt sag
  ansøgeren og informerer Kommissionen og medlemsstaterne om sin beslutning; og |
| --- | --- |

d)

vedtager en begrundet beslutning om anmodning om fortrolig behandling, idet der tages hensyn til ansøgerens bemærkninger, inden
  otte
  uger fra datoen for modtagelsen af anmodningen om fortrolig behandling i forbindelse med ansøgninger om godkendelse og uden unødig forsinkelse i tilfælde af supplerende data og oplysninger og underretter
  for hver enkelt sag
  ansøgeren og informerer Kommissionen og medlemsstaterne om sin beslutning; og

otte

for hver enkelt sag

Ændring 140

Ændring 140

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 39b — stk. 1 — afsnit 1– litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | offentliggør
  eventuelle yderligere
  data og oplysninger,
  for hvilke
  anmodningen om fortrolighed
  ikke er blevet accepteret som berettiget, tidligst to uger efter at ansøgeren er blevet underrettet om beslutningen til sagsøgeren
  i henhold til litra
  d
  ). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

e)

offentliggør
  eventuelle yderligere
  data og oplysninger,
  for hvilke
  anmodningen om fortrolighed
  ikke er blevet accepteret som berettiget, tidligst to uger efter at ansøgeren er blevet underrettet om beslutningen til sagsøgeren
  i henhold til litra
  d
  ).

eventuelle yderligere

for hvilke

ikke er blevet accepteret som berettiget, tidligst to uger efter at ansøgeren er blevet underrettet om beslutningen til sagsøgeren

d

| e) | offentliggør
  kun ikkefortrolige
  data og oplysninger
  om ansøgningen
  ,
  når der er truffet en endelig afgørelse med hensyn til
  anmodningen om fortrolighed
  i henhold til denne artikel, og autoriteten har offentliggjort sit udkast til videnskabelig udtalelse i overensstemmelse med artikel 38. Hvis en ansøger trækker sin ansøgning om godkendelse
  i henhold til
  artikel 39,
  litra
  c
  )
  , tilbage, fordi den planlagte offentliggørelse af oplysninger fra autoritetens side efter ansøgerens mening er for omfattende, undlader autoriteten, Kommissionen og medlemsstaterne at offentliggøre eventuelle oplysninger om ansøgningen om godkendelse
  . |
| --- | --- |

e)

offentliggør
  kun ikkefortrolige
  data og oplysninger
  om ansøgningen
  ,
  når der er truffet en endelig afgørelse med hensyn til
  anmodningen om fortrolighed
  i henhold til denne artikel, og autoriteten har offentliggjort sit udkast til videnskabelig udtalelse i overensstemmelse med artikel 38. Hvis en ansøger trækker sin ansøgning om godkendelse
  i henhold til
  artikel 39,
  litra
  c
  )
  , tilbage, fordi den planlagte offentliggørelse af oplysninger fra autoritetens side efter ansøgerens mening er for omfattende, undlader autoriteten, Kommissionen og medlemsstaterne at offentliggøre eventuelle oplysninger om ansøgningen om godkendelse
  .

kun ikkefortrolige

om ansøgningen

når der er truffet en endelig afgørelse med hensyn til

i henhold til denne artikel, og autoriteten har offentliggjort sit udkast til videnskabelig udtalelse i overensstemmelse med artikel 38. Hvis en ansøger trækker sin ansøgning om godkendelse

artikel 39,

c

, tilbage, fordi den planlagte offentliggørelse af oplysninger fra autoritetens side efter ansøgerens mening er for omfattende, undlader autoriteten, Kommissionen og medlemsstaterne at offentliggøre eventuelle oplysninger om ansøgningen om godkendelse

Ændring 96

Ændring 96

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 39b — stk. 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| De beslutninger, som autoriteten træffer i henhold til denne artikel, kan indbringes for Den Europæiske Unions Domstol på de betingelser, der er fastsat i traktatens
  artikel
  263
  og 278
  . | De beslutninger, som autoriteten træffer i henhold til denne artikel, kan indbringes for autoritetens
  klagenævn, som etableres af Kommissionen ved hjælp af delegerede retsakter. Disse delegerede retsakter vedtages i overensstemmelse med artikel 57a i denne forordning. En klage indgivet i henhold til dette stykke har opsættende virkning. Ansøgeren kan skriftligt meddele autoriteten, at vedkommende agter at anmode om, at udtalelsen tages op til fornyet gennemgang i autoritetens klagenævn. I så fald videresender ansøgeren en detaljeret begrundelse for sin anmodning til autoriteten senest 60 dage efter modtagelsen af udtalelsen. Inden for en frist på 60 dage efter modtagelsen af begrundelsen for anmodningen tager autoritetens klagenævn udtalelsen op til fornyet gennemgang. I tilfælde af anfægtelse af en beslutning truffet af autoritetens klagenævn
  , kan en sag indbringes for Den Europæiske Unions Domstol på de betingelser, der er fastsat i traktatens
  artikel
  263. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

De beslutninger, som autoriteten træffer i henhold til denne artikel, kan indbringes for Den Europæiske Unions Domstol på de betingelser, der er fastsat i traktatens
  artikel
  263
  og 278
  .

artikel

og 278

De beslutninger, som autoriteten træffer i henhold til denne artikel, kan indbringes for autoritetens
  klagenævn, som etableres af Kommissionen ved hjælp af delegerede retsakter. Disse delegerede retsakter vedtages i overensstemmelse med artikel 57a i denne forordning. En klage indgivet i henhold til dette stykke har opsættende virkning. Ansøgeren kan skriftligt meddele autoriteten, at vedkommende agter at anmode om, at udtalelsen tages op til fornyet gennemgang i autoritetens klagenævn. I så fald videresender ansøgeren en detaljeret begrundelse for sin anmodning til autoriteten senest 60 dage efter modtagelsen af udtalelsen. Inden for en frist på 60 dage efter modtagelsen af begrundelsen for anmodningen tager autoritetens klagenævn udtalelsen op til fornyet gennemgang. I tilfælde af anfægtelse af en beslutning truffet af autoritetens klagenævn
  , kan en sag indbringes for Den Europæiske Unions Domstol på de betingelser, der er fastsat i traktatens
  artikel
  263.

klagenævn, som etableres af Kommissionen ved hjælp af delegerede retsakter. Disse delegerede retsakter vedtages i overensstemmelse med artikel 57a i denne forordning. En klage indgivet i henhold til dette stykke har opsættende virkning. Ansøgeren kan skriftligt meddele autoriteten, at vedkommende agter at anmode om, at udtalelsen tages op til fornyet gennemgang i autoritetens klagenævn. I så fald videresender ansøgeren en detaljeret begrundelse for sin anmodning til autoriteten senest 60 dage efter modtagelsen af udtalelsen. Inden for en frist på 60 dage efter modtagelsen af begrundelsen for anmodningen tager autoritetens klagenævn udtalelsen op til fornyet gennemgang. I tilfælde af anfægtelse af en beslutning truffet af autoritetens klagenævn

artikel

Ændring 97

Ændring 97

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 39d — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen og medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de oplysninger, som de modtager i henhold til EU-fødevarelovgivningen, og for hvilke der er anmodet om fortrolig behandling, ikke offentliggøres, inden autoriteten har truffet en beslutning om anmodningen om fortrolig behandling, og denne beslutning er blevet endelig. Kommissionen og medlemsstaterne træffer også de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at oplysninger, som autoriteten har besluttet skal behandles fortroligt, ikke offentliggøres. | 2.   Kommissionen og medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de oplysninger, som de modtager i henhold til EU-fødevarelovgivningen, og for hvilke der er anmodet om fortrolig behandling, ikke offentliggøres, inden autoriteten har truffet en beslutning om anmodningen om fortrolig behandling, og denne beslutning er blevet endelig
  , undtagen når der er anmodet om adgang til oplysninger i overensstemmelse med direktiv 2003/4/EF eller national lovgivning om aktindsigt
  . Kommissionen og medlemsstaterne træffer også de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at oplysninger, som autoriteten har besluttet skal behandles fortroligt, ikke offentliggøres
  , undtagen når der er anmodet om adgang til oplysninger i overensstemmelse med direktiv 2003/4/EF eller national lovgivning om aktindsigt
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Kommissionen og medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de oplysninger, som de modtager i henhold til EU-fødevarelovgivningen, og for hvilke der er anmodet om fortrolig behandling, ikke offentliggøres, inden autoriteten har truffet en beslutning om anmodningen om fortrolig behandling, og denne beslutning er blevet endelig. Kommissionen og medlemsstaterne træffer også de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at oplysninger, som autoriteten har besluttet skal behandles fortroligt, ikke offentliggøres.

2.   Kommissionen og medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de oplysninger, som de modtager i henhold til EU-fødevarelovgivningen, og for hvilke der er anmodet om fortrolig behandling, ikke offentliggøres, inden autoriteten har truffet en beslutning om anmodningen om fortrolig behandling, og denne beslutning er blevet endelig
  , undtagen når der er anmodet om adgang til oplysninger i overensstemmelse med direktiv 2003/4/EF eller national lovgivning om aktindsigt
  . Kommissionen og medlemsstaterne træffer også de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at oplysninger, som autoriteten har besluttet skal behandles fortroligt, ikke offentliggøres
  , undtagen når der er anmodet om adgang til oplysninger i overensstemmelse med direktiv 2003/4/EF eller national lovgivning om aktindsigt
  .

Ændring 98

Ændring 98

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 39d — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Hvis en ansøger i forbindelse med en godkendelsesprocedure trækker eller har trukket sin ansøgning tilbage, skal autoriteten, Kommissionen og medlemsstaterne respektere fortroligheden af kommercielle og industrielle oplysninger som besluttet af autoriteten i overensstemmelse med artikel 39-39f. Ansøgningen anses for at være trukket tilbage fra det tidspunkt, hvor den skriftlige anmodning er modtaget af det kompetente organ, der modtog den oprindelige ansøgning.
  Hvis tilbagetrækningen af ansøgningen finder sted, før
  autoriteten
  har truffet beslutning om den pågældende anmodning om fortrolig behandling, må autoriteten, Kommissionen og medlemsstaterne
  ikke
  offentliggøre
  oplysninger
  , for hvilke der er anmodet om fortrolig behandling. | 3.   Hvis en ansøger i forbindelse med en godkendelsesprocedure trækker eller har trukket sin ansøgning tilbage, skal autoriteten, Kommissionen og medlemsstaterne respektere fortroligheden af kommercielle og industrielle oplysninger som besluttet af autoriteten i overensstemmelse med artikel 39-39f. Ansøgningen anses for at være trukket tilbage fra det tidspunkt, hvor den skriftlige anmodning er modtaget af det kompetente organ, der modtog den oprindelige ansøgning. Autoriteten
  offentliggør
  ikke oplysninger
  , hvad enten de er fortrolige eller ej, hvis en ansøger beslutter sig til at trække sin ansøgning tilbage
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Hvis en ansøger i forbindelse med en godkendelsesprocedure trækker eller har trukket sin ansøgning tilbage, skal autoriteten, Kommissionen og medlemsstaterne respektere fortroligheden af kommercielle og industrielle oplysninger som besluttet af autoriteten i overensstemmelse med artikel 39-39f. Ansøgningen anses for at være trukket tilbage fra det tidspunkt, hvor den skriftlige anmodning er modtaget af det kompetente organ, der modtog den oprindelige ansøgning.
  Hvis tilbagetrækningen af ansøgningen finder sted, før
  autoriteten
  har truffet beslutning om den pågældende anmodning om fortrolig behandling, må autoriteten, Kommissionen og medlemsstaterne
  ikke
  offentliggøre
  oplysninger
  , for hvilke der er anmodet om fortrolig behandling.

3.   Hvis en ansøger i forbindelse med en godkendelsesprocedure trækker eller har trukket sin ansøgning tilbage, skal autoriteten, Kommissionen og medlemsstaterne respektere fortroligheden af kommercielle og industrielle oplysninger som besluttet af autoriteten i overensstemmelse med artikel 39-39f. Ansøgningen anses for at være trukket tilbage fra det tidspunkt, hvor den skriftlige anmodning er modtaget af det kompetente organ, der modtog den oprindelige ansøgning. Autoriteten
  offentliggør
  ikke oplysninger
  , hvad enten de er fortrolige eller ej, hvis en ansøger beslutter sig til at trække sin ansøgning tilbage
  .

Ændring 99

Ændring 99

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 39e — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | navnene på alle deltagere i møder i den videnskabelige komité og ekspertpanelerne og i deres arbejdsgrupper. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

navnene på alle deltagere i møder i den videnskabelige komité og ekspertpanelerne og i deres arbejdsgrupper.

| c) | navnene på alle deltagere
  og observatører
  i møder i den videnskabelige komité og ekspertpanelerne, i deres arbejdsgrupper
  og i andre ad hoc-gruppemøder, som behandler emnet
  . |
| --- | --- |

c)

navnene på alle deltagere
  og observatører
  i møder i den videnskabelige komité og ekspertpanelerne, i deres arbejdsgrupper
  og i andre ad hoc-gruppemøder, som behandler emnet
  .

og observatører

og i andre ad hoc-gruppemøder, som behandler emnet

Ændring 101

Ændring 101

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 39f — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Med henblik på artikel 38, stk. 1, litra c), og for at sikre en effektiv behandling af anmodninger til autoriteten om videnskabelige resultater, skal der vedtages standardiserede dataformater og softwarepakker, således at det bliver muligt at indgive, søge i, kopiere og trykke dokumenter, samtidig med at der sikres overholdelse af reguleringsmæssige krav fastsat i EU-fødevarelovgivningen. Disse udkast til standardiserede dataformater og softwarepakker må ikke være baseret på proprietære standarder og skal i videst muligt omfang sikre interoperabilitet med eksisterende tilgange til indsendelse af data. | 1.   Med henblik på artikel 38, stk. 1, litra c), og for at sikre en effektiv behandling af anmodninger til autoriteten om videnskabelige resultater, skal der vedtages standardiserede dataformater og softwarepakker, således at det bliver muligt at indgive, søge i, kopiere og trykke dokumenter, samtidig med at der sikres overholdelse af reguleringsmæssige krav fastsat i EU-fødevarelovgivningen
  og gennemførlighed for små og mellemstore virksomheder
  . Disse udkast til standardiserede dataformater og softwarepakker må ikke være baseret på proprietære standarder og skal i videst muligt omfang sikre interoperabilitet med eksisterende tilgange til indsendelse af data. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Med henblik på artikel 38, stk. 1, litra c), og for at sikre en effektiv behandling af anmodninger til autoriteten om videnskabelige resultater, skal der vedtages standardiserede dataformater og softwarepakker, således at det bliver muligt at indgive, søge i, kopiere og trykke dokumenter, samtidig med at der sikres overholdelse af reguleringsmæssige krav fastsat i EU-fødevarelovgivningen. Disse udkast til standardiserede dataformater og softwarepakker må ikke være baseret på proprietære standarder og skal i videst muligt omfang sikre interoperabilitet med eksisterende tilgange til indsendelse af data.

1.   Med henblik på artikel 38, stk. 1, litra c), og for at sikre en effektiv behandling af anmodninger til autoriteten om videnskabelige resultater, skal der vedtages standardiserede dataformater og softwarepakker, således at det bliver muligt at indgive, søge i, kopiere og trykke dokumenter, samtidig med at der sikres overholdelse af reguleringsmæssige krav fastsat i EU-fødevarelovgivningen
  og gennemførlighed for små og mellemstore virksomheder
  . Disse udkast til standardiserede dataformater og softwarepakker må ikke være baseret på proprietære standarder og skal i videst muligt omfang sikre interoperabilitet med eksisterende tilgange til indsendelse af data.

Ændring 102

Ændring 102

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 39f — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Standardiserede dataformater og softwarepakker finder kun anvendelse i relation til data, der genereres efter vedtagelse af gennemførelsesretsakter i overensstemmelse med stk. 2, litra b). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Standardiserede dataformater og softwarepakker finder kun anvendelse i relation til data, der genereres efter vedtagelse af gennemførelsesretsakter i overensstemmelse med stk. 2, litra b).

Ændring 103

Ændring 103

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 39 g — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| De informationssystemer, som drives af autoriteten til lagring af dens data, herunder fortrolige oplysninger og personoplysninger, skal være designet, så der tilvejebringes et tilstrækkeligt

  højt sikkerhedsniveau
  i forhold til risiciene, idet der tages hensyn til artikel 39-39f i denne forordning. Adgangen skal som minimum være baseret på et system, der kræver tofaktorautentificering, eller som giver et tilsvarende sikkerhedsniveau. Systemet skal sikre, at adgang hertil er fuldt auditerbar." | De informationssystemer, som drives af autoriteten til lagring af dens data, herunder fortrolige oplysninger og personoplysninger, skal være designet
  på en sådan måde, at de garanterer opnåelse af de højeste sikkerhedsstandarder
  i forhold til risiciene, idet der tages hensyn til artikel 39-39f i denne forordning. Adgangen skal som minimum være baseret på et system, der kræver tofaktorautentificering, eller som giver et tilsvarende sikkerhedsniveau. Systemet skal sikre, at adgang hertil er fuldt auditerbar." |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

De informationssystemer, som drives af autoriteten til lagring af dens data, herunder fortrolige oplysninger og personoplysninger, skal være designet, så der tilvejebringes et tilstrækkeligt

  højt sikkerhedsniveau
  i forhold til risiciene, idet der tages hensyn til artikel 39-39f i denne forordning. Adgangen skal som minimum være baseret på et system, der kræver tofaktorautentificering, eller som giver et tilsvarende sikkerhedsniveau. Systemet skal sikre, at adgang hertil er fuldt auditerbar."

så der tilvejebringes et tilstrækkeligt

højt sikkerhedsniveau

De informationssystemer, som drives af autoriteten til lagring af dens data, herunder fortrolige oplysninger og personoplysninger, skal være designet
  på en sådan måde, at de garanterer opnåelse af de højeste sikkerhedsstandarder
  i forhold til risiciene, idet der tages hensyn til artikel 39-39f i denne forordning. Adgangen skal som minimum være baseret på et system, der kræver tofaktorautentificering, eller som giver et tilsvarende sikkerhedsniveau. Systemet skal sikre, at adgang hertil er fuldt auditerbar."

på en sådan måde, at de garanterer opnåelse af de højeste sikkerhedsstandarder

Ændring 104

Ændring 104

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 9

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 9

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 41 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvad angår miljøoplysninger finder
  artikel 6 og 7 i
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 (39) også anvendelse. | Autoriteten sikrer en vid adgang til aktindsigt i de dokumenter, den er i besiddelse af.
  Hvad angår miljøoplysninger finder Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 (39) også anvendelse.
  Artikel 38-39 i denne forordning finder anvendelse, uden at det berører anvendelsen af forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 1367/2006
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvad angår miljøoplysninger finder
  artikel 6 og 7 i
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 (39) også anvendelse.

artikel 6 og 7 i

39

Autoriteten sikrer en vid adgang til aktindsigt i de dokumenter, den er i besiddelse af.
  Hvad angår miljøoplysninger finder Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 (39) også anvendelse.
  Artikel 38-39 i denne forordning finder anvendelse, uden at det berører anvendelsen af forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 1367/2006
  .

Autoriteten sikrer en vid adgang til aktindsigt i de dokumenter, den er i besiddelse af.

39

Artikel 38-39 i denne forordning finder anvendelse, uden at det berører anvendelsen af forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 1367/2006

Ændring 106

Ændring 106

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 9 b (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 9 b (nyt)

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 51 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 9b) | I artikel 51 indsættes følgende stykke:




  »1a.
     
  Kommissionen skal vedtage en delegeret retsakt i overensstemmelse med artikel 57a med henblik på at udvikle et harmoniseret netværksstyringssystem til fødevarevarslinger mellem Kommissionen og medlemsstaterne.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

9b)

9b)

I artikel 51 indsættes følgende stykke:

»1a.
     
  Kommissionen skal vedtage en delegeret retsakt i overensstemmelse med artikel 57a med henblik på at udvikle et harmoniseret netværksstyringssystem til fødevarevarslinger mellem Kommissionen og medlemsstaterne.«

Ændring 107

Ændring 107

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 10

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 10

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 57a — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 8c, tillægges Kommissionen for en
  ubegrænset
  periode fra [date of entry into force of this Regulation]. | 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 8c,
  32b, stk. 4a, artikel 39b, stk. 1, andet afsnit, og artikel 51, stk. 1a,
  tillægges Kommissionen for en periode
  på fem år
  fra [datoen for ikrafttrædelsen af denne forordning]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 8c, tillægges Kommissionen for en
  ubegrænset
  periode fra [date of entry into force of this Regulation].

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 8c,
  32b, stk. 4a, artikel 39b, stk. 1, andet afsnit, og artikel 51, stk. 1a,
  tillægges Kommissionen for en periode
  på fem år
  fra [datoen for ikrafttrædelsen af denne forordning].

Ændring 108

Ændring 108

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 11

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 11

Forordning (EF) nr. 178/2002

Artikel 61

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 61 | Artikel 61 |
| Revisionsklausul | Revisionsklausul |
| 1.   Kommissionen sikrer en regelmæssig revision af anvendelsen af denne forordning. | 1.   Kommissionen sikrer en regelmæssig revision af anvendelsen af denne forordning. |
| 2.   Senest fem år efter den dato, der henvises til i artikel [entry into force of the Regulation amending the GFL], og derefter hvert femte år
  vurderer
  Kommissionen
  autoritetens
  resultater i forhold til
  dens
  mål,
  mandat
  , opgaver og
  placering i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer
  . Der skal ved evalueringen tages stilling til et eventuelt behov for at ændre autoritetens mandat
  og
  de finansielle virkninger af en sådan ændring. | 2.   Senest fem år efter den dato, der henvises til i artikel [entry into force of the Regulation amending the GFL], og derefter hvert femte år
  iværksætter autoriteten i samarbejde
  med Kommissionen
  en uafhængig, ekstern evaluering af deres
  resultater
  og præstationer
  i forhold til
  deres
  mål,
  mandater
  , opgaver, procedurer og
  placeringer
  . Evalueringen skal
  baseres på bestyrelsens arbejdsprogram i henhold til aftale med Kommissionen. Evalueringen skal vurdere de nuværende praksisser og autoritetens indvirkning samt
  tage stilling til et eventuelt behov for at ændre autoritetens mandat
  , herunder
  de finansielle virkninger af en sådan ændring.
  Den skal endvidere håndtere det potentielle behov for at koordinere og tilpasse autoritetens aktiviteter mere indgående med aktiviteterne i medlemsstaternes kompetente organer og andre EU-agenturer. I evalueringen tages der hensyn til de berørte parters synspunkter både på EU-plan og nationalt plan. |
| | 2 a.
     
  Bestyrelsen gennemgår evalueringens konklusioner og udsteder om fornødent henstillinger til Kommissionen, som kan omfatte ændringer vedrørende autoriteten. |
| 3.
     
  Hvis Kommissionen finder, at der ikke længere er grund til at videreføre autoriteten med de målsætninger, det mandat og de opgaver, der er tillagt autoriteten, kan den foreslå, at de relevante bestemmelser i denne forordning ændres eller ophæves. | |
| 4.   Kommissionen
  aflægger rapport til
  Europa-Parlamentet
  , Rådet
  og bestyrelsen
  om resultaterne af evalueringen
  . Resultaterne af evalueringen offentliggøres. | 4.   
  De i stk. 2 og 2a nævnte evalueringer og henstillinger fremsendes til
  Kommissionen,
  Rådet,
  Europa-Parlamentet og bestyrelsen. Resultaterne af evalueringen
  og henstillingerne
  offentliggøres. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 61

Artikel 61

Revisionsklausul

Revisionsklausul

1.   Kommissionen sikrer en regelmæssig revision af anvendelsen af denne forordning.

1.   Kommissionen sikrer en regelmæssig revision af anvendelsen af denne forordning.

2.   Senest fem år efter den dato, der henvises til i artikel [entry into force of the Regulation amending the GFL], og derefter hvert femte år
  vurderer
  Kommissionen
  autoritetens
  resultater i forhold til
  dens
  mål,
  mandat
  , opgaver og
  placering i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer
  . Der skal ved evalueringen tages stilling til et eventuelt behov for at ændre autoritetens mandat
  og
  de finansielle virkninger af en sådan ændring.

2.   Senest fem år efter den dato, der henvises til i artikel [entry into force of the Regulation amending the GFL], og derefter hvert femte år
  iværksætter autoriteten i samarbejde
  med Kommissionen
  en uafhængig, ekstern evaluering af deres
  resultater
  og præstationer
  i forhold til
  deres
  mål,
  mandater
  , opgaver, procedurer og
  placeringer
  . Evalueringen skal
  baseres på bestyrelsens arbejdsprogram i henhold til aftale med Kommissionen. Evalueringen skal vurdere de nuværende praksisser og autoritetens indvirkning samt
  tage stilling til et eventuelt behov for at ændre autoritetens mandat
  , herunder
  de finansielle virkninger af en sådan ændring.
  Den skal endvidere håndtere det potentielle behov for at koordinere og tilpasse autoritetens aktiviteter mere indgående med aktiviteterne i medlemsstaternes kompetente organer og andre EU-agenturer. I evalueringen tages der hensyn til de berørte parters synspunkter både på EU-plan og nationalt plan.

2 a.
     
  Bestyrelsen gennemgår evalueringens konklusioner og udsteder om fornødent henstillinger til Kommissionen, som kan omfatte ændringer vedrørende autoriteten.

3.
     
  Hvis Kommissionen finder, at der ikke længere er grund til at videreføre autoriteten med de målsætninger, det mandat og de opgaver, der er tillagt autoriteten, kan den foreslå, at de relevante bestemmelser i denne forordning ændres eller ophæves.

4.   Kommissionen
  aflægger rapport til
  Europa-Parlamentet
  , Rådet
  og bestyrelsen
  om resultaterne af evalueringen
  . Resultaterne af evalueringen offentliggøres.

4.   
  De i stk. 2 og 2a nævnte evalueringer og henstillinger fremsendes til
  Kommissionen,
  Rådet,
  Europa-Parlamentet og bestyrelsen. Resultaterne af evalueringen
  og henstillingerne
  offentliggøres.

Ændring 109

Ændring 109

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 2 a (nyt)

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 2 a (nyt)

Direktiv 2001/18/EF

Artikel 24 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a) | I artikel 24 tilføjes følgende stykke:




  »2a.
     
  Forpligtelsen til proaktivt at formidle oplysninger som omhandlet i denne artikels stk. 1, i overensstemmelse med artikel 25 i dette direktiv og i overensstemmelse med artikel 38 og 39 i forordning (EF) nr. 178/2002, berører ikke fysiske eller juridiske personers ret til aktindsigt efter anmodning som fastlagt i forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 1367/2006.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a)

2a)

I artikel 24 tilføjes følgende stykke:

»2a.
     
  Forpligtelsen til proaktivt at formidle oplysninger som omhandlet i denne artikels stk. 1, i overensstemmelse med artikel 25 i dette direktiv og i overensstemmelse med artikel 38 og 39 i forordning (EF) nr. 178/2002, berører ikke fysiske eller juridiske personers ret til aktindsigt efter anmodning som fastlagt i forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 1367/2006.«

Ændring 110

Ændring 110

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 9

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 9

Forordning (EF) nr. 1829/2003

Artikel 29 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Autoriteten offentliggør ansøgningen om tilladelse, relevante understøttende oplysninger og eventuelle supplerende oplysninger fra ansøgeren samt sine videnskabelige udtalelser og udtalelser fra de kompetente myndigheder, der er omhandlet i artikel 4 i direktiv 2001/18/EF, i overensstemmelse med artikel 38, artikel 39-39f og artikel 40 i forordning (EF) nr. 178/2002, idet der tages hensyn til artikel 30 i nærværende forordning. | 1.   Autoriteten offentliggør ansøgningen om tilladelse, relevante understøttende oplysninger og eventuelle supplerende oplysninger fra ansøgeren
  , overvågningsrapporter
  samt sine videnskabelige udtalelser og udtalelser fra de kompetente myndigheder, der er omhandlet i artikel 4 i direktiv 2001/18/EF, i overensstemmelse med artikel 38, artikel 39-39f og artikel 40 i forordning (EF) nr. 178/2002, idet der tages hensyn til artikel 30 i nærværende forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Autoriteten offentliggør ansøgningen om tilladelse, relevante understøttende oplysninger og eventuelle supplerende oplysninger fra ansøgeren samt sine videnskabelige udtalelser og udtalelser fra de kompetente myndigheder, der er omhandlet i artikel 4 i direktiv 2001/18/EF, i overensstemmelse med artikel 38, artikel 39-39f og artikel 40 i forordning (EF) nr. 178/2002, idet der tages hensyn til artikel 30 i nærværende forordning.

1.   Autoriteten offentliggør ansøgningen om tilladelse, relevante understøttende oplysninger og eventuelle supplerende oplysninger fra ansøgeren
  , overvågningsrapporter
  samt sine videnskabelige udtalelser og udtalelser fra de kompetente myndigheder, der er omhandlet i artikel 4 i direktiv 2001/18/EF, i overensstemmelse med artikel 38, artikel 39-39f og artikel 40 i forordning (EF) nr. 178/2002, idet der tages hensyn til artikel 30 i nærværende forordning.

Ændring 111

Ændring 111

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 9

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 9

Forordning (EF) nr. 1829/2003

Artikel 29 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Forpligtelsen til proaktivt at formidle oplysninger som omhandlet i denne artikels stk. 1, i overensstemmelse med artikel 30 i denne forordning og i overensstemmelse med artikel 38 og 39 i forordning (EF) nr. 178/2002, berører ikke fysiske eller juridiske personers ret til aktindsigt efter anmodning som fastlagt i forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 1367/2006. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Forpligtelsen til proaktivt at formidle oplysninger som omhandlet i denne artikels stk. 1, i overensstemmelse med artikel 30 i denne forordning og i overensstemmelse med artikel 38 og 39 i forordning (EF) nr. 178/2002, berører ikke fysiske eller juridiske personers ret til aktindsigt efter anmodning som fastlagt i forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 1367/2006.

Ændring 112

Ændring 112

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — nr. 1 a (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 — nr. 1 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 1831/2003

Artikel 17 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a) | I artikel 17 tilføjes følgende stykke:




  »2a.
     
  Forpligtelsen til proaktivt at formidle oplysninger som omhandlet i denne artikel og i overensstemmelse med artikel 38 og 39 i forordning (EF) nr. 178/2002 berører ikke fysiske eller juridiske personers ret til aktindsigt efter anmodning som fastlagt i forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 1367/2006.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a)

1a)

I artikel 17 tilføjes følgende stykke:

»2a.
     
  Forpligtelsen til proaktivt at formidle oplysninger som omhandlet i denne artikel og i overensstemmelse med artikel 38 og 39 i forordning (EF) nr. 178/2002 berører ikke fysiske eller juridiske personers ret til aktindsigt efter anmodning som fastlagt i forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 1367/2006.«

Ændring 113

Ændring 113

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — nr. 2

Artikel 4 — stk. 1 — nr. 2

Forordning (EF) nr. 1831/2003

Artikel 18 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.
     
  Ud over artikel 39, stk. 2, i forordning (EF) nr. 178/2002 og i henhold til samme forordnings artikel 39, stk. 3, kan autoriteten også acceptere at yde fortrolig behandling i forbindelse med følgende oplysninger, hvis videregivelse kan anses for at være til væsentlig skade for de berørte interesser, hvilket der er fremlagt en verificerbar begrundelse for: | udgår |
| a) | undersøgelsesplanen for undersøgelser, der dokumenterer effektiviteten af et fodertilsætningsstof for så vidt angår målene med dets planlagte anvendelse, jf. artikel 6, stk. 1, og bilag I til denne forordning, og og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.
     
  Ud over artikel 39, stk. 2, i forordning (EF) nr. 178/2002 og i henhold til samme forordnings artikel 39, stk. 3, kan autoriteten også acceptere at yde fortrolig behandling i forbindelse med følgende oplysninger, hvis videregivelse kan anses for at være til væsentlig skade for de berørte interesser, hvilket der er fremlagt en verificerbar begrundelse for:

udgår

udgår

a)

a)

undersøgelsesplanen for undersøgelser, der dokumenterer effektiviteten af et fodertilsætningsstof for så vidt angår målene med dets planlagte anvendelse, jf. artikel 6, stk. 1, og bilag I til denne forordning, og og

undersøgelsesplanen for undersøgelser, der dokumenterer effektiviteten af et fodertilsætningsstof for så vidt angår målene med dets planlagte anvendelse, jf. artikel 6, stk. 1, og bilag I til denne forordning, og og

| b) | specifikationer for urenheder i aktivstoffet og relevante analysemetoder, der er udviklet internt af ansøgeren, bortset fra urenheder, som kan have negative virkninger for dyrs eller menneskers sundhed eller for miljøet. |
| --- | --- |

b)

b)

specifikationer for urenheder i aktivstoffet og relevante analysemetoder, der er udviklet internt af ansøgeren, bortset fra urenheder, som kan have negative virkninger for dyrs eller menneskers sundhed eller for miljøet.

specifikationer for urenheder i aktivstoffet og relevante analysemetoder, der er udviklet internt af ansøgeren, bortset fra urenheder, som kan have negative virkninger for dyrs eller menneskers sundhed eller for miljøet.

Ændring 114

Ændring 114

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — nr. 2

Artikel 4 — stk. 1 — nr. 2

Forordning (EF) nr. 1831/2003

Artikel 18 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Autoriteten anvender principperne i forordning (EF) nr. 1049/2001, når den behandler anmodninger om aktindsigt i dokumenter, der er i autoritetens besiddelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Autoriteten anvender principperne i forordning (EF) nr. 1049/2001, når den behandler anmodninger om aktindsigt i dokumenter, der er i autoritetens besiddelse.

Ændring 115

Ændring 115

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — nr. 2

Artikel 4 — stk. 1 — nr. 2

Forordning (EF) nr. 1831/2003

Artikel 18 — stk. 3 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Medlemsstaterne, Kommissionen og autoriteten behandler alle de oplysninger, der betragtes som fortrolige i henhold til denne artikels stk. 2, fortroligt, medmindre det er relevant at offentliggøre oplysningerne med henblik på beskyttelse af menneskers eller dyrs sundhed eller af miljøet. Medlemsstaterne behandler ansøgninger om aktindsigt, som modtages i henhold til denne forordning, i overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EF) nr. 1049/2001. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3b.
     
  Medlemsstaterne, Kommissionen og autoriteten behandler alle de oplysninger, der betragtes som fortrolige i henhold til denne artikels stk. 2, fortroligt, medmindre det er relevant at offentliggøre oplysningerne med henblik på beskyttelse af menneskers eller dyrs sundhed eller af miljøet. Medlemsstaterne behandler ansøgninger om aktindsigt, som modtages i henhold til denne forordning, i overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EF) nr. 1049/2001.

Ændring 116

Ændring 116

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — nr. 2

Artikel 5 — stk. 1 — nr. 2

Forordning (EF) nr. 2065/2003

Artikel 14 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Forpligtelsen til proaktivt at formidle oplysninger som omhandlet i denne artikels stk. 1, i overensstemmelse med artikel 38 og 39 i forordning (EF) nr. 178/2002, berører ikke fysiske eller juridiske personers ret til aktindsigt efter anmodning som fastlagt i forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 1367/2006.” |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Forpligtelsen til proaktivt at formidle oplysninger som omhandlet i denne artikels stk. 1, i overensstemmelse med artikel 38 og 39 i forordning (EF) nr. 178/2002, berører ikke fysiske eller juridiske personers ret til aktindsigt efter anmodning som fastlagt i forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 1367/2006.”

Ændring 117

Ændring 117

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 2 a (nyt)

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 2 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 1935/2004

Artikel 19 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a) | I artikel 19 tilføjes følgende stykke:




  »2a.
     
  Forpligtelsen til proaktivt at formidle oplysningerne som omhandlet i stk. 1 i denne artikel, herunder i artikel 20 i denne forordning, og artikel 38 og 39 i forordning (EF) nr. 178/2002 berører ikke enhver fysisk eller juridisk persons ret til at aktindsigt efter anmodning som fastlagt i forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 1367/2006.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a)

2a)

I artikel 19 tilføjes følgende stykke:

»2a.
     
  Forpligtelsen til proaktivt at formidle oplysningerne som omhandlet i stk. 1 i denne artikel, herunder i artikel 20 i denne forordning, og artikel 38 og 39 i forordning (EF) nr. 178/2002 berører ikke enhver fysisk eller juridisk persons ret til at aktindsigt efter anmodning som fastlagt i forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 1367/2006.«

Ændring 119

Ændring 119

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 3

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 3

Forordning (EF) nr. 1935/2004

Artikel 20 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | det varemærke, som stoffet markedsføres under, samt handelsnavnet for de præparater, materialer eller artikler, det skal anvendes i, hvis det er relevant, og og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

b)

det varemærke, som stoffet markedsføres under, samt handelsnavnet for de præparater, materialer eller artikler, det skal anvendes i, hvis det er relevant, og og

det varemærke, som stoffet markedsføres under, samt handelsnavnet for de præparater, materialer eller artikler, det skal anvendes i, hvis det er relevant, og og

udgår

udgår

Ændring 120+121

Ændring 120+121

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1 — nr. 2

Artikel 7 — stk. 1 — nr. 2

Forordning (EF) nr. 1331/2008

Artikel 11 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Forpligtelsen til proaktivt at formidle oplysninger som omhandlet i denne artikels stk. 1, i overensstemmelse med artikel 12 i denne forordning og artikel 38 og 39 i forordning (EF) nr. 178/2002, berører ikke fysiske eller juridiske personers ret til aktindsigt efter anmodning som fastlagt i forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 1367/2006. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Forpligtelsen til proaktivt at formidle oplysninger som omhandlet i denne artikels stk. 1, i overensstemmelse med artikel 12 i denne forordning og artikel 38 og 39 i forordning (EF) nr. 178/2002, berører ikke fysiske eller juridiske personers ret til aktindsigt efter anmodning som fastlagt i forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 1367/2006.

Ændring 122

Ændring 122

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1 — nr. 3

Artikel 7 — stk. 1 — nr. 3

Forordning (EF) nr. 1331/2008

Artikel 12 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Bestemmelserne om aktiv formidling som fastsat i artikel 11 og 12 i denne forordning (EF) og artikel 38 og 39 i forordning (EF) nr. 178/2002 berører ikke retten til aktindsigt efter anmodning som fastsat i forordning (EF) nr. 1049/2001. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Bestemmelserne om aktiv formidling som fastsat i artikel 11 og 12 i denne forordning (EF) og artikel 38 og 39 i forordning (EF) nr. 178/2002 berører ikke retten til aktindsigt efter anmodning som fastsat i forordning (EF) nr. 1049/2001.

Ændring 170

Ændring 170

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 8 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EF) nr. 1107/2009

Artikel 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Autoriteten vurderer straks enhver anmodning om fortrolighed og giver offentligheden adgang til de oplysninger, ansøgeren har fremlagt i henhold til artikel 15, samt andre supplerende oplysninger fra ansøgeren, dog med undtagelse af oplysninger, for hvilke der er indgivet anmodning om fortrolighed, som er accepteret af autoriteten, i henhold til artikel 38, artikel 39-39f og artikel 40 i forordning (EF) nr. 178/2002, som finder tilsvarende anvendelse, og i henhold til artikel 63 i nærværende forordning." | Autoriteten vurderer straks enhver anmodning om fortrolighed og giver offentligheden adgang til de oplysninger, ansøgeren har fremlagt i henhold til artikel 15, samt andre supplerende oplysninger fra ansøgeren, dog med undtagelse af oplysninger, for hvilke der er indgivet anmodning om fortrolighed, som er accepteret af autoriteten, i henhold til artikel 38, artikel 39-39f og artikel 40 i forordning (EF) nr. 178/2002, som finder tilsvarende anvendelse, og i henhold til artikel 63 i nærværende forordning
  , medmindre der er en tungtvejende offentlig interesse i offentliggørelse heraf
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Autoriteten vurderer straks enhver anmodning om fortrolighed og giver offentligheden adgang til de oplysninger, ansøgeren har fremlagt i henhold til artikel 15, samt andre supplerende oplysninger fra ansøgeren, dog med undtagelse af oplysninger, for hvilke der er indgivet anmodning om fortrolighed, som er accepteret af autoriteten, i henhold til artikel 38, artikel 39-39f og artikel 40 i forordning (EF) nr. 178/2002, som finder tilsvarende anvendelse, og i henhold til artikel 63 i nærværende forordning."

Autoriteten vurderer straks enhver anmodning om fortrolighed og giver offentligheden adgang til de oplysninger, ansøgeren har fremlagt i henhold til artikel 15, samt andre supplerende oplysninger fra ansøgeren, dog med undtagelse af oplysninger, for hvilke der er indgivet anmodning om fortrolighed, som er accepteret af autoriteten, i henhold til artikel 38, artikel 39-39f og artikel 40 i forordning (EF) nr. 178/2002, som finder tilsvarende anvendelse, og i henhold til artikel 63 i nærværende forordning
  , medmindre der er en tungtvejende offentlig interesse i offentliggørelse heraf
  .

, medmindre der er en tungtvejende offentlig interesse i offentliggørelse heraf

Ændring 123

Ændring 123

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1 — nr. 4 a (nyt)

Artikel 8 — stk. 1 — nr. 4 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 1107/2009

Artikel 23 — stk. 1 — sidste punktum

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a) | Artikel 23, stk. 1, sidste punktum, affattes således: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

4a)

4a)

Artikel 23, stk. 1, sidste punktum, affattes således:

I denne forordning betragtes et aktivstof, som opfylder kriterierne for »fødevarer« som defineret i artikel 2 i forordning (EF) nr. 178/2002, som
  et basisstof
  .

et basisstof

| | »I denne forordning betragtes et aktivt stof, der opfylder kriterierne for »fødevarer« som defineret i artikel 2 i forordning (EF) nr. 178/2002, som
  et godkendt basisstof
  .« |
| --- | --- |

»I denne forordning betragtes et aktivt stof, der opfylder kriterierne for »fødevarer« som defineret i artikel 2 i forordning (EF) nr. 178/2002, som
  et godkendt basisstof
  .«

Ændring 124

Ændring 124

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1 — nr. 5

Artikel 8 — stk. 1 — nr. 5

Forordning (EF) nr. 1107/2009

Artikel 63 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   I overensstemmelse med de betingelser og procedurer, der er fastlagt i artikel 39 i forordning (EF) nr. 178/2002 og nærværende artikel, kan ansøgeren anmode om, at visse oplysninger, der indgives i henhold til nærværende forordning, behandles fortroligt, ledsaget af en verificerbar begrundelse | 1.   I overensstemmelse med de betingelser og procedurer, der er fastlagt i artikel 39 i forordning (EF) nr. 178/2002 og nærværende artikel, kan ansøgeren anmode om, at visse oplysninger
  , bortset fra oplysninger, der betragtes som toksikologisk, økotoksikologisk eller miljømæssigt relevante,
  der indgives i henhold til nærværende forordning, behandles fortroligt, ledsaget af en
  fyldestgørende og
  verificerbar begrundelse
  Begrundelsen skal indeholde verificerbar dokumentation, der påviser, at videregivelse af oplysningerne vil kunne skade vedkommendes forretningsmæssige interesser eller beskyttelsen af vedkommendes privatliv og integritet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   I overensstemmelse med de betingelser og procedurer, der er fastlagt i artikel 39 i forordning (EF) nr. 178/2002 og nærværende artikel, kan ansøgeren anmode om, at visse oplysninger, der indgives i henhold til nærværende forordning, behandles fortroligt, ledsaget af en verificerbar begrundelse

1.   I overensstemmelse med de betingelser og procedurer, der er fastlagt i artikel 39 i forordning (EF) nr. 178/2002 og nærværende artikel, kan ansøgeren anmode om, at visse oplysninger
  , bortset fra oplysninger, der betragtes som toksikologisk, økotoksikologisk eller miljømæssigt relevante,
  der indgives i henhold til nærværende forordning, behandles fortroligt, ledsaget af en
  fyldestgørende og
  verificerbar begrundelse
  Begrundelsen skal indeholde verificerbar dokumentation, der påviser, at videregivelse af oplysningerne vil kunne skade vedkommendes forretningsmæssige interesser eller beskyttelsen af vedkommendes privatliv og integritet

Ændring 126

Ændring 126

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1 — nr. 5 a (nyt)

Artikel 8 — stk. 1 — nr. 5 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 1107/2009

Artikel 63 — stk. 3

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a)
     
  Artikel 63, stk. 3, affattes således: |
| 3.   Denne artikel berører ikke Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger | »3.   Denne artikel berører ikke Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger
  , forordning (EF) nr. 1049/2001 eller forordning (EF) nr. 1367/2006
  .« |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

5a)
     
  Artikel 63, stk. 3, affattes således:

3.   Denne artikel berører ikke Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger

»3.   Denne artikel berører ikke Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger
  , forordning (EF) nr. 1049/2001 eller forordning (EF) nr. 1367/2006
  .«

Ændring 127

Ændring 127

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1 — nr. 1 — litra a

Artikel 9 — stk. 1 — nr. 1 — litra a

Forordning (EU) 2015/2283

Artikel 10 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Proceduren for godkendelse af markedsføring i Unionen af en ny fødevare og ajourføring af EU-listen, jf. artikel 9 i denne forordning, indledes enten på Kommissionens initiativ eller på grundlag af en ansøgning til Kommissionen fra en ansøger i overensstemmelse med standardiserede dataformater, hvis sådanne findes, i henhold til artikel 39f i forordning (EF) nr. 178/2002. Kommissionen stiller straks ansøgningen til rådighed for medlemsstaterne. | 1.   Proceduren for godkendelse af markedsføring i Unionen af en ny fødevare og ajourføring af EU-listen, jf. artikel 9 i denne forordning, indledes enten på Kommissionens initiativ eller på grundlag af en ansøgning til Kommissionen fra en ansøger i overensstemmelse med standardiserede dataformater, hvis sådanne findes, i henhold til artikel 39f i forordning (EF) nr. 178/2002. Kommissionen stiller straks ansøgningen til rådighed for medlemsstaterne
  og et sammendrag af ansøgningen til rådighed for offentligheden
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Proceduren for godkendelse af markedsføring i Unionen af en ny fødevare og ajourføring af EU-listen, jf. artikel 9 i denne forordning, indledes enten på Kommissionens initiativ eller på grundlag af en ansøgning til Kommissionen fra en ansøger i overensstemmelse med standardiserede dataformater, hvis sådanne findes, i henhold til artikel 39f i forordning (EF) nr. 178/2002. Kommissionen stiller straks ansøgningen til rådighed for medlemsstaterne.

1.   Proceduren for godkendelse af markedsføring i Unionen af en ny fødevare og ajourføring af EU-listen, jf. artikel 9 i denne forordning, indledes enten på Kommissionens initiativ eller på grundlag af en ansøgning til Kommissionen fra en ansøger i overensstemmelse med standardiserede dataformater, hvis sådanne findes, i henhold til artikel 39f i forordning (EF) nr. 178/2002. Kommissionen stiller straks ansøgningen til rådighed for medlemsstaterne
  og et sammendrag af ansøgningen til rådighed for offentligheden
  .

Ændring 128

Ændring 128

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 9 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EU) 2015/2283

Artikel 23 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Bestemmelserne om aktiv formidling som fastsat i artikel 23 i denne forordning og artikel 38 og 39 i forordning (EF) nr. 178/2002 berører ikke retten til aktindsigt efter anmodning som fastsat i forordning (EF) nr. 1049/2001. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  Bestemmelserne om aktiv formidling som fastsat i artikel 23 i denne forordning og artikel 38 og 39 i forordning (EF) nr. 178/2002 berører ikke retten til aktindsigt efter anmodning som fastsat i forordning (EF) nr. 1049/2001.

Ændring 129

Ændring 129

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 9 — stk. 1 — nr. 4

Forordning (EU) 2015/2283

Artikel 23 — stk. 4 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Kommissionen kan ved hjælp af gennemførelsesretsakter vedtage detaljerede regler for gennemførelse af stk. 1-4 i denne artikel. Disse gennemførelsesretsakter vedtages i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 30, stk. 3. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4b.
     
  Kommissionen kan ved hjælp af gennemførelsesretsakter vedtage detaljerede regler for gennemførelse af stk. 1-4 i denne artikel. Disse gennemførelsesretsakter vedtages i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 30, stk. 3.

Ændring 130

Ændring 130

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1 — nr. 4 a (nyt)

Artikel 9 — stk. 1 — nr. 4 a (nyt)

Forordning (EU) 2015/2283

Artikel 25 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a)
     
  I artikel 25 tilføjes følgende stykke:






  »1a.
     
  Forpligtelsen til proaktivt at formidle oplysninger som omhandlet i denne forordning og i overensstemmelse med artikel 38 og 39 i forordning (EF) nr. 178/2002 berører ikke fysiske eller juridiske personers ret til aktindsigt efter anmodning som fastlagt i forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 1367/2006.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a)
     
  I artikel 25 tilføjes følgende stykke:

»1a.
     
  Forpligtelsen til proaktivt at formidle oplysninger som omhandlet i denne forordning og i overensstemmelse med artikel 38 og 39 i forordning (EF) nr. 178/2002 berører ikke fysiske eller juridiske personers ret til aktindsigt efter anmodning som fastlagt i forordning (EF) nr. 1049/2001 og forordning (EF) nr. 1367/2006.«

Ændring 131

Ændring 131

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 a (ny)

Artikel 9 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 9a |
| | Åbenhed i risikostyringen |
| | 1.
     
  Kommissionen og medlemsstaterne udøver deres aktiviteter i relation til risikostyring inden for rammerne af de i artikel 1 til 9 anførte lovgivningsmæssige retsakter med en høj grad af åbenhed. De offentliggør især følgende straks: |
| | a) | enhver risikostyringsforanstaltning, der på et tidligt stadie af risikostyringsprocessen er under overvejelse |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 9a

Artikel 9a

Åbenhed i risikostyringen

Åbenhed i risikostyringen

1.
     
  Kommissionen og medlemsstaterne udøver deres aktiviteter i relation til risikostyring inden for rammerne af de i artikel 1 til 9 anførte lovgivningsmæssige retsakter med en høj grad af åbenhed. De offentliggør især følgende straks:

a)

a)

enhver risikostyringsforanstaltning, der på et tidligt stadie af risikostyringsprocessen er under overvejelse

enhver risikostyringsforanstaltning, der på et tidligt stadie af risikostyringsprocessen er under overvejelse

| b) | dagsordner og referater, udførlige mødereferater og udkast til foranstaltninger, som, hvis nødvendigt, skal vedtages i form af delegerede retsakter eller gennemførelsesretsakter, herunder stemmeresultater og -forklaringer afgivet af de enkelte medlemsstater i komiteerne, inden for rammerne af definitionen i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011

   (1a)

  , herunder klageudvalg, der bistår Kommissionen i gennemførelsen af [forordning (EF) nr. 178/2002, direktiv 2001/18/EF, forordning (EF) nr. 1829/2003, forordning (EF) nr. 1831/2003, forordning (EF) nr. 2065/2003, forordning (EF) nr. 1935/2004, forordning (EF) nr. 1331/2008, forordning (EF) nr. 1107/2009 og forordning (EU) nr. 2015/2283], hvor risikohåndteringsforanstaltninger drøftes og stemmes om, samt |
| --- | --- |

b)

b)

dagsordner og referater, udførlige mødereferater og udkast til foranstaltninger, som, hvis nødvendigt, skal vedtages i form af delegerede retsakter eller gennemførelsesretsakter, herunder stemmeresultater og -forklaringer afgivet af de enkelte medlemsstater i komiteerne, inden for rammerne af definitionen i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011

   (1a)

  , herunder klageudvalg, der bistår Kommissionen i gennemførelsen af [forordning (EF) nr. 178/2002, direktiv 2001/18/EF, forordning (EF) nr. 1829/2003, forordning (EF) nr. 1831/2003, forordning (EF) nr. 2065/2003, forordning (EF) nr. 1935/2004, forordning (EF) nr. 1331/2008, forordning (EF) nr. 1107/2009 og forordning (EU) nr. 2015/2283], hvor risikohåndteringsforanstaltninger drøftes og stemmes om, samt

dagsordner og referater, udførlige mødereferater og udkast til foranstaltninger, som, hvis nødvendigt, skal vedtages i form af delegerede retsakter eller gennemførelsesretsakter, herunder stemmeresultater og -forklaringer afgivet af de enkelte medlemsstater i komiteerne, inden for rammerne af definitionen i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011

1a

, herunder klageudvalg, der bistår Kommissionen i gennemførelsen af [forordning (EF) nr. 178/2002, direktiv 2001/18/EF, forordning (EF) nr. 1829/2003, forordning (EF) nr. 1831/2003, forordning (EF) nr. 2065/2003, forordning (EF) nr. 1935/2004, forordning (EF) nr. 1331/2008, forordning (EF) nr. 1107/2009 og forordning (EU) nr. 2015/2283], hvor risikohåndteringsforanstaltninger drøftes og stemmes om, samt

| c) | dagsordner og detaljerede protokoller for møder i medlemsstaternes arbejdsgrupper, hvor risikohåndteringsforanstaltninger drøftes. |
| --- | --- |

c)

c)

dagsordner og detaljerede protokoller for møder i medlemsstaternes arbejdsgrupper, hvor risikohåndteringsforanstaltninger drøftes.

dagsordner og detaljerede protokoller for møder i medlemsstaternes arbejdsgrupper, hvor risikohåndteringsforanstaltninger drøftes.

2.
     
  Med henblik på formålet i denne artikels stk. 1 vedlægger Kommissionen til hvert udkast til foranstaltning, som skal vedtages i overensstemmelse med artikel 58 [i forordningen om fødevarelovgivningen], artikel 30 i direktiv 2001/18/EF, artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, artikel 22 i forordning (EF) nr. 1831/2003, artikel 19 i forordning (EF) nr. 2065/2003, artikel 23 i forordning (EF) nr. 1935/2004, artikel 14 i forordning (EF) nr. 1331/2008, artikel 79 i forordning (EF) nr. 1107/2009 og artikel 30 og 32 i forordning (EU) nr. 2015/2283 en begrundelse, som består af følgende:

| a) | begrundelsen for og formålet med foranstaltningen |
| --- | --- |

a)

a)

begrundelsen for og formålet med foranstaltningen

begrundelsen for og formålet med foranstaltningen

| b) | begrundelsen for foranstaltningen under hensyntagen til overvejelserne om nødvendighed og forholdsmæssighed |
| --- | --- |

b)

b)

begrundelsen for foranstaltningen under hensyntagen til overvejelserne om nødvendighed og forholdsmæssighed

begrundelsen for foranstaltningen under hensyntagen til overvejelserne om nødvendighed og forholdsmæssighed

| c) | foranstaltningens konsekvenser for folke- og dyresundheden, miljøet, samfundet og fødevareproducenterne, som påvist i konsekvensanalysen, samt |
| --- | --- |

c)

c)

foranstaltningens konsekvenser for folke- og dyresundheden, miljøet, samfundet og fødevareproducenterne, som påvist i konsekvensanalysen, samt

foranstaltningens konsekvenser for folke- og dyresundheden, miljøet, samfundet og fødevareproducenterne, som påvist i konsekvensanalysen, samt

| d) | resultaterne af alle offentlige høringer, herunder i henhold til artikel 9 i [fødevareforordningen]. |
| --- | --- |

d)

d)

resultaterne af alle offentlige høringer, herunder i henhold til artikel 9 i [fødevareforordningen].

resultaterne af alle offentlige høringer, herunder i henhold til artikel 9 i [fødevareforordningen].

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0417/2018).

1

(22)  
  https://europa.eu/european-union/sites/europaeu/files/docs/body/joint_statement_and_common_approach_2012_da.pdf.

22

https://europa.eu/european-union/sites/europaeu/files/docs/body/joint_statement_and_common_approach_2012_da.pdf.

(23)  Meddelelse fra Kommissionen om det europæiske borgerinitiativ »Indfør et forbud mod glyphosat og beskyt mennesker og miljø mod giftige pesticider«, C(2017)8414.

23

(23)  Meddelelse fra Kommissionen om det europæiske borgerinitiativ »Indfør et forbud mod glyphosat og beskyt mennesker og miljø mod giftige pesticider«, C(2017)8414.

23

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur og om ændring af direktiv 1999/45/EF og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 samt Rådets direktiv 76/769/EØF og Kommissionens direktiver 91/155/EØF, 93/67/EØF, 93/105/EF og 2000/21/EF (EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur og om ændring af direktiv 1999/45/EF og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 samt Rådets direktiv 76/769/EØF og Kommissionens direktiver 91/155/EØF, 93/67/EØF, 93/105/EF og 2000/21/EF (EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1).

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1).

24

(25)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

25

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1).

24

(25)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

25

(26)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

26

(26)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

26

(1)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 af 6. september 2006 om anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Fællesskabets institutioner og organer (EUT L 264 af 25.9.2006, s. 13).

1

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 af 6. september 2006 om anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Fællesskabets institutioner og organer (EUT L 264 af 25.9.2006, s. 13).

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/63/EU af 22. september 2010 om beskyttelse af dyr, der anvendes til videnskabelige formål (EUT L 276 af 20.10.2010, s. 33).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/63/EU af 22. september 2010 om beskyttelse af dyr, der anvendes til videnskabelige formål (EUT L 276 af 20.10.2010, s. 33).

(39)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 af 6. september 2006 om anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Fællesskabets institutioner og organer (EUT L 264 af 25.9.2006, s. 13).

39

(39)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 af 6. september 2006 om anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Fællesskabets institutioner og organer (EUT L 264 af 25.9.2006, s. 13).

39

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/274 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/274

---

P8_TA(2018)0490

Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 337/75 (COM(2016)0532 — C8-0343/2016 — 2016/0257(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 388/24)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0532), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0532),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 166, stk. 4, artikel 165, stk. 4, og artikel 149 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0343/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 166, stk. 4, artikel 165, stk. 4, og artikel 149 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0343/2016),

| — | der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag,

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 30. marts 2017 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 30. marts 2017 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 9. november 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 9. november 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 39, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 39,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Budgetudvalget (A8-0273/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Budgetudvalget (A8-0273/2017),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 209 af 30.6.2017, s. 49.

---

P8_TC1-COD(2016)0257

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. december 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om oprettelse af Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 337/75

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2019/128.)

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/275 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/275

---

P8_TA(2018)0491

Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA) ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2062/94 (COM(2016)0528 — C8-0344/2016 — 2016/0254(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 388/25)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0528), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0528),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 153, stk. 2, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0344/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 153, stk. 2, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0344/2016),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 30. marts 2017 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 30. marts 2017 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 9. november 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 9. november 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Budgetudvalget (A8-0274/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Budgetudvalget (A8-0274/2017),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 209 af 30.6.2017, s. 49.

---

P8_TC1-COD(2016)0254

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. december 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om oprettelse af Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2062/94

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2019/126.)

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/276 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/276

---

P8_TA(2018)0492

Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1365/75 (COM(2016)0531 — C8-0342/2016 — 2016/0256(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 388/26)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0531), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0531),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 153, stk. 2, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0342/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 153, stk. 2, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0342/2016),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 30. marts 2017 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 30. marts 2017 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 9. november 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 9. november 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Budgetudvalget (A8-0275/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Budgetudvalget (A8-0275/2017),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 209 af 30.6.2017, s. 49.

---

P8_TC1-COD(2016)0256

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. december 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om oprettelse af Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1365/75

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2019/127.)

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/277 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/277

---

P8_TA(2018)0493

Supplering af EU-typegodkendelseslovgivningen for så vidt angår Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om supplering af EU-typegodkendelseslovgivningen for så vidt angår Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen (COM(2018)0397 — C8-0250/2018 — 2018/0220(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 388/27)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0397), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0397),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0250/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0250/2018),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 19. september 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 19. september 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 28. november 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 28. november 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0359/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0359/2018),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 440 af 6.12.2018, s. 95.

---

P8_TC1-COD(2018)0220

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. december 2018 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om supplering af EU-typegodkendelseslovgivningen for så vidt angår Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2019/26.)

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/278 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/278

---

P8_TA(2018)0495

Visumkodeks ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 11. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 810/2009 om en fællesskabskodeks for visa (visumkodeks) (COM(2018)0252 — C8-0114/2018 — 2018/0061(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 388/28)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | Den Europæiske Unions fælles politik for visa til kortvarigt ophold har været en integrerende del af oprettelsen af et område uden indre grænser. Visumpolitikken
  bør fortsat være et vigtigt middel til at fremme turisme og erhvervsliv, samtidig med at den skal være med til at bekæmpe sikkerhedsrisici og risikoen for irregulær migration til Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

Den Europæiske Unions fælles politik for visa til kortvarigt ophold har været en integrerende del af oprettelsen af et område uden indre grænser. Visumpolitikken
  bør fortsat være et vigtigt middel til at fremme turisme og erhvervsliv, samtidig med at den skal være med til at bekæmpe sikkerhedsrisici og risikoen for irregulær migration til Unionen.

| (1) | Den Europæiske Unions fælles politik for visa til kortvarigt ophold har været en integrerende del af oprettelsen af et område uden indre grænser. 
  En
  visumpolitik,
  der respekterer menneskerettighederne og de grundlæggende rettigheder, bør gøre det lettere for tredjelandsstatsborgere at rejse til Unionen, samtidig med at den bør garantere fri bevægelighed for personer og opretholde sikkerheden for personer inden for Unionens territorium. Den fælles visumpolitik bør være i overensstemmelse med andre EU-politikker, herunder om retten til fri bevægelighed, ophold og mobilitet. |
| --- | --- |

(1)

Den Europæiske Unions fælles politik for visa til kortvarigt ophold har været en integrerende del af oprettelsen af et område uden indre grænser. 
  En
  visumpolitik,
  der respekterer menneskerettighederne og de grundlæggende rettigheder, bør gøre det lettere for tredjelandsstatsborgere at rejse til Unionen, samtidig med at den bør garantere fri bevægelighed for personer og opretholde sikkerheden for personer inden for Unionens territorium. Den fælles visumpolitik bør være i overensstemmelse med andre EU-politikker, herunder om retten til fri bevægelighed, ophold og mobilitet.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (2a) | Når medlemsstaterne anvender denne forordning, bør de overholde deres respektive forpligtelser i henhold til folkeretten, navnlig FN's konvention om flygtninges retsstilling, den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, FN's konvention om barnets rettigheder og andre relevante internationale instrumenter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2a)

Når medlemsstaterne anvender denne forordning, bør de overholde deres respektive forpligtelser i henhold til folkeretten, navnlig FN's konvention om flygtninges retsstilling, den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, FN's konvention om barnets rettigheder og andre relevante internationale instrumenter.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | Fremgangsmåde ved ansøgning om visa bør være så let som mulig for ansøgerne. Det bør være klart, hvilken medlemsstat der har kompetence til at behandle en visumansøgning, navnlig når det påtænkte besøg omfatter flere medlemsstater. Når det er muligt, bør medlemsstaterne give mulighed for at udfylde og fremsende visumansøgninger elektronisk. Der bør fastsættes frister for de forskellige faser i proceduren, navnlig for at give rejsende mulighed for at planlægge frem i tiden og undgå spidsbelastningsperioder på konsulaterne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

Fremgangsmåde ved ansøgning om visa bør være så let som mulig for ansøgerne. Det bør være klart, hvilken medlemsstat der har kompetence til at behandle en visumansøgning, navnlig når det påtænkte besøg omfatter flere medlemsstater. Når det er muligt, bør medlemsstaterne give mulighed for at udfylde og fremsende visumansøgninger elektronisk. Der bør fastsættes frister for de forskellige faser i proceduren, navnlig for at give rejsende mulighed for at planlægge frem i tiden og undgå spidsbelastningsperioder på konsulaterne.

| (4) | Fremgangsmåden ved ansøgning om visa bør være så
  let og have så rimelige omkostninger
  som muligt for ansøgerne. Det bør være klart, hvilken medlemsstat der har kompetence til at behandle en visumansøgning, navnlig når det påtænkte besøg omfatter flere medlemsstater. Medlemsstaterne bør give mulighed for at udfylde og fremsende visumansøgninger elektronisk. Der bør fastsættes frister for de forskellige faser i proceduren, navnlig for at give rejsende mulighed for
  at planlægge i rimelig tid i forvejen
  og undgå spidsbelastningsperioder på konsulaterne.
  Som en del af den gældende EU-rets videreudvikling i retning af en reel fælles visumpolitik bør procedurerne og vilkårene for udstedelse af visa harmoniseres yderligere, og deres ensartede anvendelse bør styrkes. |
| --- | --- |

(4)

Fremgangsmåden ved ansøgning om visa bør være så
  let og have så rimelige omkostninger
  som muligt for ansøgerne. Det bør være klart, hvilken medlemsstat der har kompetence til at behandle en visumansøgning, navnlig når det påtænkte besøg omfatter flere medlemsstater. Medlemsstaterne bør give mulighed for at udfylde og fremsende visumansøgninger elektronisk. Der bør fastsættes frister for de forskellige faser i proceduren, navnlig for at give rejsende mulighed for
  at planlægge i rimelig tid i forvejen
  og undgå spidsbelastningsperioder på konsulaterne.
  Som en del af den gældende EU-rets videreudvikling i retning af en reel fælles visumpolitik bør procedurerne og vilkårene for udstedelse af visa harmoniseres yderligere, og deres ensartede anvendelse bør styrkes.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4a) | Visumansøgninger og afgørelser om ansøgninger behandles og træffes af konsulater. Medlemsstaterne bør sikre, at de er til stede eller repræsenteret af en anden medlemsstat i tredjelande, hvis statsborgere er visumpligtige, og sikre, at konsulaterne har tilstrækkeligt kendskab til den lokale situation til at sikre integriteten i visumansøgningsproceduren. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4a)

Visumansøgninger og afgørelser om ansøgninger behandles og træffes af konsulater. Medlemsstaterne bør sikre, at de er til stede eller repræsenteret af en anden medlemsstat i tredjelande, hvis statsborgere er visumpligtige, og sikre, at konsulaterne har tilstrækkeligt kendskab til den lokale situation til at sikre integriteten i visumansøgningsproceduren.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | Medlemsstaterne bør ikke være forpligtet til fortsat at give mulighed for at indgive ansøgninger direkte på konsulatet de steder, hvor en ekstern tjenesteyder er blevet bemyndiget til at tage imod visumansøgninger på deres vegne, uden at dette berører de forpligtelser, der påhviler medlemsstaterne i medfør af direktiv 2004/38/EF

   (18)

  , særlig artikel 5, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Medlemsstaterne bør ikke være forpligtet til fortsat at give mulighed for at indgive ansøgninger direkte på konsulatet de steder, hvor en ekstern tjenesteyder er blevet bemyndiget til at tage imod visumansøgninger på deres vegne, uden at dette berører de forpligtelser, der påhviler medlemsstaterne i medfør af direktiv 2004/38/EF

   (18)

  , særlig artikel 5, stk. 2.

udgår

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5a) | Ansøgere bør ikke være forpligtet til at fremlægge en rejsesygeforsikring, når de indgiver en ansøgning om et visum til kortvarigt ophold. Det er en uforholdsmæssig stor byrde for visumansøgere, og der er ingen beviser for, at indehavere af visa til kortvarige ophold udgør en større risiko med hensyn til offentlige udgifter til lægebehandling i medlemsstaterne end tredjelandsstatsborgere, der er fritaget for visumpligt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5a)

Ansøgere bør ikke være forpligtet til at fremlægge en rejsesygeforsikring, når de indgiver en ansøgning om et visum til kortvarigt ophold. Det er en uforholdsmæssig stor byrde for visumansøgere, og der er ingen beviser for, at indehavere af visa til kortvarige ophold udgør en større risiko med hensyn til offentlige udgifter til lægebehandling i medlemsstaterne end tredjelandsstatsborgere, der er fritaget for visumpligt.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Visumgebyret bør sikre, at der er tilstrækkelige finansielle midler til rådighed til at dække udgifterne til behandlingen af visumansøgninger, herunder passende strukturer og tilstrækkeligt personale til at sikre kvaliteten og det forskriftsmæssige forløb i forbindelse med behandlingen af visumansøgninger. Visumgebyrets størrelse bør revideres
  hvert andet år
  på grundlag af objektive kriterier. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Visumgebyret bør sikre, at der er tilstrækkelige finansielle midler til rådighed til at dække udgifterne til behandlingen af visumansøgninger, herunder passende strukturer og tilstrækkeligt personale til at sikre kvaliteten og det forskriftsmæssige forløb i forbindelse med behandlingen af visumansøgninger. Visumgebyrets størrelse bør revideres
  hvert andet år
  på grundlag af objektive kriterier.

| (6) | Visumgebyret bør sikre, at der er tilstrækkelige finansielle midler til rådighed til at dække udgifterne til behandlingen af visumansøgninger, herunder passende strukturer og tilstrækkeligt personale til at sikre kvaliteten,
  hurtigheden
  og det forskriftsmæssige forløb i forbindelse med behandlingen af visumansøgninger. Visumgebyrets størrelse bør revideres
  hvert andet år
  på grundlag af objektive
  vurderingskriterier. |
| --- | --- |

(6)

Visumgebyret bør sikre, at der er tilstrækkelige finansielle midler til rådighed til at dække udgifterne til behandlingen af visumansøgninger, herunder passende strukturer og tilstrækkeligt personale til at sikre kvaliteten,
  hurtigheden
  og det forskriftsmæssige forløb i forbindelse med behandlingen af visumansøgninger. Visumgebyrets størrelse bør revideres
  hvert andet år
  på grundlag af objektive
  vurderingskriterier.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6a) | Ordningerne for modtagelse af ansøgere bør behørigt respektere den menneskelige værdighed og de grundlæggende rettigheder som omhandlet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder. Visumansøgninger skal behandles på et ikke-diskriminerende grundlag og på en professionel måde, der respekterer ansøgerne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6a)

Ordningerne for modtagelse af ansøgere bør behørigt respektere den menneskelige værdighed og de grundlæggende rettigheder som omhandlet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder. Visumansøgninger skal behandles på et ikke-diskriminerende grundlag og på en professionel måde, der respekterer ansøgerne.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | For at sikre, at tredjelandsstatsborgere, der er visumpligtige, kan indgive en visumansøgning
  i deres bopælsland, også selv om ingen medlemsstater er til stede dér med henblik på at tage imod ansøgninger,
  bør eksterne tjenesteydere kunne
  yde den nødvendige service
  for et gebyr, der ikke overstiger det generelle maksimumsbeløb. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

For at sikre, at tredjelandsstatsborgere, der er visumpligtige, kan indgive en visumansøgning
  i deres bopælsland, også selv om ingen medlemsstater er til stede dér med henblik på at tage imod ansøgninger,
  bør eksterne tjenesteydere kunne
  yde den nødvendige service
  for et gebyr, der ikke overstiger det generelle maksimumsbeløb.

| (7) | For at sikre, at tredjelandsstatsborgere, der er visumpligtige, kan indgive en visumansøgning
  så tæt som muligt på deres bopæl
  bør eksterne tjenesteydere kunne
  hente ansøgninger
  for et gebyr, der ikke overstiger det generelle maksimumsbeløb. |
| --- | --- |

(7)

For at sikre, at tredjelandsstatsborgere, der er visumpligtige, kan indgive en visumansøgning
  så tæt som muligt på deres bopæl
  bør eksterne tjenesteydere kunne
  hente ansøgninger
  for et gebyr, der ikke overstiger det generelle maksimumsbeløb.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | Repræsentationsaftalerne bør ensrettes, og hindringer for indgåelse af sådanne aftaler mellem medlemsstater bør undgås. Den repræsenterende medlemsstat bør være ansvarlig for at gennemføre hele behandlingen af visumansøgninger uden indblanding fra den repræsenterede medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

Repræsentationsaftalerne bør ensrettes, og hindringer for indgåelse af sådanne aftaler mellem medlemsstater bør undgås. Den repræsenterende medlemsstat bør være ansvarlig for at gennemføre hele behandlingen af visumansøgninger uden indblanding fra den repræsenterede medlemsstat.

| (8) | Repræsentationsaftalerne bør ensrettes
  og lettes,
  og hindringer for indgåelse af sådanne aftaler mellem medlemsstater bør undgås. Den repræsenterende medlemsstat bør være ansvarlig for at gennemføre hele behandlingen af visumansøgninger uden indblanding fra den repræsenterede medlemsstat. |
| --- | --- |

(8)

Repræsentationsaftalerne bør ensrettes
  og lettes,
  og hindringer for indgåelse af sådanne aftaler mellem medlemsstater bør undgås. Den repræsenterende medlemsstat bør være ansvarlig for at gennemføre hele behandlingen af visumansøgninger uden indblanding fra den repræsenterede medlemsstat.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Hvis visse tredjelande ikke samarbejder om at tilbagetage deres statsborgere, som er blevet afsløret i at befinde sig i en irregulær situation, og disse lande ikke samarbejder effektivt i forbindelse med tilbagesendelsesprocessen, bør der på grundlag af en gennemsigtig mekanisme baseret på objektive kriterier finde en mere restriktiv og midlertidig anvendelse sted af visse bestemmelser i forordning (EF) nr. 810/2009 for at øge et givet tredjelands samarbejde om tilbagetagelse af irregulære migranter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Hvis visse tredjelande ikke samarbejder om at tilbagetage deres statsborgere, som er blevet afsløret i at befinde sig i en irregulær situation, og disse lande ikke samarbejder effektivt i forbindelse med tilbagesendelsesprocessen, bør der på grundlag af en gennemsigtig mekanisme baseret på objektive kriterier finde en mere restriktiv og midlertidig anvendelse sted af visse bestemmelser i forordning (EF) nr. 810/2009 for at øge et givet tredjelands samarbejde om tilbagetagelse af irregulære migranter.

| (11) | Hvis visse tredjelande
  ikke har et tilfredsstillende samarbejde eller ikke
  samarbejder om at tilbagetage deres statsborgere, som er blevet afsløret i at befinde sig i en irregulær situation, og disse lande
  enten ikke har tilstrækkelig vilje eller
  samarbejder effektivt i forbindelse med tilbagesendelsesprocessen, bør der på grundlag af en gennemsigtig mekanisme baseret på objektive kriterier finde en mere restriktiv og midlertidig anvendelse sted af visse bestemmelser i forordning (EF) nr. 810/2009 for at øge et givet tredjelands samarbejde om tilbagetagelse af irregulære migranter
  eller opmuntre dets fortsættelse. |
| --- | --- |

(11)

Hvis visse tredjelande
  ikke har et tilfredsstillende samarbejde eller ikke
  samarbejder om at tilbagetage deres statsborgere, som er blevet afsløret i at befinde sig i en irregulær situation, og disse lande
  enten ikke har tilstrækkelig vilje eller
  samarbejder effektivt i forbindelse med tilbagesendelsesprocessen, bør der på grundlag af en gennemsigtig mekanisme baseret på objektive kriterier finde en mere restriktiv og midlertidig anvendelse sted af visse bestemmelser i forordning (EF) nr. 810/2009 for at øge et givet tredjelands samarbejde om tilbagetagelse af irregulære migranter
  eller opmuntre dets fortsættelse.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | Ansøgere, som har fået afslag på visum, bør have adgang til at påklage beslutningen og
  på et vist tidspunkt under proceduren
  sikres et retsmiddel, der kan iværksættes for en domstol. Meddelelsen om afslaget bør indeholde
  mere
  detaljerede oplysninger om begrundelsen for afslaget og procedurerne for prøvelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

Ansøgere, som har fået afslag på visum, bør have adgang til at påklage beslutningen og
  på et vist tidspunkt under proceduren
  sikres et retsmiddel, der kan iværksættes for en domstol. Meddelelsen om afslaget bør indeholde
  mere
  detaljerede oplysninger om begrundelsen for afslaget og procedurerne for prøvelse.

| (12) | Ansøgere, som har fået afslag på visum, bør have adgang til at påklage beslutningen, hvilket burde sikre en effektiv o
  g hurtig
  retlig prøvelse. Meddelelsen om afslaget bør indeholde detaljerede oplysninger om begrundelsen for afslaget og procedurerne for prøvelse. |
| --- | --- |

(12)

Ansøgere, som har fået afslag på visum, bør have adgang til at påklage beslutningen, hvilket burde sikre en effektiv o
  g hurtig
  retlig prøvelse. Meddelelsen om afslaget bør indeholde detaljerede oplysninger om begrundelsen for afslaget og procedurerne for prøvelse.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13a) | Denne forordning respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de rettigheder og principper, der er anerkendt navnlig internationale traktater og i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Den sigter især mod at sikre fuld respekt for retten til beskyttelse af personoplysninger, som er fastsat i artikel 16 i TEUF, retten til privatliv og familieliv som fastsat i artikel 7, retten til asyl som fastsat i artikel 18 og børns rettigheder som fastsat i artikel 24 i chartret og beskyttelse af sårbare grupper. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13a)

Denne forordning respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de rettigheder og principper, der er anerkendt navnlig internationale traktater og i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Den sigter især mod at sikre fuld respekt for retten til beskyttelse af personoplysninger, som er fastsat i artikel 16 i TEUF, retten til privatliv og familieliv som fastsat i artikel 7, retten til asyl som fastsat i artikel 18 og børns rettigheder som fastsat i artikel 24 i chartret og beskyttelse af sårbare grupper.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | Der bør indføres fleksible regler for at give medlemsstaterne mulighed for at dele ressourcer og øge den konsulære dækning. Samarbejdet mellem medlemsstater (»Schengenvisumcentre«) kan antage en hvilken som helst form tilpasset de lokale forhold for at øge den konsulære dækning, nedbringe medlemsstaternes omkostninger, øge Den Europæiske Unions synlighed og yde bedre service til visumansøgere. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

Der bør indføres fleksible regler for at give medlemsstaterne mulighed for at dele ressourcer og øge den konsulære dækning. Samarbejdet mellem medlemsstater (»Schengenvisumcentre«) kan antage en hvilken som helst form tilpasset de lokale forhold for at øge den konsulære dækning, nedbringe medlemsstaternes omkostninger, øge Den Europæiske Unions synlighed og yde bedre service til visumansøgere.

| (16) | Der bør indføres fleksible regler for at give medlemsstaterne mulighed for at dele ressourcer og øge den konsulære dækning. Samarbejdet mellem medlemsstater (»Schengenvisumcentre«) kan antage en hvilken som helst form tilpasset de lokale forhold for at øge den konsulære dækning, nedbringe medlemsstaternes omkostninger, øge Den Europæiske Unions synlighed og yde bedre service til visumansøgere.
  Den fælles visumpolitik bør bidrage til at skabe vækst og være i overensstemmelse med andre EU-politikker, som f.eks. politikker vedrørende eksterne forbindelser, handel, uddannelse, kultur og turisme. |
| --- | --- |

(16)

Der bør indføres fleksible regler for at give medlemsstaterne mulighed for at dele ressourcer og øge den konsulære dækning. Samarbejdet mellem medlemsstater (»Schengenvisumcentre«) kan antage en hvilken som helst form tilpasset de lokale forhold for at øge den konsulære dækning, nedbringe medlemsstaternes omkostninger, øge Den Europæiske Unions synlighed og yde bedre service til visumansøgere.
  Den fælles visumpolitik bør bidrage til at skabe vækst og være i overensstemmelse med andre EU-politikker, som f.eks. politikker vedrørende eksterne forbindelser, handel, uddannelse, kultur og turisme.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | Elektroniske visumansøgningssystemer, der er udviklet af medlemsstaterne, er med til at lette ansøgningsprocedurerne for ansøgere og konsulater. Der bør udvikles en fælles løsning, der muliggør fuld digitalisering, ved fuldt ud at udnytte den seneste udvikling på det retlige og teknologiske område. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

Elektroniske visumansøgningssystemer, der er udviklet af medlemsstaterne, er med til at lette ansøgningsprocedurerne for ansøgere og konsulater. Der bør udvikles en fælles løsning, der muliggør fuld digitalisering, ved fuldt ud at udnytte den seneste udvikling på det retlige og teknologiske område.

| (17) | Elektroniske visumansøgningssystemer, der er udviklet af medlemsstaterne,
  er væsentlige
  for at lette ansøgningsprocedurerne for ansøgere og konsulater. Der bør udvikles en fælles løsning, der
  sikrer
  fuld digitalisering
  senest i 2025 i form af en onlineplatform og et EU-e-visum, hvorved
  der gøres fuld brug af den seneste retlige og teknologiske udvikling, s
  å visumansøgningen kan finde sted online for at imødekomme ansøgernes behov og tiltrække flere besøgende til Schengenområdet. Personer med handicap bør have fuld adgang til det elektroniske visumansøgningssystem. Enkle og hurtige proceduremæssige garantier bør styrkes og anvendes på samme måde overalt. |
| --- | --- |

(17)

Elektroniske visumansøgningssystemer, der er udviklet af medlemsstaterne,
  er væsentlige
  for at lette ansøgningsprocedurerne for ansøgere og konsulater. Der bør udvikles en fælles løsning, der
  sikrer
  fuld digitalisering
  senest i 2025 i form af en onlineplatform og et EU-e-visum, hvorved
  der gøres fuld brug af den seneste retlige og teknologiske udvikling, s
  å visumansøgningen kan finde sted online for at imødekomme ansøgernes behov og tiltrække flere besøgende til Schengenområdet. Personer med handicap bør have fuld adgang til det elektroniske visumansøgningssystem. Enkle og hurtige proceduremæssige garantier bør styrkes og anvendes på samme måde overalt.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 17 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (17a) | Når medlemsstaterne anvender forordning (EF) nr. 810/2009 bør de overholde deres respektive forpligtelser i henhold til folkeretten, navnlig FN's konvention om flygtninges retsstilling, den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, FN's konvention om barnets rettigheder og andre relevante internationale instrumenter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17a)

Når medlemsstaterne anvender forordning (EF) nr. 810/2009 bør de overholde deres respektive forpligtelser i henhold til folkeretten, navnlig FN's konvention om flygtninges retsstilling, den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, FN's konvention om barnets rettigheder og andre relevante internationale instrumenter.

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 27 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (27a) | De nødvendige foranstaltninger træffes til gennemførelse af denne forordning. Kommissionen bør tillægges beføjelse til at vedtage retsakter, jf. artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår tekniske ændringer af bilagene til denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(27a)

De nødvendige foranstaltninger træffes til gennemførelse af denne forordning. Kommissionen bør tillægges beføjelse til at vedtage retsakter, jf. artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår tekniske ændringer af bilagene til denne forordning.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 27 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (27b) | Der bør vedtages passende foranstaltninger til overvågning og evaluering af denne forordning i forbindelse med harmonisering af behandlingen af visumansøgninger. Overvågningen og evalueringen bør også sigte mod at overvåge, at medlemsstaterne fuldt ud overholder de grundlæggende rettigheder, når de behandler ansøgninger, samt anvendelsen af princippet om ikke-forskelsbehandling og beskyttelse af personoplysninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(27b)

Der bør vedtages passende foranstaltninger til overvågning og evaluering af denne forordning i forbindelse med harmonisering af behandlingen af visumansøgninger. Overvågningen og evalueringen bør også sigte mod at overvåge, at medlemsstaterne fuldt ud overholder de grundlæggende rettigheder, når de behandler ansøgninger, samt anvendelsen af princippet om ikke-forskelsbehandling og beskyttelse af personoplysninger.

Ændring 23

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Ved denne forordning fastsættes betingelser og procedurer for udstedelse af visa til forventede ophold på medlemsstaternes område i højst 90 dage inden for en periode på 180 dage" | 1.   Ved denne forordning fastsættes betingelser og procedurer for udstedelse af visa til forventede ophold på medlemsstaternes område i højst 90 dage inden for en periode på 180 dage på én medlemsstats område
  samt de forventede ophold for fagfolk inden for sport og kultur i op til et år uden at opholde sig i mere end 90 dage inden for en periode på 180 dage i en enkelt medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Ved denne forordning fastsættes betingelser og procedurer for udstedelse af visa til forventede ophold på medlemsstaternes område i højst 90 dage inden for en periode på 180 dage"

1.   Ved denne forordning fastsættes betingelser og procedurer for udstedelse af visa til forventede ophold på medlemsstaternes område i højst 90 dage inden for en periode på 180 dage på én medlemsstats område
  samt de forventede ophold for fagfolk inden for sport og kultur i op til et år uden at opholde sig i mere end 90 dage inden for en periode på 180 dage i en enkelt medlemsstat.

Ændring 24

Ændring 24

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 1 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a) | I artikel 1 indsættes følgende stykke:




  »3a
     
  Ved anvendelsen af denne forordning handler medlemsstaterne i fuld overensstemmelse med den relevante EU-ret, herunder Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«), de relevante dele af folkeretten, herunder De Forenede Nationers konvention om flygtninges retsstilling (»Genèvekonventionen«), forpligtelserne vedrørende adgang til international beskyttelse, navnlig princippet om non-refoulement, og de grundlæggende rettigheder. I overensstemmelse med de generelle principper i EU-retten skal afgørelser, der træffes i henhold til denne forordning, vedtages på et individuelt grundlag.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a)

1a)

I artikel 1 indsættes følgende stykke:

»3a
     
  Ved anvendelsen af denne forordning handler medlemsstaterne i fuld overensstemmelse med den relevante EU-ret, herunder Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«), de relevante dele af folkeretten, herunder De Forenede Nationers konvention om flygtninges retsstilling (»Genèvekonventionen«), forpligtelserne vedrørende adgang til international beskyttelse, navnlig princippet om non-refoulement, og de grundlæggende rettigheder. I overensstemmelse med de generelle principper i EU-retten skal afgørelser, der træffes i henhold til denne forordning, vedtages på et individuelt grundlag.«

Ændring 25

Ændring 25

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 b (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 b (nyt)

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 1 — stk. 3 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1b) | I artikel 1 indsættes følgende stykke:




  3b)
     
  Kommissionen forelægger en elektronisk visumansøgning, e-visum, senest i 2025. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1b)

1b)

I artikel 1 indsættes følgende stykke:

3b)
     
  Kommissionen forelægger en elektronisk visumansøgning, e-visum, senest i 2025.

Ændring 26

Ændring 26

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — afsnit 2 — litra d

Artikel 1 — stk. 1 — afsnit 2 — litra d

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 2 — nr. 12 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 12a. | Fagfolk inden for sport og kultur: Tredjelandsstatsborgere, der ikke er unionsborgere som omhandlet i traktatens artikel 20, stk. 1, og som tilhører følgende kategorier: udøvende kunstnere og deres støttepersonale, elitesportsfolk og deres støttepersonale og, hvor det er relevant, familiemedlemmer til disse kategorier, der tydeligt har kunnet påvise, at de støder på administrative og logistiske problemer, når de skal forberede og planlægge en turné eller en turnering, der varer mere end tre måneder og finder sted i flere af Schengenområdets medlemsstater. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

12a.

12a.

Fagfolk inden for sport og kultur: Tredjelandsstatsborgere, der ikke er unionsborgere som omhandlet i traktatens artikel 20, stk. 1, og som tilhører følgende kategorier: udøvende kunstnere og deres støttepersonale, elitesportsfolk og deres støttepersonale og, hvor det er relevant, familiemedlemmer til disse kategorier, der tydeligt har kunnet påvise, at de støder på administrative og logistiske problemer, når de skal forberede og planlægge en turné eller en turnering, der varer mere end tre måneder og finder sted i flere af Schengenområdets medlemsstater.

Ændring 27

Ændring 27

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3 — litra a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3 — litra a (nyt)

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 3 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3) | Artikel 3, stk. 5, litra b) og c), affattes således: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3)

Artikel 3, stk. 5, litra b) og c), affattes således:

| 3) | Artikel 3, stk. 5, litra b) og c), affattes således: |
| --- | --- |

3)

Artikel 3, stk. 5, litra b) og c), affattes således:

| | »b) | "tredjelandsstatsborgere, der har en gyldig opholdstilladelse, som er udstedt af en medlemsstat, som ikke deltager i vedtagelsen af denne forordning, eller af en medlemsstat, som endnu ikke anvender bestemmelserne i Schengenreglerne fuldt ud, eller tredjelandsstatsborgere, der har de gyldige opholdstilladelser, som er anført på listen i bilag V, og som er udstedt af Andorra, Canada, Japan, San Marino eller USA, som garanterer betingelsesløs tilbagetagelse af ihændehaveren, eller indehavere af en opholdstilladelse i det caribiske område af Kongeriget Nederlandene (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius og Saba) |
| --- | --- | --- |

»b)

»b)

"tredjelandsstatsborgere, der har en gyldig opholdstilladelse, som er udstedt af en medlemsstat, som ikke deltager i vedtagelsen af denne forordning, eller af en medlemsstat, som endnu ikke anvender bestemmelserne i Schengenreglerne fuldt ud, eller tredjelandsstatsborgere, der har de gyldige opholdstilladelser, som er anført på listen i bilag V, og som er udstedt af Andorra, Canada, Japan, San Marino eller USA, som garanterer betingelsesløs tilbagetagelse af ihændehaveren, eller indehavere af en opholdstilladelse i det caribiske område af Kongeriget Nederlandene (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius og Saba)

"tredjelandsstatsborgere, der har en gyldig opholdstilladelse, som er udstedt af en medlemsstat, som ikke deltager i vedtagelsen af denne forordning, eller af en medlemsstat, som endnu ikke anvender bestemmelserne i Schengenreglerne fuldt ud, eller tredjelandsstatsborgere, der har de gyldige opholdstilladelser, som er anført på listen i bilag V, og som er udstedt af Andorra, Canada, Japan, San Marino eller USA, som garanterer betingelsesløs tilbagetagelse af ihændehaveren, eller indehavere af en opholdstilladelse i det caribiske område af Kongeriget Nederlandene (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius og Saba)

| | c) | tredjelandsstatsborgere, der har et visum, som er gyldigt i en medlemsstat, som ikke deltager i vedtagelsen af denne forordning, eller i en medlemsstat, som endnu ikke anvender bestemmelserne i Schengenreglerne fuldt ud, eller i et land, der er part i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, eller i Canada, Japan eller USA, eller indehavere af et gyldigt visum til det caribiske område af Kongeriget Nederlandene (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius og Saba), når vedkommende rejser til det udstedende land eller til ethvert andet tredjeland, eller når vedkommende efter anvendelse af visummet vender tilbage fra det udstedende land« |
| --- | --- | --- |

c)

c)

tredjelandsstatsborgere, der har et visum, som er gyldigt i en medlemsstat, som ikke deltager i vedtagelsen af denne forordning, eller i en medlemsstat, som endnu ikke anvender bestemmelserne i Schengenreglerne fuldt ud, eller i et land, der er part i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, eller i Canada, Japan eller USA, eller indehavere af et gyldigt visum til det caribiske område af Kongeriget Nederlandene (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius og Saba), når vedkommende rejser til det udstedende land eller til ethvert andet tredjeland, eller når vedkommende efter anvendelse af visummet vender tilbage fra det udstedende land«

tredjelandsstatsborgere, der har et visum, som er gyldigt i en medlemsstat, som ikke deltager i vedtagelsen af denne forordning, eller i en medlemsstat, som endnu ikke anvender bestemmelserne i Schengenreglerne fuldt ud, eller i et land, der er part i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, eller i Canada, Japan eller USA, eller indehavere af et gyldigt visum til det caribiske område af Kongeriget Nederlandene (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius og Saba), når vedkommende rejser til det udstedende land eller til ethvert andet tredjeland, eller når vedkommende efter anvendelse af visummet vender tilbage fra det udstedende land«

Ændring 28

Ændring 28

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 5 — stk. 1 b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | hvis rejsen omfatter mere end et bestemmelsessted, eller hvis der foretages flere individuelle rejser inden for en periode på to måneder, den medlemsstat, hvis område udgør rejsens (rejsernes) væsentligste bestemmelsessted for så vidt angår varigheden af opholdet beregnet i dage, eller" |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

hvis rejsen omfatter mere end et bestemmelsessted, eller hvis der foretages flere individuelle rejser inden for en periode på to måneder, den medlemsstat, hvis område udgør rejsens (rejsernes) væsentligste bestemmelsessted for så vidt angår varigheden af opholdet beregnet i dage, eller"

| b) | hvis rejsen omfatter mere end et bestemmelsessted, eller hvis der foretages flere individuelle rejser inden for en periode på to måneder, den medlemsstat,
  hvor værtsorganisationen eller -virksomheden er beliggende, hvis det er relevant, eller den medlemsstat,
  hvis område udgør hoveddestinationen for besøget/besøgene angivet i varigheden af opholdet, regnet i antal dage,
  eller, hvis hoveddestinationen ikke kan fastslås, de medlemsstater, gennem hvis ydre grænser ansøgeren har til hensigt at indrejse på medlemsstaternes område
  ; |
| --- | --- |

b)

hvis rejsen omfatter mere end et bestemmelsessted, eller hvis der foretages flere individuelle rejser inden for en periode på to måneder, den medlemsstat,
  hvor værtsorganisationen eller -virksomheden er beliggende, hvis det er relevant, eller den medlemsstat,
  hvis område udgør hoveddestinationen for besøget/besøgene angivet i varigheden af opholdet, regnet i antal dage,
  eller, hvis hoveddestinationen ikke kan fastslås, de medlemsstater, gennem hvis ydre grænser ansøgeren har til hensigt at indrejse på medlemsstaternes område
  ;

hvor værtsorganisationen eller -virksomheden er beliggende, hvis det er relevant, eller den medlemsstat,

eller, hvis hoveddestinationen ikke kan fastslås, de medlemsstater, gennem hvis ydre grænser ansøgeren har til hensigt at indrejse på medlemsstaternes område

Ændring 29

Ændring 29

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 5 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a) | I artikel 5 indsættes følgende stykke: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a)

5a)

I artikel 5 indsættes følgende stykke:

»2a.
     
  Hvis den medlemsstat, der har kompetence i overensstemmelse med stk. 1, litra a) eller b), ikke er til stede eller repræsenteret i det tredjeland, hvor ansøgeren indgiver ansøgningen i overensstemmelse med artikel 10, kan ansøgeren indgive ansøgning:

| a) | på konsulatet for en af de medlemsstater, der udgør bestemmelsesstedet for det planlagte besøg |
| --- | --- |

a)

a)

på konsulatet for en af de medlemsstater, der udgør bestemmelsesstedet for det planlagte besøg

på konsulatet for en af de medlemsstater, der udgør bestemmelsesstedet for det planlagte besøg

| b) | på konsulatet for den medlemsstat, hvor den første indrejse sker, hvis litra a) ikke finder anvendelse |
| --- | --- |

b)

b)

på konsulatet for den medlemsstat, hvor den første indrejse sker, hvis litra a) ikke finder anvendelse

på konsulatet for den medlemsstat, hvor den første indrejse sker, hvis litra a) ikke finder anvendelse

| c) | I alle andre tilfælde på konsulatet for en af de medlemsstater, som befinder sig i det land, hvor ansøgeren indgiver ansøgningen. |
| --- | --- |

c)

c)

I alle andre tilfælde på konsulatet for en af de medlemsstater, som befinder sig i det land, hvor ansøgeren indgiver ansøgningen.

I alle andre tilfælde på konsulatet for en af de medlemsstater, som befinder sig i det land, hvor ansøgeren indgiver ansøgningen.

Hvis konsulatet for den medlemsstat, der har kompetence i overensstemmelse med stk. 1, eller for den medlemsstat, der er omtalt i første afsnit i dette stykke, befinder sig i en afstand på over 500 km fra ansøgerens bopælssted, eller hvis en tilbagerejse med offentlig transport fra ansøgerens bopælssted ville kræve en overnatning, og hvis der er en anden medlemsstats konsulat, der befinder sig tættere på, har ansøgeren ret til at indgive ansøgningen til sidstnævnte medlemsstats konsulat.«

Hvis konsulatet for den medlemsstat, der har kompetence i overensstemmelse med stk. 1, eller for den medlemsstat, der er omtalt i første afsnit i dette stykke, befinder sig i en afstand på over 500 km fra ansøgerens bopælssted, eller hvis en tilbagerejse med offentlig transport fra ansøgerens bopælssted ville kræve en overnatning, og hvis der er en anden medlemsstats konsulat, der befinder sig tættere på, har ansøgeren ret til at indgive ansøgningen til sidstnævnte medlemsstats konsulat.«

Ændring 30

Ændring 30

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 b (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 b (nyt)

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 5 — stk. 2 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5b) | I artikel 5 indsættes følgende stykke:




  »2b.
     
  Hvis den medlemsstat, der har kompetence i henhold til stk. 1 eller stk. 2, har iværksat en repræsentationsordning, jf. artikel 8, med en anden medlemsstat med henblik på at behandle ansøgningerne og udstede visa på førstnævnte medlemsstats vegne, skal ansøgeren indgive sin ansøgning til konsulatet i den repræsenterende medlemsstat.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5b)

5b)

I artikel 5 indsættes følgende stykke:

»2b.
     
  Hvis den medlemsstat, der har kompetence i henhold til stk. 1 eller stk. 2, har iværksat en repræsentationsordning, jf. artikel 8, med en anden medlemsstat med henblik på at behandle ansøgningerne og udstede visa på førstnævnte medlemsstats vegne, skal ansøgeren indgive sin ansøgning til konsulatet i den repræsenterende medlemsstat.«

Ændring 31

Ændring 31

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 6 — litra a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 6 — litra a (nyt)

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 8 — stk. 1

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   En medlemsstat kan indgå aftale om at repræsentere en anden medlemsstat, der i overensstemmelse med artikel 5 har kompetence til at behandle ansøgninger og udstede visa på denne medlemsstats vegne. En medlemsstat kan også repræsentere en anden medlemsstat i begrænset omfang udelukkende i forbindelse med indsamling af ansøgninger og registrering af biometriske identifikatorer. | »1.   
  Med forbehold af artikel 6
  kan en medlemsstat indgå aftale om at repræsentere en anden medlemsstat, der i overensstemmelse med artikel 5 har kompetence til at behandle ansøgninger og udstede visa på denne medlemsstats vegne. En medlemsstat kan også repræsentere en anden medlemsstat i begrænset omfang udelukkende i forbindelse med indsamling af ansøgninger og registrering af biometriske identifikatorer.« |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

1.   En medlemsstat kan indgå aftale om at repræsentere en anden medlemsstat, der i overensstemmelse med artikel 5 har kompetence til at behandle ansøgninger og udstede visa på denne medlemsstats vegne. En medlemsstat kan også repræsentere en anden medlemsstat i begrænset omfang udelukkende i forbindelse med indsamling af ansøgninger og registrering af biometriske identifikatorer.

»1.   
  Med forbehold af artikel 6
  kan en medlemsstat indgå aftale om at repræsentere en anden medlemsstat, der i overensstemmelse med artikel 5 har kompetence til at behandle ansøgninger og udstede visa på denne medlemsstats vegne. En medlemsstat kan også repræsentere en anden medlemsstat i begrænset omfang udelukkende i forbindelse med indsamling af ansøgninger og registrering af biometriske identifikatorer.«

Ændring 32

Ændring 32

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 6 — litra b a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 6 — litra b a (nyt)

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 8 — stk. 6

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | Artikel 8, stk. 6, ændres: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

ba)

ba)

Artikel 8, stk. 6, ændres:

Artikel 8, stk. 6, ændres:

6.   For at sikre, at en dårlig transportinfrastruktur eller store afstande i en bestemt region eller et bestemt geografisk område ikke indebærer, at ansøgere skal gøre en uforholdsmæssig stor indsats for at få adgang til et konsulat, bestræber medlemsstater, der ikke har deres eget konsulat i denne region eller dette område, sig på at indgå repræsentationsordninger med medlemsstater, der har konsulat i denne region eller dette område.

»6.   For at sikre, at en dårlig transportinfrastruktur eller store afstande i en bestemt region eller et bestemt geografisk område ikke indebærer, at ansøgere skal gøre en uforholdsmæssig stor indsats for at få adgang til et konsulat, bestræber medlemsstater, der ikke har deres eget konsulat i denne region eller dette område, sig på at indgå repræsentationsordninger med medlemsstater, der har konsulat i denne region eller dette område
  for at bekæmpe forskelsbehandling af tredjelandsstatsborgere på grund af ulige adgang til konsulære tjenester.

Sådanne aftaler kan også indgås med repræsentationen af en EU-medlemsstat i et naboland til det pågældende tredjeland, hvis det er tættere på ansøgerens hjem.«

Sådanne aftaler kan også indgås med repræsentationen af en EU-medlemsstat i et naboland til det pågældende tredjeland, hvis det er tættere på ansøgerens hjem.«

Ændring 33

Ændring 33

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7 — litra a

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7 — litra a

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 9 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| »Ansøgninger kan indgives højst seks måneder og for så vidt angår sømænd under udførelsen af deres opgaver højst ni måneder inden starten på det forventede ophold og som hovedregel senest 15 kalenderdag før dette tidspunkt.« | »Ansøgninger kan indgives højst
  ni
  måneder inden starten på det forventede ophold og som hovedregel senest 15 kalenderdag før dette tidspunkt.«
  I begrundede enkelte hastetilfælde, herunder hvis det er nødvendigt af erhvervsmæssige grunde, af humanitære hensyn, af hensyn til nationale interesser eller på grund af internationale forpligtelser kan konsulatet se bort fra overholdelsen af sidstnævnte tidsfrist. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

»Ansøgninger kan indgives højst seks måneder og for så vidt angår sømænd under udførelsen af deres opgaver højst ni måneder inden starten på det forventede ophold og som hovedregel senest 15 kalenderdag før dette tidspunkt.«

»Ansøgninger kan indgives højst
  ni
  måneder inden starten på det forventede ophold og som hovedregel senest 15 kalenderdag før dette tidspunkt.«
  I begrundede enkelte hastetilfælde, herunder hvis det er nødvendigt af erhvervsmæssige grunde, af humanitære hensyn, af hensyn til nationale interesser eller på grund af internationale forpligtelser kan konsulatet se bort fra overholdelsen af sidstnævnte tidsfrist.

ni

I begrundede enkelte hastetilfælde, herunder hvis det er nødvendigt af erhvervsmæssige grunde, af humanitære hensyn, af hensyn til nationale interesser eller på grund af internationale forpligtelser kan konsulatet se bort fra overholdelsen af sidstnævnte tidsfrist.

Ændring 34

Ændring 34

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7 — litra a a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7 — litra a a (nyt)

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 9 — stk. 3

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | Artikel 9, stk. 3, ændres: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

aa)

aa)

Artikel 9, stk. 3, ændres:

Artikel 9, stk. 3, ændres:

I begrundede hastetilfælde kan konsulatet give ansøgere lov til at indgive deres ansøgning enten uden tidsbestilling, eller også skal der straks aftales en tid.

»I begrundede hastetilfælde kan konsulatet give ansøgere lov til at indgive deres ansøgning enten uden tidsbestilling, eller også skal der straks aftales en tid.

I tilfælde af manglende svar inden en måned efter indgivelse af ansøgningen skal der i forbindelse med en elektronisk procedure træffes foranstaltninger, der gør det muligt under alle omstændigheder at behandle ansøgningen.«

I tilfælde af manglende svar inden en måned efter indgivelse af ansøgningen skal der i forbindelse med en elektronisk procedure træffes foranstaltninger, der gør det muligt under alle omstændigheder at behandle ansøgningen.«

Ændring 35

Ændring 35

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7 — litra b

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7 — litra b

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 9 — stk. 4 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | af ansøgerens retlige repræsentanter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

af ansøgerens retlige repræsentanter

af ansøgerens retlige repræsentanter

Ændring 36

Ændring 36

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 8 — litra a

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 8 — litra a

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 10 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| »Ansøgere skal møde personligt op, når de indgiver en ansøgning, med henblik på afgivelse af fingeraftryk, jf. artikel 13, stk. 2 og 3, og artikel 7, litra b).« | Med forbehold af bestemmelserne i artikel 13, 42, 43 og 45 kan ansøgere indgive deres ansøgninger
  personligt
  eller elektronisk. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

»Ansøgere skal møde personligt op, når de indgiver en ansøgning, med henblik på afgivelse af fingeraftryk, jf. artikel 13, stk. 2 og 3, og artikel 7, litra b).«

Med forbehold af bestemmelserne i artikel 13, 42, 43 og 45 kan ansøgere indgive deres ansøgninger
  personligt
  eller elektronisk.

Med forbehold af bestemmelserne i artikel 13, 42, 43 og 45 kan ansøgere indgive deres ansøgninger

eller elektronisk.

Ændring 37

Ændring 37

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 9 a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 9 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 13 — stk. 2 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 9a) | Artikel 13, stk. 2, tilføjes følgende afsnit:



  »Med forbehold af stk. 3 kan en ansøger ikke anmodes om af en ekstern tjenesteyder at møde personligt for hver ansøgning for at indsamle de biometriske identifikatorer hver gang. For at give eksterne tjenesteydere mulighed for at kontrollere, at der er indsamlet biometriske identifikatorer, skal ansøgeren forsynes med en kvittering efter indsamlingen af de biometriske identifikatorer.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

9a)

9a)

Artikel 13, stk. 2, tilføjes følgende afsnit:

»Med forbehold af stk. 3 kan en ansøger ikke anmodes om af en ekstern tjenesteyder at møde personligt for hver ansøgning for at indsamle de biometriske identifikatorer hver gang. For at give eksterne tjenesteydere mulighed for at kontrollere, at der er indsamlet biometriske identifikatorer, skal ansøgeren forsynes med en kvittering efter indsamlingen af de biometriske identifikatorer.«

»Med forbehold af stk. 3 kan en ansøger ikke anmodes om af en ekstern tjenesteyder at møde personligt for hver ansøgning for at indsamle de biometriske identifikatorer hver gang. For at give eksterne tjenesteydere mulighed for at kontrollere, at der er indsamlet biometriske identifikatorer, skal ansøgeren forsynes med en kvittering efter indsamlingen af de biometriske identifikatorer.«

Ændring 38

Ændring 38

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 10 — litra a

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 10 — litra a

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 14 — stk. 4 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaterne kan kræve, at ansøgeren fremlægger dokumentation for underhold og/eller privat logi ved at udfylde en erklæring udarbejdet af hver medlemsstat. Erklæringen skal navnlig indeholde oplysninger om følgende: | 4.   Medlemsstaterne kan kræve, at ansøgeren fremlægger dokumentation for underhold og/eller privat logi ved at udfylde en erklæring udarbejdet af
  Kommissionen. Erklæringen skal navnlig indeholde oplysninger om følgende: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Medlemsstaterne kan kræve, at ansøgeren fremlægger dokumentation for underhold og/eller privat logi ved at udfylde en erklæring udarbejdet af hver medlemsstat. Erklæringen skal navnlig indeholde oplysninger om følgende:

4.   Medlemsstaterne kan kræve, at ansøgeren fremlægger dokumentation for underhold og/eller privat logi ved at udfylde en erklæring udarbejdet af
  Kommissionen. Erklæringen skal navnlig indeholde oplysninger om følgende:

Ændring 39

Ændring 39

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 10 — litra a

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 10 — litra a

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 14 — stk. 4 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Erklæringen skal udformes på mindst et andet af Den Europæiske Unions institutioners officielle sprog foruden på medlemsstatens officielle sprog.
  Kommissionen modtager et standardeksemplar af erklæringen. | Kommissionen vedtager erklæringen ved hjælp af gennemførelsesretsakter efter undersøgelsesproceduren i artikel 52, stk. 2. Erklæringen anvendes til at informere sponsor/den inviterende person om behandlingen af deres personoplysninger og de gældende regler.
  Erklæringen skal udformes på mindst et andet af Den Europæiske Unions institutioners officielle sprog foruden på medlemsstatens officielle sprog. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Erklæringen skal udformes på mindst et andet af Den Europæiske Unions institutioners officielle sprog foruden på medlemsstatens officielle sprog.
  Kommissionen modtager et standardeksemplar af erklæringen.

Kommissionen modtager et standardeksemplar af erklæringen.

Kommissionen vedtager erklæringen ved hjælp af gennemførelsesretsakter efter undersøgelsesproceduren i artikel 52, stk. 2. Erklæringen anvendes til at informere sponsor/den inviterende person om behandlingen af deres personoplysninger og de gældende regler.
  Erklæringen skal udformes på mindst et andet af Den Europæiske Unions institutioners officielle sprog foruden på medlemsstatens officielle sprog.

Kommissionen vedtager erklæringen ved hjælp af gennemførelsesretsakter efter undersøgelsesproceduren i artikel 52, stk. 2. Erklæringen anvendes til at informere sponsor/den inviterende person om behandlingen af deres personoplysninger og de gældende regler.

Ændring 40

Ændring 40

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 11

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 11

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 11) | Artikel 15 ændres således: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

11)

11)

Artikel 15 ændres således:

Artikel 15 udgår.

Artikel 15 udgår.

| | a) | Stk. 1 affattes således:





  »1.
     
  Personer, der ansøger om et ensartet visum til én indrejse, skal bevise, at de har en passende og gyldig rejsesygeforsikring, der dækker eventuelle udgifter i forbindelse med hjemsendelse af lægelige årsager eller dødsfald, uopsættelig lægebehandling og akut hospitalsbehandling under deres forventede ophold på medlemsstaternes område.« |
| --- | --- | --- |

a)

a)

Stk. 1 affattes således:

Stk. 1 affattes således:

»1.
     
  Personer, der ansøger om et ensartet visum til én indrejse, skal bevise, at de har en passende og gyldig rejsesygeforsikring, der dækker eventuelle udgifter i forbindelse med hjemsendelse af lægelige årsager eller dødsfald, uopsættelig lægebehandling og akut hospitalsbehandling under deres forventede ophold på medlemsstaternes område.«

Sletning af rejsesygeforsikring

Sletning af rejsesygeforsikring

| | b) | I stk. 2 affattes første afsnit således:





  »2.
     
  Personer, der ansøger om et ensartet visum til flere indrejser, skal bevise, at de er i besiddelse af passende og gyldig rejsesygeforsikring, der dækker tidsrummet for deres første forventede ophold.« |
| --- | --- | --- |

b)

b)

I stk. 2 affattes første afsnit således:

I stk. 2 affattes første afsnit således:

»2.
     
  Personer, der ansøger om et ensartet visum til flere indrejser, skal bevise, at de er i besiddelse af passende og gyldig rejsesygeforsikring, der dækker tidsrummet for deres første forventede ophold.«

Ændring 41

Ændring 41

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 12

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 12

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 16

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 16 affattes således: |
| Artikel 16 | »Artikel 16 |
| Visumgebyr | Visumgebyr |
| 1.   Ansøgere betaler et visumgebyr på 80 EUR. | 1.   Ansøgere betaler et visumgebyr på 80 EUR. |
| | 1a.
     
  Ansøgere, hvis oplysninger allerede er registreret i visuminformationssystemet, og hvis biometriske identifikatorer er blevet indsamlet i overensstemmelse med artikel 13, skal betale et visumgebyr på 60 EUR. |
| 2.   Børn i aldersgruppen seks til og med elleve år betaler et visumgebyr på 40 EUR. | 2.   
  Børn i aldersgruppen seks til og med 17 år betaler et visumgebyr på 40 EUR. |
| | 2a.
     
  Ansøgere, der udgør en del af en gruppe, der rejser med henblik på sport, kulturelle eller uddannelsesmæssige formål, skal betale et visumgebyr på 60 EUR. |
| 4.   Der opkræves ikke visumgebyr for ansøgninger fra personer i en af følgende kategorier: | 4.   Der opkræves ikke visumgebyr for ansøgninger fra personer i en af følgende kategorier: |
| a) | børn under
  seks
  år |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

Artikel 16 affattes således:

Artikel 16 affattes således:

Artikel 16

»Artikel 16

Visumgebyr

Visumgebyr

1.   Ansøgere betaler et visumgebyr på 80 EUR.

1.   Ansøgere betaler et visumgebyr på 80 EUR.

1a.
     
  Ansøgere, hvis oplysninger allerede er registreret i visuminformationssystemet, og hvis biometriske identifikatorer er blevet indsamlet i overensstemmelse med artikel 13, skal betale et visumgebyr på 60 EUR.

2.   Børn i aldersgruppen seks til og med elleve år betaler et visumgebyr på 40 EUR.

2.   
  Børn i aldersgruppen seks til og med 17 år betaler et visumgebyr på 40 EUR.

2a.
     
  Ansøgere, der udgør en del af en gruppe, der rejser med henblik på sport, kulturelle eller uddannelsesmæssige formål, skal betale et visumgebyr på 60 EUR.

4.   Der opkræves ikke visumgebyr for ansøgninger fra personer i en af følgende kategorier:

4.   Der opkræves ikke visumgebyr for ansøgninger fra personer i en af følgende kategorier:

a)

børn under
  seks
  år

seks

| a) | børn under
  tolv
  år |
| --- | --- |

a)

børn under
  tolv
  år

tolv

| b) | skoleelever, studerende, universitetsuddannede under videreuddannelse og ledsagende lærere, der tager ophold i studie- eller uddannelsesøjemed |
| --- | --- |

b)

skoleelever, studerende, universitetsuddannede under videreuddannelse og ledsagende lærere, der tager ophold i studie- eller uddannelsesøjemed

| b) | skoleelever, studerende, universitetsuddannede under videreuddannelse og ledsagende lærere, der tager ophold i studie- eller uddannelsesøjemed |
| --- | --- |

b)

skoleelever, studerende, universitetsuddannede under videreuddannelse og ledsagende lærere, der tager ophold i studie- eller uddannelsesøjemed

| c) | forskere fra tredjelande, der rejser med det formål at udføre videnskabelig forskning som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2005/761/EF (27) af 28. september 2005 om lettelse af medlemsstaternes udstedelse af ensartede visa til kortvarigt ophold til forskere fra tredjelande, som rejser inden for Fællesskabet med henblik på videnskabelig forskning (21) |
| --- | --- |

c)

forskere fra tredjelande, der rejser med det formål at udføre videnskabelig forskning som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2005/761/EF (27) af 28. september 2005 om lettelse af medlemsstaternes udstedelse af ensartede visa til kortvarigt ophold til forskere fra tredjelande, som rejser inden for Fællesskabet med henblik på videnskabelig forskning (21)

27

| c) | forskere fra tredjelande,
  jf. Rådets direktiv 2005/71/EF

   (27), der rejser med det formål at udføre videnskabelig forskning
  eller deltage i et videnskabeligt seminar eller en videnskabelig konference |
| --- | --- |

c)

forskere fra tredjelande,
  jf. Rådets direktiv 2005/71/EF

   (27), der rejser med det formål at udføre videnskabelig forskning
  eller deltage i et videnskabeligt seminar eller en videnskabelig konference

jf. Rådets direktiv 2005/71/EF

27

eller deltage i et videnskabeligt seminar eller en videnskabelig konference

| d) | repræsentanter for nonprofitorganisationer i alderen op til 25 år, der deltager i seminarer, konferencer, sportsarrangementer, kulturelle eller uddannelsesmæssige begivenheder tilrettelagt af nonprofitorganisationer. |
| --- | --- |

d)

repræsentanter for nonprofitorganisationer i alderen op til 25 år, der deltager i seminarer, konferencer, sportsarrangementer, kulturelle eller uddannelsesmæssige begivenheder tilrettelagt af nonprofitorganisationer.

| d) | repræsentanter for nonprofitorganisationer i alderen op til 25 år, der deltager i seminarer, konferencer, sportsarrangementer, kulturelle eller uddannelsesmæssige begivenheder tilrettelagt af nonprofitorganisationer |
| --- | --- |

d)

repræsentanter for nonprofitorganisationer i alderen op til 25 år, der deltager i seminarer, konferencer, sportsarrangementer, kulturelle eller uddannelsesmæssige begivenheder tilrettelagt af nonprofitorganisationer

| e) | unionsborgeres familiemedlemmer som omhandlet i artikel 5, stk., i direktiv 2004/38/EF. |
| --- | --- |

e)

e)

unionsborgeres familiemedlemmer som omhandlet i artikel 5, stk., i direktiv 2004/38/EF.

unionsborgeres familiemedlemmer som omhandlet i artikel 5, stk., i direktiv 2004/38/EF.

5.   Følgende kan fritages for visumgebyr:

5.   Følgende kan fritages for visumgebyr:

| a) | børn i aldersgruppen fra
  seks
  til og med
  elleve
  år |
| --- | --- |

a)

børn i aldersgruppen fra
  seks
  til og med
  elleve
  år

seks

elleve

| a) | børn i aldersgruppen fra
  12
  til og med
  17
  år |
| --- | --- |

a)

børn i aldersgruppen fra
  12
  til og med
  17
  år

12

17

| b) | indehavere af diplomatpas og tjenestepas |
| --- | --- |

b)

indehavere af diplomatpas og tjenestepas

| b) | indehavere af diplomatpas og tjenestepas |
| --- | --- |

b)

indehavere af diplomatpas og tjenestepas

| c) | unge i alderen op til 25 år, der deltager i seminarer, konferencer, sportsarrangementer, kulturelle eller uddannelsesmæssige begivenheder tilrettelagt af nonprofitorganisationer. |
| --- | --- |

c)

unge i alderen op til 25 år, der deltager i seminarer, konferencer, sportsarrangementer, kulturelle eller uddannelsesmæssige begivenheder tilrettelagt af nonprofitorganisationer.

| c) | unge i alderen op til 25 år, der deltager i seminarer, konferencer, sportsarrangementer, kulturelle eller uddannelsesmæssige begivenheder tilrettelagt af nonprofitorganisationer |
| --- | --- |

c)

unge i alderen op til 25 år, der deltager i seminarer, konferencer, sportsarrangementer, kulturelle eller uddannelsesmæssige begivenheder tilrettelagt af nonprofitorganisationer

| d) | ansøgere af et visum med begrænset territorial gyldighed, der er udstedt af humanitære grunde, af hensyn til nationale interesser eller på grund af internationale forpligtelser, samt personer, der nyder godt af EU-genbosættelsesprogrammer og foranstaltninger vedrørende flytning |
| --- | --- |

d)

d)

ansøgere af et visum med begrænset territorial gyldighed, der er udstedt af humanitære grunde, af hensyn til nationale interesser eller på grund af internationale forpligtelser, samt personer, der nyder godt af EU-genbosættelsesprogrammer og foranstaltninger vedrørende flytning

ansøgere af et visum med begrænset territorial gyldighed, der er udstedt af humanitære grunde, af hensyn til nationale interesser eller på grund af internationale forpligtelser, samt personer, der nyder godt af EU-genbosættelsesprogrammer og foranstaltninger vedrørende flytning

| e) | Ansøgere af visum med begrænset territorial gyldighed. |
| --- | --- |

e)

e)

Ansøgere af visum med begrænset territorial gyldighed.

Ansøgere af visum med begrænset territorial gyldighed.

6.   I individuelle tilfælde kan det undlades at opkræve visumgebyr, eller det kan nedsættes, når dette har til formål at fremme kulturelle eller sportslige interesser samt interesser på området udenrigspolitik, udviklingspolitik og andre områder af vital offentlig interesse eller af humanitære årsager.

6.   I individuelle tilfælde kan det undlades at opkræve visumgebyr, eller det kan nedsættes, når dette har til formål at fremme kulturelle eller sportslige interesser samt interesser på området udenrigspolitik, udviklingspolitik og andre områder af vital offentlig interesse
  eller af humanitære årsager eller på grund af internationale forpligtelser
  .«

Ændring 42

Ændring 42

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 13

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 13

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 17

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 13) | Artikel 17 affattes således: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

13)

13)

Artikel 17 affattes således:

Artikel 17

Servicegebyr

1.   »En ekstern tjenesteyder kan opkræve et servicegebyr, jf. artikel 43.« Servicegebyret skal være afpasset efter de omkostninger, som den eksterne tjenesteyder har afholdt ved udførelsen af en eller flere af de opgaver, der er omhandlet i artikel 43, stk. 6.

1.   »En ekstern tjenesteyder kan opkræve et servicegebyr, jf. artikel 43. Servicegebyret skal være afpasset efter de omkostninger, som den eksterne tjenesteyder har afholdt ved udførelsen af en eller flere af de opgaver, der er omhandlet i artikel 43, stk. 6.

2.   Servicegebyret skal specificeres i den retsakt, der er omhandlet i artikel 43, stk. 2.

2.   Servicegebyret skal specificeres i den retsakt, der er omhandlet i artikel 43, stk. 2.

3.
     
  Som led i det lokale Schengensamarbejde skal medlemsstaterne sikre, at det servicegebyr, der opkræves af en ansøger, står i rimeligt forhold til de tjenester, som den eksterne tjenesteyder tilbyder, samt at det er tilpasset de lokale forhold. Endvidere tilstræber de at harmonisere det anvendte servicegebyr.

4.   Servicegebyret må ikke overstige halvdelen af det visumgebyr, der er fastlagt i artikel 16, stk. 1, uanset eventuelle reduktioner i eller undtagelser fra visumgebyret i henhold til artikel 16, stk. 2, 4, 5 og 6.

4.   Servicegebyret må ikke overstige halvdelen af det visumgebyr, der er fastlagt i artikel 16, stk. 1, uanset eventuelle reduktioner i eller undtagelser fra visumgebyret i henhold til artikel 16, stk. 2, 4, 5 og 6.
  Det bør omfatte alle omkostninger i forbindelse med indgivelse af visumansøgningen, herunder fremsendelse af ansøgningen og rejsedokumentet fra den eksterne tjenesteyder til konsulatet og returneringen af rejsedokumentet til den eksterne tjenesteyder«.

5.   Den eller de pågældende medlemsstater skal fortsat give alle kategorier af ansøgere adgang til at indgive ansøgninger direkte til deres konsulater.

5.   Den eller de pågældende medlemsstater skal fortsat give alle kategorier af ansøgere adgang til at indgive ansøgninger direkte til deres konsulater
  eller ved konsulatet i en medlemsstat, som den har en repræsentationsaftale med, i overensstemmelse med artikel .

5a.
     
  Ansøgeren skal modtage en kvittering for det betalte servicegebyr.

Ændring 43

Ændring 43

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 13 a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 13 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 19 — stk. 3

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 13a) | Artikel 19 — stk. 3 |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

13a)

13a)

Artikel 19 — stk. 3

Konstaterer det kompetente konsulat, at betingelserne i stk. 1 ikke er opfyldt, kan visumansøgningen ikke antages, hvorefter konsulatet straks

»Konstaterer det kompetente konsulat, at betingelserne i stk. 1 ikke er opfyldt,
  skal det, når det er passende, underrette ansøgeren, angive manglerne og give ansøgeren mulighed for at rette op på dem. Hvis der ikke rettes op på manglerne
  , kan visumansøgningen ikke antages, hvorefter konsulatet straks

skal det, når det er passende, underrette ansøgeren, angive manglerne og give ansøgeren mulighed for at rette op på dem. Hvis der ikke rettes op på manglerne

| — | returnerer ansøgningen og de dokumenter, ansøgeren har forelagt |
| --- | --- |

—

returnerer ansøgningen og de dokumenter, ansøgeren har forelagt

| — | returnerer ansøgningen og de dokumenter, ansøgeren har fremlagt |
| --- | --- |

—

returnerer ansøgningen og de dokumenter, ansøgeren har fremlagt

| — | destruerer de indsamlede biometriske data |
| --- | --- |

—

destruerer de indsamlede biometriske data

| — | destruerer de indsamlede biometriske data |
| --- | --- |

—

destruerer de indsamlede biometriske data

| — | tilbagebetaler visumgebyret og |
| --- | --- |

—

tilbagebetaler visumgebyret og

| — | tilbagebetaler visumgebyret og |
| --- | --- |

—

tilbagebetaler visumgebyret og

| — | ikke foretager yderligere behandling af ansøgningen. |
| --- | --- |

—

ikke foretager yderligere behandling af ansøgningen.

| — | ikke foretager yderligere behandling af ansøgningen.« |
| --- | --- |

—

ikke foretager yderligere behandling af ansøgningen.«

Ændring 44

Ændring 44

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 13 a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 13 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 19 — stk. 4

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 13a) | Artikel 19, stk. 4, affattes således: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

13a)

13a)

Artikel 19, stk. 4, affattes således:

4.   En ansøgning, der ikke opfylder kravene i stk. 1, kan undtagelsesvis betragtes som antagelig af humanitære grunde eller af hensyn til nationale interesser.

»4.   En ansøgning, der ikke opfylder kravene i stk. 1, skal undtagelsesvis betragtes som antagelig af humanitære grunde, af hensyn til nationale interesser
  eller på grund af internationale forpligtelser
  .«

Ændring 45

Ændring 45

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 14 — litra a

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 14 — litra a

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 21 — stk. 3 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | Stk. 3, litra e), affattes således: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

Stk. 3, litra e), affattes således:

| a) | Stk. 3, litra e),
  udgår
  . |
| --- | --- |

a)

Stk. 3, litra e),
  udgår
  .

udgår

Ændring 46

Ændring 46

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 14 — litra c

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 14 — litra c

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 21 — stk. 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 8.   Under behandlingen af en ansøgning kan konsulatet, hvis det er berettiget, gennemføre en samtale med ansøgeren og kræve yderligere dokumentation." | 8.   Under behandlingen af en ansøgning kan konsulatet, hvis det er berettiget, gennemføre en samtale med ansøgeren og kræve yderligere dokumentation.
  Disse samtaler kan foretages med anvendelse af moderne digitale værktøjer og fjernkommunikationsmidler såsom tale- eller videoopkald via internettet. Under processen sikres ansøgernes grundlæggende rettigheder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8.   Under behandlingen af en ansøgning kan konsulatet, hvis det er berettiget, gennemføre en samtale med ansøgeren og kræve yderligere dokumentation."

8.   Under behandlingen af en ansøgning kan konsulatet, hvis det er berettiget, gennemføre en samtale med ansøgeren og kræve yderligere dokumentation.
  Disse samtaler kan foretages med anvendelse af moderne digitale værktøjer og fjernkommunikationsmidler såsom tale- eller videoopkald via internettet. Under processen sikres ansøgernes grundlæggende rettigheder.

Ændring 47

Ændring 47

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 15 — litra a a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 15 — litra a a (nyt)

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 22 — stk. 4

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | Stk. 4 affattes således: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

aa)

aa)

Stk. 4 affattes således:

Stk. 4 affattes således:

4.   Kommissionen giver medlemsstaterne meddelelse om sådanne underretninger.

| | »4.   Kommissionen
  offentliggør
  sådanne underretninger.« |
| --- | --- |

»4.   Kommissionen
  offentliggør
  sådanne underretninger.«

Ændring 48

Ændring 48

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 16 — litra a

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 16 — litra a

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 23 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Der træffes beslutning om en ansøgning, der kan antages til realitetsbehandling i henhold til artikel 19, inden 10 kalenderdage fra datoen for indgivelsen heraf. | Der træffes beslutning om en ansøgning, der kan antages til realitetsbehandling i henhold til artikel 19, inden 10 kalenderdage fra datoen for indgivelsen heraf
  eller inden fem kalenderdage for visumansøgere, hvis oplysninger allerede er registreret i visuminformationssystemet, og hvis biometriske identifikatorer er blevet indsamlet i overensstemmelse med artikel 13. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Der træffes beslutning om en ansøgning, der kan antages til realitetsbehandling i henhold til artikel 19, inden 10 kalenderdage fra datoen for indgivelsen heraf.

Der træffes beslutning om en ansøgning, der kan antages til realitetsbehandling i henhold til artikel 19, inden 10 kalenderdage fra datoen for indgivelsen heraf
  eller inden fem kalenderdage for visumansøgere, hvis oplysninger allerede er registreret i visuminformationssystemet, og hvis biometriske identifikatorer er blevet indsamlet i overensstemmelse med artikel 13.

eller inden fem kalenderdage for visumansøgere, hvis oplysninger allerede er registreret i visuminformationssystemet, og hvis biometriske identifikatorer er blevet indsamlet i overensstemmelse med artikel 13.

Ændring 49

Ændring 49

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 16 — litra a

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 16 — litra a

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 23 — stk. 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Denne frist kan i individuelle tilfælde forlænges til højst
  45
  kalenderdage, navnlig når det er nødvendigt at gennemgå ansøgningen nærmere." | Denne frist kan i individuelle tilfælde forlænges til højst
  30
  kalenderdage, navnlig når det er nødvendigt at gennemgå ansøgningen nærmere. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Denne frist kan i individuelle tilfælde forlænges til højst
  45
  kalenderdage, navnlig når det er nødvendigt at gennemgå ansøgningen nærmere."

45

Denne frist kan i individuelle tilfælde forlænges til højst
  30
  kalenderdage, navnlig når det er nødvendigt at gennemgå ansøgningen nærmere.

30

Ændring 50

Ændring 50

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 16 — litra a a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 16 — litra a a (nyt)

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 23 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | Følgende stykke indsættes:





  »2a.
     
  Der træffes straks afgørelse om ansøgninger i begrundede individuelle hastesager, herunder når det er nødvendigt af erhvervsmæssige grunde, ud fra humanitære hensyn, af hensyn til nationale interesser eller på grund af internationale forpligtelser.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

Følgende stykke indsættes:

Følgende stykke indsættes:

»2a.
     
  Der træffes straks afgørelse om ansøgninger i begrundede individuelle hastesager, herunder når det er nødvendigt af erhvervsmæssige grunde, ud fra humanitære hensyn, af hensyn til nationale interesser eller på grund af internationale forpligtelser.«

Ændring 51

Ændring 51

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 17 — litra a a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 17 — litra a a (nyt)

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 24 — stk. 1a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Ansøgere, for hvem konsulaterne mener, at indrejsebetingelserne er opfyldt, og for hvem der ikke er nogen grunde til afslag som omhandlet i artikel 32, skal have udstedt et visum i overensstemmelse med denne artikel. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Ansøgere, for hvem konsulaterne mener, at indrejsebetingelserne er opfyldt, og for hvem der ikke er nogen grunde til afslag som omhandlet i artikel 32, skal have udstedt et visum i overensstemmelse med denne artikel.

Ændring 52

Ændring 52

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 17 — litra b

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 17 — litra b

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 24 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | en gyldighedsperiode på et år, forudsat at ansøgeren har fået udstedt og lovligt anvendt tre visa inden for de foregående to år |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

en gyldighedsperiode på et år, forudsat at ansøgeren har fået udstedt og lovligt anvendt tre visa inden for de foregående to år

| a) | en gyldighedsperiode på et år, forudsat at ansøgeren har fået udstedt og lovligt anvendt to visa inden for de foregående to år o
  g for så vidt angår søfarende i forbindelse med udøvelsen af deres hverv, i en gyldighedsperiode på et år, forudsat at ansøgeren har fået udstedt og lovligt anvendt to visa inden for de foregående to år |
| --- | --- |

a)

en gyldighedsperiode på et år, forudsat at ansøgeren har fået udstedt og lovligt anvendt to visa inden for de foregående to år o
  g for så vidt angår søfarende i forbindelse med udøvelsen af deres hverv, i en gyldighedsperiode på et år, forudsat at ansøgeren har fået udstedt og lovligt anvendt to visa inden for de foregående to år

g for så vidt angår søfarende i forbindelse med udøvelsen af deres hverv, i en gyldighedsperiode på et år, forudsat at ansøgeren har fået udstedt og lovligt anvendt to visa inden for de foregående to år

Ændring 53

Ændring 53

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 17 — litra b

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 17 — litra b

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 24 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | en gyldighedsperiode på to år, forudsat at ansøgeren har fået udstedt og lovligt anvendt et tidligere visum til flere indrejser med en gyldighed på et år |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

en gyldighedsperiode på to år, forudsat at ansøgeren har fået udstedt og lovligt anvendt et tidligere visum til flere indrejser med en gyldighed på et år

| b) | en gyldighedsperiode på
  to
  år,
  hvis
  ansøgeren i 
  løbet af de foregående to år
  har fået udstedt visum til flere indrejser med en gyldighed på et år |
| --- | --- |

b)

en gyldighedsperiode på
  to
  år,
  hvis
  ansøgeren i 
  løbet af de foregående to år
  har fået udstedt visum til flere indrejser med en gyldighed på et år

to

hvis

løbet af de foregående to år

Ændring 54

Ændring 54

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 17 — litra b

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 17 — litra b

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 24 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | en gyldighedsperiode på fem år,
  forudsat at
  ansøgeren har fået udstedt
  og lovligt anvendt
  et tidligere visum til flere indrejser med en gyldighed på to år." |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

en gyldighedsperiode på fem år,
  forudsat at
  ansøgeren har fået udstedt
  og lovligt anvendt
  et tidligere visum til flere indrejser med en gyldighed på to år."

forudsat at

og lovligt anvendt

| c) | en gyldighedsperiode på fem år,
  hvis
  ansøgeren
  i løbet af de foregående tre år
  har fået udstedt et tidligere visum til flere indrejser med en gyldighed på to år |
| --- | --- |

c)

en gyldighedsperiode på fem år,
  hvis
  ansøgeren
  i løbet af de foregående tre år
  har fået udstedt et tidligere visum til flere indrejser med en gyldighed på to år

hvis

i løbet af de foregående tre år

Ændring 55

Ændring 55

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — afsnit 17 — litra c

Artikel 1 — stk. 1 — afsnit 17 — litra c

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 24 — stk. 2 c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2c.   Uanset stk. 2
  kan
  der udstedes visa til flere indrejser i op til fem år til ansøgere, der dokumenterer behovet herfor eller begrunder deres hensigt om at rejse jævnligt og/eller lovligt, forudsat at de dokumenterer deres integritet og pålidelighed, navnlig forskriftsmæssig anvendelse af tidligere visa, deres økonomiske situation i oprindelseslandet og deres reelle hensigt om at forlade medlemsstaternes område inden udløbet af det visum, de har ansøgt om. | 2c.   Uanset stk. 2
  udstedes der
  visa til flere indrejser i op til fem år til ansøgere, der dokumenterer behovet herfor eller begrunder deres hensigt om at rejse jævnligt og/eller lovligt
  , navnlig på grund af deres erhvervsmæssige eller familiemæssige status, f.eks. forretningsfolk, tjenestemænd, der er i regelmæssig officiel kontakt med medlemsstaterne og Unionens institutioner, repræsentanter for civilsamfundsorganisationer, der rejser med henblik på uddannelse, seminarer og konferencer, familiemedlemmer til unionsborgere, familiemedlemmer til tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold i medlemsstaterne og søfarende,
  forudsat at de dokumenterer deres integritet og pålidelighed, navnlig forskriftsmæssig anvendelse af tidligere visa, deres økonomiske situation i oprindelseslandet og deres reelle hensigt om at forlade medlemsstaternes område inden udløbet af det visum, de har ansøgt om. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2c.   Uanset stk. 2
  kan
  der udstedes visa til flere indrejser i op til fem år til ansøgere, der dokumenterer behovet herfor eller begrunder deres hensigt om at rejse jævnligt og/eller lovligt, forudsat at de dokumenterer deres integritet og pålidelighed, navnlig forskriftsmæssig anvendelse af tidligere visa, deres økonomiske situation i oprindelseslandet og deres reelle hensigt om at forlade medlemsstaternes område inden udløbet af det visum, de har ansøgt om.

2c.   Uanset stk. 2
  udstedes der
  visa til flere indrejser i op til fem år til ansøgere, der dokumenterer behovet herfor eller begrunder deres hensigt om at rejse jævnligt og/eller lovligt
  , navnlig på grund af deres erhvervsmæssige eller familiemæssige status, f.eks. forretningsfolk, tjenestemænd, der er i regelmæssig officiel kontakt med medlemsstaterne og Unionens institutioner, repræsentanter for civilsamfundsorganisationer, der rejser med henblik på uddannelse, seminarer og konferencer, familiemedlemmer til unionsborgere, familiemedlemmer til tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold i medlemsstaterne og søfarende,
  forudsat at de dokumenterer deres integritet og pålidelighed, navnlig forskriftsmæssig anvendelse af tidligere visa, deres økonomiske situation i oprindelseslandet og deres reelle hensigt om at forlade medlemsstaternes område inden udløbet af det visum, de har ansøgt om.

Ændring 57

Ændring 57

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 18

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 18

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 25 a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| »Artikel 25a | »Artikel 25a |
| Samarbejde om tilbagetagelse | Samarbejde om tilbagetagelse |
| 1.   Artikel
  14, stk. 6, artikel 16, stk. 1
  , artikel 16, stk. 5, litra b),
  artikel 23, stk. 1,
  og artikel 24, stk. 2, finder i henhold til nærværende artikel ikke anvendelse på de ansøgere eller de kategorier af ansøgere, der er statsborgere i 
  et
  tredjeland,
  som på grundlag af relevante og objektive kriterier anses for ikke i tilstrækkelig grad at samarbejde med medlemsstaterne om tilbagetagelse af irregulære migranter.
  Denne artikel berører ikke de beføjelser, der tillægges Kommissionen i artikel 24, stk. 2d. | 1.   
  Afhængigt af tredjelandenes samarbejde med medlemsstaterne om tilbagetagelse af irregulære migranter, vurderet
  på grundlag af relevante og objektive kriterier, kan anvendelsen af artikel 16, stk. 1a, og stk. 5, litra b), og artikel 24, stk. 2,
  kan i det følgende blive justeret efter kategorier af ansøgere eller alle ansøgere med statsborgerskab i det pågældende tredjeland, jf. stk. 4. |
| | Denne artikel berører ikke de beføjelser, der tillægges Kommissionen i artikel 24, stk. 2d. |
| 2.   Kommissionen vurderer regelmæssigt tredjelandes samarbejde om tilbagetagelse, idet den tager hensyn til navnlig følgende indikatorer: | 2.   Kommissionen vurderer regelmæssigt
  mindst en gang om året relevante
  tredjelandes samarbejde om tilbagetagelse, idet den tager hensyn til navnlig følgende indikatorer: |
| a) | antallet af
  trufne afgørelser om tilbagesendelse af personer fra det pågældende tredjeland med ulovligt ophold på medlemsstaternes område |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

»Artikel 25a

»Artikel 25a

Samarbejde om tilbagetagelse

Samarbejde om tilbagetagelse

1.   Artikel
  14, stk. 6, artikel 16, stk. 1
  , artikel 16, stk. 5, litra b),
  artikel 23, stk. 1,
  og artikel 24, stk. 2, finder i henhold til nærværende artikel ikke anvendelse på de ansøgere eller de kategorier af ansøgere, der er statsborgere i 
  et
  tredjeland,
  som på grundlag af relevante og objektive kriterier anses for ikke i tilstrækkelig grad at samarbejde med medlemsstaterne om tilbagetagelse af irregulære migranter.
  Denne artikel berører ikke de beføjelser, der tillægges Kommissionen i artikel 24, stk. 2d.

1.   
  Afhængigt af tredjelandenes samarbejde med medlemsstaterne om tilbagetagelse af irregulære migranter, vurderet
  på grundlag af relevante og objektive kriterier, kan anvendelsen af artikel 16, stk. 1a, og stk. 5, litra b), og artikel 24, stk. 2,
  kan i det følgende blive justeret efter kategorier af ansøgere eller alle ansøgere med statsborgerskab i det pågældende tredjeland, jf. stk. 4.

Denne artikel berører ikke de beføjelser, der tillægges Kommissionen i artikel 24, stk. 2d.

2.   Kommissionen vurderer regelmæssigt tredjelandes samarbejde om tilbagetagelse, idet den tager hensyn til navnlig følgende indikatorer:

2.   Kommissionen vurderer regelmæssigt
  mindst en gang om året relevante
  tredjelandes samarbejde om tilbagetagelse, idet den tager hensyn til navnlig følgende indikatorer:

a)

antallet af
  trufne afgørelser om tilbagesendelse af personer fra det pågældende tredjeland med ulovligt ophold på medlemsstaternes område

trufne afgørelser om tilbagesendelse af personer fra det pågældende tredjeland med ulovligt ophold på medlemsstaternes område

| a) | antallet af
  tredjelandsstatsborgere, der er omfattet af en administrativ eller retslig afgørelse i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/115/EF |
| --- | --- |

a)

antallet af
  tredjelandsstatsborgere, der er omfattet af en administrativ eller retslig afgørelse i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/115/EF

tredjelandsstatsborgere, der er omfattet af en administrativ eller retslig afgørelse i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/115/EF

| b) | antallet af faktiske tilbagesendelser af personer, der er omfattet af trufne afgørelser om tilbagesendelse, som en procentdel af antallet af afgørelser om tilbagesendelse af statsborgere fra det pågældende tredjeland, herunder i givet fald på grundlag af tilbagetagelsesaftaler med Unionen eller bilaterale tilbagetagelsesaftaler, antallet af tredjelandsstatsborgere, der har været i transit gennem dets område, |
| --- | --- |

b)

antallet af faktiske tilbagesendelser af personer, der er omfattet af trufne afgørelser om tilbagesendelse, som en procentdel af antallet af afgørelser om tilbagesendelse af statsborgere fra det pågældende tredjeland, herunder i givet fald på grundlag af tilbagetagelsesaftaler med Unionen eller bilaterale tilbagetagelsesaftaler, antallet af tredjelandsstatsborgere, der har været i transit gennem dets område,

antallet af faktiske tilbagesendelser af personer, der er omfattet af trufne afgørelser om tilbagesendelse, som en procentdel af antallet af afgørelser om tilbagesendelse af statsborgere fra det pågældende tredjeland, herunder i givet fald på grundlag af tilbagetagelsesaftaler med Unionen eller bilaterale tilbagetagelsesaftaler, antallet af tredjelandsstatsborgere, der har været i transit gennem dets område,

| c) | antallet af anmodninger om tilbagetagelse, som tredjelandet har accepteret som en procentdel af antallet af denne type anmodninger, det har modtaget. |
| --- | --- |

c)

c)

antallet af anmodninger om tilbagetagelse, som tredjelandet har accepteret som en procentdel af antallet af denne type anmodninger, det har modtaget.

| b) | antallet af anmodninger
  fra en medlemsstat
  om tilbagetagelse, som tredjelandet har accepteret som en procentdel af antallet af denne type anmodninger, det har modtaget |
| --- | --- |

b)

antallet af anmodninger
  fra en medlemsstat
  om tilbagetagelse, som tredjelandet har accepteret som en procentdel af antallet af denne type anmodninger, det har modtaget

fra en medlemsstat

| c) | det praktiske samarbejde i forbindelse med tilbagesendelse i de forskellige faser af tilbagesendelsesproceduren, som f.eks.: |
| --- | --- |

c)

c)

det praktiske samarbejde i forbindelse med tilbagesendelse i de forskellige faser af tilbagesendelsesproceduren, som f.eks.:

det praktiske samarbejde i forbindelse med tilbagesendelse i de forskellige faser af tilbagesendelsesproceduren, som f.eks.:

| | i) | rettidig bistand til identifikationsprocedurer |
| --- | --- | --- |

i)

i)

rettidig bistand til identifikationsprocedurer

rettidig bistand til identifikationsprocedurer

| ii) | levering og godkendelse af de nødvendige rejsedokumenter |
| --- | --- |

ii)

ii)

levering og godkendelse af de nødvendige rejsedokumenter

levering og godkendelse af de nødvendige rejsedokumenter

Kommissionen aflægger rapport om resultaterne af sin vurdering til Europa-Parlamentet og Rådet, som behandler sagen, navnlig med hensyn til graden af samarbejde med det relevante tredjeland om tilbagetagelse af irregulære migranter

Kommissionen aflægger rapport om resultaterne af sin vurdering til Europa-Parlamentet og Rådet, som behandler sagen, navnlig med hensyn til graden af samarbejde med det relevante tredjeland om tilbagetagelse af irregulære migranter

Navnlig skal følgende elementer tages i betragtning ved vurderingen af et lands samarbejde om tilbagetagelse:

Navnlig skal følgende elementer tages i betragtning ved vurderingen af et lands samarbejde om tilbagetagelse:

| a) | deltagelse i pilotprojekter om arbejdskraftmigration, hvilket bidrager til at forhindre irregulær migration |
| --- | --- |

a)

a)

deltagelse i pilotprojekter om arbejdskraftmigration, hvilket bidrager til at forhindre irregulær migration

deltagelse i pilotprojekter om arbejdskraftmigration, hvilket bidrager til at forhindre irregulær migration

| b) | dokumentere, at der gøres en indsats for at reintegrere tilbagevendende personer og sikre, at tilbagesendelserne er holdbare |
| --- | --- |

b)

b)

dokumentere, at der gøres en indsats for at reintegrere tilbagevendende personer og sikre, at tilbagesendelserne er holdbare

dokumentere, at der gøres en indsats for at reintegrere tilbagevendende personer og sikre, at tilbagesendelserne er holdbare

| c) | dokumentere bestræbelserne på at bekæmpe menneskehandel og smugling og de deraf følgende krænkelser af de involverede personers rettigheder (deltagelse i kapacitetsopbygning og uddannelsesaktiviteter, herunder forebyggelse af misbrug og udnyttelse) |
| --- | --- |

c)

c)

dokumentere bestræbelserne på at bekæmpe menneskehandel og smugling og de deraf følgende krænkelser af de involverede personers rettigheder (deltagelse i kapacitetsopbygning og uddannelsesaktiviteter, herunder forebyggelse af misbrug og udnyttelse)

dokumentere bestræbelserne på at bekæmpe menneskehandel og smugling og de deraf følgende krænkelser af de involverede personers rettigheder (deltagelse i kapacitetsopbygning og uddannelsesaktiviteter, herunder forebyggelse af misbrug og udnyttelse)

Parlamentet underrettes af Kommissionen om konklusionerne af vurderingen.

Parlamentet underrettes af Kommissionen om konklusionerne af vurderingen.

3.   En medlemsstat kan også underrette Kommissionen, hvis den står over for betydelige og vedvarende
  praktiske
  problemer i forbindelse med samarbejdet med et tredjeland med hensyn til tilbagetagelse af irregulære migranter på grundlag af de samme indikatorer som dem, der er opført i stk. 2.

3.   En medlemsstat kan også underrette Kommissionen, hvis den står over for betydelige og vedvarende problemer
  samt betydelig forbedring i
  samarbejdet med et tredjeland med hensyn til tilbagetagelse af irregulære migranter på grundlag af de samme indikatorer som dem, der er opført i stk. 2.

4.
     Kommissionen behandler alle underretninger
  i medfør af stk. 3 inden for en måned.

Kommissionen behandler alle underretninger inden for en periode på
  15 dage. Kommissionen underretter omgående Rådet og Parlamentet om resultaterne af sin undersøgelse.

15 dage. Kommissionen underretter omgående Rådet og Parlamentet om resultaterne af sin undersøgelse.

5.
     Hvis Kommissionen på grundlag af den analyse, der er omhandlet i stk. 2 og
  4
  ,
  beslutter, at et land ikke i tilstrækkelig grad samarbejder, og at der derfor er behov for at træffe foranstaltninger, kan den under hensyntagen til Unionens overordnede forbindelser med det pågældende tredjeland vedtage en gennemførelsesretsakt i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 52, stk. 2:

4.   hvis Kommissionen på grundlag af den analyse, der er omhandlet i stk. 2 og
  3
  ,
  og under hensyntagen til Unionens overordnede forbindelser med det pågældende tredjeland, navnlig i samarbejde om tilbagetagelse, og under hensyntagen til den vurdering og de drøftelser, der er omhandlet i stk. 2
  , beslutter, at et land:

| a) | om midlertidig suspension af anvendelsen af enten artikel 14, stk. 6, artikel 16, stk. 5, litra b), artikel 23, stk. 1, eller artikel 24, stk. 2, eller nogle af eller alle disse bestemmelser på alle statsborgere i det pågældende tredjeland eller bestemte kategorier af disse |
| --- | --- |

a)

om midlertidig suspension af anvendelsen af enten artikel 14, stk. 6, artikel 16, stk. 5, litra b), artikel 23, stk. 1, eller artikel 24, stk. 2, eller nogle af eller alle disse bestemmelser på alle statsborgere i det pågældende tredjeland eller bestemte kategorier af disse

om midlertidig suspension af anvendelsen af enten artikel 14, stk. 6, artikel 16, stk. 5, litra b), artikel 23, stk. 1, eller artikel 24, stk. 2, eller nogle af eller alle disse bestemmelser på alle statsborgere i det pågældende tredjeland eller bestemte kategorier af disse

| a) | i tilstrækkelig grad samarbejder, vedtager den i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 52, stk. 2a, en gennemførelsesretsakt for visse kategorier af statsborgere eller for alle statsborgere i det pågældende tredjeland, der ansøger om visum på det pågældende tredjelands område: |
| --- | --- |

a)

a)

i tilstrækkelig grad samarbejder, vedtager den i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 52, stk. 2a, en gennemførelsesretsakt for visse kategorier af statsborgere eller for alle statsborgere i det pågældende tredjeland, der ansøger om visum på det pågældende tredjelands område:

i tilstrækkelig grad samarbejder, vedtager den i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 52, stk. 2a, en gennemførelsesretsakt for visse kategorier af statsborgere eller for alle statsborgere i det pågældende tredjeland, der ansøger om visum på det pågældende tredjelands område:

| | i) | nedsættelse af visumgebyret i overensstemmelse med artikel 16, stk. 2a |
| --- | --- | --- |

i)

i)

nedsættelse af visumgebyret i overensstemmelse med artikel 16, stk. 2a

nedsættelse af visumgebyret i overensstemmelse med artikel 16, stk. 2a

| ii) | reducerer den tid, inden for hvilken der skal træffes afgørelse om en ansøgning, jf. artikel 23, stk. 1a |
| --- | --- |

ii)

ii)

reducerer den tid, inden for hvilken der skal træffes afgørelse om en ansøgning, jf. artikel 23, stk. 1a

reducerer den tid, inden for hvilken der skal træffes afgørelse om en ansøgning, jf. artikel 23, stk. 1a

| iii) | øge gyldighedsperioden for visa til flere indrejser, jf. artikel 24, stk. 2, sidste afsnit, og/eller |
| --- | --- |

iii)

iii)

øge gyldighedsperioden for visa til flere indrejser, jf. artikel 24, stk. 2, sidste afsnit, og/eller

øge gyldighedsperioden for visa til flere indrejser, jf. artikel 24, stk. 2, sidste afsnit, og/eller

| iv) | fremme af deltagelse i arbejdsmarkedsmigrationsprojekter |
| --- | --- |

iv)

iv)

fremme af deltagelse i arbejdsmarkedsmigrationsprojekter

fremme af deltagelse i arbejdsmarkedsmigrationsprojekter

| b) | om anvendelse af det visumgebyr, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2a, på alle statsborgere i det pågældende tredjeland eller bestemte kategorier af disse. |
| --- | --- |

b)

om anvendelse af det visumgebyr, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2a, på alle statsborgere i det pågældende tredjeland eller bestemte kategorier af disse.

| b) | ikke i tilstrækkelig grad samarbejder, kan den under hensyntagen til Unionens overordnede forbindelser med det pågældende tredjeland vedtage en gennemførelsesretsakt i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 52, stk. 2a: |
| --- | --- |

b)

ikke i tilstrækkelig grad samarbejder, kan den under hensyntagen til Unionens overordnede forbindelser med det pågældende tredjeland vedtage en gennemførelsesretsakt i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 52, stk. 2a:

ikke i tilstrækkelig grad samarbejder, kan den under hensyntagen til Unionens overordnede forbindelser med det pågældende tredjeland vedtage en gennemførelsesretsakt i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 52, stk. 2a:

| | i) | midlertidigt
  at ændre anvendelsen af enten artikel 14, stk. 6, eller af artikel 23, stk. 1, eller midlertidigt at
  suspendere artikel 16, stk. 5b, artikel 23, stk. 1, eller nogle af deres bestemmelser eller artikel 24, stk. 2« |
| --- | --- | --- |

i)

i)

midlertidigt
  at ændre anvendelsen af enten artikel 14, stk. 6, eller af artikel 23, stk. 1, eller midlertidigt at
  suspendere artikel 16, stk. 5b, artikel 23, stk. 1, eller nogle af deres bestemmelser eller artikel 24, stk. 2«

at ændre anvendelsen af enten artikel 14, stk. 6, eller af artikel 23, stk. 1, eller midlertidigt at

6.
     
  Kommissionen vurderer løbende på grundlag af de indikatorer, der er fastsat i stk. 2, om det kan fastslås, at der er sket betydelige forbedringer af det pågældende tredjelands samarbejde om tilbagetagelse af irregulære migranter, og den kan under hensyntagen til Unionens overordnede forbindelser med det pågældende tredjeland beslutte at ophæve eller ændre den i stk. 5 omhandlede gennemførelsesretsakt.

7.
     
  Senest seks måneder efter ikrafttrædelsen af den i stk. 5 omhandlede gennemførelsesretsakt foretager Kommissionen en indberetning til Europa-Parlamentet og Rådet om de fremskridt, der er sket i det pågældende tredjelands samarbejde om tilbagetagelse.«

Ændring 58

Ændring 58

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 22 — litra a a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 22 — litra a a (nyt)

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 32 — stk. 1 — litra a — nr. viii

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | I artikel 32, stk. 1, udgår litra vii) |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

aa)

aa)

I artikel 32, stk. 1, udgår litra vii)

I artikel 32, stk. 1, udgår litra vii)

| vii) | fremlægger ikke bevis for, at han/hun i givet fald har tilstrækkelig og gyldig rejsesygeforsikring, |
| --- | --- |

vii)

vii)

fremlægger ikke bevis for, at han/hun i givet fald har tilstrækkelig og gyldig rejsesygeforsikring,

fremlægger ikke bevis for, at han/hun i givet fald har tilstrækkelig og gyldig rejsesygeforsikring,

Ændring 59

Ændring 59

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 22 — litra a b (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 22 — litra a b (nyt)

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 32 — stk. 2

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | ab) | Stk. 2 affattes således: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

ab)

ab)

Stk. 2 affattes således:

Stk. 2 affattes således:

2.   En afgørelse om afslag og de grunde, som afgørelsen hviler på, meddeles ansøgeren ved hjælp af standardformularen i bilag VI.

| | »2.   En afgørelse om afslag og de grunde, som afgørelsen hviler på, meddeles ansøgeren ved hjælp af standardformularen i bilag VI
  på et sprog, som ansøgeren forstår eller med rimelighed kan formodes at forstå
  .« |
| --- | --- |

»2.   En afgørelse om afslag og de grunde, som afgørelsen hviler på, meddeles ansøgeren ved hjælp af standardformularen i bilag VI
  på et sprog, som ansøgeren forstår eller med rimelighed kan formodes at forstå
  .«

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 22 — litra b

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 22 — litra b

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 32 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Ansøgere, der har fået afslag på visum, skal have adgang til at påklage beslutningen og på et vist tidspunkt under proceduren sikres et retsmiddel, der kan iværksættes for en domstol. Retsmidlerne skal anvendes i den medlemsstat, der har truffet den endelige beslutning om ansøgningen, efter den pågældende medlemsstats nationale lovgivning. Medlemsstaterne giver ansøgerne detaljerede oplysninger om den procedure, der skal følges i tilfælde af prøvelse af beslutningen, jf. bilag VI." | 3.   Ansøgere, der har fået afslag på visum, skal have adgang til at påklage beslutningen og på et vist tidspunkt under proceduren sikres et retsmiddel, der kan iværksættes for en domstol. Retsmidlerne skal anvendes i den medlemsstat, der har truffet den endelige beslutning om ansøgningen, efter den pågældende medlemsstats nationale lovgivning.
  Fristen for indgivelse af klage skal som minimum være 30 kalenderdage.
  Medlemsstaterne giver ansøgerne detaljerede oplysninger om den procedure, der skal følges i tilfælde af en klage, jf. Bilag VI,
  på et sprog, som ansøgerne forstår eller med rimelighed må formodes at forstå
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Ansøgere, der har fået afslag på visum, skal have adgang til at påklage beslutningen og på et vist tidspunkt under proceduren sikres et retsmiddel, der kan iværksættes for en domstol. Retsmidlerne skal anvendes i den medlemsstat, der har truffet den endelige beslutning om ansøgningen, efter den pågældende medlemsstats nationale lovgivning. Medlemsstaterne giver ansøgerne detaljerede oplysninger om den procedure, der skal følges i tilfælde af prøvelse af beslutningen, jf. bilag VI."

3.   Ansøgere, der har fået afslag på visum, skal have adgang til at påklage beslutningen og på et vist tidspunkt under proceduren sikres et retsmiddel, der kan iværksættes for en domstol. Retsmidlerne skal anvendes i den medlemsstat, der har truffet den endelige beslutning om ansøgningen, efter den pågældende medlemsstats nationale lovgivning.
  Fristen for indgivelse af klage skal som minimum være 30 kalenderdage.
  Medlemsstaterne giver ansøgerne detaljerede oplysninger om den procedure, der skal følges i tilfælde af en klage, jf. Bilag VI,
  på et sprog, som ansøgerne forstår eller med rimelighed må formodes at forstå
  .

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 22 — litra b

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 22 — litra b

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 32 — stk. 3 a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Standardformularen for meddelelse om og begrundelse for afslag, annullering eller inddragelse af et visum som fastsat i bilag VI skal som minimum være til rådighed på følgende sprog: |
| | a) | det eller de officielle sprog i den medlemsstat, hvortil der anmodes om visum og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Standardformularen for meddelelse om og begrundelse for afslag, annullering eller inddragelse af et visum som fastsat i bilag VI skal som minimum være til rådighed på følgende sprog:

a)

a)

det eller de officielle sprog i den medlemsstat, hvortil der anmodes om visum og

det eller de officielle sprog i den medlemsstat, hvortil der anmodes om visum og

| b) | værtslandets officielle sprog. |
| --- | --- |

b)

b)

værtslandets officielle sprog.

værtslandets officielle sprog.

Ud over de sprog, der er omhandlet i litra a), kan denne formular foreligge på et hvilket som helst andet af Den Europæiske Unions institutioners officielle sprog.

Ud over de sprog, der er omhandlet i litra a), kan denne formular foreligge på et hvilket som helst andet af Den Europæiske Unions institutioners officielle sprog.

Der udarbejdes en oversættelse af denne formular til det eller de officielle sprog i værtslandet inden for rammerne af det lokale Schengensamarbejde, jf. artikel 48.

Der udarbejdes en oversættelse af denne formular til det eller de officielle sprog i værtslandet inden for rammerne af det lokale Schengensamarbejde, jf. artikel 48.

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 22 c (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 22 c (nyt)

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 34 — nr. 7

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 22c) | Artikel 34, stk. 7, ændres: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

22c)

22c)

Artikel 34, stk. 7, ændres:

7.   En visumindehaver, hvis visum er blevet annulleret eller inddraget, har ret til at påklage afgørelsen, medmindre visummet er inddraget efter anmodning fra vedkommende i overensstemmelse med stk. 3. Klagesager føres mod den medlemsstat, der har truffet afgørelse om annulleringen eller inddragelsen, og i henhold til denne medlemsstats nationale lovgivning. Medlemsstaterne giver ansøgerne oplysning om den procedure, der skal følges i tilfælde af klage, jf. bilag VI.

»7.   en visumindehaver, hvis visum er blevet annulleret eller inddraget, har ret til at klage, medmindre visummet blev inddraget på hans anmodning i overensstemmelse med stk. 3. Klagesager føres mod den medlemsstat, der har truffet afgørelse om annulleringen eller inddragelsen, og i henhold til denne medlemsstats nationale lovgivning. Medlemsstaterne giver ansøgerne oplysning om den procedure, der skal følges i tilfælde af klage, jf. bilag VI.
  Hvis modtageren af et annulleret visum allerede er til stede på en medlemsstats område, kan der ikke træffes nogen afgørelse om tilbagesendelse, før klagefristen er opbrugt, eller den endelige afgørelse i klagesagen er blevet meddelt modtageren.«

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 22 b (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 22 b (nyt)

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 35 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 22b) | Artikel 35, stk. 2, udgår. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

22b)

22b)

Artikel 35, stk. 2, udgår.

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 24

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 24

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 36a — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Den pågældende medlemsstat opretter passende strukturer og indsætter særligt uddannet personale til behandlingen af visumansøgninger og gennemførelsen af al kontrol og udførelsen af risikovurderingen, jf. artikel 21. | 3.   Den pågældende medlemsstat opretter passende strukturer og indsætter særligt uddannet personale til behandlingen af visumansøgninger og gennemførelsen af al kontrol og udførelsen af risikovurderingen, jf. artikel 21.
  Personalet uddannes i digital sagsforvaltning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Den pågældende medlemsstat opretter passende strukturer og indsætter særligt uddannet personale til behandlingen af visumansøgninger og gennemførelsen af al kontrol og udførelsen af risikovurderingen, jf. artikel 21.

3.   Den pågældende medlemsstat opretter passende strukturer og indsætter særligt uddannet personale til behandlingen af visumansøgninger og gennemførelsen af al kontrol og udførelsen af risikovurderingen, jf. artikel 21.
  Personalet uddannes i digital sagsforvaltning.

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 24 b (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 24 b (nyt)

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 37 — nr. 2

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 24b) | Artikel 37, stk. 2, ændres: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

24b)

24b)

Artikel 37, stk. 2, ændres:

2.   Opbevaringen og håndteringen af visummærkater er omfattet af passende sikkerhedsforanstaltninger for at undgå svig og tab. Hvert konsulat holder regnskab med sit lager af visummærkater og registrerer, hvordan hver visummærkat er blevet anvendt.

»2.   Opbevaringen og håndteringen af visummærkater er omfattet af passende sikkerhedsforanstaltninger for at undgå svig og tab. Hvert konsulat holder regnskab med sit lager af visummærkater og registrerer, hvordan hver visummærkat er blevet anvendt.
  Enhver form for svig eller større tab skal indberettes til Kommissionen.«

Ændring 66

Ændring 66

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 25

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 25

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 37 — stk. 3 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| De individuelle ansøgningsmapper skal gemmes i mindst
  et år
  fra den dato, hvor der blev truffet beslutning om ansøgningen, jf. artikel 23, stk. 1, eller i tilfælde af påklage, indtil afslutningen af proceduren. | De individuelle ansøgningsmapper skal gemmes i mindst
  to år
  fra den dato, hvor der blev truffet beslutning om ansøgningen, jf. artikel 23, stk. 1, eller i tilfælde af påklage, indtil afslutningen af proceduren. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

De individuelle ansøgningsmapper skal gemmes i mindst
  et år
  fra den dato, hvor der blev truffet beslutning om ansøgningen, jf. artikel 23, stk. 1, eller i tilfælde af påklage, indtil afslutningen af proceduren.

et år

De individuelle ansøgningsmapper skal gemmes i mindst
  to år
  fra den dato, hvor der blev truffet beslutning om ansøgningen, jf. artikel 23, stk. 1, eller i tilfælde af påklage, indtil afslutningen af proceduren.

to år

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 26 a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 26 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 38 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 26a) | I artikel 38 indsættes følgende stykke:




  »4a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at konsulaterne råder over klageprocedurer for visumansøgere. Konsulater og i givet fald eksterne tjenesteydere gør information om denne procedure tilgængelig på deres websted. Medlemsstaterne sørger for, at der føres en fortegnelse over klager.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

26a)

26a)

I artikel 38 indsættes følgende stykke:

»4a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at konsulaterne råder over klageprocedurer for visumansøgere. Konsulater og i givet fald eksterne tjenesteydere gør information om denne procedure tilgængelig på deres websted. Medlemsstaterne sørger for, at der føres en fortegnelse over klager.«

Ændring 68

Ændring 68

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 26 b (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 26 b (nyt)

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 39 — stk. 1

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 26b) | Artikel 39, stk. 1, ændres: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

26b)

26b)

Artikel 39, stk. 1, ændres:

1.   Medlemsstaternes konsulater sikrer, at ansøgerne modtages høfligt.

»1.   Medlemsstaternes konsulater sikrer, at ansøgerne modtages høfligt.
  Ordningerne for modtagelse af ansøgere og for behandling af deres ansøgninger bør behørigt respektere grundlæggende rettigheder som omhandlet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder. Visumansøgninger skal behandles på et ikke-diskriminerende grundlag og på en professionel måde, der respekterer ansøgerne.«

Ændring 88

Ændring 88

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 26 c (ny)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 26 c (ny)

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 39 — stk. 3

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 26c) | Artikel 39, stk. 3, ændres som følger: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

26c)

26c)

Artikel 39, stk. 3, ændres som følger:

»3.   Konsulære medarbejdere må under udførelsen af deres opgaver ikke diskriminere personer på grund af køn,
  race eller etnisk
  oprindelse, religion
  eller
  tro, handicap, alder eller seksuel orientering.«

»3.   Konsulære medarbejdere må under udførelsen af deres opgaver ikke diskriminere personer på grund af
  nationalitet,
  køn,
  kønsidentitet, familiemæssig status,
  oprindelse,
  faktisk eller formodet
  religion, tro, handicap, alder eller seksuel orientering.«

Ændring 70

Ændring 70

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 29 — litra d

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 29 — litra d

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 43 — stk. 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 9.   
  Medlemsstaterne
  er ansvarlige for overholdelsen af reglerne
  om
  beskyttelse af personoplysninger og sikrer, at den eksterne tjenesteyder er underlagt databeskyttelsesmyndighedernes tilsyn, jf. artikel 51, stk. 1, i forordning (EU) 2016/679. | 9.   
  Den berørte medlemsstater er stadig ansvarlige
  for overholdelsen af reglerne,
  herunder hvad angår respekt for grundlæggende rettigheder og navnlig hvad angår princippet om ikke-forskelsbehandling og
  om beskyttelse af personoplysninger og sikrer, at den eksterne tjenesteyder er underlagt databeskyttelsesmyndighedernes tilsyn, jf. artikel 51, stk. 1, i forordning (EU) 2016/679. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

9.   
  Medlemsstaterne
  er ansvarlige for overholdelsen af reglerne
  om
  beskyttelse af personoplysninger og sikrer, at den eksterne tjenesteyder er underlagt databeskyttelsesmyndighedernes tilsyn, jf. artikel 51, stk. 1, i forordning (EU) 2016/679.

9.   
  Den berørte medlemsstater er stadig ansvarlige
  for overholdelsen af reglerne,
  herunder hvad angår respekt for grundlæggende rettigheder og navnlig hvad angår princippet om ikke-forskelsbehandling og
  om beskyttelse af personoplysninger og sikrer, at den eksterne tjenesteyder er underlagt databeskyttelsesmyndighedernes tilsyn, jf. artikel 51, stk. 1, i forordning (EU) 2016/679.

Ændring 71

Ændring 71

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 33 — litra b

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 33 — litra b

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 48 — stk. 1 a — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | at sikre en fælles oversættelse af ansøgningsskemaet,
  når
  det er relevant |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

at sikre en fælles oversættelse af ansøgningsskemaet,
  når
  det er relevant

når

| c) | sikre en fælles oversættelse af ansøgningsskemaet
  og af standardformularen til at meddele og begrunde afslag, annullering eller inddragelse af et visum, hvis
  det er relevant |
| --- | --- |

c)

sikre en fælles oversættelse af ansøgningsskemaet
  og af standardformularen til at meddele og begrunde afslag, annullering eller inddragelse af et visum, hvis
  det er relevant

og af standardformularen til at meddele og begrunde afslag, annullering eller inddragelse af et visum, hvis

Ændring 72

Ændring 72

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 33 — litra d

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 33 — litra d

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 48 — stk. 3 — litra b) — vi)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| vi) | tendenser med hensyn til afslag |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

vi)

tendenser med hensyn til afslag

| vi) | Tendenser i afslagene
  og årsagerne hertil |
| --- | --- |

vi)

Tendenser i afslagene
  og årsagerne hertil

og årsagerne hertil

Ændring 73

Ændring 73

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 33 — litra d

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 33 — litra d

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 48 — stk. 3 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | oplysninger om forsikringsselskaber, der yder en passende rejsesygeforsikring, herunder kontrol med dækningstype, eventuelt for store beløb." |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

d)

oplysninger om forsikringsselskaber, der yder en passende rejsesygeforsikring, herunder kontrol med dækningstype, eventuelt for store beløb."

oplysninger om forsikringsselskaber, der yder en passende rejsesygeforsikring, herunder kontrol med dækningstype, eventuelt for store beløb."

udgår

udgår

Ændring 74

Ændring 74

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 34 a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 34 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 49

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 34a) | Artikel 49 ændres: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

34a)

34a)

Artikel 49 ændres:

Artikel 49

»Artikel 49

Ordninger i forbindelse med
  De Olympiske Lege
  og De Paralympiske Lege

De Olympiske Lege

Arrangementer i forbindelse med De Olympiske og De Paralympiske Lege
  og andre internationale sportskonkurrencer på højt plan

og andre internationale sportskonkurrencer på højt plan

Medlemsstater, der er vært for De Olympiske
  Lege
  og De Paralympiske Lege, anvender de specifikke procedurer og betingelser for lettere udstedelse af visa, der er fastsat i bilag XI.

Lege

Medlemsstater, der er vært for De Olympiske Lege
  og De Paralympiske Lege samt andre sportskonkurrencer på højt niveau
  , anvender de specifikke procedurer og betingelser for lettere udstedelse af visa, der er fastsat i bilag XI.«

og De Paralympiske Lege samt andre sportskonkurrencer på højt niveau

Ændring 75

Ændring 75

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 35

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 35

Forordning (EF) nr. 810/2009

Artikel 50 b — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Delegerede retsakter, som vedtages i henhold til denne artikel, træder i kraft straks og finder anvendelse, så længe der ikke er gjort indsigelse i henhold til stk. 2. I meddelelsen til Europa-Parlamentet og Rådet af en delegeret retsakt anføres begrundelsen for anvendelse af hasteproceduren. | 1.   Delegerede retsakter, som vedtages i henhold til denne artikel, træder i kraft straks og finder anvendelse, så længe der ikke er gjort indsigelse i henhold til stk. 2. Meddelelsen til Europa-Parlamentet og Rådet af en delegeret retsakt
  fremsendes samtidigt og omgående
  og begrunder anvendelsen af hasteproceduren. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Delegerede retsakter, som vedtages i henhold til denne artikel, træder i kraft straks og finder anvendelse, så længe der ikke er gjort indsigelse i henhold til stk. 2. I meddelelsen til Europa-Parlamentet og Rådet af en delegeret retsakt anføres begrundelsen for anvendelse af hasteproceduren.

1.   Delegerede retsakter, som vedtages i henhold til denne artikel, træder i kraft straks og finder anvendelse, så længe der ikke er gjort indsigelse i henhold til stk. 2. Meddelelsen til Europa-Parlamentet og Rådet af en delegeret retsakt
  fremsendes samtidigt og omgående
  og begrunder anvendelsen af hasteproceduren.

Ændring 76

Ændring 76

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1

Artikel 2 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  Tre
  år efter [datoen for denne forordnings ikrafttrædelse] udarbejder Kommissionen en evaluering af denne forordnings anvendelse. Denne samlede evaluering skal omfatte en gennemgang af de opnåede resultater set i forhold til målene og af gennemførelsen af bestemmelserne i denne forordning. | 1.   
  To
  år efter [datoen for denne forordnings ikrafttrædelse] udarbejder Kommissionen en evaluering af denne forordnings anvendelse. Denne samlede evaluering skal omfatte en gennemgang af de opnåede resultater set i forhold til målene og af gennemførelsen af bestemmelserne i denne forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   
  Tre
  år efter [datoen for denne forordnings ikrafttrædelse] udarbejder Kommissionen en evaluering af denne forordnings anvendelse. Denne samlede evaluering skal omfatte en gennemgang af de opnåede resultater set i forhold til målene og af gennemførelsen af bestemmelserne i denne forordning.

1.   
  To
  år efter [datoen for denne forordnings ikrafttrædelse] udarbejder Kommissionen en evaluering af denne forordnings anvendelse. Denne samlede evaluering skal omfatte en gennemgang af de opnåede resultater set i forhold til målene og af gennemførelsen af bestemmelserne i denne forordning.

Ændring 77

Ændring 77

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 2 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Senest et år efter [datoen for denne forordnings ikrafttræden] forelægger Kommissionen en evalueringsrapport for Europa-Parlamentet og Rådet om afskaffelsen af visummærkater og indførelsen af det digitale visum, der gør det muligt at udstede et Schengenvisum ved blot at registrere det i VIS og sende en elektronisk meddelelse til ansøgeren. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Senest et år efter [datoen for denne forordnings ikrafttræden] forelægger Kommissionen en evalueringsrapport for Europa-Parlamentet og Rådet om afskaffelsen af visummærkater og indførelsen af det digitale visum, der gør det muligt at udstede et Schengenvisum ved blot at registrere det i VIS og sende en elektronisk meddelelse til ansøgeren.

Ændring 78

Ændring 78

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV a (nyt)

Bilag IV a (nyt)

Forordning (EF) nr. 810/2009

Bilag XI

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| BILAG XI SÆRLIGE PROCEDURER OG BETINGELSER FOR AT LETTE UDSTEDELSE AF VISUM TIL MEDLEMMER AF DEN OLYMPISKE FAMILE, DER DELTAGER
  I DE OLYMPISKE OG DE PARALYMPISKE LEGE | »BILAG XI SÆRLIGE PROCEDURER OG BETINGELSER FOR AT LETTE UDSTEDELSEN AF VISA TIL MEDLEMMER AF DE OLYMPISKE FAMILIE OG DEN
  SPORTSFAMILIE
  , DER DELTAGER I 
  DE OLYMPISKE OG DE PARALYMPISKE LEGE SAMT SPORTSKONKURRENCER PÅ HØJT NIVEAU
  « |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

BILAG XI SÆRLIGE PROCEDURER OG BETINGELSER FOR AT LETTE UDSTEDELSE AF VISUM TIL MEDLEMMER AF DEN OLYMPISKE FAMILE, DER DELTAGER
  I DE OLYMPISKE OG DE PARALYMPISKE LEGE

I DE OLYMPISKE OG DE PARALYMPISKE LEGE

»BILAG XI SÆRLIGE PROCEDURER OG BETINGELSER FOR AT LETTE UDSTEDELSEN AF VISA TIL MEDLEMMER AF DE OLYMPISKE FAMILIE OG DEN
  SPORTSFAMILIE
  , DER DELTAGER I 
  DE OLYMPISKE OG DE PARALYMPISKE LEGE SAMT SPORTSKONKURRENCER PÅ HØJT NIVEAU
  «

SPORTSFAMILIE

DE OLYMPISKE OG DE PARALYMPISKE LEGE SAMT SPORTSKONKURRENCER PÅ HØJT NIVEAU

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0434/2018).

1

(18)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område (EUT L 229 af 30.4.2004, s. 35).

18

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område (EUT L 229 af 30.4.2004, s. 35).

(27)  Rådets direktiv 2005/71/EF af 12. oktober 2005 om en særlig indrejseprocedure for tredjelandsstatsborgere med henblik på videnskabelig forskning (EUT L 289 af 3.11.2005, s. 15).

27

(27)  Rådets direktiv 2005/71/EF af 12. oktober 2005 om en særlig indrejseprocedure for tredjelandsstatsborgere med henblik på videnskabelig forskning (EUT L 289 af 3.11.2005, s. 15).

27

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/310 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/310

---

P8_TA(2018)0496

Fælles merværdiafgiftssystem for så vidt angår en midlertidig anvendelse af en generel ordning for omvendt betalingspligt ved levering af varer og tjenesteydelser over en bestemt værdi *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. december 2018 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem for så vidt angår en midlertidig anvendelse af en generel ordning for omvendt betalingspligt ved levering af varer og tjenesteydelser over en bestemt værdi (COM(2016)0811 — C8-0023/2017 — 2016/0406(CNS))

(Særlig lovgivningsprocedure — høring)

(2020/C 388/29)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2016)0811), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2016)0811),

| — | der henviser til artikel 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0023/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0023/2017),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78c, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78c,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0418/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0418/2018),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

Ændringsforslag 1

Forslag til direktiv

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (4) | For at begrænse risikoen for overførsel af svig til andre medlemsstater bør alle de medlemsstater, som opfylder visse betingelser vedrørende omfanget af svig, navnlig med hensyn til karruselsvig, og som kan godtgøre, at andre kontrolforanstaltninger ikke er tilstrækkelige til at bekæmpe denne svig, have ret til at anvende en generel ordning for omvendt betalingspligt. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(4)

For at begrænse risikoen for overførsel af svig til andre medlemsstater bør alle de medlemsstater, som opfylder visse betingelser vedrørende omfanget af svig, navnlig med hensyn til karruselsvig, og som kan godtgøre, at andre kontrolforanstaltninger ikke er tilstrækkelige til at bekæmpe denne svig, have ret til at anvende en generel ordning for omvendt betalingspligt.

| (4) | For at begrænse risikoen for overførsel af svig til andre medlemsstater bør alle de medlemsstater, som opfylder visse betingelser vedrørende omfanget af svig, navnlig med hensyn til karruselsvig, og som kan godtgøre, at andre kontrolforanstaltninger ikke er tilstrækkelige til at bekæmpe denne svig, have ret til at anvende en generel ordning for omvendt betalingspligt.
  Desuden bør de skulle godtgøre, at den forventede anslåede gevinst i form af forbedret regelefterlevelse og opkrævning på skatteområdet som følge af indførelsen af den generelle ordning for omvendt betalingspligt opvejer de anslåede samlede ekstra byrder for virksomhederne og skatteforvaltningerne, og at virksomhederne og skatteforvaltningerne ikke påføres omkostninger, der er højere end dem, de ville have som følge af anvendelsen af andre kontrolforanstaltninger. |
| --- | --- |

(4)

For at begrænse risikoen for overførsel af svig til andre medlemsstater bør alle de medlemsstater, som opfylder visse betingelser vedrørende omfanget af svig, navnlig med hensyn til karruselsvig, og som kan godtgøre, at andre kontrolforanstaltninger ikke er tilstrækkelige til at bekæmpe denne svig, have ret til at anvende en generel ordning for omvendt betalingspligt.
  Desuden bør de skulle godtgøre, at den forventede anslåede gevinst i form af forbedret regelefterlevelse og opkrævning på skatteområdet som følge af indførelsen af den generelle ordning for omvendt betalingspligt opvejer de anslåede samlede ekstra byrder for virksomhederne og skatteforvaltningerne, og at virksomhederne og skatteforvaltningerne ikke påføres omkostninger, der er højere end dem, de ville have som følge af anvendelsen af andre kontrolforanstaltninger.

Ændringsforslag 2

Forslag til direktiv

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (5) | Samtidig bør medlemsstater, der grænser op til en medlemsstat med tilladelse til at anvende denne ordning og som følge heraf oplever en alvorlig risiko for overførsel af svig til deres eget område, også have ret til at anvende den generelle ordning for omvendt betalingspligt, når andre kontrolforanstaltninger ikke er tilstrækkelige til at bekæmpe denne risiko for svig. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(5)

Samtidig bør medlemsstater, der grænser op til en medlemsstat med tilladelse til at anvende denne ordning og som følge heraf oplever en alvorlig risiko for overførsel af svig til deres eget område, også have ret til at anvende den generelle ordning for omvendt betalingspligt, når andre kontrolforanstaltninger ikke er tilstrækkelige til at bekæmpe denne risiko for svig.

udgår

Ændringsforslag 3

Forslag til direktiv

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (6) | Hvis en medlemsstat beslutter at anvende den generelle ordning for omvendt betalingspligt, bør ordningen anvendes for alle leveringer af varer og tjenesteydelser over
  en fast faktureringsværdi
  . Den generelle ordning for omvendt betalingspligt bør ikke være begrænset til en bestemt sektor. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(6)

Hvis en medlemsstat beslutter at anvende den generelle ordning for omvendt betalingspligt, bør ordningen anvendes for alle leveringer af varer og tjenesteydelser over
  en fast faktureringsværdi
  . Den generelle ordning for omvendt betalingspligt bør ikke være begrænset til en bestemt sektor.

| (6) | Hvis en medlemsstat beslutter at anvende den generelle ordning for omvendt betalingspligt, bør ordningen anvendes for alle
  ikkegrænseoverskridende
  leveringer af varer og tjenesteydelser over
  et fastlagt beløb pr. transaktion
  . Den generelle ordning for omvendt betalingspligt bør ikke være begrænset til en bestemt sektor. |
| --- | --- |

(6)

Hvis en medlemsstat beslutter at anvende den generelle ordning for omvendt betalingspligt, bør ordningen anvendes for alle
  ikkegrænseoverskridende
  leveringer af varer og tjenesteydelser over
  et fastlagt beløb pr. transaktion
  . Den generelle ordning for omvendt betalingspligt bør ikke være begrænset til en bestemt sektor.

Ændringsforslag 4

Forslag til direktiv

Betragtning 7 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (7a) | For at kunne vurdere, om indførelsen af den generelle ordning for omvendt betalingspligt i én medlemsstat fører til, at svig overføres til andre medlemsstater, og for at kunne vurdere graden af eventuelle forstyrrelser af det indre markeds funktionsmåde er det hensigtsmæssigt at fastsætte en specifik forpligtelse til udveksling af oplysninger mellem medlemsstater, der anvender den generelle ordning for omvendt betalingspligt, og øvrige medlemsstater. Alle sådanne udvekslinger af oplysninger bør være omfattet af de gældende bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger og fortrolighed. Disse bestemmelser fastsætter undtagelser og begrænsninger for beskyttelse af medlemsstaternes og Unionens interesser på beskatningsområdet. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

(7a)

For at kunne vurdere, om indførelsen af den generelle ordning for omvendt betalingspligt i én medlemsstat fører til, at svig overføres til andre medlemsstater, og for at kunne vurdere graden af eventuelle forstyrrelser af det indre markeds funktionsmåde er det hensigtsmæssigt at fastsætte en specifik forpligtelse til udveksling af oplysninger mellem medlemsstater, der anvender den generelle ordning for omvendt betalingspligt, og øvrige medlemsstater. Alle sådanne udvekslinger af oplysninger bør være omfattet af de gældende bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger og fortrolighed. Disse bestemmelser fastsætter undtagelser og begrænsninger for beskyttelse af medlemsstaternes og Unionens interesser på beskatningsområdet.

Ændringsforslag 5

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1

Direktiv 2006/112/EF

Artikel 199c — stk. 1 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Indtil den 30. juni 2022 kan en medlemsstat anvende en generel ordning for omvendt betalingspligt og bestemme, at momsen påhviler den afgiftspligtige person, til hvem der foretages levering af varer og tjenesteydelser med en faktureringsværdi på over
  10 000
  EUR, uanset artikel 193. | Indtil den 30. juni 2022 kan en medlemsstat anvende en generel ordning for omvendt betalingspligt og bestemme, at momsen påhviler den afgiftspligtige person, til hvem der foretages levering af varer og tjenesteydelser med en faktureringsværdi på over
  25 000
  EUR, uanset artikel 193. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Indtil den 30. juni 2022 kan en medlemsstat anvende en generel ordning for omvendt betalingspligt og bestemme, at momsen påhviler den afgiftspligtige person, til hvem der foretages levering af varer og tjenesteydelser med en faktureringsværdi på over
  10 000
  EUR, uanset artikel 193.

Indtil den 30. juni 2022 kan en medlemsstat anvende en generel ordning for omvendt betalingspligt og bestemme, at momsen påhviler den afgiftspligtige person, til hvem der foretages levering af varer og tjenesteydelser med en faktureringsværdi på over
  25 000
  EUR, uanset artikel 193.

Ændringsforslag 6

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1

Direktiv 2006/112/EF

Artikel 199c — stk. 1 — afsnit 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | den
  har
  et momsgab, angivet
  som en andel
  af
  den samlede skyldige
  moms,
  der ligger
  mindst
  5
  procentpoint over medianmomsgabet i EU |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

a)

den
  har
  et momsgab, angivet
  som en andel
  af
  den samlede skyldige
  moms,
  der ligger
  mindst
  5
  procentpoint over medianmomsgabet i EU

| a) | den
  havde i 2014, i henhold til metoden og tallene i Kommissionens endelige rapport af 23. august 2016 om momsgab,
  et momsgab, angivet
  i procent
  af
  samlet skyldig
  moms,
  på
  mindst
  15
  procentpoint over medianmomsgabet i EU, |
| --- | --- |

a)

den
  havde i 2014, i henhold til metoden og tallene i Kommissionens endelige rapport af 23. august 2016 om momsgab,
  et momsgab, angivet
  i procent
  af
  samlet skyldig
  moms,
  på
  mindst
  15
  procentpoint over medianmomsgabet i EU,

Ændringsforslag 7

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1

Direktiv 2006/112/EF

Artikel 199c — stk. 1 — afsnit 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | over 25
  % af medlemsstatens samlede momsgab
  skyldes karruselsvig |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

b)

over 25
  % af medlemsstatens samlede momsgab
  skyldes karruselsvig

| b) | i henhold til den konsekvensanalyse, der ledsagede det lovgivningsforslag, som danner grundlag for denne artikel, udgjorde karruselsvig i det år, der er anført i den i litra a) omhandlede rapport, over 25
   % af medlemsstatens samlede momsgab
  og |
| --- | --- |

b)

i henhold til den konsekvensanalyse, der ledsagede det lovgivningsforslag, som danner grundlag for denne artikel, udgjorde karruselsvig i det år, der er anført i den i litra a) omhandlede rapport, over 25
   % af medlemsstatens samlede momsgab
  og

Ændringsforslag 8

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1

Direktiv 2006/112/EF

Artikel 199c — stk. 1 — afsnit 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| c) | medlemsstaten kan godtgøre
  , at andre kontrolforanstaltninger ikke er tilstrækkelige til at bekæmpe karruselsvig
  inden for sit område. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

c)

medlemsstaten kan godtgøre
  , at andre kontrolforanstaltninger ikke er tilstrækkelige til at bekæmpe karruselsvig
  inden for sit område.

| c) | den godtgør
  , at andre kontrolforanstaltninger ikke er tilstrækkelige til at bekæmpe karruselsvig
  på dens område, navnlig ved at anføre de anvendte kontrolforanstaltninger og de nærmere grunde til deres manglende effektivitet samt grundene til, at det administrative momssamarbejde har vist sig utilstrækkeligt, og |
| --- | --- |

c)

den godtgør
  , at andre kontrolforanstaltninger ikke er tilstrækkelige til at bekæmpe karruselsvig
  på dens område, navnlig ved at anføre de anvendte kontrolforanstaltninger og de nærmere grunde til deres manglende effektivitet samt grundene til, at det administrative momssamarbejde har vist sig utilstrækkeligt, og

Ændringsforslag 9

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1

Direktiv 2006/112/EF

Artikel 199c — stk. 1 — afsnit 2 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | ca) | den godtgør, at den forventede anslåede gevinst i form af forbedret regelefterlevelse og opkrævning på skatteområdet som følge af indførelsen af den generelle ordning for omvendt betalingspligt opvejer de anslåede samlede ekstra byrder for virksomhederne og skatteforvaltningerne med mindst 25 %, og |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

ca)

den godtgør, at den forventede anslåede gevinst i form af forbedret regelefterlevelse og opkrævning på skatteområdet som følge af indførelsen af den generelle ordning for omvendt betalingspligt opvejer de anslåede samlede ekstra byrder for virksomhederne og skatteforvaltningerne med mindst 25 %, og

Ændringsforslag 10

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1

Direktiv 2006/112/EF

Artikel 199c — stk. 1 — afsnit 2 — litra c b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | cb) | den godtgør, at virksomhederne og skatteforvaltningerne som følge af indførelsen af den generelle ordning for omvendt betalingspligt ikke påføres omkostninger, der er højere end dem, de ville have haft som følge af anvendelsen af andre kontrolforanstaltninger. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

cb)

den godtgør, at virksomhederne og skatteforvaltningerne som følge af indførelsen af den generelle ordning for omvendt betalingspligt ikke påføres omkostninger, der er højere end dem, de ville have haft som følge af anvendelsen af andre kontrolforanstaltninger.

Ændringsforslag 11

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1

Direktiv 2006/112/EF

Artikel 199c — stk. 1 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Sammen med den anmodning, der er nævnt i stk. 4, vedlægger medlemsstaten en beregning af momsgabet foretaget efter den metode og med de
  data
  , der findes i Kommissionens
  senest
  offentliggjorte rapport om
  momsgabet
  . | Sammen med den anmodning, der er nævnt i stk. 4, vedlægger medlemsstaten en beregning af momsgabet foretaget efter den metode og med de
  tal
  , der findes i Kommissionens offentliggjorte rapport om
  momsgab, jf. andet afsnit, litra a)
  . |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Sammen med den anmodning, der er nævnt i stk. 4, vedlægger medlemsstaten en beregning af momsgabet foretaget efter den metode og med de
  data
  , der findes i Kommissionens
  senest
  offentliggjorte rapport om
  momsgabet
  .

Sammen med den anmodning, der er nævnt i stk. 4, vedlægger medlemsstaten en beregning af momsgabet foretaget efter den metode og med de
  tal
  , der findes i Kommissionens offentliggjorte rapport om
  momsgab, jf. andet afsnit, litra a)
  .

Ændringsforslag 12

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1

Direktiv 2006/112/EF

Artikel 199c — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.
     
  Indtil den 30. juni 2022 kan en medlemsstat bestemme, at momsen påhviler den afgiftspligtige person, til hvem der foretages levering af varer og tjenesteydelser med en faktureringsværdi på over 10 000 EUR, hvis medlemsstaten: | udgår |
| a) | deler grænse med en medlemsstat, der har tilladelse til at anvende den generelle ordning for omvendt betalingspligt |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

2.
     
  Indtil den 30. juni 2022 kan en medlemsstat bestemme, at momsen påhviler den afgiftspligtige person, til hvem der foretages levering af varer og tjenesteydelser med en faktureringsværdi på over 10 000 EUR, hvis medlemsstaten:

udgår

udgår

a)

a)

deler grænse med en medlemsstat, der har tilladelse til at anvende den generelle ordning for omvendt betalingspligt

deler grænse med en medlemsstat, der har tilladelse til at anvende den generelle ordning for omvendt betalingspligt

| b) | fastslår, at der er en alvorlig risiko for overførsel af svig til sit område som følge af nabomedlemsstatens tilladelse til at anvende den generelle ordning for omvendt betalingspligt |
| --- | --- |

b)

b)

fastslår, at der er en alvorlig risiko for overførsel af svig til sit område som følge af nabomedlemsstatens tilladelse til at anvende den generelle ordning for omvendt betalingspligt

fastslår, at der er en alvorlig risiko for overførsel af svig til sit område som følge af nabomedlemsstatens tilladelse til at anvende den generelle ordning for omvendt betalingspligt

| c) | kan godtgøre, at andre kontrolforanstaltninger ikke er tilstrækkelige til at bekæmpe svig inden for sit område. |
| --- | --- |

c)

c)

kan godtgøre, at andre kontrolforanstaltninger ikke er tilstrækkelige til at bekæmpe svig inden for sit område.

kan godtgøre, at andre kontrolforanstaltninger ikke er tilstrækkelige til at bekæmpe svig inden for sit område.

Ændringsforslag 13

Ændringsforslag 13

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1

Artikel 1 — stk. 1

Direktiv 2006/112/EF

Artikel 199c — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3.   
  De medlemsstater
  , som anvender den generelle ordning for omvendt betalingspligt, indfører en passende og effektiv pligt til elektronisk indberetning for alle afgiftspligtige personer, og særligt for afgiftspligtige personer, der leverer eller modtager varer eller tjenesteydelser, for hvilke denne ordning
  anvendes
  . | 3.   
  Medlemsstater
  , som anvender den generelle ordning for omvendt betalingspligt, indfører en passende og effektiv pligt til elektronisk indberetning for alle afgiftspligtige personer, og særligt for afgiftspligtige personer, der leverer eller modtager varer eller tjenesteydelser, for hvilke denne ordning
  finder anvendelse, for at sikre, at ordningen fungerer og overvåges effektivt
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Ændringsforslag

3.   
  De medlemsstater
  , som anvender den generelle ordning for omvendt betalingspligt, indfører en passende og effektiv pligt til elektronisk indberetning for alle afgiftspligtige personer, og særligt for afgiftspligtige personer, der leverer eller modtager varer eller tjenesteydelser, for hvilke denne ordning
  anvendes
  .

3.   
  Medlemsstater
  , som anvender den generelle ordning for omvendt betalingspligt, indfører en passende og effektiv pligt til elektronisk indberetning for alle afgiftspligtige personer, og særligt for afgiftspligtige personer, der leverer eller modtager varer eller tjenesteydelser, for hvilke denne ordning
  finder anvendelse, for at sikre, at ordningen fungerer og overvåges effektivt
  .

Ændringsforslag 14

Ændringsforslag 14

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1

Artikel 1 — stk. 1

Direktiv 2006/112/EF

Artikel 199c — stk. 4 — afsnit 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | en detaljeret redegørelse for, at betingelserne i stk. 1
  og 2
  er opfyldt |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Ændringsforslag

a)

en detaljeret redegørelse for, at betingelserne i stk. 1
  og 2
  er opfyldt

og 2

| a) | en detaljeret redegørelse for, at betingelserne i stk. 1 er opfyldt, |
| --- | --- |

a)

en detaljeret redegørelse for, at betingelserne i stk. 1 er opfyldt,

Ændringsforslag 15

Ændringsforslag 15

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1

Artikel 1 — stk. 1

Direktiv 2006/112/EF

Artikel 199c — stk. 4 — afsnit 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | startdatoen for anvendelse af den generelle ordning for omvendt betalingspligt og ordningens varighed |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Ændringsforslag

b)

startdatoen for anvendelse af den generelle ordning for omvendt betalingspligt og ordningens varighed

(Vedrører ikke den danske tekst)

(Vedrører ikke den danske tekst)

Ændringsforslag 16

Ændringsforslag 16

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1

Artikel 1 — stk. 1

Direktiv 2006/112/EF

Artikel 199c — stk. 4 — afsnit 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| c) | hvilke foranstaltninger der træffes for at underrette afgiftspligtige personer om anvendelsen af den generelle ordning for omvendt betalingspligt |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Ændringsforslag

c)

hvilke foranstaltninger der træffes for at underrette afgiftspligtige personer om anvendelsen af den generelle ordning for omvendt betalingspligt

| c) | hvilke foranstaltninger der træffes for at underrette afgiftspligtige personer om anvendelsen af den generelle ordning for omvendt betalingspligt
  , og |
| --- | --- |

c)

hvilke foranstaltninger der træffes for at underrette afgiftspligtige personer om anvendelsen af den generelle ordning for omvendt betalingspligt
  , og

, og

Ændringsforslag 17

Ændringsforslag 17

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1

Artikel 1 — stk. 1

Direktiv 2006/112/EF

Artikel 199c — stk. 4 — afsnit 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| d) | en detaljeret beskrivelse af de ledsageforanstaltninger, der er nævnt i stk.
  3
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Ændringsforslag

d)

en detaljeret beskrivelse af de ledsageforanstaltninger, der er nævnt i stk.
  3
  .

3

| d) | en detaljeret beskrivelse af de ledsageforanstaltninger, der er nævnt i stk.
  2
  . |
| --- | --- |

d)

en detaljeret beskrivelse af de ledsageforanstaltninger, der er nævnt i stk.
  2
  .

2

Ændringsforslag 18

Ændringsforslag 18

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1

Artikel 1 — stk. 1

Direktiv 2006/112/EF

Artikel 199c — stk. 7 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| De
  medlemsstater,
  som
  anvender den generelle ordning for omvendt betalingspligt,
  indsender senest to år efter at være begyndt at anvende den pågældende ordning en foreløbig rapport
  til
  Kommissionen. Denne rapport skal indeholde en detaljeret vurdering af ordningens effektivitet. | Medlemsstater, der anvender den generelle ordning for omvendt betalingspligt, indgiver i elektronisk format til alle medlemsstater: |
| | a) | navnene på personer, der i løbet af de 12 måneder før datoen for anvendelse af den generelle ordning for omvendt betalingspligt har været genstand for enten en strafferetlig eller en administrativ sag på grund af momssvig |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Ændringsforslag

De
  medlemsstater,
  som
  anvender den generelle ordning for omvendt betalingspligt,
  indsender senest to år efter at være begyndt at anvende den pågældende ordning en foreløbig rapport
  til
  Kommissionen. Denne rapport skal indeholde en detaljeret vurdering af ordningens effektivitet.

De

som

indsender senest to år efter at være begyndt at anvende den pågældende ordning en foreløbig rapport

Kommissionen. Denne rapport skal indeholde en detaljeret vurdering af ordningens effektivitet.

Medlemsstater, der anvender den generelle ordning for omvendt betalingspligt, indgiver i elektronisk format til alle medlemsstater:

Medlemsstater, der anvender den generelle ordning for omvendt betalingspligt, indgiver i elektronisk format til alle medlemsstater:

a)

a)

navnene på personer, der i løbet af de 12 måneder før datoen for anvendelse af den generelle ordning for omvendt betalingspligt har været genstand for enten en strafferetlig eller en administrativ sag på grund af momssvig

navnene på personer, der i løbet af de 12 måneder før datoen for anvendelse af den generelle ordning for omvendt betalingspligt har været genstand for enten en strafferetlig eller en administrativ sag på grund af momssvig

| b) | navnene på personer, herunder i tilfælde af juridiske personer navnene på deres direktører, hvis momsregistrering i deres medlemsstat blev afsluttet efter indførelsen af den generelle ordning for omvendt betalingspligt, og |
| --- | --- |

b)

b)

navnene på personer, herunder i tilfælde af juridiske personer navnene på deres direktører, hvis momsregistrering i deres medlemsstat blev afsluttet efter indførelsen af den generelle ordning for omvendt betalingspligt, og

navnene på personer, herunder i tilfælde af juridiske personer navnene på deres direktører, hvis momsregistrering i deres medlemsstat blev afsluttet efter indførelsen af den generelle ordning for omvendt betalingspligt, og

| c) | navnene på personer, herunder i tilfælde af juridiske personer navnene på deres direktører, der har undladt at indgive en momsangivelse i to på hinanden følgende afgiftsperioder efter indførelsen af den generelle ordning for omvendt betalingspligt. |
| --- | --- |

c)

c)

navnene på personer, herunder i tilfælde af juridiske personer navnene på deres direktører, der har undladt at indgive en momsangivelse i to på hinanden følgende afgiftsperioder efter indførelsen af den generelle ordning for omvendt betalingspligt.

navnene på personer, herunder i tilfælde af juridiske personer navnene på deres direktører, der har undladt at indgive en momsangivelse i to på hinanden følgende afgiftsperioder efter indførelsen af den generelle ordning for omvendt betalingspligt.

Oplysningerne i litra a) og b) indgives senest tre måneder efter indførelsen af den generelle ordning for omvendt betalingspligt og ajourføres hver tredje måned derefter. Oplysningerne i litra c) indgives senest ni måneder efter indførelsen af den generelle ordning for omvendt betalingspligt og ajourføres hver tredje måned derefter.

Oplysningerne i litra a) og b) indgives senest tre måneder efter indførelsen af den generelle ordning for omvendt betalingspligt og ajourføres hver tredje måned derefter. Oplysningerne i litra c) indgives senest ni måneder efter indførelsen af den generelle ordning for omvendt betalingspligt og ajourføres hver tredje måned derefter.

Medlemsstater, som anvender den generelle ordning for omvendt betalingspligt, indgiver senest et år efter begyndelsen af anvendelsen af den pågældende ordning en foreløbig rapport til Kommissionen. Denne rapport skal indeholde en detaljeret vurdering af ordningens effektivitet.

Medlemsstater, som anvender den generelle ordning for omvendt betalingspligt, indgiver senest et år efter begyndelsen af anvendelsen af den pågældende ordning en foreløbig rapport til Kommissionen. Denne rapport skal indeholde en detaljeret vurdering af ordningens effektivitet.

Ændringsforslag 19

Ændringsforslag 19

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1

Artikel 1 — stk. 1

Direktiv 2006/112/EF

Artikel 199c — stk. 8 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| De
  medlemsstater, der ikke anvender
  den generelle ordning for omvendt betalingspligt
  ,
  indsender senest den 30. juni 2019
  en foreløbig rapport til Kommissionen om
  virkningerne
  på deres område af, at andre medlemsstater anvender
  ordningen,
  for
  så vidt som
  den generelle ordning for omvendt betalingspligt er blevet anvendt
  mindst
  et år
  inden denne dato
  i en given medlemsstat. | Medlemsstater, der ikke anvender
  ordningen
  ,
  indgiver
  en foreløbig rapport til Kommissionen om
  indvirkningen
  på deres område af, at andre medlemsstater anvender
  den generelle ordning
  for
  omvendt betalingspligt. En sådan rapport indgives til Kommissionen senest tre måneder efter, at
  den generelle ordning for omvendt betalingspligt er blevet anvendt
  i
  et år i en given medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Ændringsforslag

De
  medlemsstater, der ikke anvender
  den generelle ordning for omvendt betalingspligt
  ,
  indsender senest den 30. juni 2019
  en foreløbig rapport til Kommissionen om
  virkningerne
  på deres område af, at andre medlemsstater anvender
  ordningen,
  for
  så vidt som
  den generelle ordning for omvendt betalingspligt er blevet anvendt
  mindst
  et år
  inden denne dato
  i en given medlemsstat.

De

den generelle ordning for omvendt betalingspligt

indsender senest den 30. juni 2019

virkningerne

ordningen,

så vidt som

mindst

inden denne dato

Medlemsstater, der ikke anvender
  ordningen
  ,
  indgiver
  en foreløbig rapport til Kommissionen om
  indvirkningen
  på deres område af, at andre medlemsstater anvender
  den generelle ordning
  for
  omvendt betalingspligt. En sådan rapport indgives til Kommissionen senest tre måneder efter, at
  den generelle ordning for omvendt betalingspligt er blevet anvendt
  i
  et år i en given medlemsstat.

ordningen

indgiver

indvirkningen

den generelle ordning

omvendt betalingspligt. En sådan rapport indgives til Kommissionen senest tre måneder efter, at

i

Ændringsforslag 20

Ændringsforslag 20

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1

Artikel 1 — stk. 1

Direktiv 2006/112/EF

Artikel 199c — stk. 10 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | udviklingen i momsgabet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Ændringsforslag

a)

a)

udviklingen i momsgabet

udviklingen i momsgabet

udgår

udgår

Ændringsforslag 21

Ændringsforslag 21

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 2

Artikel 2 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Den anvendes indtil den 30.
  september
  2022 | Den anvendes indtil den 30.
  juni
  2022. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Ændringsforslag

Den anvendes indtil den 30.
  september
  2022

september

Den anvendes indtil den 30.
  juni
  2022.

juni

---

Onsdag den 12. december 2018

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/319 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/319

---

P8_TA(2018)0500

Forslag til ændringsbudget nr. 6/2018: Nedsættelse af betalings- og forpligtelsesbevillinger (egne indtægter)

Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 6/2018 for regnskabsåret 2018: Nedsættelse af betalings- og forpligtelsesbevillinger i overensstemmelse med de ajourførte overslag over udgifter samt ajourføring af indtægter (egne indtægter) (13961/2018 — C8-0488/2018 — 2018/2244(BUD))

(2020/C 388/30)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1), særlig artikel 41, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1), særlig artikel 41,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (2), særlig artikel 44, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (2), særlig artikel 44,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2018, endeligt vedtaget den 30. november 2017 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2018, endeligt vedtaget den 30. november 2017 (3),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (4),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (5),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom af 26. maj 2014 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom af 26. maj 2014 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (6),

| — | der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 6/2018, vedtaget af Kommissionen den 12. oktober 2018 (COM(2018)0704), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 6/2018, vedtaget af Kommissionen den 12. oktober 2018 (COM(2018)0704),

| — | der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 6/2018, vedtaget af Rådet den 26. november 2018 og fremsendt til Europa-Parlamentet samme dag (13961/2018 — C8-0488/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 6/2018, vedtaget af Rådet den 26. november 2018 og fremsendt til Europa-Parlamentet samme dag (13961/2018 — C8-0488/2018),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 88 og 91, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 88 og 91,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0399/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0399/2018),

| A. | der henviser til, at formålet med forslaget til ændringsbudget nr. 6/2018 er at ajourføre både udgifts- og indtægtssiden af budgettet for at tage hensyn til den seneste udvikling; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at formålet med forslaget til ændringsbudget nr. 6/2018 er at ajourføre både udgifts- og indtægtssiden af budgettet for at tage hensyn til den seneste udvikling;

| B. | der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 6/2018 på udgiftssiden nedsætter forpligtelses- og betalingsbevillingerne med henholdsvis 48,7 mio. EUR og 44,7 mio. EUR for budgetposterne under udgiftsområde 1a »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« og udgiftsområde 2 »Bæredygtig vækst: naturressourcer«; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 6/2018 på udgiftssiden nedsætter forpligtelses- og betalingsbevillingerne med henholdsvis 48,7 mio. EUR og 44,7 mio. EUR for budgetposterne under udgiftsområde 1a »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« og udgiftsområde 2 »Bæredygtig vækst: naturressourcer«;

| C. | der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 6/2018 på indtægtssiden vedrører en revision af overslaget over traditionelle egne indtægter (dvs. told og sukkerafgifter), moms- og BNI-grundlagene samt opfører de relevante korrektioner til fordel for Det Forenede Kongerige og finansieringen heraf på budgettet, forhold der alle påvirker fordelingen af medlemsstaternes bidrag til EU-budgettets egne indtægter; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 6/2018 på indtægtssiden vedrører en revision af overslaget over traditionelle egne indtægter (dvs. told og sukkerafgifter), moms- og BNI-grundlagene samt opfører de relevante korrektioner til fordel for Det Forenede Kongerige og finansieringen heraf på budgettet, forhold der alle påvirker fordelingen af medlemsstaternes bidrag til EU-budgettets egne indtægter;

| 1. | glæder sig over, at gennemførelsen af 2014-2020-programmerne endelig er ved at nå op på fuld hastighed og kun fører til en mindre tilpasning på udgiftssiden i forhold til de meget betydelige ændringsbudgetter, der blev vedtaget i 2016 og 2017; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at kompensere for de store forsinkelser, der er akkumuleret i de seneste tre år; |
| --- | --- |

1.

| 2. | noterer sig den tekniske proces for afbalanceringen af de egne indtægter, som er blevet nødvendig som følge af revisionen af overslagene over traditionelle egne indtægter og moms, og som følge af ajourføringen af korrektionen til fordel for Det Forenede Kongerige; |
| --- | --- |

2.

| 3. | godkender Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 6/2018; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 6/2018 er endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1.

(3)  EUT L 57 af 28.2.2018, s. 1.

(4)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(5)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

(6)  EUT L 168 af 7.6.2014, s. 105.

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/321 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/321

---

P8_TA(2018)0501

Anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet til finansiering af øjeblikkelige budgetforanstaltninger for at klare de aktuelle udfordringer vedrørende migration, tilstrømningen af flygtninge og sikkerhedstrusler

Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet til finansiering af øjeblikkelige budgetforanstaltninger for at klare de aktuelle udfordringer vedrørende migration, tilstrømningen af flygtninge og sikkerhedstrusler (COM(2018)0901 — C8-0492/2018 — 2018/2274(BUD))

(2020/C 388/31)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0901 — C8-0492/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0901 — C8-0492/2018),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (1), særlig artikel 11, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (1), særlig artikel 11,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (2), særlig punkt 12, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (2), særlig punkt 12,

| — | der henviser til det nye forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2019, som Kommissionen vedtog den 30. november 2018 (COM(2018)0900) i overensstemmelse med artikel 314, stk. 8, i TEUF, |
| --- | --- |

—

der henviser til det nye forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2019, som Kommissionen vedtog den 30. november 2018 (COM(2018)0900) i overensstemmelse med artikel 314, stk. 8, i TEUF,

| — | der henviser til konklusionerne af trepartsmødet den 4. december 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne af trepartsmødet den 4. december 2018,

| — | der henviser til den holdning til det andet forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2019, som Rådet vedtog den 11. december 2018 og fremsendte til Parlamentet den samme dag (15205/2018 — C8-0499/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til den holdning til det andet forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2019, som Rådet vedtog den 11. december 2018 og fremsendte til Parlamentet den samme dag (15205/2018 — C8-0499/2018),

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0455/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0455/2018),

| A. | der henviser til, at formålet med fleksibilitetsinstrumentet er for et givet regnskabsår og inden for det angivne beløb at gøre det muligt at finansiere nøje fastlagte udgifter, der ikke kunne finansieres inden for de lofter, der var til rådighed for et eller flere andre udgiftsområder; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at formålet med fleksibilitetsinstrumentet er for et givet regnskabsår og inden for det angivne beløb at gøre det muligt at finansiere nøje fastlagte udgifter, der ikke kunne finansieres inden for de lofter, der var til rådighed for et eller flere andre udgiftsområder;

| B. | der henviser til, at Kommissionen havde foreslået at anvende fleksibilitetsinstrumentet til at supplere den finansiering, der er til rådighed i Unionens almindelige budget for regnskabsåret 2019, ud over loftet for udgiftsområde 3 med 985 629 138 EUR til at finansiere foranstaltninger på migrations-, flygtninge- og sikkerhedsområdet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Kommissionen havde foreslået at anvende fleksibilitetsinstrumentet til at supplere den finansiering, der er til rådighed i Unionens almindelige budget for regnskabsåret 2019, ud over loftet for udgiftsområde 3 med 985 629 138 EUR til at finansiere foranstaltninger på migrations-, flygtninge- og sikkerhedsområdet;

| C. | der henviser til, at repræsentanter for Parlamentet og Rådet på budgettrepartsmødet den 4. december 2018 blev enige om en yderligere anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet med 178 715 475 EUR som et resultat af styrkelsen af Horisont 2020 og Erasmus+-programmerne under underudgiftsområde 1a; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at repræsentanter for Parlamentet og Rådet på budgettrepartsmødet den 4. december 2018 blev enige om en yderligere anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet med 178 715 475 EUR som et resultat af styrkelsen af Horisont 2020 og Erasmus+-programmerne under underudgiftsområde 1a;

| 1. | er enig i anvendelsen af fleksibilitetsinstrumentet med et beløb på 1 164 344 613 EUR i forpligtelsesbevillinger; |
| --- | --- |

1.

| 2. | gentager, at anvendelsen af dette instrument, som er fastsat i artikel 11 i forordningen om fastlæggelsen af den flerårige finansielle ramme, endnu en gang viser, hvor afgørende nødvendigt det er, at Unionens budget er mere fleksibelt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | gentager sit mangeårige synspunkt om, at betalinger, der følger af forpligtelser, som tidligere er tilvejebragt gennem fleksibilitetsinstrumentet, kun kan medregnes ud over lofterne i den flerårige finansielle ramme; |
| --- | --- |

3.

| 4. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(2)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet til styrkelse af centrale programmer for EU's konkurrenceevne og til finansiering af øjeblikkelige budgetforanstaltninger til afhjælpning af de aktuelle udfordringer vedrørende migration, tilstrømningen af flygtninge og sikkerhedstrusler

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2019/276).

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/324 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/324

---

P8_TA(2018)0502

Mobilisering af EU's Solidaritetsfond med henblik på tilvejebringelse af bevillinger i Unionens almindelige budget for 2018 til udbetaling af forskud

Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på udbetaling af forskud over Den Europæiske Unions almindelige budget for 2019 (COM(2018)0281 — C8-0221/2018 — 2018/2074(BUD))

(2020/C 388/32)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0281 — C8-0221/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0281 — C8-0221/2018),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Un ions Solidaritetsfond (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Un ions Solidaritetsfond (1),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (2), særlig artikel 10, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (2), særlig artikel 10,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (3), særlig punkt 11, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (3), særlig punkt 11,

| — | der henviser til resultaterne af trepartsmødet den 4. december 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultaterne af trepartsmødet den 4. december 2018,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0453/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0453/2018),

| A. | der henviser til, at et beløb på 50 000 000 EUR i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 661/2014 om ændring af forordning (EF) nr. 2012/2002 stilles til rådighed med henblik på udbetaling af forskud i form af bevillinger i forbindelse med Unionens almindelige budget; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at et beløb på 50 000 000 EUR i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 661/2014 om ændring af forordning (EF) nr. 2012/2002 stilles til rådighed med henblik på udbetaling af forskud i form af bevillinger i forbindelse med Unionens almindelige budget;

| 1. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EFT L 311 af 14.11.2002, s. 3.

(2)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på udbetaling af forskud over Den Europæiske Unions almindelige budget for 2019

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2019/277).

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/326 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/326

---

P8_TA(2018)0503

Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2019

Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 2018 om Rådets holdning til det andet forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2019 (15205/2018 — C8-0499/2018 — 2018/2275(BUD))

(2020/C 388/33)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom af 26. maj 2014 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom af 26. maj 2014 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (3),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (4) (»FFR-forordningen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (4) (»FFR-forordningen«),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. marts 2018 om de generelle retningslinjer for udarbejdelse af budgettet (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. marts 2018 om de generelle retningslinjer for udarbejdelse af budgettet (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. april 2018 om overslag over Europa-Parlamentets indtægter og udgifter for regnskabsåret 2019 (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. april 2018 om overslag over Europa-Parlamentets indtægter og udgifter for regnskabsåret 2019 (7),

| — | der henviser til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2019, vedtaget af Kommissionen den 21. juni 2018 (COM(2018)0600), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2019, vedtaget af Kommissionen den 21. juni 2018 (COM(2018)0600),

| — | der henviser til Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2019, vedtaget af Rådet den 4. september 2018 og fremsendt til Europa-Parlamentet den 13. september 2018 (11737/2018 — C8-0410/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2019, vedtaget af Rådet den 4. september 2018 og fremsendt til Europa-Parlamentet den 13. september 2018 (11737/2018 — C8-0410/2018),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2018 om mandatet med henblik på trepartsmødet om 2019-budgetforslaget (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2018 om mandatet med henblik på trepartsmødet om 2019-budgetforslaget (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. oktober 2018 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2019 (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. oktober 2018 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2019 (9),

| — | der henviser til, at Forligsudvalget ikke nåede til enighed om et fælles udkast inden fristen på 21 dage, som er omhandlet i artikel 314, stk. 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Forligsudvalget ikke nåede til enighed om et fælles udkast inden fristen på 21 dage, som er omhandlet i artikel 314, stk. 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til det andet forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2019, som Kommissionen vedtog den 30. november 2018 (COM(2018)0900) i overensstemmelse med artikel 314, stk. 8, i TEUF, |
| --- | --- |

—

der henviser til det andet forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2019, som Kommissionen vedtog den 30. november 2018 (COM(2018)0900) i overensstemmelse med artikel 314, stk. 8, i TEUF,

| — | der henviser til konklusionerne af trepartsmødet den 4. december 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne af trepartsmødet den 4. december 2018,

| — | der henviser til den holdning til det andet forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2019, som Rådet vedtog den 11. december 2018 (15205/2018 — C8-0499/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til den holdning til det andet forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2019, som Rådet vedtog den 11. december 2018 (15205/2018 — C8-0499/2018),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 88, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 88,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0454/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0454/2018),

| 1. | minder om, at den »forslagspakke«, som blev vedtaget af Parlamentet og Rådet på trepartsmødet den 4. december 2018 efter vanskelige og intense forhandlinger, består af to dele: Unionens budget for 2019 fastsat til henholdsvis 165 795,6 mio. EUR og 148 198,9 mio. EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger og fire fælles erklæringer samt én ensidig erklæring; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at forslaget til budget som ændret af Rådet ikke helt lever op til det reelle behov for et solidt, sammenhængende og effektivt EU-budget, men at Parlamentets mål er at skaffe Unionen et budget, der kan give borgerne og virksomhederne håndgribelige fordele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | glæder sig over det samlede niveau af forpligtelsesbevillinger, der er opnået enighed om, og som udgør en stigning på 1,728 mio. EUR sammenlignet med Rådets oprindelige behandling; glæder sig over, at de under forhandlingerne opnåede forhøjelser på 943 mio. EUR er i overensstemmelse med Parlamentets vigtigste politiske prioriteter, nemlig at støtte forskere, unge og SMV'er, tackle de underliggende årsager til migration, klimaændringer, øge unionsborgernes sikkerhed, og forsvar; |
| --- | --- |

3.

| 4. | glæder sig over, at det aftalte samlede niveau for betalingsbevillinger for 2019 stiger med 2,4 % i forhold til 2018-budgettet; bemærker imidlertid, at niveauet for betalinger kun udgør 0,9 % af EU's BNI; understreger betydningen af den fælles erklæring om betalingsbevillinger, hvor Parlamentet og Rådet forpligter sig til at træffe de nødvendige beslutninger for at dække eventuelle behørigt begrundede behov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | beklager, at Rådet under påskud af, at det ikke havde den nødvendige tid til at analysere det, inden for rammerne af budgetproceduren for 2019 af princip afviste enhver diskussion om at anvende den nye artikel 15, stk. 3, i finansforordningen, således at de frigjorte beløb fra forskning kunne stilles til rådighed igen inden for rammerne af den årlige budgetprocedure; opfordrer derfor Kommissionen til som minimum hvert andet år specifikt at aflægge beretning om de beløb, der er frigjort i forbindelse med forskningsprogrammer, og til at fremlægge alle relevante oplysninger og elementer vedrørende artikel 15, stk. 3, og foreslå anvendelse heraf i forbindelse med budgetproceduren for 2020; |
| --- | --- |

5.

| 6. | beklager endnu en gang, at Parlamentet, der er en af budgetmyndighedens to parter, ikke blev behørigt inddraget af Rådet og Kommissionen i drøftelserne om udvidelsen af faciliteten for flygtninge i Tyrkiet; beklager Rådets kompromisløse holdning til finansieringen af den anden tranche af faciliteten for flygtninge i Tyrkiet, hvortil Unionens budget vil bidrage med 2 mia. EUR, mens medlemsstaterne vil bidrage med 1 mia. EUR; gentager sit mangeårige synspunkt om, at nye initiativer ikke må finansieres på bekostning af Unionens eksisterende eksterne projekter; minder om, at lofterne i den nuværende flerårige finansielle ramme på grund af Rådets modvilje ikke er blevet forhøjet i forbindelse med midtvejsrevisionen, og at den flerårige finansielle ramme har manglet tilstrækkelig fleksibilitet til at reagere på uforudsete omstændigheder; understreger, at man skal tage ved lære heraf med henblik på den flerårige finansielle ramme efter 2021 for bl.a. at undgå, at der oprettes budgetmæssige satellitter som f.eks. faciliteten for flygtninge i Tyrkiet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | insisterer i overensstemmelse med den fælles erklæring fra Parlamentet, Rådet og Kommissionen på, at den aftalte styrkelse af programmerne Horisont 2020 og Erasmus+ på 100 mio. EUR i et ændringsbudget i 2019 ikke vil blive finansieret gennem omfordelinger fra andre programmer, men gennem nye bevillinger; |
| --- | --- |

7.

| 8. | glæder sig over oprettelsen af yderligere 10 stillinger og den dertil knyttede forhøjelse af bevillingerne til Europol i betragtning af den øgede støtte, som Europol yder medlemsstaterne inden for rammerne af retshåndhævelsessamarbejdet og dets deltagelse i bekæmpelsen af terrorisme og cyberkriminalitet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | glæder sig over oprettelsen af 5 stillinger og den dermed forbundne forhøjelse af bevillinger fra Kommissionens side i 2019-budgetforslaget for at undgå flaskehalse, som kan være til skade for domstolenes produktivitet i forbindelse med nye aktiviteter, der er blevet iværksat af EU-Domstolen, og den fortsatte stigning i arbejdsbyrden, navnlig på grund af brexit; påpeger dog, at EU-Domstolens reelle behov var 16 nye faste stillinger til støttetjenesterne; |
| --- | --- |

9.

| 10. | glæder sig over styrkelsen af budgetposten for EU-Udenrigstjenesten vedrørende strategisk kommunikationskapacitet med henblik på at tilvejebringe en stærkere koordineret EU-reaktion på problemet med disinformation; |
| --- | --- |

10.

| 11. | godkender Rådets holdning til det andet forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2019 og de fælles erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pålægger sin formand at fastslå, at Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2019 er endeligt vedtaget, og at drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen og til de øvrige institutioner og de berørte organer samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUT L 168 af 7.6.2014, s. 105.

(2)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

(3)  EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1.

(4)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(5)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

(6)  Vedtagne tekster af denne dato, P8_TA(2018)0089.

(7)  Vedtagne tekster af denne dato, P8_TA(2018)0182.

(8)  Vedtagne tekster af denne dato, P8_TA(2018)0311.

(9)  Vedtagne tekster af denne dato, P8_TA(2018)0404.

---

BILAG

FORSLAGSPAKKE

Budget 2019 — fælles konklusioner

Disse fælles konklusioner omfatter følgende afsnit:

| 1. | Budget 2019 |
| --- | --- |

1.

Budget 2019

| 2. | Erklæringer |
| --- | --- |

2.

Erklæringer

Oversigt

Forslagspakken indebærer følgende:

| — | de samlede forpligtelsesbevillinger (FB) på 2019-budgettet fastsættes til 165 795,6 mio. EUR. Dette giver en margen under FFR-lofterne for 2019 på i alt 1 291,1 mio. EUR i FB |
| --- | --- |

—

de samlede forpligtelsesbevillinger (FB) på 2019-budgettet fastsættes til 165 795,6 mio. EUR. Dette giver en margen under FFR-lofterne for 2019 på i alt 1 291,1 mio. EUR i FB

| — | de samlede betalingsbevillinger (BB) på 2019-budgettet er fastsat til 148 198,9 mio. EUR |
| --- | --- |

—

de samlede betalingsbevillinger (BB) på 2019-budgettet er fastsat til 148 198,9 mio. EUR

| — | fleksibilitetsinstrumentet for 2019 anvendes med et beløb på 164,3 mio. EUR i FB for underudgiftsområde 1a (Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse) og udgiftsområde 3 (Sikkerhed og medborgerskab) |
| --- | --- |

—

fleksibilitetsinstrumentet for 2019 anvendes med et beløb på 164,3 mio. EUR i FB for underudgiftsområde 1a (Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse) og udgiftsområde 3 (Sikkerhed og medborgerskab)

| — | den samlede margen for forpligtelser andrager 1 476,0 mio. EUR for underudgiftsområde 1a (Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse), underudgiftsområde 1b (Økonomisk, social og territorial samhørighed) og udgiftsområde 4 (Et globalt Europa) |
| --- | --- |

—

den samlede margen for forpligtelser andrager 1 476,0 mio. EUR for underudgiftsområde 1a (Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse), underudgiftsområde 1b (Økonomisk, social og territorial samhørighed) og udgiftsområde 4 (Et globalt Europa)

| — | margenen til uforudsete udgifter i 2017 modregnes med 253,9 mio. EUR i uudnyttede margener under udgiftsområde 5 (Administration) |
| --- | --- |

—

margenen til uforudsete udgifter i 2017 modregnes med 253,9 mio. EUR i uudnyttede margener under udgiftsområde 5 (Administration)

| — | BB for 2019, der vedrører mobiliseringen af fleksibilitetsinstrumentet i 2016, 2017 2018 og 2019, anslås af Kommissionen til 961,9 mio. EUR. |
| --- | --- |

—

BB for 2019, der vedrører mobiliseringen af fleksibilitetsinstrumentet i 2016, 2017 2018 og 2019, anslås af Kommissionen til 961,9 mio. EUR.

1.   Budgettet for 2019

Europa-Parlamentet og Rådet er nået til enighed om de fælles konklusioner i afsnit 1.1 til 1.6 nedenfor.

1.1.   Tværgående spørgsmål

Decentrale agenturer

EU's bidrag (i FB og BB) og antallet af stillinger i decentrale agenturer fastsættes på det niveau, Kommissionen har foreslået i det andet budgetforslag (BF).

Forvaltningsorganer

EU's bidrag (i FB og BB) og antallet af stillinger i forvaltningsorganer fastsættes på det niveau, Kommissionen har foreslået i det andet BF.

Pilotprojekter/forberedende foranstaltninger

Der er opnået enighed om en omfattende pakke på 75 pilotprojekter/forberedende foranstaltninger (PP/FF), Kommissionen har foreslået i det andet BF. Når et PP eller en FF synes omfattet af et eksisterende retsgrundlag, kan Kommissionen foreslå overførsel af bevillinger til dette retsgrundlag for at fremme foranstaltningens gennemførelse.

Denne pakke, som Europa-Parlamentet foreslog i dets behandling af det oprindelige BF, overholder fuldt ud de lofter for PP/FF, der er fastlagt i finansforordningen.

1.2.   Udgiftsområder i den finansielle ramme — forpligtelsesbevillinger

Underudgiftsområde 1a (

  Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse
  )

FB fastsættes til det niveau, Kommissionen har foreslået i det andet BF, men med de justeringer, der er angivet i nedenstående tabel.

| (i EUR) |
| --- |
| Budgetpost/ program | Betegnelse | Ændring af forpligtelsesbevillinger |
| Andet 2019-BF | Budget 2019 | Forskel |
| Horisont 2020 | | | + 150 000 000 |
| 08 02 03 04 | Udvikling af et europæisk transportsystem, som er ressourceeffektivt, miljøvenligt, sikkert og problemfrit | 252 946 905 | 260 946 905 | +8 000 000 |
| 08 02 08 | SMV-instrument | 541 589 527 | 641 589 527 | + 100 000 000 |
| 09 04 01 01 | Styrkelse af forskning i fremtidige og opdukkende teknologier | 429 937 089 | 442 937 089 | +13 000 000 |
| 15 03 01 01 | Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter — opnå, udvikle og overføre nye færdigheder, viden og innovation | 916 586 364 | 945 586 364 | +29 000 000 |
| Uddannelse, erhvervsuddannelse og sport (Erasmus+) | | | +40 000 000 |
| 15 02 01 01 | Fremme af topkvalitet og samarbejde inden for uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdet i Europa og af dets relevans for arbejdsmarkedet | 2 411 836 200 | 2 441 036 200 | +29 200 000 |
| 15 02 01 02 | Fremme af topkvalitet og samarbejde på ungdomsområdet og af unges deltagelse i det demokratiske liv i Europa | 175 070 000 | 185 870 000 | +10 800 000 |
| I ALT | | | + 190 000 000 |

(i EUR)

Budgetpost/ program

Betegnelse

Ændring af forpligtelsesbevillinger

Andet 2019-BF

Budget 2019

Forskel

Horisont 2020

+ 150 000 000

08 02 03 04

Udvikling af et europæisk transportsystem, som er ressourceeffektivt, miljøvenligt, sikkert og problemfrit

252 946 905

260 946 905

+8 000 000

08 02 08

SMV-instrument

541 589 527

641 589 527

+ 100 000 000

09 04 01 01

Styrkelse af forskning i fremtidige og opdukkende teknologier

429 937 089

442 937 089

+13 000 000

15 03 01 01

Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter — opnå, udvikle og overføre nye færdigheder, viden og innovation

916 586 364

945 586 364

+29 000 000

Uddannelse, erhvervsuddannelse og sport (Erasmus+)

+40 000 000

15 02 01 01

Fremme af topkvalitet og samarbejde inden for uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdet i Europa og af dets relevans for arbejdsmarkedet

2 411 836 200

2 441 036 200

+29 200 000

15 02 01 02

Fremme af topkvalitet og samarbejde på ungdomsområdet og af unges deltagelse i det demokratiske liv i Europa

175 070 000

185 870 000

+10 800 000

I ALT

+ 190 000 000

Som følge heraf er der opnået enighed om, at niveauet for FB fastsættes til 23 335,4 mio. EUR, således at der ikke er nogen margen tilbage under udgiftsloftet for underudgiftsområde 1a, den samlede margen for forpligtelser anvendes med et beløb på 74,7 mio. EUR, og der mobiliseres 178,7 mio. EUR gennem fleksibilitetsinstrumentet.

Underudgiftsområde 1b (

  Økonomisk, social og territorial samhørighed
  )

FB fastsættes til det niveau, Kommissionen har foreslået i det andet DB.

Som følge heraf er der opnået enighed om, at niveauet for FB fastsættes til 57 192,0 mio. EUR, således at der ikke er nogen margen tilbage under udgiftsloftet for underudgiftsområde 1b, og den samlede margen for forpligtelser anvendes med et beløb på 350,0 mio. EUR.

Udgiftsområde 2 (

  Bæredygtig vækst: naturressourcer
  )

FB fastsættes til det niveau, Kommissionen har foreslået i det andet DB.

Som følge heraf er der opnået enighed om, at niveauet for FB fastsættes til 59 642,1 mio. EUR, således at der er en margen på 701,9 mio. EUR.

Udgiftsområde 3 (

  Sikkerhed og medborgerskab
  )

FB fastsættes til det niveau, Kommissionen har foreslået i det andet DB.

Som følge heraf er der opnået enighed om, at niveauet for FB fastsættes til 3 786,6 mio. EUR, således at der ikke er nogen margen tilbage under udgiftsloftet for udgiftsområde 3, og der mobiliseres 985,6 mio. EUR gennem fleksibilitetsinstrumentet.

Udgiftsområde 4 (

  Et globalt Europa
  )

FB fastsættes til det niveau, Kommissionen har foreslået i det andet DB.

Som følge heraf er der opnået enighed om, at niveauet for FB fastsættes til 11 319,3 mio. EUR, således at der ikke er nogen margen tilbage under udgiftsloftet for udgiftsområde 4, og at den samlede margen for forpligtelser anvendes med et beløb på 1 051,3 mio. EUR.

Udgiftsområde 5 (

  Administration
  )

Antallet af stillinger i institutionernes stillingsfortegnelser samt bevillingerne fastsættes til det niveau, Kommissionen har foreslået i det andet BF.

Som følge heraf og efter hensyntagen til de i punkt 1.1 ovenfor foreslåede PP/FF (4,1 mio. EUR) er der opnået enighed om, at niveauet for FB fastsættes til 9 943,0 mio. EUR, således at der efter anvendelse af 253,9 mio. EUR af margenen til at udligne anvendelsen af margenen til uforudsete udgifter i 2017 er en margen på 589,1 mio. EUR under udgiftsloftet for udgiftsområde 5.

Særlige instrumenter: Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF), nødhjælpsreserven og Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EUSF)

FB til EGF, nødhjælpsreserven og EUSF fastsættes til det niveau, Kommissionen har foreslået i det andet DB.

1.3.   Betalingsbevillinger

De samlede betalingsbevillinger i budgettet for 2019 fastsættes til det niveau, Kommissionen har foreslået i det andet BF.

1.4.   Budgetanmærkninger

De budgetanmærkninger, Kommissionen har foreslået i det andet BF, godkendes, bortset fra følgende budgetposter:

| — | artikel 08 02 08 (SMV-instrument) i Kommissionens sektion af budgettet, hvor teksten foreslået i det oprindelige BF godkendes |
| --- | --- |

—

artikel 08 02 08 (SMV-instrument) i Kommissionens sektion af budgettet, hvor teksten foreslået i det oprindelige BF godkendes

| — | konto 2 2 1 4 (Kapaciteten for Strategisk Kommunikation) i EU-Udenrigstjenestens sektion af budgettet, hvor teksten i Europa-Parlamentets behandling af det oprindelige BF godkendes. |
| --- | --- |

—

konto 2 2 1 4 (Kapaciteten for Strategisk Kommunikation) i EU-Udenrigstjenestens sektion af budgettet, hvor teksten i Europa-Parlamentets behandling af det oprindelige BF godkendes.

1.5.   Kontoplan

Den kontoplan, Kommissionen har foreslået i det andet BF, godkendes.

1.6.   Reserves

De reserver, Kommissionen har foreslået i det andet BF, godkendes. Desuden opføres et beløb på 19 321 000 EUR i reserven i både FB og BB, indtil Kommissionens forslag (COM(2018)0632) af 12. september 2018 er vedtaget, til artikel 18 02 03 (Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning (Frontex)).

2.   Erklæringer

2.1.   Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring om betalingsbevillinger

»Europa-Parlamentet og Rådet minder om, at der under hensyntagen til budgetgennemførelsen skal sikres en velordnet udvikling i betalingerne i forhold til forpligtelsesbevillingerne for at undgå et unormalt niveau for ubetalte fakturaer ved årets udgang.

Europa-Parlamentet og Rådet opfordrer Kommissionen til fortsat nøje og aktivt at overvåge gennemførelsen af programmerne for 2014-2020. Med henblik herpå opfordrer de Kommissionen til rettidigt at forelægge ajourførte taloplysninger om situationen med hensyn til gennemførelsen og overslag over behovene for betalingsbevillinger i 2019.

Hvis tallene viser, at de bevillinger, der er opført på 2019-budgettet, er utilstrækkelige til at dække behovet, opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet Kommissionen til så hurtigt som muligt at fremlægge en hensigtsmæssig løsning, bl.a. et ændringsbudget, for at give budgetmyndigheden mulighed for at træffe de nødvendige beslutninger om behørigt berettigede behov i rette tid. Hvis det er relevant, vil Europa-Parlamentet og Rådet tage højde for sagens hastende karakter.«

2.2.   Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring om ungdomsbeskæftigelsesinitiativet

Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring om ungdomsbeskæftigelsesinitiativet

»Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen minder om, at nedbringelse af ungdomsarbejdsløsheden fortsat er et fælles politisk mål, som har høj prioritet, og bekræfter deres vilje til at gøre bedst mulig brug af de budgetmæssige midler for at nå dette mål, især gennem ungdomsbeskæftigelsesinitiativet.

Europa-Parlamentet og Rådet noterer sig de tidligere erfaringer i forbindelse med forøgelsen af ressourcerne i den specifikke tildeling til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, som udløste omfattende ændringer af programmer for at mobilisere beløb fra Den Europæiske Socialfond (ESF) med henblik på at matche støtten fra den specifikke tildeling til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet.

Europa-Parlamentet og Rådet opfordrer derfor Kommissionen til at forelægge et lovgivningsforslag med henblik på gnidningsfri gennemførelse af de forøgede budgetmæssige midler til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet. Europa-Parlamentet og Rådet er enige om hurtigt at behandle dette forslag under hensyntagen til det kommende valg til Europa-Parlamentet, for at omprogrammeringen i 2019 kan foregå så glat som muligt.«

2.3.   Ensidig erklæring fra Kommissionen om ungdomsbeskæftigelsesinitiativet

Ensidig erklæring fra Kommissionen om ungdomsbeskæftigelsesinitiativet

»Uden at det berører budgetmyndighedens beføjelser, bekræfter Kommissionen, at den forøgelse af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, der er opnået enighed om for 2019, ikke vil blive betragtet som en fremrykket bevilling af det beløb, der i øjeblikket er fastsat for 2020, når den fremlægger den ajourførte finansielle programmering og lovgivningsforslaget om revision af forordningen om fælles bestemmelser.«

2.4.   Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring om integrering af klimaindsatsen

Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring om integrering af klimaindsatsen

»Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen minder om betydningen af at opbygge en ressourceeffektiv og klimarobust lavemissionsøkonomi. Med henblik herpå er Europa-Parlamentet og Rådet enige om at investere mindst 20 % af EU's budget i klimarelaterede udgifter i perioden 2014-20. I gennemsnit — og selv om budgettet for 2019 alene når 20 %-målet — tyder den nuværende prognose for hele perioden 2014-2020 på, at 19,3 % af EU's budget afsættes til klimaindsatsen, hovedsageligt på grund af forsinkelser i gennemførelsen af de europæiske struktur- og investeringsfonde i starten af perioden.

Europa-Parlamentet og Rådet noterer sig denne udvikling og opfordrer Kommissionen til at gøre sit yderste for at nå 20 %-målet for hele perioden 2014-2020.«

2.5.   Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring om styrkelse af underudgiftsområde 1a gennem et ændringsbudget

Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring om styrkelse af underudgiftsområde 1a gennem et ændringsbudget

»Som følge af de begrænsende disponible midler i fleksibilitetsinstrumentet og den samlede margen for forpligtelser er Europa-Parlamentet og Rådet blevet enige om at budgettere 100 mio. EUR i et ændringsbudget i 2019 for at styrke Horisont 2020 og Erasmus+. Kommissionen vil forelægge dette ændringsbudget, som ikke vil indeholde nogen andre elementer, så snart den tekniske justering af den flerårige finansielle ramme for 2020, herunder beregningen af den samlede margen for forpligtelser, er fuldført i foråret 2019. Dette berører ikke normale tekniske korrektioner, som Kommissionen vil blive anmodet om at foretage for at sikre en velordnet gennemførelse af budgettet for 2019.

Europa-Parlamentet og Rådet påtager sig hurtigt at behandle det forslag til ændringsbudget for 2019, som fremsættes af Kommissionen.«

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/334 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/334

---

P8_TA(2018)0504

Økonomisk partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og Japan ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. december 2018 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Japan om et økonomisk partnerskab (07964/2018 — C8-0382/2018 — 2018/0091(NLE))

(Godkendelse)

(2020/C 388/34)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07964/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07964/2018),

| — | der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Japan om et økonomisk partnerskab (07965/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Japan om et økonomisk partnerskab (07965/2018),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 91, artikel 100, stk. 2, artikel 207, stk. 4, første afsnit, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og artikel 218, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0382/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 91, artikel 100, stk. 2, artikel 207, stk. 4, første afsnit, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og artikel 218, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0382/2018),

| — | der henviser til sin ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 12. december 2018 (1) om udkastet til afgørelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 12. december 2018 (1) om udkastet til afgørelse,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel samt til udtalelse fra Udvalget for Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelse i form af en skrivelse fra Udvalget for Landbrug og Udvikling af Landdistrikterne (A8-0366/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel samt til udtalelse fra Udvalget for Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelse i form af en skrivelse fra Udvalget for Landbrug og Udvikling af Landdistrikterne (A8-0366/2018),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Japans regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0505.

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/335 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/335

---

P8_TA(2018)0505

Økonomisk partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og Japan

Europa-Parlamentets ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 12. december 2018 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Japan om et økonomisk partnerskab (07964/2018 — C8-0382/2018 — 2018/0091M(NLE))

(2020/C 388/35)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07964/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07964/2018),

| — | der henviser til aftale mellem Den Europæiske Union og Japan om et økonomisk partnerskab (07965/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til aftale mellem Den Europæiske Union og Japan om et økonomisk partnerskab (07965/2018),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 91, artikel 100, stk. 2, artikel 207, stk. 4, første afsnit, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og artikel 218, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) (C8-0382/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 91, artikel 100, stk. 2, artikel 207, stk. 4, første afsnit, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og artikel 218, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) (C8-0382/2018),

| — | der henviser til den fælles erklæring fra det 25. topmøde mellem EU og Japan den 17. juli 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra det 25. topmøde mellem EU og Japan den 17. juli 2018,

| — | der henviser til den strategiske partnerskabsaftale mellem EU og Japan, som blev undertegnet den 17. juli 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til den strategiske partnerskabsaftale mellem EU og Japan, som blev undertegnet den 17. juli 2018,

| — | der henviser til forhandlingsdirektiverne vedrørende en frihandelsaftale med Japan, som blev vedtaget af Rådet den 29. november 2012 og offentliggjort den 14. september 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til forhandlingsdirektiverne vedrørende en frihandelsaftale med Japan, som blev vedtaget af Rådet den 29. november 2012 og offentliggjort den 14. september 2017,

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2012 om handelsforhandlingerne mellem EU og Japan (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2012 om handelsforhandlingerne mellem EU og Japan (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 3. februar 2016 med Europa-Parlamentets henstillinger til Kommissionen om forhandlingerne om aftalen om handel med tjenesteydelser (TISA) (2) og af 12. december 2017 med titlen »Udvikling af en digital handelsstrategi« (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. februar 2016 med Europa-Parlamentets henstillinger til Kommissionen om forhandlingerne om aftalen om handel med tjenesteydelser (TISA) (2) og af 12. december 2017 med titlen »Udvikling af en digital handelsstrategi« (3),

| — | der henviser til den endelige rapport om handelsbæredygtighedsvurderingen af frihandelsaftalen mellem EU og Japan fra april 2016 og til analysen af de økonomiske konsekvenser af den økonomiske partnerskabsaftale mellem EU og Japan, som blev offentliggjort af Kommissionens Generaldirektorat for Handel i juni 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport om handelsbæredygtighedsvurderingen af frihandelsaftalen mellem EU og Japan fra april 2016 og til analysen af de økonomiske konsekvenser af den økonomiske partnerskabsaftale mellem EU og Japan, som blev offentliggjort af Kommissionens Generaldirektorat for Handel i juni 2018,

| — | der henviser til den fælles erklæring fra det 38. interparlamentariske møde mellem EU og Japan af 10. maj 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra det 38. interparlamentariske møde mellem EU og Japan af 10. maj 2018,

| — | der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget på FN-topmødet om bæredygtig udvikling i New York i september 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget på FN-topmødet om bæredygtig udvikling i New York i september 2015,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Handel for alle — en mere ansvarlig handels- og investeringspolitik« fra oktober 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Handel for alle — en mere ansvarlig handels- og investeringspolitik« fra oktober 2015,

| — | der henviser til Kommissionens tjenestegrenes non-paper af 26. februar 2018 med titlen »Feedback and way forward on improving the implementation and enforcement of Trade and Sustainable Development chapters in EU Free Trade Agreements«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens tjenestegrenes non-paper af 26. februar 2018 med titlen »Feedback and way forward on improving the implementation and enforcement of Trade and Sustainable Development chapters in EU Free Trade Agreements«,

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 15. oktober 2014 om civilsamfundets rolle i frihandelsaftalen EU-Japan og af 14. februar 2018 om kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling i EU's frihandelsaftaler, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 15. oktober 2014 om civilsamfundets rolle i frihandelsaftalen EU-Japan og af 14. februar 2018 om kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling i EU's frihandelsaftaler,

| — | der henviser til Kommissionens 15-punktsplan med henblik på at gøre EU's kapitler om handel og bæredygtig udvikling mere effektive af 26. februar 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens 15-punktsplan med henblik på at gøre EU's kapitler om handel og bæredygtig udvikling mere effektive af 26. februar 2018,

| — | der henviser til udtalelse 2/15 fra Den Europæiske Unions Domstol af 16. maj 2017 i henhold til artikel 218, stk. 11, i TEUF, som Kommissionen anmodede om den 10. juli 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse 2/15 fra Den Europæiske Unions Domstol af 16. maj 2017 i henhold til artikel 218, stk. 11, i TEUF, som Kommissionen anmodede om den 10. juli 2015,

| — | der henviser til protokol nr. 26 i TEUF om tjenesteydelser af almen interesse, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokol nr. 26 i TEUF om tjenesteydelser af almen interesse,

| — | der henviser til artikel 2 og 21 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og 21 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til artikel 168-191 i TEUF, særlig artikel 191, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 168-191 i TEUF, særlig artikel 191, stk. 2,

| — | der henviser til artikel 91, artikel 100, stk. 2, artikel 207 og artikel 218, særlig stk. 10, i TEUF |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 91, artikel 100, stk. 2, artikel 207 og artikel 218, særlig stk. 10, i TEUF

| — | der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 12. december 2018 (4) om udkastet til Rådets afgørelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 12. december 2018 (4) om udkastet til Rådets afgørelse,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 2,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A8-0367/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A8-0367/2018),

| A. | der henviser til, at Unionen og Japan deler grundlæggende værdier såsom respekt for menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet og et stærkt engagement i bæredygtig udvikling og et regelbaseret Verdenshandelsorganisationssystem (WTO); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionen og Japan deler grundlæggende værdier såsom respekt for menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet og et stærkt engagement i bæredygtig udvikling og et regelbaseret Verdenshandelsorganisationssystem (WTO);

| B. | der henviser til, at den økonomiske partnerskabsaftale (ØPA'en) mellem Unionen og Japan har en strategisk dimension og er den vigtigste bilaterale handelsaftale, som Unionen nogensinde har indgået, da den omfatter næsten en tredjedel af verdens BNP, op mod 40 % af verdenshandelen og mere end 600 mio. mennesker; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den økonomiske partnerskabsaftale (ØPA'en) mellem Unionen og Japan har en strategisk dimension og er den vigtigste bilaterale handelsaftale, som Unionen nogensinde har indgået, da den omfatter næsten en tredjedel af verdens BNP, op mod 40 % af verdenshandelen og mere end 600 mio. mennesker;

| C. | der henviser til, at Japan er verdens tredjestørste forbrugermarked, men kun det sjettestørste eksportmarked for Unionen, hvilket viser bilaterale handels uudnyttede potentiale; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Japan er verdens tredjestørste forbrugermarked, men kun det sjettestørste eksportmarked for Unionen, hvilket viser bilaterale handels uudnyttede potentiale;

| D. | der henviser til, at flere forudgående studier og analyser af konsekvenserne af ØPA'en mellem Unionen og Japan tyder på, at aftalen vil have potentiale til at tilvejebringe positive virkninger for så vidt angår vækst i BNP, indkomst, handel, produktivitet og beskæftigelse for både Unionen og Japan, samtidig med at målet om »intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« fastholdes; der henviser til, at aftalen også har potentiale til at give fordele for forbrugerne ved at sænke priserne og øge forbrugernes valgmuligheder med hensyn til varer og tjenesteydelser; der henviser til, at Unionen og dets medlemsstater bør forbedre de eksisterende redskaber til at hjælpe arbejdstagere og virksomheder med at tilpasse sig nye muligheder og de potentielle negative virkninger af globaliseringen og handelsaftaler; der henviser til, at en handelsaftales succes også bør vurderes ud fra dens bidrag til opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling senest i 2030; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at flere forudgående studier og analyser af konsekvenserne af ØPA'en mellem Unionen og Japan tyder på, at aftalen vil have potentiale til at tilvejebringe positive virkninger for så vidt angår vækst i BNP, indkomst, handel, produktivitet og beskæftigelse for både Unionen og Japan, samtidig med at målet om »intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« fastholdes; der henviser til, at aftalen også har potentiale til at give fordele for forbrugerne ved at sænke priserne og øge forbrugernes valgmuligheder med hensyn til varer og tjenesteydelser; der henviser til, at Unionen og dets medlemsstater bør forbedre de eksisterende redskaber til at hjælpe arbejdstagere og virksomheder med at tilpasse sig nye muligheder og de potentielle negative virkninger af globaliseringen og handelsaftaler; der henviser til, at en handelsaftales succes også bør vurderes ud fra dens bidrag til opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling senest i 2030;

| E. | der henviser til, at Parlamentet fra begyndelsen har fulgt disse forhandlinger og bl.a. har opfordret til, at forhandlerne skulle imødekomme borgernes, civilsamfundsorganisationernes og virksomhedernes interesser, og til gennemsigtighed, hvilket har ført til bedre adgang til dokumenter, regelmæssig rapportering om forhandlingerne og forbedret kommunikation; der henviser til, at der i fremtiden vil kunne foretages yderligere forbedringer af proceduren for handelsaftaler, navnlig ved at give indsigt i Unions forslag og sikre, at Rådet systematisk offentliggør forhandlingsdirektiverne inden forhandlingerne; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Parlamentet fra begyndelsen har fulgt disse forhandlinger og bl.a. har opfordret til, at forhandlerne skulle imødekomme borgernes, civilsamfundsorganisationernes og virksomhedernes interesser, og til gennemsigtighed, hvilket har ført til bedre adgang til dokumenter, regelmæssig rapportering om forhandlingerne og forbedret kommunikation; der henviser til, at der i fremtiden vil kunne foretages yderligere forbedringer af proceduren for handelsaftaler, navnlig ved at give indsigt i Unions forslag og sikre, at Rådet systematisk offentliggør forhandlingsdirektiverne inden forhandlingerne;

| F. | der henviser til, at det er af afgørende betydning, at de handelspræferencer og muligheder, der udspringer af aftalen, gøres tilgængelige og udnyttes fuldt ud; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det er af afgørende betydning, at de handelspræferencer og muligheder, der udspringer af aftalen, gøres tilgængelige og udnyttes fuldt ud;

| 1. | mener, at denne aftale er af stor bilateral og global strategisk betydning, og at den er et rettidigt signal til støtte for åben, fair, værdi- og regelbaseret handel, samtidig med at den fremmer høje standarder, nemlig inden for miljø, fødevaresikkerhed, forbrugerbeskyttelse og arbejdsrettigheder, i en tid med alvorlige protektionistiske udfordringer af den internationale orden; advarer om, at en sådan protektionisme ikke er en mulighed, og at status quo ikke længere er holdbar i handelspolitikken; |
| --- | --- |

1.

| 2. | glæder sig over den ambitiøse og omfattende karakter af ØPA'en, som lever op til prioriteterne i Parlamentets beslutning af 25. oktober 2012 om handelsforhandlingerne mellem EU og Japan; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bemærker navnlig den høje grad af toldliberalisering, der er aftalt i ØPA'en, som, når den er gennemført fuldt ud, vil betyde, at 99 % af Unionens toldpositioner og 97 % af Japans toldpositioner er liberaliseret, herunder for industrielle produkter i sektorer, hvor Unionen er meget konkurrencedygtig, kombineret med foranstaltninger til beskyttelse af de mest følsomme produkter ved hjælp af toldfrie kontingenter, reducerede toldsatser eller afviklingsperioder; understreger, at ØPA'en omfatter en klausul til bekæmpelse af svig, som gør det muligt for Unionen at ophæve handelspræferencer i tilfælde af svig og manglende samarbejde om toldspørgsmål, samtidig med at det sikres, at legitime handelsdrivende ikke påvirkes negativt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | påpeger, at EU-toldsatsen for automobiler vil blive udfaset over syv år; opfordrer Kommissionen til at holde øje med udviklingen i handelsstrømmen af biler i løbet af denne periode med henblik på at kunne forudse en eventuel destabilisering af det europæiske marked og i givet fald afhjælpe situationen; fremhæver imidlertid, at et betydeligt antal japanske bilmærker, der sælges i Unionen, fremstilles i Unionen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | påpeger, at Japan har gjort noget ved unødvendige, ikke-toldmæssige foranstaltninger i en række sektorer, f.eks. køretøjer, fødevaretilsætningsstoffer, sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger, fødevaremærkning og kosmetik, og derved har mindsket overholdelsesomkostningerne og skabt mere forudsigelige reguleringsmæssige rammer; minder om et lands ret til at fastsætte nationale standarder på et niveau, der er højere end de internationale, når det er berettiget af hensyn til tilstrækkelig sundhed, sikkerhed eller forbrugerbeskyttelse; noterer sig desuden Japans tilsagn om at tilpasse dets bilstandarder til de internationale standarder fra FN's Økonomiske Kommission for Europa, som også anvendes af Unionens bilfabrikanter; |
| --- | --- |

5.

| 6. | glæder sig over, at Japan navnlig vil indrømme EU-leverandører ikkediskriminerende adgang til udbudsmarkederne i 54 af de vigtigste byer og muligvis vil øge antallet af byer yderligere, fjerne den »operationelle sikkerhedsklausul«, som i praksis har forhindret EU-jernbaneleverandører i at få adgang til det japanske marked, og maksimere gennemsigtigheden i forbindelse med udbud af offentlige kontrakter; anmoder Kommissionen om at overvåge gennemførelsen af dette punkt nøje for at sikre, at de tilsagn, der er givet med hensyn til åbning for og lige adgang til offentlige kontakter, bliver overholdt; understreger, at der også bør tages hensyn til sociale og miljømæssige kriterier, når der tildeles kontrakter i forbindelse med offentlige udbud; fremhæver, at offentlige udbud fortsat skal tjene borgernes interesse, både i Unionen og i Japan; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mener, at Japan er et yderst værdifuldt eksportmarked for Unionens landbrugere og fødevareproducenter, og bemærker, at omkring 85 % af landbrugsfødevarer vil få lov til at komme toldfrit ind i Japan; påpeger, at forarbejdede landbrugsprodukter også vil få toldfri adgang til det japanske marked efter en overgangsperiode; glæder sig over, at aftalen giver betydelige eksportmuligheder for Unionens landbrugsfødevarer såsom vin, oksekød, svinekød og ost, og at den beskytter 205 europæiske geografiske betegnelser med mulighed for at tilføje yderligere geografiske betegnelser, hvilket er en yderligere forbedring i forhold til tidligere handelsaftaler og er særligt vigtigt for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i fødevaresektoren; opfordrer til, at drøftelserne fortsættes efter tre år med henblik på at evaluere mulighederne for at udvide listen over beskyttede geografiske betegnelser, og forventer, at begge parter er yderst opmærksomme på bæredygtigt landbrug, herunder fødevareproduktion i lille målestok og udvikling af landdistrikter; |
| --- | --- |

7.

| 8. | fremhæver, at aftalen fremmer bedste praksis for levering af sikre fødevarer og produkter af høj kvalitet til forbrugerne; understreger, at intet i aftalen er til hinder for anvendelse af forsigtighedsprincippet i Unionen som fastsat i TEUF; glæder sig over indføjelsen af en klar henvisning til forsigtighedsprincippet i aftalen; understreger, at aftalen under ingen omstændigheder må være til fare for en præcis og forståelig fødevaremærkning, som opfylder EU-krav; opfordrer begge partnere til at forbedre forbrugerbeskyttelsen, forbrugernes velfærd og fødevaresikkerheden i forbindelse med gennemførelsen af aftalen og opfordrer Kommissionen til at medtage specifikke og solide bestemmelser om forbrugerbeskyttelse i alle fremtidige EU-handelsaftaler; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at begge parter har forpligtet sig til at sikre et højt niveau af miljøbeskyttelse og beskyttelse af arbejdstagerne, og at disse høje standarder ikke bør betragtes som handelshindringer, samtidig med at det bemærkes, at aftalen også gør det klart, at arbejds- og miljøstandarder ikke kan lempes eller sænkes for at tiltrække handel og investeringer; minder om mål nr. 5 i FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling; glæder sig over, at både Japan og Unionen har rettet sig efter Buenos Aires-erklæringen om kvinder og handel, og opfordrer begge parter til kraftigt at styrke tilsagnene vedrørende køn og handel inden for rammerne af denne aftale, herunder retten til lige løn; forventer, at Unionen og Japan tager alle nødvendige skridt til at gennemføre målene for bæredygtig udvikling i alle deres aktiviteter, herunder gennem denne aftale; anmoder Kommissionen om at foretage en efterfølgende bæredygtighedsvurdering af aftalens gennemførelse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | glæder sig over engagementet i en effektiv gennemførelse af Parisaftalen om bekæmpelse af klimaændringer og af andre multilaterale miljøaftaler samt i bæredygtig forvaltning af skovene (herunder bekæmpelse af ulovlig skovhugst) og fiskeri (bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri); understreger, at EU-lovgivning og -standarder fortsat gælder for produkter, der importeres til Unionens marked, og at navnlig Unionens tømmerforordning (forordning (EU) nr. 995/2010) forbyder markedsføring af ulovligt træ i Unionen og indfører en obligatorisk due diligence-ordning; opfordrer begge parter til at arbejde tæt sammen under kapitlet om bæredygtig udvikling med henblik på at udveksle bedste praksis og styrke håndhævelsen af lovgivningen på disse områder, herunder om de mest effektive foranstaltninger til bekæmpelse af ulovlig skovhugst, og til at lægge særlig vægt på at forhindre eksport af ulovligt fældet træ fra Unionen til Japan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | fremhæver det forhold, at aftalen indeholder et klart tilsagn om at gå videre med ratifikationen af de grundlæggende konventioner fra Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO); understreger, at Japan endnu mangler at ratificere to af ILO's vigtigste konventioner (om forskelsbehandling og om afskaffelse af tvangsarbejde) og forventer, at Japan inden for en rimelig tidsramme gør konkrete fremskridt hen imod ratificering og reel gennemførelse af disse konventioner i overensstemmelse med bestemmelserne i ØPA'en; |
| --- | --- |

11.

| 12. | glæder sig over, at Japan har skabt en tværministeriel ramme til at håndtere gennemførelsen af forpligtelser vedrørende bæredygtig udvikling, herunder ratificeringen af ILO's vigtigste konventioner, og at den komité for handel og bæredygtig udvikling, der er bestemmelse om i denne aftale, har til opgave at interagere med civilsamfundet om spørgsmålet om gennemførelse af kapitlet om bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

12.

| 13. | minder om, at Den Europæiske Unions Domstol i punkt 161 i sin udtalelse 2/15 af 16. maj 2017 om frihandelsaftalen mellem EU og Singapore anførte, at kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling har en direkte og umiddelbar indvirkning på samhandelen, og at en overtrædelse af bestemmelserne om bæredygtig udvikling giver den anden part lov til at ophæve eller suspendere den liberalisering, som er foreskrevet i de øvrige bestemmelser i frihandelsaftalen; glæder sig over, at der er medtaget en revisionsklausul i kapitlet om bæredygtig udvikling, og opfordrer begge parter til at gøre god og rettidig brug af denne klausul for at opretholde de indgåede forpligtelser og forbedre arbejdsmarkeds- og miljøbestemmelsernes virkningsfuldhed og muligheden for at håndhæve dem, herunder blandt de forskellige håndhævelsesmetoder at overveje en sanktionsbaseret mekanisme som en sidste udvej; opfordrer begge parter til ikke at vente, til revisionsklausulen aktiveres, med at tage skridt i retning af en effektiv gennemførelse, således at det sikres, at denne ØPA er en aftale, der rækker ud i fremtiden og giver den bedst mulige beskyttelse; opfordrer Kommissionen til at overvåge de forpligtelser, der er indgået i kapitlet om handel og bæredygtig udvikling, og til at samarbejde med Japan om gennemførelsen af dem med udgangspunkt i Kommissionens 15-punkts non-paper om handel og bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at ØPA'en på ny slår fast, at medlemsstaternes myndigheder har ret til fuldt ud at fastlægge, levere og regulere offentlige tjenesteydelser på lokalt, regionalt eller nationalt plan, og at en negativliste som fastsat i denne aftale ikke forhindrer regeringer i at bringe en privatiseret tjenesteydelse tilbage til den offentlige sektor eller frit at udvikle nye offentlige forsyningsvirksomheder; mener principielt, at brugen af tilgangen med positivlister, jf. WTO's almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS), er at foretrække; noterer sig, at begge parter i ØPA'en har givet tilsagn om at beskytte den offentlige vandforsyning som led i den generelle fritagelse for offentlige tjenesteydelser; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mener, at markedsadgangsforpligtelser inden for grænseoverskridende tjenesteydelser, herunder e-handel, søtransport, posttjenester, energi og telekommunikation, har potentiale til at sætte betydeligt skub i handelen med tjenesteydelser; mener, at aftalen vil gøre det nemmere for EU-virksomheder at levere tjenesteydelser på det japanske marked ved at sikre en mere fair behandling; minder om, at almene samfundsmæssige mål skal sikres, herunder på cybersikkerhedsområdet, og at der fortsat skal være politisk råderum til at imødegå fremtidige reguleringsmæssige udfordringer; |
| --- | --- |

15.

| 16. | påpeger, at ØPA'en giver adgang for midlertidig bevægelse af professionelle over grænserne (den såkaldte modus 4), hvor begge parter forpligter sig til udveksling inden for koncerner i cirka 40 sektorer og af selvstændige erhvervsdrivende i cirka 20 sektorer, hvilket fremmer forbindelserne mellem Unionen og Japan for så vidt angår direkte udenlandske investeringer; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at aftalen opretholder den suveræne ret til at regulere finans- og banksektoren af forsigtigheds- og tilsynshensyn; opfordrer begge parter til at anvende det finansielle reguleringsforum til at forbedre det globale finansielle system; |
| --- | --- |

17.

| 18. | glæder sig over vigtige innovative elementer såsom særlige kapitler eller bestemmelser om Parisaftalen, om SMV'er og om virksomhedsledelse med sigte på at fremme virksomhedernes sociale ansvar på grundlag af principperne fra G20 og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD); opfordrer indtrængende begge parter til aktivt at arbejde i retning af virksomhedernes sociale ansvar; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger, at det reguleringsmæssige samarbejde er frivilligt, og at det på ingen måde begrænser retten til at regulere; minder om, at de tilhørende bestemmelser skal gennemføres i fuld respekt for lovgivningsmyndighedens beføjelser; glæder sig over, at det i kapitlet om reguleringssamarbejde klart slås fast, at principperne i TEUF, såsom forsigtighedsprincippet, skal overholdes fuldt ud; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer til gennemsigtighed i det arbejde, der udføres af Udvalget om Reguleringssamarbejde, og til tilstrækkelig inddragelse af alle interessenter, navnlig fagforeninger og civilsamfundsorganisationer, hvilket bør betragtes som en forudsætning for den fortsatte opbygning af befolkningens tillid til aftalen og dens virkninger; understreger, at Parlamentet regelmæssigt bør holdes orienteret om de beslutninger, der træffes i Udvalget om Reguleringssamarbejde; |
| --- | --- |

20.

| 21. | bemærker, at forhandlingerne fortsætter om en særskilt investeringsaftale, som Parlamentet vil overvåge nøje; bemærker, at Kommissionen har indført et investeringsdomstolssystem i aftaler med andre partnere, indtil der bliver oprettet en multilateral investeringsdomstol; gentager, at den gamle mekanisme til bilæggelse af tvister mellem private investorer og stater (ISDS) er uacceptabel, og at der ikke er mandat til at vende tilbage til den; |
| --- | --- |

21.

| 22. | glæder sig over, at Unionen og Japan afsluttede forhandlingerne om gensidig tilstrækkelighed med et positivt resultat den 17. juli 2018, og at de blev enige om at anerkende hinandens databeskyttelsesordninger som »ækvivalente«, hvilket muliggør mere sikre datastrømme mellem Unionen og Japan; fremhæver den vigtige rolle, som de respektive databeskyttelsesmyndigheder spiller med hensyn til at sikre et passende databeskyttelsesniveau; bemærker, at aftalen indeholder en rendezvousklausul med bestemmelse om en vurdering af spørgsmålet om grænseoverskridende overførsel af data inden for tre år, og anerkender den digitale økonomis stigende betydning for vækst og beskæftigelse; minder om, at alle handelsaftaler fuldt ud skal overholde gældende EU-ret om databeskyttelse og beskyttelse af privatlivets fred, herunder den generelle forordning om databeskyttelse (forordning (EU) 2016/679), og understreger, at ethvert fremtidigt slutresultat skal godkendes af Parlamentet og beskytte EU-borgernes grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer Kommissionen til at styrke samarbejdet og koordineringen med Japan om multilaterale spørgsmål i tæt samarbejde med andre strategiske partnere for at forsvare og videreudvikle internationale standarder og et åbent, retfærdigt og stærkt multilateralt handelssystem baseret på overholdelse af WTO's regler og andre internationale normer; |
| --- | --- |

23.

| 24. | fremhæver, at 78 % af de EU-virksomheder, der eksporterer til Japan, er mindre virksomheder, og glæder sig over, at ØPA'en indeholder et særskilt kapitel om SMV'er for at give dem mulighed for at opnå maksimalt udbytte af aftalen, navnlig i kraft af bestemmelser, der forpligter begge parter til gennemsigtighed med hensyn til markedsadgang og til udveksling af relevante oplysninger; opfordrer til, at der omgående oprettes kontaktsteder og websteder for SMV'er for at sikre, at SMV'erne får adgang til relevante oplysninger om markedsadgang; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge den korrekte gennemførelse af den aftalte fjernelse af de ikke-toldmæssige foranstaltninger samt forvaltningen af toldkontingenterne for landbrugsprodukter og til at aflægge rapport til Parlamentet herom; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer indtrængende begge parter til at sikre, at arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet deltager aktivt, navnlig gennem den fælles dialog med civilsamfundet og den indenlandske rådgivende gruppe; opfordrer Kommissionen til aktivt at fastlægge og udveksle bedste praksis med Japan om de indenlandske rådgivende gruppers funktion og den fælles dialog; opfordrer begge parter til hurtigt at oprette velfungerende, effektive og afbalancerede indenlandske rådgivende grupper med en behørig adfærdskodeks og til at sikre, at deres synspunkter tages med i betragtning på gennemsigtig vis under de mellemstatslige samråd, der er fastsat i aftalen; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at EU-delegationen til Japan inddrages i processen med at gennemføre aftalen fra start til slut; påpeger, at EU-delegationerne gør det muligt at skride hurtigt og direkte til handling for at sikre en korrekt gennemførelse af handelsbestemmelser, og at problemer og hindringer kan opdages hurtigt og håndteres effektivt; |
| --- | --- |

27.

| 28. | forventer fuldstændig gennemsigtighed med hensyn til hvordan de sektorspecifikke komitéer, der skal nedsættes i henhold til aftalen, fungerer, både over for Parlamentet og over for offentligheden; |
| --- | --- |

28.

| 29. | forpligter sig til at overvåge gennemførelsen af aftalen nøje i tæt samarbejde med Kommissionen, interessenterne og de japanske partnere; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og til Japans regering og parlament. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  EUT C 72 E af 11.3.2014, s. 16.

(2)  EUT C 35 af 31.1.2018, s. 21.

(3)  EUT C 369 af 11.10.2018, s. 22.

(4)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0504.

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/341 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/341

---

P8_TA(2018)0506

Strategisk partnerskabsaftale mellem EU og Japan ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. december 2018 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af den strategiske partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Japan på den anden side (08462/2018 — C8-0417/2018 — 2018/0122(NLE))

(Godkendelse)

(2020/C 388/36)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (08462/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (08462/2018),

| — | der henviser til udkast til den strategiske partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Japan på den anden side (08463/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til den strategiske partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Japan på den anden side (08463/2018),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 37 i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 212, stk. 1, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), og stk. 8, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0417/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 37 i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 212, stk. 1, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), og stk. 8, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0417/2018),

| — | der henviser til sin ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 12. december 2018 (1) om udkastet til afgørelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 12. december 2018 (1) om udkastet til afgørelse,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udenrigsudvalget (A8-0383/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udenrigsudvalget (A8-0383/2018),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Japans regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0507.

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/342 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/342

---

P8_TA(2018)0507

Strategisk partnerskabsaftale mellem EU og Japan (beslutning)

Europa-Parlamentets ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 12. december 2018 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af den strategiske partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Japan på den anden side (08462/2018 — C8-0417/2018 — 2018/0122M(NLE))

(2020/C 388/37)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (COM08462/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (COM08462/2018),

| — | der henviser til udkast til den strategiske partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Japan på den anden side (1) (08463/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til den strategiske partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Japan på den anden side (1) (08463/2018),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 37 i traktaten om Den Europæiske Union, og artikel 212, stk. 1, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), og artikel 218, stk. 8, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0417/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 37 i traktaten om Den Europæiske Union, og artikel 212, stk. 1, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), og artikel 218, stk. 8, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0417/2018),

| — | der henviser til den strategiske partnerskabsaftale mellem EU og Japan, som blev underskrevet 17. juli 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til den strategiske partnerskabsaftale mellem EU og Japan, som blev underskrevet 17. juli 2018,

| — | der henviser til den økonomiske partnerskabsaftale mellem EU og Japan, som blev underskrevet 17. juli 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til den økonomiske partnerskabsaftale mellem EU og Japan, som blev underskrevet 17. juli 2018,

| — | der henviser til det 25. bilaterale topmøde, der blev afholdt i Tokyo den 17. juli 2018, og til den fælles erklæring herfra, |
| --- | --- |

—

der henviser til det 25. bilaterale topmøde, der blev afholdt i Tokyo den 17. juli 2018, og til den fælles erklæring herfra,

| — | der henviser til det første bilaterale topmøde, der blev afholdt i Haag i 1991, og til vedtagelsen af en fælles erklæring om forholdet mellem EF og Japan, |
| --- | --- |

—

der henviser til det første bilaterale topmøde, der blev afholdt i Haag i 1991, og til vedtagelsen af en fælles erklæring om forholdet mellem EF og Japan,

| — | der henviser til det 20. topmøde mellem EU og Japan, der blev afholdt i 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til det 20. topmøde mellem EU og Japan, der blev afholdt i 2010,

| — | der henviser til den fælles meddelelse af 19. september 2018 fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Den Europæiske Investeringsbank om »Forbindelser mellem Europa og Asien — byggesten til en EU-strategi«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse af 19. september 2018 fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Den Europæiske Investeringsbank om »Forbindelser mellem Europa og Asien — byggesten til en EU-strategi«,

| — | der henviser til den globale strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik, som blev offentliggjort af NF/HR i juni 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik, som blev offentliggjort af NF/HR i juni 2016,

| — | der henviser til retningslinjerne vedrørende EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik i Østasien, som blev godkendt af Rådet den 15. juni 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til retningslinjerne vedrørende EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik i Østasien, som blev godkendt af Rådet den 15. juni 2012,

| — | der henviser til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Japan om videnskabeligt og teknologisk samarbejde, der blev undertegnet i 2009 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Japan om videnskabeligt og teknologisk samarbejde, der blev undertegnet i 2009 (2),

| — | der henviser til handlingsplanen mellem EU og Japan fra 2001, |
| --- | --- |

—

der henviser til handlingsplanen mellem EU og Japan fra 2001,

| — | der henviser til Udenrigsudvalgets ad hoc-delegations besøg i Tokyo den 3.-6. april 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Udenrigsudvalgets ad hoc-delegations besøg i Tokyo den 3.-6. april 2018,

| — | der henviser til det 38. interparlamentariske møde mellem EU og Japan, som blev afholdt i Tokyo den 9.-10. maj 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til det 38. interparlamentariske møde mellem EU og Japan, som blev afholdt i Tokyo den 9.-10. maj 2018,

| — | der henviser til Underudvalget om Sikkerhed og Forsvars ad hoc-delegations besøg i Tokyo den 22.-25. maj 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til Underudvalget om Sikkerhed og Forsvars ad hoc-delegations besøg i Tokyo den 22.-25. maj 2017,

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2014 med Europa-Parlamentets henstillinger til Rådet, Kommissionen og Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil om forhandlingerne om en strategisk partnerskabsaftale mellem EU og Japan (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2014 med Europa-Parlamentets henstillinger til Rådet, Kommissionen og Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil om forhandlingerne om en strategisk partnerskabsaftale mellem EU og Japan (3),

| — | der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 12. december 2018 om udkastet til afgørelse (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 12. december 2018 om udkastet til afgørelse (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 2,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A8-0385/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A8-0385/2018),

| A. | der henviser til, at EU og Japan har været strategiske partnere siden 2003 og fortsat arbejder tæt sammen i adskillige multilaterale fora; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU og Japan har været strategiske partnere siden 2003 og fortsat arbejder tæt sammen i adskillige multilaterale fora;

| B. | der henviser til, at EU og Japan som ligesindede globale partnere deler et særligt ansvar for fremme af fred, stabilitet, multilateralisme, respekt for menneskerettighederne og velstand og for at forsvare en regelbaseret orden i en hurtigt skiftende verden; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU og Japan som ligesindede globale partnere deler et særligt ansvar for fremme af fred, stabilitet, multilateralisme, respekt for menneskerettighederne og velstand og for at forsvare en regelbaseret orden i en hurtigt skiftende verden;

| C. | der henviser til, at omkring en tredjedel af den globale økonomiske produktion vil være omfattet af den strategiske partnerskabsaftale/frihandelsaftalen mellem EU og Japan; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at omkring en tredjedel af den globale økonomiske produktion vil være omfattet af den strategiske partnerskabsaftale/frihandelsaftalen mellem EU og Japan;

| D. | der henviser til, at den japanske regering har iværksat sikkerhedspolitiske reformer, som omfatter styrkelse af forsvarskapaciteten, modernisering af alliancen med USA og samarbejde med andre demokratier i og uden for regionen; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den japanske regering har iværksat sikkerhedspolitiske reformer, som omfatter styrkelse af forsvarskapaciteten, modernisering af alliancen med USA og samarbejde med andre demokratier i og uden for regionen;

| E. | der henviser til, at Japans bidrag til international sikkerhed og stabilitet er steget; der henviser til, at der i Japans nationale sikkerhedsstrategi fra 2013 henvises til politikken om et »proaktivt bidrag til fred« baseret på princippet om internationalt samarbejde; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Japans bidrag til international sikkerhed og stabilitet er steget; der henviser til, at der i Japans nationale sikkerhedsstrategi fra 2013 henvises til politikken om et »proaktivt bidrag til fred« baseret på princippet om internationalt samarbejde;

| F. | der henviser til, at Japan er NATO's ældste partner og har undertegnet samarbejdsaftaler om klassificerede oplysninger, cybersikkerhed, bekæmpelse af piratvirksomhed, katastrofehjælp og humanitær bistand; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Japan er NATO's ældste partner og har undertegnet samarbejdsaftaler om klassificerede oplysninger, cybersikkerhed, bekæmpelse af piratvirksomhed, katastrofehjælp og humanitær bistand;

| G. | der henviser til, at Japan i de senere årtier har nydt international anerkendelse for landets politik om militær tilbageholdenhed, hvilket på ingen måde har været til hinder for, at det er blevet en af de vigtigste økonomiske og politiske aktører i verden; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Japan i de senere årtier har nydt international anerkendelse for landets politik om militær tilbageholdenhed, hvilket på ingen måde har været til hinder for, at det er blevet en af de vigtigste økonomiske og politiske aktører i verden;

| H. | der henviser til, at Japan førte an i bestræbelserne på at revidere Stillehavspartnerskabet (TPP) efter USA's udtræden og ratificerede den reviderede aftale, den omfattende og progressive aftale om et Stillehavspartnerskab (CPTPP eller TPP-11), i juli 2018; der henviser til, at Japan også har udvist interesse for det regionale omfattende økonomiske partnerskab, der omfatter Kina; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Japan førte an i bestræbelserne på at revidere Stillehavspartnerskabet (TPP) efter USA's udtræden og ratificerede den reviderede aftale, den omfattende og progressive aftale om et Stillehavspartnerskab (CPTPP eller TPP-11), i juli 2018; der henviser til, at Japan også har udvist interesse for det regionale omfattende økonomiske partnerskab, der omfatter Kina;

| I. | der henviser til, at Japan er aktivt medlem af Den Asiatiske Udviklingsbank (ADB), Den Afrikanske Udviklingsbank (AFDB), Den Interamerikanske Udviklingsbank (IADB), FN ' s Økonomiske og Sociale Kommission for Asien og for Stillehavsområdet (UNESCAP) og andre specialiserede FN-agenturer såvel som Asien-Europa-Mødet (ASEM) og Asia Cooperation Dialogue (ACD); der henviser til, at Japan er medlem af Verdenshandelsorganisationen (WTO), Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD), Den Internationale Bank for Genopbygning og Økonomisk Udvikling (IBRD), Den Internationale Valutafond (IMF), G7 og G20; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Japan er aktivt medlem af Den Asiatiske Udviklingsbank (ADB), Den Afrikanske Udviklingsbank (AFDB), Den Interamerikanske Udviklingsbank (IADB), FN ' s Økonomiske og Sociale Kommission for Asien og for Stillehavsområdet (UNESCAP) og andre specialiserede FN-agenturer såvel som Asien-Europa-Mødet (ASEM) og Asia Cooperation Dialogue (ACD); der henviser til, at Japan er medlem af Verdenshandelsorganisationen (WTO), Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD), Den Internationale Bank for Genopbygning og Økonomisk Udvikling (IBRD), Den Internationale Valutafond (IMF), G7 og G20;

| J. | der henviser til, at den japanske regering godkendte et nyt charter for udviklingssamarbejde i februar 2015; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den japanske regering godkendte et nyt charter for udviklingssamarbejde i februar 2015;

Aftalen og forbindelserne mellem EU og Japan

| 1. | glæder sig over indgåelsen af udkastet til en strategisk partnerskabsaftale, som giver en retligt bindende ramme, styrker de bilaterale forbindelser mellem EU og Japan og øger samarbejdet på mere end 40 områder såsom udenrigspolitik og sikkerhedsspørgsmål, herunder fremme af fred og stabilitet, nødhjælpsforanstaltninger, global udvikling og humanitær bistand, økonomiske spørgsmål, forskning, innovation, uddannelse, fødevaresikkerhed, landbrugspolitik, IKT-politik, rumteknologi, kultur og sport samt om globale udfordringer, der kræver global koordinering, såsom klimaforandringer, migration, cybertrusler, folkesundhed, grænseoverskridende kriminalitet, fredsopbygningsoperationer, krisestyring og katastrofehåndtering og bekæmpelse af terrorisme; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fremhæver forbindelserne mellem den strategiske partnerskabsaftale og den økonomiske partnerskabsaftale, verdens største bilaterale frihandelsaftale; betragter indgåelsen af de to aftaler som en opgradering af partnerskabet med det formål at give borgerne i EU og Japan konkrete fordele og støtter yderligere samarbejde i multilaterale fora; glæder sig over den gensidige respekt og tillid, der blev styrket under forhandlingsprocessen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | glæder sig over henvisningen i artikel 1, stk. 3, i den strategiske partnerskabsaftale til en parlamentarisk dimension, der har til formål at styrke partnerskabet gennem dialog og samarbejde inden for politiske spørgsmål, udenrigs- og sikkerhedspolitikker og andet sektorsamarbejde; foreslår i denne forbindelse, at det japanske parlament og Europa-Parlamentet fortsætter med at udvikle parlamentarisk kontrol og dialog med henblik på at sikre, at det kontraktligt aftalte samarbejde gennemføres; opfordrer Europa-Parlamentet til at føre tilsyn med det blandede udvalgs møder og dokumenterne herfra; opfordrer indtrængende til, at civilsamfundet inddrages yderligere i gennemførelsen af den strategiske partnerskabsaftale, og at dets ejerskab heraf fremmes; gentager, at det er overbevist om, at den konkrete form for generelt og sektorbaseret samarbejde i princippet bør være baseret på de bæredygtighedsmålsætninger og -mål, der skal gennemføres inden 2030, vedtaget i fællesskab af FN og også godkendt af de kontraherende parter; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger behovet for at arbejde sammen på multilateralt plan for at fremme tiltrædelsen af traktaten om våbenhandel og gennemførelsen af ikkespredningstraktaten, forhindre spredning af masseødelæggelsesvåben, bekæmpe terrorisme og bekæmpe straffrihed for de mest alvorlige forbrydelser mod folkeretten og krænkelser af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

4.

| 5. | minder om, at der er behov for en omfattende og sammenhængende diplomatisk, økonomisk, kulturel og sikkerhedsmæssig tilgang i udviklingslandene, hvor sikkerhed og udvikling går hånd i hånd, en vision, der deles af EU og Japan; |
| --- | --- |

5.

Menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder

| 6. | bekræfter på ny det fælles tilsagn om respekt for menneskerettigheder, demokrati, grundlæggende frihedsrettigheder, god forvaltningspraksis og retsstatsprincippet og de fælles værdier, der er nedfældet i verdenserklæringen om menneskerettigheder, og om at samarbejde for global fremme og beskyttelse af disse værdier og den regelbaserede international orden; |
| --- | --- |

6.

| 7. | bemærker, at Japan ikke har ratificeret to grundlæggende ILO-konventioner (om forskelsbehandling og afskaffelse af tvangsarbejde), og glæder sig over Japans beslutning om at etablere en tværministeriel ramme til håndtering af gennemførelsen af tilsagn vedrørende bæredygtig udvikling under den økonomiske partnerskabsaftale, herunder ratificeringen af sådanne konventioner; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger behovet for yderligere samarbejde om kvinders rettigheder for at sikre, at opnåelse af ligestilling mellem kønnene er en af partnerskabets vigtigste målsætninger; opfordrer det japanske parlament til at arbejde videre med lovgivning om bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af seksuel orientering og kønsidentitet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | fordømmer, at dødsstraf stadig er en lovlig strafform i Japan, og at der gennemføres henrettelser uden forudgående varsel til de indsatte; understreger, at FN's Komité mod Tortur har kritiseret denne praksis for den psykiske belastning, som den udsætter for de indsatte og deres familier for; støtter FN's bestræbelser på at udfase dødsstraffen; opfordrer EU til at indlede en dialog med den japanske regering om et moratorium for dødsstraf med henblik på sluttelig at afskaffe den; |
| --- | --- |

9.

Regionale og internationale forbindelser

| 10. | minder om, at man i EU's globale strategi fra 2016 pegede på, at der er en direkte forbindelse mellem europæisk velstand og asiatisk sikkerhed, og opfordrede EU til at yde større praktiske bidrag og samarbejde med partnere som Japan for at fremme fred på den koreanske halvø og en meget vigtig fredelig bilæggelse af maritime og territoriale tvister i Det Østkinesiske Hav og Det Sydkinesiske Hav på grundlag af folkeretten og internationale konventioner; fremhæver vigtigheden af at opbygge tillid og af præventivt diplomati; understreger, at friheden i forbindelse med international navigation skal respekteres; glæder sig over mødet mellem premierminister Abe og præsident Xi den 26. oktober 2018 i Beijing og meddelelsen om et tilsagn om at åbne et nyt kapitel i forbindelserne som et skridt i retning af at forbedre de bilaterale bånd og mindske de regionale spændinger; |
| --- | --- |

10.

| 11. | anerkender, at kinesisk og russisk indflydelse i Asien og Stillehavsområdet er en stor sikkerhedsmæssig udfordring for Japan og for EU's interesser, og glæder sig derfor over tilsagnene i den strategiske partnerskabsaftale om at uddybe det sikkerhedsmæssige samarbejde mellem EU og Japan som et bolværk mod disse trusler; |
| --- | --- |

11.

| 12. | glæder sig over oprettelsen af Japans repræsentation i NATO den 1. juli 2018; |
| --- | --- |

12.

| 13. | glæder sig over EU's nye strategi for forbedring af forbindelserne med Asien gennem fremme af dialog, stabilitet, regionalt og internationalt samarbejde, interoperabel transport, energinet og digitale net og mellemfolkelige forbindelser; understreger de muligheder, som sådanne forbindelser indebærer for flere udvekslinger på uddannelses-, videnskabs-, forsknings- og kulturområdet; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer til en udvidelse af det bilaterale samarbejde mellem EU og Japan og det plurilaterale samarbejde med Sydkorea, Nordkorea, USA og Kina til støtte for bestræbelserne på at sikre fred og opretholde stabilitet i regionen, fredelig sameksistens på den koreanske halvø og en fuldstændig, uigenkaldelig og kontrollerbar atomafrustning af Nordkorea; påpeger betydningen af yderligere samarbejde og gode naboskabsforbindelser mellem Japan og Sydkorea, som kan bidrage til regional stabilitet og adressere sikkerhedsrisici som f.eks. Nordkorea; lover at støtte et fortsat internationalt pres på Nordkorea for at sikre, at der tages konkrete skridt hen imod atomafrustning; støtter det internationale samarbejde om, hvordan man løser problemet med forsvundne japanske statsborgere, som frygtes bortført af det nordkoreanske regime; understreger, at stabilitet i det nordøstlige Asien er i overensstemmelse med Europas centrale interesser; |
| --- | --- |

14.

| 15. | foreslår, at EU og Japan arbejder sammen om at øge Sammenslutningen af Sydøstasiatiske Nationer (ASEAN's) kapacitet med hensyn til den regionale integrations- og samarbejdsdagsorden og kapaciteten til at løse konflikter i regionen i fællesskab og styrke ASEAN's nuværende centrale rolle i den multilaterale orden i Sydøstasien; støtter den beslutning, der blev truffet på det 33. ASEAN-Japan-forum i Tokyo om yderligere at styrke båndene og tage fat på regionale og internationale spørgsmål af fælles interesse og samarbejde om at fremme fred og stabilitet; mener, at fremme og beskyttelse af menneskerettighederne bidrager effektivt til disse to mål; opfordrer til synergier mellem Japans strategi for en fri og åben Stillehavsregion og EU's initiativer, herunder EU's investeringsplan og EU's udvidede transeuropæiske transportnet, med henblik på at fremme det globale samarbejde om konnektivitet; |
| --- | --- |

15.

| 16. | noterer sig, at Japan har ambitioner om at blive ikke-permanent medlem af FN's Sikkerhedsråd i 2023-2024, og glæder sig over landets bidrag til FN på områder som nedrustning og ikkespredning, fredsbevarelse og fredsopbygning og sikkerhed; |
| --- | --- |

16.

Sektorsamarbejde

| 17. | fremhæver de muligheder og den dynamik, som den strategiske partnerskabsaftale giver med henblik på at udvikle de kulturelle forbindelser og samarbejde inden for ungdom, uddannelse og sport; noterer sig den nuværende ringe grad af mellemfolkelig kontakt og de sproglige barrierer; foreslår yderligere investeringer for at styrke kontakter mellem borgerne, den uddannelsesmæssige og kulturelle dialog, programmerne for akademisk mobilitet inden for rammerne af Erasmus+ og det offentlige diplomati for at fremme den gensidige forståelse og den kulturelle mangfoldighed; |
| --- | --- |

17.

| 18. | henleder opmærksomheden på, at den særlige partnerskabsaftale sætter skub i bestræbelserne på at fremme sektorsamarbejdet om forbrugerbeskyttelse og drøftelserne om regulerings- og tilsynsordninger for den finansielle sektor; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mener, at EU og Japan som førende globale donorer med en lang tradition for officiel udviklingsbistand til mindre udviklede lande i Østasien og i de senere år i Afrika, Mellemøsten og Latinamerika er naturlige partnere sammen med modtagerregeringerne med hensyn til at koordinere bistanden og sikre sammenhæng; understreger, at hovedformålet med udviklingsbistand er fattigdomsbekæmpelse med opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling og ser frem til et gensidigt samarbejde med henblik på at nå disse mål; |
| --- | --- |

19.

| 20. | glæder sig over Japans ratifikation af klimaaftalen fra Paris i 2016 og opfordrer indtrængende til en effektiv gennemførelse af den, idet Japan proaktivt går forrest i bekæmpelsen af klimaændringer og optrapper afbødningsindsatsen; opfordrer EU og Japan til at intensivere samarbejdet inden for bæredygtig energi, f.eks. med hensyn til udvikling af lavemissionstransportformer; understreger, at udenrigsministerens rådgivende panel om klimaændringer udsendte sin rapport i februar 2018, hvor behovet for energiomstilling til vedvarende energi blev sat i centrum for Japans strategi for energidiplomati; |
| --- | --- |

20.

| 21. | glæder sig over medtagelsen af bæredygtig skovforvaltning i aftalen og ser frem til yderligere udveksling af god praksis vedrørende ulovlig skovhugst, baseret på erfaringerne fra EU's tømmerforordning, med henblik på at indføre due diligence-forpligtelser i den japanske lovgivning; |
| --- | --- |

21.

| 22. | beklager Japans forsøg på at få sat en stopper for moratoriet for kommerciel hvalfangst på møderne i Den Internationale Hvalfangstkommission (IWC) i september 2018 og opfordrer til suspension af hvalfangst til videnskabelige formål; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger, at Japan er verdens næststørste kosmetikmarked; minder om, at afprøvning af kosmetiske midler på dyr og salg af importerede kosmetiske midler, der er afprøvet på dyr, er forbudt i EU; opfordrer i denne forbindelse parterne til at udveksle oplysninger og samarbejde med henblik på at sætte en stopper for afprøvning af kosmetiske midler på dyr i Japan; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger betydningen af at bevare den biologiske diversitet og opfordrer Japan til at ophæve sine forbehold over for konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES); |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer til en hurtig ratifikation af den foreløbige aftale fra EU-medlemsstaternes parlamenters side og til en omhyggelig gennemførelse af aftalen i alle sektorer; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Japans regering og parlament. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  EFT L 216 af 24.8.2018, s. 1.

(2)  EUT L 90 af 6.4.2011, s. 2.

(3)  EUT C 443 af 22.12.2017, s. 49.

(4)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0506.

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/347 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/347

---

P8_TA(2018)0508

Euro-Middelhavs-aftalen om luftfart mellem EU og Jordan (Kroatiens tiltrædelse af EU) ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. december 2018 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens og dens medlemsstaters vegne af en protokol om ændring af Euro-Middelhavs-aftalen om luftfart mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Det Hashemitiske Kongerige Jordan på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (07067/2015 — C8-0189/2016 — 2015/0003(NLE))

(Godkendelse)

(2020/C 388/38)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07067/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07067/2015),

| — | der henviser til udkast til protokol om ændring af Euro-Middelhavs-aftalen om luftfart mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Det Hashemitiske Kongerige Jordan på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (07066/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til protokol om ændring af Euro-Middelhavs-aftalen om luftfart mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Det Hashemitiske Kongerige Jordan på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (07066/2015),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 100, stk. 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0189/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 100, stk. 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0189/2016),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Transport- og Turismeudvalget (A8-0371/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Transport- og Turismeudvalget (A8-0371/2018),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Det Hashemitiske Kongerige Jordans regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/348 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/348

---

P8_TA(2018)0509

Oprettelse af Horisont Europa — reglerne for deltagelse og formidling ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 12. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation og om reglerne for deltagelse og formidling (COM(2018)0435 — C8-0252/2018 — 2018/0224(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 388/39)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | Det er Unionens målsætning at styrke
  sit
  videnskabelige og teknologiske grundlag og fremme sin konkurrenceevne, herunder industriens konkurrenceevne,
  samt
  at
  fremme
  alle forsknings- og innovationsaktiviteter med henblik på at levere på Unionens strategiske prioriteter, som i sidste instans har til formål at fremme fred, Unionens værdier og dens befolkningers velfærd. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

Det er Unionens målsætning at styrke
  sit
  videnskabelige og teknologiske grundlag og fremme sin konkurrenceevne, herunder industriens konkurrenceevne,
  samt
  at
  fremme
  alle forsknings- og innovationsaktiviteter med henblik på at levere på Unionens strategiske prioriteter, som i sidste instans har til formål at fremme fred, Unionens værdier og dens befolkningers velfærd.

| (1) | Det er Unionens målsætning at styrke
  sin
  videnskabelige
  topkvalitet
  og
  sit
  teknologiske grundlag
  , hvor forskere, videnskabelig viden og teknologi bevæger sit frit,
  og fremme sin konkurrenceevne, herunder industriens konkurrenceevne,
  med henblik på
  at
  styrke det europæiske forskningsrum, samtidig med at
  alle forsknings- og innovationsaktiviteter
  fremmes
  med henblik på at levere på Unionens strategiske prioriteter
  og forpligtelser
  , som i sidste instans har til formål at fremme fred, Unionens værdier og dens befolkningers velfærd. |
| --- | --- |

(1)

Det er Unionens målsætning at styrke
  sin
  videnskabelige
  topkvalitet
  og
  sit
  teknologiske grundlag
  , hvor forskere, videnskabelig viden og teknologi bevæger sit frit,
  og fremme sin konkurrenceevne, herunder industriens konkurrenceevne,
  med henblik på
  at
  styrke det europæiske forskningsrum, samtidig med at
  alle forsknings- og innovationsaktiviteter
  fremmes
  med henblik på at levere på Unionens strategiske prioriteter
  og forpligtelser
  , som i sidste instans har til formål at fremme fred, Unionens værdier og dens befolkningers velfærd.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | Med henblik på at tilvejebringe en videnskabs-, økonomi- og samfundsrelateret virkning som led i opfyldelsen af denne generelle målsætning bør Unionen investere i forskning og innovation via Horisont Europa — et rammeprogram for forskning og innovation (2021-2027) (»Programmet«), med det sigte at støtte skabelse og
  formidling
  af viden og teknologier af høj kvalitet, øge virkningen af forskning og innovation
  med hensyn til at
  udvikle, støtte og gennemføre Unionens politikker, støtte indførelsen af innovative løsninger i industrien og samfundet for at
  imødegå globale udfordringer
  og
  fremme industriens konkurrenceevne;
  og
  med det sigte at
  fremme alle former for innovation,
  herunder banebrydende innovation, og
  styrke udbredelsen på markedet af innovative løsninger
  samt
  optimere
  tilvejebringelsen
  af
  disse
  investeringer
  , således at virkningen øges inden for et styrket europæisk forskningsrum
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

Med henblik på at tilvejebringe en videnskabs-, økonomi- og samfundsrelateret virkning som led i opfyldelsen af denne generelle målsætning bør Unionen investere i forskning og innovation via Horisont Europa — et rammeprogram for forskning og innovation (2021-2027) (»Programmet«), med det sigte at støtte skabelse og
  formidling
  af viden og teknologier af høj kvalitet, øge virkningen af forskning og innovation
  med hensyn til at
  udvikle, støtte og gennemføre Unionens politikker, støtte indførelsen af innovative løsninger i industrien og samfundet for at
  imødegå globale udfordringer
  og
  fremme industriens konkurrenceevne;
  og
  med det sigte at
  fremme alle former for innovation,
  herunder banebrydende innovation, og
  styrke udbredelsen på markedet af innovative løsninger
  samt
  optimere
  tilvejebringelsen
  af
  disse
  investeringer
  , således at virkningen øges inden for et styrket europæisk forskningsrum
  .

| (2) | Med henblik på at tilvejebringe en videnskabs-, økonomi- og samfundsrelateret virkning som led i opfyldelsen af denne generelle målsætning
  og for at maksimere Unionens merværdi af FUI-investeringerne,
  bør Unionen investere i forskning og innovation via Horisont Europa — et rammeprogram for forskning og innovation (2021-2027) (»programmet«), med det sigte at støtte skabelse
  , formidling
  og
  overførsel
  af viden og teknologier af høj kvalitet
  i Unionen
  , øge virkningen af forskning og innovation
  ved at tackle globale samfundsmæssige udfordringer, herunder målene for bæredygtig udvikling og bekæmpelsen af klimaændringer, samt
  udvikle, støtte og gennemføre Unionens politikker, støtte indførelsen af innovative
  og bæredygtige
  løsninger i industrien og samfundet
  i Unionen
  for at
  skabe beskæftigelse
  og
  sætte skub i den økonomiske vækst
  og
  den industrielle konkurrenceevne
  .
  Programmet bør
  fremme alle former for innovation, styrke udbredelsen på markedet af innovative løsninger
  og
  optimere
  gennemførelsen
  af investeringer. |
| --- | --- |

(2)

Med henblik på at tilvejebringe en videnskabs-, økonomi- og samfundsrelateret virkning som led i opfyldelsen af denne generelle målsætning
  og for at maksimere Unionens merværdi af FUI-investeringerne,
  bør Unionen investere i forskning og innovation via Horisont Europa — et rammeprogram for forskning og innovation (2021-2027) (»programmet«), med det sigte at støtte skabelse
  , formidling
  og
  overførsel
  af viden og teknologier af høj kvalitet
  i Unionen
  , øge virkningen af forskning og innovation
  ved at tackle globale samfundsmæssige udfordringer, herunder målene for bæredygtig udvikling og bekæmpelsen af klimaændringer, samt
  udvikle, støtte og gennemføre Unionens politikker, støtte indførelsen af innovative
  og bæredygtige
  løsninger i industrien og samfundet
  i Unionen
  for at
  skabe beskæftigelse
  og
  sætte skub i den økonomiske vækst
  og
  den industrielle konkurrenceevne
  .
  Programmet bør
  fremme alle former for innovation, styrke udbredelsen på markedet af innovative løsninger
  og
  optimere
  gennemførelsen
  af investeringer.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (2 a) | Programmet bør bidrage til at nå målet om at investere en samlet andel på 3 % af Unionens BNP i forskning og udvikling i overensstemmelse med Europa 2020-strategiens overordnede mål. Opnåelsen af målet vil kræve, at medlemsstaterne og den private sektor supplerer programmet med deres egne øgede investeringer i forskning, udvikling og innovation. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2 a)

Programmet bør bidrage til at nå målet om at investere en samlet andel på 3 % af Unionens BNP i forskning og udvikling i overensstemmelse med Europa 2020-strategiens overordnede mål. Opnåelsen af målet vil kræve, at medlemsstaterne og den private sektor supplerer programmet med deres egne øgede investeringer i forskning, udvikling og innovation.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | I bestræbelserne på at fremme forsknings- og innovationsaktiviteter, der skønnes nødvendige for at bidrage til at virkeliggøre Unionens politikmål, bør der tages hensyn til innovationsprincippet som
  foreslået i Kommissionens meddelelse af 15. maj 2018»En ny europæisk dagsorden for forskning
  og
  innovation — Europas mulighed for at forme sin fremtid« (COM(2018) 306)
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

I bestræbelserne på at fremme forsknings- og innovationsaktiviteter, der skønnes nødvendige for at bidrage til at virkeliggøre Unionens politikmål, bør der tages hensyn til innovationsprincippet som
  foreslået i Kommissionens meddelelse af 15. maj 2018»En ny europæisk dagsorden for forskning
  og
  innovation — Europas mulighed for at forme sin fremtid« (COM(2018) 306)
  .

| (3) | I bestræbelserne på at fremme forsknings- og innovationsaktiviteter, der skønnes nødvendige for at bidrage til at virkeliggøre Unionens politikmål, bør der tages hensyn til innovationsprincippet som
  en hoveddrivkraft til at sikre, at Unionens betydelige viden omsættes til innovationer på en hurtigere
  og
  mere intensiv måde
  . |
| --- | --- |

(3)

I bestræbelserne på at fremme forsknings- og innovationsaktiviteter, der skønnes nødvendige for at bidrage til at virkeliggøre Unionens politikmål, bør der tages hensyn til innovationsprincippet som
  en hoveddrivkraft til at sikre, at Unionens betydelige viden omsættes til innovationer på en hurtigere
  og
  mere intensiv måde
  .

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | Åben
  videnskab, åben innovation og åbenhed over for
  verden udgør generelle principper
  ,
  som
  bør sikre, at Unionens investeringer i forskning og innovation udmønter sig i topkvalitet og virkning
  . Principperne bør følges ved programmets gennemførelse
  ,
  navnlig for så vidt angår strategisk planlægning i forbindelse med søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

Åben
  videnskab, åben innovation og åbenhed over for
  verden udgør generelle principper
  ,
  som
  bør sikre, at Unionens investeringer i forskning og innovation udmønter sig i topkvalitet og virkning
  . Principperne bør følges ved programmets gennemførelse
  ,
  navnlig for så vidt angår strategisk planlægning i forbindelse med søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«
  .

| (4) | Fortsættelsen af principperne »Åben
  videnskab, åben innovation og åbenhed over for
  verden«, samtidig med at Unionens videnskabelige og socioøkonomiske interesser beskyttes
  , bør sikre, at Unionens investeringer i forskning og innovation udmønter sig i topkvalitet og virkning,
  og styrke alle medlemsstaternes FoI-kapacitet. Dette bør føre til en afbalanceret gennemførelse af programmet
  . |
| --- | --- |

(4)

Fortsættelsen af principperne »Åben
  videnskab, åben innovation og åbenhed over for
  verden«, samtidig med at Unionens videnskabelige og socioøkonomiske interesser beskyttes
  , bør sikre, at Unionens investeringer i forskning og innovation udmønter sig i topkvalitet og virkning,
  og styrke alle medlemsstaternes FoI-kapacitet. Dette bør føre til en afbalanceret gennemførelse af programmet
  .

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | Åben videnskab
  , herunder fri brugsret til videnskabelige publikationer og forskningsdata,
  kan potentielt øge kvaliteten, virkningen og udbyttet af videnskab og fremskynde udviklingen af viden ved at gøre den mere pålidelig, mere effektiv og nøjagtig, lettere forståelig for samfundet og mere lydhør over for samfundsmæssige udfordringer. Der bør fastsættes bestemmelser for at sikre, at støttemodtagerne giver fri brugsret til fagfællebedømte videnskabelige publikationer, forskningsdata og andre forskningsresultater på en åben og
  ikke-diskriminerende
  måde, vederlagsfrit og så tidligt som muligt i formidlingsprocessen, for derigennem at muliggøre den bredest mulige anvendelse og videreanvendelse heraf. Der bør
  navnlig
  lægges større vægt på den ansvarlige forvaltning af forskningsdata, som bør overholde FAIR-princippet om, at data skal kunne findes, være tilgængelige, interoperable og kunne videreanvendes, navnlig gennem mainstreaming af dataforvaltningsplaner. Hvis det er relevant, bør støttemodtagerne udnytte de muligheder, der tilbydes i den åbne europæiske forskningscloud, og indvillige i at fremme principperne om åben videnskab og praksis yderligere. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Åben videnskab
  , herunder fri brugsret til videnskabelige publikationer og forskningsdata,
  kan potentielt øge kvaliteten, virkningen og udbyttet af videnskab og fremskynde udviklingen af viden ved at gøre den mere pålidelig, mere effektiv og nøjagtig, lettere forståelig for samfundet og mere lydhør over for samfundsmæssige udfordringer. Der bør fastsættes bestemmelser for at sikre, at støttemodtagerne giver fri brugsret til fagfællebedømte videnskabelige publikationer, forskningsdata og andre forskningsresultater på en åben og
  ikke-diskriminerende
  måde, vederlagsfrit og så tidligt som muligt i formidlingsprocessen, for derigennem at muliggøre den bredest mulige anvendelse og videreanvendelse heraf. Der bør
  navnlig
  lægges større vægt på den ansvarlige forvaltning af forskningsdata, som bør overholde FAIR-princippet om, at data skal kunne findes, være tilgængelige, interoperable og kunne videreanvendes, navnlig gennem mainstreaming af dataforvaltningsplaner. Hvis det er relevant, bør støttemodtagerne udnytte de muligheder, der tilbydes i den åbne europæiske forskningscloud, og indvillige i at fremme principperne om åben videnskab og praksis yderligere.

| (5) | Åben videnskab kan potentielt øge kvaliteten, virkningen og udbyttet af videnskab og fremskynde udviklingen af viden ved at gøre den mere pålidelig, mere effektiv og nøjagtig, lettere forståelig for samfundet og mere lydhør over for samfundsmæssige udfordringer. Der bør fastsættes bestemmelser for at sikre, at støttemodtagerne giver fri brugsret til fagfællebedømte videnskabelige publikationer, forskningsdata og andre forskningsresultater på en åben og
  ikkediskriminerende
  måde, vederlagsfrit og så tidligt som muligt i formidlingsprocessen, for derigennem at muliggøre den bredest mulige anvendelse og videreanvendelse heraf.
  Med hensyn til forskningsdata bør princippet være »så åbent som muligt, så lukket som nødvendigt«, således at behovet for forskellige adgangsordninger som følge af Unionens socioøkonomiske interesser, intellektuelle ejendomsrettigheder, beskyttelse af personoplysninger og fortrolighed, sikkerhedsmæssige spørgsmål og andre legitime interesser anerkendes.
  Der bør lægges større vægt på den ansvarlige forvaltning af forskningsdata, som bør overholde FAIR-princippet om, at data skal kunne findes, være tilgængelige, interoperable og kunne videreanvendes, navnlig gennem mainstreaming af dataforvaltningsplaner. Hvis det er relevant, bør støttemodtagerne udnytte de muligheder, der tilbydes i den åbne europæiske forskningscloud
  og den europæiske datainfrastruktur
  , og indvillige i at fremme principperne om åben videnskab og praksis yderligere.
  Der bør tilskyndes til gensidig åben adgang i internationale samarbejdsaftaler inden for videnskab og teknologi og i relevante associeringsaftaler. |
| --- | --- |

(5)

Åben videnskab kan potentielt øge kvaliteten, virkningen og udbyttet af videnskab og fremskynde udviklingen af viden ved at gøre den mere pålidelig, mere effektiv og nøjagtig, lettere forståelig for samfundet og mere lydhør over for samfundsmæssige udfordringer. Der bør fastsættes bestemmelser for at sikre, at støttemodtagerne giver fri brugsret til fagfællebedømte videnskabelige publikationer, forskningsdata og andre forskningsresultater på en åben og
  ikkediskriminerende
  måde, vederlagsfrit og så tidligt som muligt i formidlingsprocessen, for derigennem at muliggøre den bredest mulige anvendelse og videreanvendelse heraf.
  Med hensyn til forskningsdata bør princippet være »så åbent som muligt, så lukket som nødvendigt«, således at behovet for forskellige adgangsordninger som følge af Unionens socioøkonomiske interesser, intellektuelle ejendomsrettigheder, beskyttelse af personoplysninger og fortrolighed, sikkerhedsmæssige spørgsmål og andre legitime interesser anerkendes.
  Der bør lægges større vægt på den ansvarlige forvaltning af forskningsdata, som bør overholde FAIR-princippet om, at data skal kunne findes, være tilgængelige, interoperable og kunne videreanvendes, navnlig gennem mainstreaming af dataforvaltningsplaner. Hvis det er relevant, bør støttemodtagerne udnytte de muligheder, der tilbydes i den åbne europæiske forskningscloud
  og den europæiske datainfrastruktur
  , og indvillige i at fremme principperne om åben videnskab og praksis yderligere.
  Der bør tilskyndes til gensidig åben adgang i internationale samarbejdsaftaler inden for videnskab og teknologi og i relevante associeringsaftaler.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5 a) | SMV-støttemodtagere tilskyndes til at anvende de eksisterende instrumenter som SMV-helpdesken vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder, der støtter små og mellemstore virksomheder i Unionen i at både beskytte og håndhæve deres intellektuelle ejendomsrettigheder (IP-rettigheder) ved at tilbyde gratis oplysninger og tjenester i form af fortrolig rådgivning i forbindelse med intellektuel ejendom og dermed forbundne spørgsmål samt i forbindelse med uddannelse, materialer og onlineressourcer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5 a)

SMV-støttemodtagere tilskyndes til at anvende de eksisterende instrumenter som SMV-helpdesken vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder, der støtter små og mellemstore virksomheder i Unionen i at både beskytte og håndhæve deres intellektuelle ejendomsrettigheder (IP-rettigheder) ved at tilbyde gratis oplysninger og tjenester i form af fortrolig rådgivning i forbindelse med intellektuel ejendom og dermed forbundne spørgsmål samt i forbindelse med uddannelse, materialer og onlineressourcer.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Programmets udformning og design bør imødekomme behovet for at etablere en kritisk masse af støttede aktiviteter i hele Unionen og gennem internationalt samarbejde i 
  tråd
  med FN's mål for bæredygtig udvikling. Dette sigte bør efterstræbes i forbindelse med programmets gennemførelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Programmets udformning og design bør imødekomme behovet for at etablere en kritisk masse af støttede aktiviteter i hele Unionen og gennem internationalt samarbejde i 
  tråd
  med FN's mål for bæredygtig udvikling. Dette sigte bør efterstræbes i forbindelse med programmets gennemførelse.

| (6) | Programmets udformning og design bør imødekomme behovet for at etablere en kritisk masse af støttede aktiviteter i hele Unionen og gennem internationalt samarbejde
  og samtidig tilskynde alle medlemsstater til at deltage i programmet
  i 
  overensstemmelse
  med FN's mål for bæredygtig udvikling
  og Parisaftalen
  . Dette sigte bør efterstræbes i forbindelse med programmets gennemførelse. |
| --- | --- |

(6)

Programmets udformning og design bør imødekomme behovet for at etablere en kritisk masse af støttede aktiviteter i hele Unionen og gennem internationalt samarbejde
  og samtidig tilskynde alle medlemsstater til at deltage i programmet
  i 
  overensstemmelse
  med FN's mål for bæredygtig udvikling
  og Parisaftalen
  . Dette sigte bør efterstræbes i forbindelse med programmets gennemførelse.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | Aktiviteter, der støttes inden for rammerne af Programmet, bør bidrage til at opfylde Unionens målsætninger og
  prioriteter,
  overvåge og vurdere fremskridt i forhold til disse målsætninger
  og prioriteter
  samt udvikle reviderede eller nye prioriteter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

Aktiviteter, der støttes inden for rammerne af Programmet, bør bidrage til at opfylde Unionens målsætninger og
  prioriteter,
  overvåge og vurdere fremskridt i forhold til disse målsætninger
  og prioriteter
  samt udvikle reviderede eller nye prioriteter.

| (7) | Aktiviteter, der støttes inden for rammerne af programmet, bør bidrage til at opfylde Unionens
  og programmets
  målsætninger
  , prioriteter
  og
  forpligtelser og til at
  overvåge og vurdere fremskridt i forhold til disse målsætninger
  , prioriteter og forpligtelser
  samt
  til at
  udvikle reviderede eller nye prioriteter. |
| --- | --- |

(7)

Aktiviteter, der støttes inden for rammerne af programmet, bør bidrage til at opfylde Unionens
  og programmets
  målsætninger
  , prioriteter
  og
  forpligtelser og til at
  overvåge og vurdere fremskridt i forhold til disse målsætninger
  , prioriteter og forpligtelser
  samt
  til at
  udvikle reviderede eller nye prioriteter.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 7 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (7 a) | Det bør tilstræbes at sikre, at programmet tilpasses allerede eksisterende europæiske forsknings- og innovationskøreplaner og strategierne for disse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7 a)

Det bør tilstræbes at sikre, at programmet tilpasses allerede eksisterende europæiske forsknings- og innovationskøreplaner og strategierne for disse.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | Angående finansieringen bør der i Programmet opretholdes en afbalanceret tilgang mellem bottom-up (forsker- eller innovatorinitieret) og top-down (bestemt ved strategisk fastlagte prioriteter) afpasset efter arten af de medvirkende forsknings- og innovationsmiljøer, typen af og formålet med de gennemførte aktiviteter og de tilsigtede virkninger. Kombinationen af disse faktorer bør være bestemmende for valget af tilgang til de respektive dele af Programmet, som allesammen bidrager til alle programmets generelle og specifikke målsætninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

Angående finansieringen bør der i Programmet opretholdes en afbalanceret tilgang mellem bottom-up (forsker- eller innovatorinitieret) og top-down (bestemt ved strategisk fastlagte prioriteter) afpasset efter arten af de medvirkende forsknings- og innovationsmiljøer, typen af og formålet med de gennemførte aktiviteter og de tilsigtede virkninger. Kombinationen af disse faktorer bør være bestemmende for valget af tilgang til de respektive dele af Programmet, som allesammen bidrager til alle programmets generelle og specifikke målsætninger.

| (8) | Angående finansieringen bør der i programmet opretholdes en afbalanceret tilgang mellem bottom-up (forsker- eller innovatorinitieret) og top-down (bestemt ved strategisk fastlagte prioriteter) afpasset efter arten af de medvirkende forsknings- og innovationsmiljøer
  i hele Unionen, succesraten pr. interventionsområde
  , typen af og formålet med de gennemførte aktiviteter
  , nærhedsprincippet
  og de tilsigtede virkninger. Kombinationen af disse faktorer bør være bestemmende for valget af tilgang til de respektive dele af programmet, som allesammen bidrager til alle programmets generelle og specifikke målsætninger. |
| --- | --- |

(8)

Angående finansieringen bør der i programmet opretholdes en afbalanceret tilgang mellem bottom-up (forsker- eller innovatorinitieret) og top-down (bestemt ved strategisk fastlagte prioriteter) afpasset efter arten af de medvirkende forsknings- og innovationsmiljøer
  i hele Unionen, succesraten pr. interventionsområde
  , typen af og formålet med de gennemførte aktiviteter
  , nærhedsprincippet
  og de tilsigtede virkninger. Kombinationen af disse faktorer bør være bestemmende for valget af tilgang til de respektive dele af programmet, som allesammen bidrager til alle programmets generelle og specifikke målsætninger.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 8 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (8 a) | En række forsknings- og innovationsaktioner bør anvende en »hurtig vej til forskning og innovation«, hvor sagsbehandlingstiden mellem bevilling og betaling ikke bør overstige seks måneder. Dette bør sikre en hurtigere bottom-up-adgang til midler for små samarbejdende konsortier og dække aktioner fra grundforskning til markedsanvendelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8 a)

En række forsknings- og innovationsaktioner bør anvende en »hurtig vej til forskning og innovation«, hvor sagsbehandlingstiden mellem bevilling og betaling ikke bør overstige seks måneder. Dette bør sikre en hurtigere bottom-up-adgang til midler for små samarbejdende konsortier og dække aktioner fra grundforskning til markedsanvendelse.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 8 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (8 b) | Programmet bør støtte alle stadier i forbindelse med forskning og innovation, navnlig hvad samarbejdsprojekter angår. Grundforskning er et vigtigt aktiv og en vigtig forudsætning for at øge Unionens evne til at tiltrække de bedste videnskabsfolk med henblik på at blive et kraftcenter for topkvalitet. Balancen mellem grundforskning og anvendt forskning bør sikres. Kombineret med innovation vil dette støtte Unionens økonomiske konkurrenceevne, vækst og beskæftigelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8 b)

Programmet bør støtte alle stadier i forbindelse med forskning og innovation, navnlig hvad samarbejdsprojekter angår. Grundforskning er et vigtigt aktiv og en vigtig forudsætning for at øge Unionens evne til at tiltrække de bedste videnskabsfolk med henblik på at blive et kraftcenter for topkvalitet. Balancen mellem grundforskning og anvendt forskning bør sikres. Kombineret med innovation vil dette støtte Unionens økonomiske konkurrenceevne, vækst og beskæftigelse.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 8 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (8 c) | For at maksimere virkningerne af Horisont Europa bør der tages særligt hensyn til multidisciplinære, interdisciplinære og tværfaglige tilgange som nødvendige elementer i at sikre betydelige videnskabelige fremskridt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8 c)

For at maksimere virkningerne af Horisont Europa bør der tages særligt hensyn til multidisciplinære, interdisciplinære og tværfaglige tilgange som nødvendige elementer i at sikre betydelige videnskabelige fremskridt.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 8 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (8 d) | Inddragelsen af samfundet skal fremmes gennem ansvarlig forskning og innovation som et tværgående element med henblik på at opbygge et effektivt samarbejde mellem videnskaben og samfundet. Det ville gøre det muligt for alle samfundsmæssige aktører (forskere, borgere, politiske beslutningstagere, erhvervslivet, frivillige organisationer osv.) at samarbejde under hele forsknings- og innovationsprocessen for bedre at kunne tilpasse såvel processen som resultaterne til det europæiske samfunds forventninger, behov og værdier. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8 d)

Inddragelsen af samfundet skal fremmes gennem ansvarlig forskning og innovation som et tværgående element med henblik på at opbygge et effektivt samarbejde mellem videnskaben og samfundet. Det ville gøre det muligt for alle samfundsmæssige aktører (forskere, borgere, politiske beslutningstagere, erhvervslivet, frivillige organisationer osv.) at samarbejde under hele forsknings- og innovationsprocessen for bedre at kunne tilpasse såvel processen som resultaterne til det europæiske samfunds forventninger, behov og værdier.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | Forskningsaktiviteter, der gennemføres i henhold til søjlen
  »Åben
  videnskab«, bør fastlægges i overensstemmelse med de videnskabelige behov og muligheder. Forskningsdagsordenen bør fastlægges i tæt samarbejde med det videnskabelige samfund. Forskning bør finansieres på grundlag af topkvalitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

Forskningsaktiviteter, der gennemføres i henhold til søjlen
  »Åben
  videnskab«, bør fastlægges i overensstemmelse med de videnskabelige behov og muligheder. Forskningsdagsordenen bør fastlægges i tæt samarbejde med det videnskabelige samfund. Forskning bør finansieres på grundlag af topkvalitet.

| (9) | Forskningsaktiviteter, der gennemføres i henhold til søjlen
  »Videnskabelig topkvalitet og åben
  videnskab«, bør fastlægges i overensstemmelse med de videnskabelige behov og muligheder. Forskningsdagsordenen bør fastlægges i tæt samarbejde med det videnskabelige samfund
  og omfatte vægt på at tiltrække nye FoI-talenter og unge forskere, samtidig med at det europæiske forskningsrum styrkes, og hjerneflugt undgås
  . Forskning bør finansieres på grundlag af topkvalitet. |
| --- | --- |

(9)

Forskningsaktiviteter, der gennemføres i henhold til søjlen
  »Videnskabelig topkvalitet og åben
  videnskab«, bør fastlægges i overensstemmelse med de videnskabelige behov og muligheder. Forskningsdagsordenen bør fastlægges i tæt samarbejde med det videnskabelige samfund
  og omfatte vægt på at tiltrække nye FoI-talenter og unge forskere, samtidig med at det europæiske forskningsrum styrkes, og hjerneflugt undgås
  . Forskning bør finansieres på grundlag af topkvalitet.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne« bør etableres med klynger af forsknings- og innovationsaktiviteter for at maksimere integrationen på tværs af de respektive arbejdsområder og samtidig sikre en høj og bæredygtig virkning i forhold til de anvendte ressourcer. Den vil tilskynde til et tværfagligt, tværsektorielt, tværpolitisk og grænseoverskridende samarbejde om at opfylde FN's mål for bæredygtig udvikling og i 
  den forbindelse
  styrke EU-industriers konkurrenceevne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne« bør etableres med klynger af forsknings- og innovationsaktiviteter for at maksimere integrationen på tværs af de respektive arbejdsområder og samtidig sikre en høj og bæredygtig virkning i forhold til de anvendte ressourcer. Den vil tilskynde til et tværfagligt, tværsektorielt, tværpolitisk og grænseoverskridende samarbejde om at opfylde FN's mål for bæredygtig udvikling og i 
  den forbindelse
  styrke EU-industriers konkurrenceevne.

| (10) | Søjlen »Globale udfordringer og
  europæisk
  industriel konkurrenceevne« bør etableres med klynger af forsknings- og innovationsaktiviteter for at maksimere integrationen på tværs af de respektive arbejdsområder og samtidig sikre en høj og bæredygtig virkning
  for Unionen
  i forhold til de anvendte ressourcer. Den vil tilskynde til et tværfagligt, tværsektorielt, tværpolitisk og grænseoverskridende samarbejde om at opfylde FN's mål for bæredygtig udvikling og
  Unionens forpligtelser
  i 
  henhold til Parisaftalen og, hvor det er nødvendigt, for at tackle samfundsmæssige udfordringer og
  styrke EU-industriers konkurrenceevne.
  Aktiviteterne i denne søjle bør dække hele spektret af forsknings- og innovationsaktiviteter, herunder FoI, pilotforsøg, demonstration og støtte til offentlige indkøb, etablering af prænormativ forskning og fastsættelse af standarder samt markedsudbredelse af innovationer for at sikre, at Europa forbliver i forreste række, når det gælder forskning inden for strategisk definerede prioriteter. |
| --- | --- |

(10)

Søjlen »Globale udfordringer og
  europæisk
  industriel konkurrenceevne« bør etableres med klynger af forsknings- og innovationsaktiviteter for at maksimere integrationen på tværs af de respektive arbejdsområder og samtidig sikre en høj og bæredygtig virkning
  for Unionen
  i forhold til de anvendte ressourcer. Den vil tilskynde til et tværfagligt, tværsektorielt, tværpolitisk og grænseoverskridende samarbejde om at opfylde FN's mål for bæredygtig udvikling og
  Unionens forpligtelser
  i 
  henhold til Parisaftalen og, hvor det er nødvendigt, for at tackle samfundsmæssige udfordringer og
  styrke EU-industriers konkurrenceevne.
  Aktiviteterne i denne søjle bør dække hele spektret af forsknings- og innovationsaktiviteter, herunder FoI, pilotforsøg, demonstration og støtte til offentlige indkøb, etablering af prænormativ forskning og fastsættelse af standarder samt markedsudbredelse af innovationer for at sikre, at Europa forbliver i forreste række, når det gælder forskning inden for strategisk definerede prioriteter.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Fuld
  inddragelse af
  industrien
  i Programmet på alle niveauer fra individuelle iværksættere og små og mellemstore virksomheder til store virksomheder bør
  udgøre en af de primære kanaler, hvormed Programmets målsætninger skal virkeliggøres, nærmere bestemt skabelsen
  af bæredygtig vækst og beskæftigelse
  . Industrien bør bidrage til de perspektiver og prioriteringer, der fastlægges i den strategiske planlægningsproces, som bør støtte opstillingen af arbejdsprogrammer. Et sådant engagement
  fra
  industriens side bør udmønte sig i, at
  den
  deltager i de støttede aktioner på et niveau, der mindst svarer til det, som blev opnået i det tidligere rammeprogram Horisont 2020, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 (»Horisont 2020«)

   (13). |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Fuld
  inddragelse af
  industrien
  i Programmet på alle niveauer fra individuelle iværksættere og små og mellemstore virksomheder til store virksomheder bør
  udgøre en af de primære kanaler, hvormed Programmets målsætninger skal virkeliggøres, nærmere bestemt skabelsen
  af bæredygtig vækst og beskæftigelse
  . Industrien bør bidrage til de perspektiver og prioriteringer, der fastlægges i den strategiske planlægningsproces, som bør støtte opstillingen af arbejdsprogrammer. Et sådant engagement
  fra
  industriens side bør udmønte sig i, at
  den
  deltager i de støttede aktioner på et niveau, der mindst svarer til det, som blev opnået i det tidligere rammeprogram Horisont 2020, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 (»Horisont 2020«)

   (13).

| (11) | Fuld og rettidig
  inddragelse af
  Unionens industri
  i programmet på alle niveauer fra individuelle iværksættere og små og mellemstore virksomheder til store virksomheder bør
  fortsat rettes specifikt hen imod skabelse
  af bæredygtig vækst og beskæftigelse i 
  Europa og således styrke privat-offentlige samarbejdsformer og øge FoI-investeringerne
  fra den
  private sektor
  . |
| --- | --- |

(11)

Fuld og rettidig
  inddragelse af
  Unionens industri
  i programmet på alle niveauer fra individuelle iværksættere og små og mellemstore virksomheder til store virksomheder bør
  fortsat rettes specifikt hen imod skabelse
  af bæredygtig vækst og beskæftigelse i 
  Europa og således styrke privat-offentlige samarbejdsformer og øge FoI-investeringerne
  fra den
  private sektor
  .

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 11 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (11 a) | Høringer af flere interessenter, herunder civilsamfundet og erhvervslivet, bør bidrage til de perspektiver og prioriteringer, der fastlægges i løbet af den strategiske planlægningsproces. Dette bør resultere i periodiske strategiske FoI-planer vedtaget ved hjælp af delegerede retsakter. Disse strategiske planer bør dernæst gennemføres gennem udviklingen af arbejdsprogrammer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11 a)

Høringer af flere interessenter, herunder civilsamfundet og erhvervslivet, bør bidrage til de perspektiver og prioriteringer, der fastlægges i løbet af den strategiske planlægningsproces. Dette bør resultere i periodiske strategiske FoI-planer vedtaget ved hjælp af delegerede retsakter. Disse strategiske planer bør dernæst gennemføres gennem udviklingen af arbejdsprogrammer.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | Det er vigtigt at støtte
  industrien
  i at forblive eller blive verdens førende inden for innovation, digitalisering og dekarbonisering, navnlig med investeringer i centrale støtteteknologier, der kan danne grundlag for fremtidens virksomheder. Programmets aktioner bør
  anvendes til
  at imødekomme markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssigt afpasset måde, uden at dette medfører overlapning eller fortrænger privat finansiering,
  og
  en klar europæisk merværdi
  sikres
  . Dermed sikres overensstemmelse mellem aktionerne inden for rammerne af Programmet og EU's
  statsstøtteregler
  ,
  og uberettiget konkurrenceforvridning
  på
  det indre marked undgås
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

Det er vigtigt at støtte
  industrien
  i at forblive eller blive verdens førende inden for innovation, digitalisering og dekarbonisering, navnlig med investeringer i centrale støtteteknologier, der kan danne grundlag for fremtidens virksomheder. Programmets aktioner bør
  anvendes til
  at imødekomme markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssigt afpasset måde, uden at dette medfører overlapning eller fortrænger privat finansiering,
  og
  en klar europæisk merværdi
  sikres
  . Dermed sikres overensstemmelse mellem aktionerne inden for rammerne af Programmet og EU's
  statsstøtteregler
  ,
  og uberettiget konkurrenceforvridning
  på
  det indre marked undgås
  .

| (12) | Det er vigtigt at støtte
  Unionens industri
  i at forblive eller blive verdens førende inden for innovation, digitalisering og dekarbonisering, navnlig med investeringer i centrale støtteteknologier, der kan danne grundlag for fremtidens virksomheder.
  Centrale støtteteknologier forventes at spille en central rolle i søjle II »Globale udfordringer og europæisk industriel konkurrenceevne« og bør knyttes yderligere til flagskibsinitiativerne vedrørende fremtidige og opdukkende teknologier (FET) for at gøre det muligt for forskningsprojekter at dække hele innovationskæden.
  Programmets aktioner bør
  afspejle strategien for Unionens industripolitik med henblik på
  at imødekomme markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold
  og sætte skub i investeringerne
  på en forholdsmæssigt afpasset
  og gennemsigtig
  måde, uden at dette medfører overlapning eller fortrænger privat finansiering,
  samtidig med at der sikres
  en klar europæisk merværdi
  og et rimeligt offentligt investeringsafkast
  . Dermed sikres overensstemmelse mellem aktionerne inden for rammerne af programmet og EU's
  FUI-statsstøtteregler
  ,
  som bør revideres med henblik
  på
  at fremme innovation
  . |
| --- | --- |

(12)

Det er vigtigt at støtte
  Unionens industri
  i at forblive eller blive verdens førende inden for innovation, digitalisering og dekarbonisering, navnlig med investeringer i centrale støtteteknologier, der kan danne grundlag for fremtidens virksomheder.
  Centrale støtteteknologier forventes at spille en central rolle i søjle II »Globale udfordringer og europæisk industriel konkurrenceevne« og bør knyttes yderligere til flagskibsinitiativerne vedrørende fremtidige og opdukkende teknologier (FET) for at gøre det muligt for forskningsprojekter at dække hele innovationskæden.
  Programmets aktioner bør
  afspejle strategien for Unionens industripolitik med henblik på
  at imødekomme markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold
  og sætte skub i investeringerne
  på en forholdsmæssigt afpasset
  og gennemsigtig
  måde, uden at dette medfører overlapning eller fortrænger privat finansiering,
  samtidig med at der sikres
  en klar europæisk merværdi
  og et rimeligt offentligt investeringsafkast
  . Dermed sikres overensstemmelse mellem aktionerne inden for rammerne af programmet og EU's
  FUI-statsstøtteregler
  ,
  som bør revideres med henblik
  på
  at fremme innovation
  .

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 12 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12a) | SMV'er er en vigtig kilde til innovation og vækst i Europa. Derfor er der behov for massiv deltagelse af SMV'er som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF i Horisont Europa. På baggrund af bedste praksis fra Horisont 2020 bør Horisont Europa fortsætte med at tilskynde SMV'er til at deltage i rammeprogrammet på en integreret måde. Der bør indføres passende foranstaltninger og budgetbestemmelser, herunder gennemførelse af et fuldstændigt bottom-up-støtteinstrument, der indebærer én enkelt modtager og er dedikeret til SMV'er, der udfører trinvis innovation, og som indeholder bestemmelser vedrørende specifikke åbne indkaldelser i de forskellige faser af innovationscyklussen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12a)

SMV'er er en vigtig kilde til innovation og vækst i Europa. Derfor er der behov for massiv deltagelse af SMV'er som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF i Horisont Europa. På baggrund af bedste praksis fra Horisont 2020 bør Horisont Europa fortsætte med at tilskynde SMV'er til at deltage i rammeprogrammet på en integreret måde. Der bør indføres passende foranstaltninger og budgetbestemmelser, herunder gennemførelse af et fuldstændigt bottom-up-støtteinstrument, der indebærer én enkelt modtager og er dedikeret til SMV'er, der udfører trinvis innovation, og som indeholder bestemmelser vedrørende specifikke åbne indkaldelser i de forskellige faser af innovationscyklussen.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | Programmet bør støtte forskning og innovation på en integreret måde under overholdelse af alle Verdenshandelsorganisationens relevante bestemmelser. Begrebet forskning, herunder eksperimentel udvikling, bør anvendes i overensstemmelse med Frascatimanualen, der er udarbejdet af OECD, mens begrebet innovation bør anvendes i overensstemmelse med Oslomanualen, der er udarbejdet af OECD og Eurostat, efter en bred tilgang, der omfatter social innovation. OECD's definitioner
  angående
  teknologisk modenhedsniveau
  (TRL)
  bør
  videreføres i lighed med det tidligere rammeprogram, Horisont 2020, og
  tages i betragtning
  i forbindelse med klassificeringen af teknologisk forskning, produktudvikling og demonstrationsaktiviteter samt definitionen af de typer af aktioner,
  som
  står til rådighed for indkaldelser af forslag. I princippet bør der ikke ydes tilskud til aktioner, hvis aktiviteter rækker ud over TRL 8.
  Arbejdsprogrammet for en given indkaldelse inden for rammerne af søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne« kan yde tilskud til produktvalidering og markedsreproduktion i stor målestok. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

Programmet bør støtte forskning og innovation på en integreret måde under overholdelse af alle Verdenshandelsorganisationens relevante bestemmelser. Begrebet forskning, herunder eksperimentel udvikling, bør anvendes i overensstemmelse med Frascatimanualen, der er udarbejdet af OECD, mens begrebet innovation bør anvendes i overensstemmelse med Oslomanualen, der er udarbejdet af OECD og Eurostat, efter en bred tilgang, der omfatter social innovation. OECD's definitioner
  angående
  teknologisk modenhedsniveau
  (TRL)
  bør
  videreføres i lighed med det tidligere rammeprogram, Horisont 2020, og
  tages i betragtning
  i forbindelse med klassificeringen af teknologisk forskning, produktudvikling og demonstrationsaktiviteter samt definitionen af de typer af aktioner,
  som
  står til rådighed for indkaldelser af forslag. I princippet bør der ikke ydes tilskud til aktioner, hvis aktiviteter rækker ud over TRL 8.
  Arbejdsprogrammet for en given indkaldelse inden for rammerne af søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne« kan yde tilskud til produktvalidering og markedsreproduktion i stor målestok.

| (13) | Programmet bør støtte forskning og innovation på en integreret måde under overholdelse af alle Verdenshandelsorganisationens relevante bestemmelser. Begrebet forskning, herunder eksperimentel udvikling, bør anvendes i overensstemmelse med Frascatimanualen, der er udarbejdet af OECD, mens begrebet innovation bør anvendes i overensstemmelse med Oslomanualen, der er udarbejdet af OECD og Eurostat, efter en bred tilgang, der omfatter social innovation
  , design og kreativitet
  . OECD's definitioner
  af
  teknologisk modenhedsniveau bør tages i betragtning
  på samme måde
  som i 
  det tidligere Horisont 2020-rammeprogram
  . Arbejdsprogrammet for en given indkaldelse inden for rammerne af søjlen »Globale udfordringer og
  europæisk
  industriel konkurrenceevne« kan yde tilskud til produktvalidering og markedsreproduktion i stor målestok. |
| --- | --- |

(13)

Programmet bør støtte forskning og innovation på en integreret måde under overholdelse af alle Verdenshandelsorganisationens relevante bestemmelser. Begrebet forskning, herunder eksperimentel udvikling, bør anvendes i overensstemmelse med Frascatimanualen, der er udarbejdet af OECD, mens begrebet innovation bør anvendes i overensstemmelse med Oslomanualen, der er udarbejdet af OECD og Eurostat, efter en bred tilgang, der omfatter social innovation
  , design og kreativitet
  . OECD's definitioner
  af
  teknologisk modenhedsniveau bør tages i betragtning
  på samme måde
  som i 
  det tidligere Horisont 2020-rammeprogram
  . Arbejdsprogrammet for en given indkaldelse inden for rammerne af søjlen »Globale udfordringer og
  europæisk
  industriel konkurrenceevne« kan yde tilskud til produktvalidering og markedsreproduktion i stor målestok.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | Kommissionens meddelelse om midtvejsevalueringen af Horisont 2020 (COM(2018)000
  2
  )
  rummer
  et sæt anbefalinger til dette program, herunder regler for deltagelse og formidling, som bygger på erfaringerne fra det tidligere program samt input fra EU-institutioner og interesserede parter. Det anbefales bl.a. at investere mere ambitiøst med henblik på at nå en kritisk masse og maksimere virkningen; at støtte banebrydende innovation; at prioritere Unionens investeringer i forskning og innovation (FoI) på områder med høj merværdi, navnlig gennem missionsorientering, inddragelse af borgerne og bredt anlagt kommunikation; at rationalisere EU-finansieringen, bl.a. ved at strømline viften af partnerskabsinitiativer og samfinansieringsordninger; at udvikle flere og mere konkrete synergier mellem Unionens forskellige finansieringsinstrumenter, navnlig med sigte på at mobilisere underudnyttet FoI-potentiale i hele Unionen; at styrke internationalt samarbejde og styrke åbenhed over for tredjelandes deltagelse; samt videreføre forenklingen baseret på erfaringer med gennemførelsen af Horisont 2020. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

Kommissionens meddelelse om midtvejsevalueringen af Horisont 2020 (COM(2018)000
  2
  )
  rummer
  et sæt anbefalinger til dette program, herunder regler for deltagelse og formidling, som bygger på erfaringerne fra det tidligere program samt input fra EU-institutioner og interesserede parter. Det anbefales bl.a. at investere mere ambitiøst med henblik på at nå en kritisk masse og maksimere virkningen; at støtte banebrydende innovation; at prioritere Unionens investeringer i forskning og innovation (FoI) på områder med høj merværdi, navnlig gennem missionsorientering, inddragelse af borgerne og bredt anlagt kommunikation; at rationalisere EU-finansieringen, bl.a. ved at strømline viften af partnerskabsinitiativer og samfinansieringsordninger; at udvikle flere og mere konkrete synergier mellem Unionens forskellige finansieringsinstrumenter, navnlig med sigte på at mobilisere underudnyttet FoI-potentiale i hele Unionen; at styrke internationalt samarbejde og styrke åbenhed over for tredjelandes deltagelse; samt videreføre forenklingen baseret på erfaringer med gennemførelsen af Horisont 2020.

| (14) | Kommissionens meddelelse om midtvejsevalueringen af Horisont 2020 (COM(2018)
  0002) og Europa-Parlamentets betænkning om vurderingen af Horisont 2020-gennemførelsen i betragtning af dets foreløbige evaluering og niende rammeforslag (2016/2147(INI)
  )
  har leveret
  et sæt anbefalinger til dette program, herunder regler for deltagelse og formidling, som bygger på erfaringerne fra det tidligere program samt input fra EU-institutioner og interesserede parter. Det anbefales bl.a. at investere mere ambitiøst med henblik på at nå en kritisk masse og maksimere virkningen, at støtte banebrydende innovation, at prioritere Unionens investeringer i forskning og innovation (FoI) på områder med høj merværdi, navnlig gennem missionsorientering,
  fuld, velinformeret og rettidig
  inddragelse af borgerne og bredt anlagt kommunikation, at rationalisere EU-finansieringen
  med henblik på at udnytte alle medlemsstaternes FoI-potentiale fuldt ud
  , bl.a. ved at strømline viften af partnerskabsinitiativer og samfinansieringsordninger, at udvikle flere og mere konkrete synergier mellem Unionens forskellige finansieringsinstrumenter, navnlig med sigte på at mobilisere underudnyttet FoI-potentiale i hele Unionen
  , at inddrage forskningsinfrastrukturer finansieret af Unionen, især fra EFRU, på en bedre måde i programmets projekter,
  at styrke internationalt samarbejde og styrke åbenhed over for tredjelandes deltagelse
  , samtidig med at Unionens interesser og en afbalanceret deltagelse af alle medlemsstater i programmet sikres,
  samt
  at
  videreføre forenklingen baseret på erfaringer med gennemførelsen af Horisont 2020. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionens meddelelse om midtvejsevalueringen af Horisont 2020 (COM(2018)
  0002) og Europa-Parlamentets betænkning om vurderingen af Horisont 2020-gennemførelsen i betragtning af dets foreløbige evaluering og niende rammeforslag (2016/2147(INI)
  )
  har leveret
  et sæt anbefalinger til dette program, herunder regler for deltagelse og formidling, som bygger på erfaringerne fra det tidligere program samt input fra EU-institutioner og interesserede parter. Det anbefales bl.a. at investere mere ambitiøst med henblik på at nå en kritisk masse og maksimere virkningen, at støtte banebrydende innovation, at prioritere Unionens investeringer i forskning og innovation (FoI) på områder med høj merværdi, navnlig gennem missionsorientering,
  fuld, velinformeret og rettidig
  inddragelse af borgerne og bredt anlagt kommunikation, at rationalisere EU-finansieringen
  med henblik på at udnytte alle medlemsstaternes FoI-potentiale fuldt ud
  , bl.a. ved at strømline viften af partnerskabsinitiativer og samfinansieringsordninger, at udvikle flere og mere konkrete synergier mellem Unionens forskellige finansieringsinstrumenter, navnlig med sigte på at mobilisere underudnyttet FoI-potentiale i hele Unionen
  , at inddrage forskningsinfrastrukturer finansieret af Unionen, især fra EFRU, på en bedre måde i programmets projekter,
  at styrke internationalt samarbejde og styrke åbenhed over for tredjelandes deltagelse
  , samtidig med at Unionens interesser og en afbalanceret deltagelse af alle medlemsstater i programmet sikres,
  samt
  at
  videreføre forenklingen baseret på erfaringer med gennemførelsen af Horisont 2020.

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | Programmet
  skal tilstræbe synergier med andre EU-programmer fra deres udformning og strategiske planlægning til projektudvælgelse, forvaltning, kommunikation, formidling og udnyttelse af resultater samt overvågning, revision og styring. For at undgå overlapninger og dobbeltarbejde og tillige øge EU-finansieringens løftestangseffekt
  kan der foretages overdragelser fra Unionens øvrige programmer til aktiviteter inden for rammerne af Horisont Europa. I sådanne tilfælde
  følger
  disse reglerne i Horisont Europa. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

Programmet
  skal tilstræbe synergier med andre EU-programmer fra deres udformning og strategiske planlægning til projektudvælgelse, forvaltning, kommunikation, formidling og udnyttelse af resultater samt overvågning, revision og styring. For at undgå overlapninger og dobbeltarbejde og tillige øge EU-finansieringens løftestangseffekt
  kan der foretages overdragelser fra Unionens øvrige programmer til aktiviteter inden for rammerne af Horisont Europa. I sådanne tilfælde
  følger
  disse reglerne i Horisont Europa.

| (15) | Samhørighedspolitikken bør fortsætte med at bidrage til forskning og innovation. Derfor er det nødvendigt at lægge særlig vægt på samordningen af og komplementariteten mellem de to EU-politikker. Programmet bør som omhandlet i bilag IV til nærværende forordning
  tilstræbe
  tilpasning af regler og
  synergier med andre EU-programmer fra deres udformning og strategiske planlægning til projektudvælgelse, forvaltning, kommunikation, formidling og udnyttelse af resultater samt overvågning, revision og styring. For at undgå overlapninger og dobbeltarbejde og tillige øge EU-finansieringens løftestangseffekt
  og reducere den administrative byrde for ansøgerne og støttemodtagerne bør alle typer af synergier følge princippet om, at »én aktion
  følger
  ét sæt regler«: |
| --- | --- |

(15)

Samhørighedspolitikken bør fortsætte med at bidrage til forskning og innovation. Derfor er det nødvendigt at lægge særlig vægt på samordningen af og komplementariteten mellem de to EU-politikker. Programmet bør som omhandlet i bilag IV til nærværende forordning
  tilstræbe
  tilpasning af regler og
  synergier med andre EU-programmer fra deres udformning og strategiske planlægning til projektudvælgelse, forvaltning, kommunikation, formidling og udnyttelse af resultater samt overvågning, revision og styring. For at undgå overlapninger og dobbeltarbejde og tillige øge EU-finansieringens løftestangseffekt
  og reducere den administrative byrde for ansøgerne og støttemodtagerne bør alle typer af synergier følge princippet om, at »én aktion
  følger
  ét sæt regler«:

| | — | overførsler fra andre EU-programmer, herunder Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), til Horisont Europa-aktiviteter kan finde sted på frivillig basis. I sådanne tilfælde følger disse reglerne i Horisont Europa, men de vil kun blive anvendt til fordel for den medlemsstat eller forvaltningsmyndighed — alt efter hvad der er relevant — der beslutter at foretage overførslen |
| --- | --- | --- |

—

overførsler fra andre EU-programmer, herunder Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), til Horisont Europa-aktiviteter kan finde sted på frivillig basis. I sådanne tilfælde følger disse reglerne i Horisont Europa, men de vil kun blive anvendt til fordel for den medlemsstat eller forvaltningsmyndighed — alt efter hvad der er relevant — der beslutter at foretage overførslen

| | — | samfinansiering af en aktion under Horisont Europa og et andet EU-program kan også planlægges, dog uden at det overstiger de samlede støtteberettigede omkostninger ved aktionen. I sådanne tilfælde er det kun reglerne for Horisont Europa, der gælder, og dobbelte revisioner bør undgås |
| --- | --- | --- |

—

samfinansiering af en aktion under Horisont Europa og et andet EU-program kan også planlægges, dog uden at det overstiger de samlede støtteberettigede omkostninger ved aktionen. I sådanne tilfælde er det kun reglerne for Horisont Europa, der gælder, og dobbelte revisioner bør undgås

| | — | kvalitetsmærker (Seals of Excellence) bør tildeles alle de forslag, som har bestået tærsklen for »udmærket« i Horisont Europa, men som ikke kan finansieres som følge af budgetmæssige begrænsninger. I sådanne tilfælde bør reglerne for den fond, der yder støtte, finde anvendelse, bortset for statsstøttereglerne. |
| --- | --- | --- |

—

kvalitetsmærker (Seals of Excellence) bør tildeles alle de forslag, som har bestået tærsklen for »udmærket« i Horisont Europa, men som ikke kan finansieres som følge af budgetmæssige begrænsninger. I sådanne tilfælde bør reglerne for den fond, der yder støtte, finde anvendelse, bortset for statsstøttereglerne.

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | For at opnå den størst mulige virkning af Unionens finansiering og det mest effektive bidrag til opfyldelsen af Unionens politiske målsætninger bør Programmet indgå europæiske partnerskaber med private og/eller offentlige partnere. Sådanne partnere omfatter
  industrien
  ,
  forskningsinstitutioner
  , organer, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver
  på lokalt, regionalt, nationalt eller internationalt niveau
  ,
  og civilsamfundsorganisationer såsom fonde
  , der støtter og/eller udfører forskning og innovation, forudsat at de ønskede virkninger kan opnås mere effektivt i fællesskab end af Unionen alene. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

For at opnå den størst mulige virkning af Unionens finansiering og det mest effektive bidrag til opfyldelsen af Unionens politiske målsætninger bør Programmet indgå europæiske partnerskaber med private og/eller offentlige partnere. Sådanne partnere omfatter
  industrien
  ,
  forskningsinstitutioner
  , organer, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver
  på lokalt, regionalt, nationalt eller internationalt niveau
  ,
  og civilsamfundsorganisationer såsom fonde
  , der støtter og/eller udfører forskning og innovation, forudsat at de ønskede virkninger kan opnås mere effektivt i fællesskab end af Unionen alene.

| (16) | For at opnå den størst mulige virkning af Unionens finansiering og det mest effektive bidrag til opfyldelsen af Unionens politiske målsætninger
  og forpligtelser
  bør programmet indgå europæiske partnerskaber med private og/eller offentlige partnere
  på grundlag af resultatet af den strategiske planlægning
  . Sådanne partnere omfatter
  offentlige og private forsknings- og innovationsaktører
  ,
  kompetencecentre, væksthuse for nye virksomheder, videnskabs- og teknologiparker
  , organer, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver
  , fonde og civilsamfundsorganisationer samt regionale innovationsøkosystemer
  ,
  hvor det er relevant
  , der støtter og/eller udfører forskning og innovation, forudsat at de ønskede virkninger kan opnås mere effektivt i fællesskab end af Unionen alene. |
| --- | --- |

(16)

For at opnå den størst mulige virkning af Unionens finansiering og det mest effektive bidrag til opfyldelsen af Unionens politiske målsætninger
  og forpligtelser
  bør programmet indgå europæiske partnerskaber med private og/eller offentlige partnere
  på grundlag af resultatet af den strategiske planlægning
  . Sådanne partnere omfatter
  offentlige og private forsknings- og innovationsaktører
  ,
  kompetencecentre, væksthuse for nye virksomheder, videnskabs- og teknologiparker
  , organer, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver
  , fonde og civilsamfundsorganisationer samt regionale innovationsøkosystemer
  ,
  hvor det er relevant
  , der støtter og/eller udfører forskning og innovation, forudsat at de ønskede virkninger kan opnås mere effektivt i fællesskab end af Unionen alene.

Ændring 26

Forslag til forordning

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | Programmet bør styrke samarbejdet mellem europæiske partnerskaber og private og/eller offentlige partnere på internationalt niveau ved bl.a. at tiltræde forsknings- og innovationsprogrammer og grænseoverskridende investeringer i forskning og innovation til gensidig fordel for mennesker og virksomheder og samtidig fastholde
  sine
  interesser
  i strategiske sektorer

   (14). |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

Programmet bør styrke samarbejdet mellem europæiske partnerskaber og private og/eller offentlige partnere på internationalt niveau ved bl.a. at tiltræde forsknings- og innovationsprogrammer og grænseoverskridende investeringer i forskning og innovation til gensidig fordel for mennesker og virksomheder og samtidig fastholde
  sine
  interesser
  i strategiske sektorer

   (14).

| (17) | Programmet bør styrke samarbejdet mellem europæiske partnerskaber og private og/eller offentlige partnere på internationalt niveau ved bl.a. at tiltræde forsknings- og innovationsprogrammer og grænseoverskridende investeringer i forskning og innovation til gensidig fordel for mennesker og virksomheder og samtidig fastholde
  Unionens
  interesser. |
| --- | --- |

(17)

Programmet bør styrke samarbejdet mellem europæiske partnerskaber og private og/eller offentlige partnere på internationalt niveau ved bl.a. at tiltræde forsknings- og innovationsprogrammer og grænseoverskridende investeringer i forskning og innovation til gensidig fordel for mennesker og virksomheder og samtidig fastholde
  Unionens
  interesser.

Ændring 27

Forslag til forordning

Betragtning 17 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (17 a) | FET-flagskibe har vist sig at være et effektivt og produktivt instrument, som ved hjælp af fælles samordnede bestræbelser fra Unionens og dens medlemsstaters side, er til fordel for samfundet, og eksisterende flagskibe har bevist, at fordelene ved disse fortsat bør støttes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17 a)

FET-flagskibe har vist sig at være et effektivt og produktivt instrument, som ved hjælp af fælles samordnede bestræbelser fra Unionens og dens medlemsstaters side, er til fordel for samfundet, og eksisterende flagskibe har bevist, at fordelene ved disse fortsat bør støttes.

Ændring 28

Forslag til forordning

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (18) | Det Fælles Forskningscenter (JRC) bør fortsat levere uafhængig, kundeorienteret videnskabelig dokumentation og teknisk støtte til Unionens politikker gennem hele den politiske proces. JRC's direkte aktioner bør gennemføres på en fleksibel, effektiv og gennemsigtig måde, som tager hensyn til de relevante behov hos JRC's brugere og EU-politikkernes behov foruden at sikre beskyttelsen af Unionens finansielle interesser. JRC bør vedblive med at generere ekstra ressourcer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

Det Fælles Forskningscenter (JRC) bør fortsat levere uafhængig, kundeorienteret videnskabelig dokumentation og teknisk støtte til Unionens politikker gennem hele den politiske proces. JRC's direkte aktioner bør gennemføres på en fleksibel, effektiv og gennemsigtig måde, som tager hensyn til de relevante behov hos JRC's brugere og EU-politikkernes behov foruden at sikre beskyttelsen af Unionens finansielle interesser. JRC bør vedblive med at generere ekstra ressourcer.

| (18) | Det Fælles Forskningscenter (JRC) bør fortsat levere uafhængig, kundeorienteret videnskabelig dokumentation og teknisk støtte til Unionens politikker gennem hele den politiske proces. JRC's direkte aktioner bør gennemføres på en fleksibel, effektiv og gennemsigtig måde, som tager hensyn til de relevante behov hos JRC's brugere
  , budgetbegrænsningerne
  og EU-politikkernes behov foruden at sikre beskyttelsen af Unionens finansielle interesser. JRC bør vedblive med at generere ekstra ressourcer. |
| --- | --- |

(18)

Det Fælles Forskningscenter (JRC) bør fortsat levere uafhængig, kundeorienteret videnskabelig dokumentation og teknisk støtte til Unionens politikker gennem hele den politiske proces. JRC's direkte aktioner bør gennemføres på en fleksibel, effektiv og gennemsigtig måde, som tager hensyn til de relevante behov hos JRC's brugere
  , budgetbegrænsningerne
  og EU-politikkernes behov foruden at sikre beskyttelsen af Unionens finansielle interesser. JRC bør vedblive med at generere ekstra ressourcer.

Ændring 29

Forslag til forordning

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (19) | Søjlen
  »Åben innovation«
  bør fastlægge en række foranstaltninger for integreret støtte for at opfylde behovene hos iværksættere og iværksætteri, hvormed det tilsigtes at virkeliggøre og fremskynde banebrydende innovation med henblik på hastig markedsvækst. Den bør tiltrække innovative virksomheder med potentiale for opskalering på internationalt plan og på EU-plan og frembyde hurtige og fleksible tilskud og medinvesteringer, herunder med private investorer. Disse målsætninger bør søges opfyldt gennem oprettelsen af Det Europæiske Innovationsråd (EIC). Denne søjle bør også støtte Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) og de europæiske innovationsøkosystemer i bred forstand, navnlig gennem samfinansiering af partnerskaber med nationale og regionale innovationsstøtteorganer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19)

Søjlen
  »Åben innovation«
  bør fastlægge en række foranstaltninger for integreret støtte for at opfylde behovene hos iværksættere og iværksætteri, hvormed det tilsigtes at virkeliggøre og fremskynde banebrydende innovation med henblik på hastig markedsvækst. Den bør tiltrække innovative virksomheder med potentiale for opskalering på internationalt plan og på EU-plan og frembyde hurtige og fleksible tilskud og medinvesteringer, herunder med private investorer. Disse målsætninger bør søges opfyldt gennem oprettelsen af Det Europæiske Innovationsråd (EIC). Denne søjle bør også støtte Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) og de europæiske innovationsøkosystemer i bred forstand, navnlig gennem samfinansiering af partnerskaber med nationale og regionale innovationsstøtteorganer.

| (19) | Søjlen
  »Innovativt Europa«
  bør fastlægge en række foranstaltninger for integreret støtte for at opfylde behovene hos iværksættere og
  forskningsbaseret
  iværksætteri, hvormed det tilsigtes at virkeliggøre og fremskynde banebrydende innovation med henblik på hastig markedsvækst
  samt for at fremme Unionens teknologiske selvstændighed på strategiske områder
  . Den bør tiltrække innovative virksomheder
  , herunder SMV'er og nystartede virksomheder,
  med potentiale for opskalering på internationalt plan og på EU-plan og frembyde hurtige og fleksible tilskud og medinvesteringer, herunder med private investorer. Disse målsætninger bør søges opfyldt gennem oprettelsen af Det Europæiske Innovationsråd (EIC). Denne søjle bør også støtte Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT)
  , EIT's regionale innovationsordning
  og de europæiske innovationsøkosystemer i 
  hele Unionen i
  bred forstand, navnlig gennem samfinansiering af partnerskaber med
  såvel offentlige som private
  nationale og regionale innovationsstøtteorganer. |
| --- | --- |

(19)

Søjlen
  »Innovativt Europa«
  bør fastlægge en række foranstaltninger for integreret støtte for at opfylde behovene hos iværksættere og
  forskningsbaseret
  iværksætteri, hvormed det tilsigtes at virkeliggøre og fremskynde banebrydende innovation med henblik på hastig markedsvækst
  samt for at fremme Unionens teknologiske selvstændighed på strategiske områder
  . Den bør tiltrække innovative virksomheder
  , herunder SMV'er og nystartede virksomheder,
  med potentiale for opskalering på internationalt plan og på EU-plan og frembyde hurtige og fleksible tilskud og medinvesteringer, herunder med private investorer. Disse målsætninger bør søges opfyldt gennem oprettelsen af Det Europæiske Innovationsråd (EIC). Denne søjle bør også støtte Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT)
  , EIT's regionale innovationsordning
  og de europæiske innovationsøkosystemer i 
  hele Unionen i
  bred forstand, navnlig gennem samfinansiering af partnerskaber med
  såvel offentlige som private
  nationale og regionale innovationsstøtteorganer.

Ændring 30

Forslag til forordning

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (20) | De politiske målsætninger
  for
  dette program vil også blive taget op via finansielle instrumenter
  og
  budgetgaranti inden
  for
  rammerne af InvestEU-fondens politikområder
  .
  Finansiel støtte
  bør
  anvendes
  til
  at imødekomme markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssig måde
  , og
  aktionerne
  bør
  ikke overlappe eller fortrænge privat finansiering eller forvride konkurrencen
  på
  det indre marked. Aktioner bør have en tydelig europæisk merværdi
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(20)

De politiske målsætninger
  for
  dette program vil også blive taget op via finansielle instrumenter
  og
  budgetgaranti inden
  for
  rammerne af InvestEU-fondens politikområder
  .
  Finansiel støtte
  bør
  anvendes
  til
  at imødekomme markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssig måde
  , og
  aktionerne
  bør
  ikke overlappe eller fortrænge privat finansiering eller forvride konkurrencen
  på
  det indre marked. Aktioner bør have en tydelig europæisk merværdi
  .

| (20) | For at imødegå behovet for at støtte investeringer i højrisiko- og ikkelineære aktiviteter som forskning og innovation er det afgørende, at Horisont Europa, navnlig Det Europæiske Innovationsråd (EIC) og Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) med VIF'er, arbejder i synergi med de finansielle produkter, som skal anvendes under InvestEU. I den henseende
  bør
  erfaringerne fra de finansielle instrumenter anvendt under Horisont 2020, såsom InnovFin og lånegarantien
  til
  SMV'er, fungere som et solidt grundlag for at levere denne målrettede støtte
  , og
  EIC
  bør
  udvikle aktiviteter for strategisk intelligens og realtidsevaluering med henblik
  på
  rettidig forvaltning og samordning af de forskellige aktioner
  . |
| --- | --- |

(20)

For at imødegå behovet for at støtte investeringer i højrisiko- og ikkelineære aktiviteter som forskning og innovation er det afgørende, at Horisont Europa, navnlig Det Europæiske Innovationsråd (EIC) og Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) med VIF'er, arbejder i synergi med de finansielle produkter, som skal anvendes under InvestEU. I den henseende
  bør
  erfaringerne fra de finansielle instrumenter anvendt under Horisont 2020, såsom InnovFin og lånegarantien
  til
  SMV'er, fungere som et solidt grundlag for at levere denne målrettede støtte
  , og
  EIC
  bør
  udvikle aktiviteter for strategisk intelligens og realtidsevaluering med henblik
  på
  rettidig forvaltning og samordning af de forskellige aktioner
  .

Ændring 31

Forslag til forordning

Betragtning 21

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (21) | EIC bør i kraft af sine instrumenter — Pathfinder og Accelerator — tilsigte at udpege, udvikle og ibrugtage banebrydende, markedsskabende innovationer og støtte deres hastige opskalering på EU-plan og internationalt plan. Med kohærent og strømlinet støtte til banebrydende innovation bør EIC udfylde det nuværende tomrum for så vidt angår offentlig støtte til og private investeringer i banebrydende innovation. EIC's instrumenter kræver særlige juridiske og forvaltningsmæssige ordninger for at afspejle dets målsætninger, navnlig aktiviteter med henblik på ibrugtagning på markedet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(21)

EIC bør i kraft af sine instrumenter — Pathfinder og Accelerator — tilsigte at udpege, udvikle og ibrugtage banebrydende, markedsskabende innovationer og støtte deres hastige opskalering på EU-plan og internationalt plan. Med kohærent og strømlinet støtte til banebrydende innovation bør EIC udfylde det nuværende tomrum for så vidt angår offentlig støtte til og private investeringer i banebrydende innovation. EIC's instrumenter kræver særlige juridiske og forvaltningsmæssige ordninger for at afspejle dets målsætninger, navnlig aktiviteter med henblik på ibrugtagning på markedet.

udgår

Ændring 32

Forslag til forordning

Betragtning 22

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (22) | Accelerator bør i
  kraft af EIC's blandede finansiering slå bro over »dødens dal« mellem forskning, fasen før massekommercialisering og opskalering af virksomheder. Accelerator bør navnlig yde støtte til operationer, der indebærer sådanne teknologiske eller markedsmæssige risici, at de ikke betragtes som bankacceptable og ikke via en løftestangseffekt kan tiltrække betydelige investeringer fra markedet og derigennem supplere InvestEU-programmet oprettet ved forordning
  ...

   (15) |

Kommissionens forslag

Ændring

(22)

Accelerator bør i
  kraft af EIC's blandede finansiering slå bro over »dødens dal« mellem forskning, fasen før massekommercialisering og opskalering af virksomheder. Accelerator bør navnlig yde støtte til operationer, der indebærer sådanne teknologiske eller markedsmæssige risici, at de ikke betragtes som bankacceptable og ikke via en løftestangseffekt kan tiltrække betydelige investeringer fra markedet og derigennem supplere InvestEU-programmet oprettet ved forordning
  ...

   (15)

| (22) | I
  kraft af EIC's blandede finansiering
  bør EIC's Accelerator
  slå bro over »dødens dal« mellem forskning, fasen før massekommercialisering og opskalering af virksomheder. Accelerator bør navnlig yde støtte til operationer, der indebærer sådanne teknologiske eller markedsmæssige risici, at de ikke betragtes som bankacceptable og ikke via en løftestangseffekt kan tiltrække betydelige investeringer fra markedet og derigennem supplere InvestEU-programmet oprettet ved forordning
  ...

   (15) |
| --- | --- |

(22)

I
  kraft af EIC's blandede finansiering
  bør EIC's Accelerator
  slå bro over »dødens dal« mellem forskning, fasen før massekommercialisering og opskalering af virksomheder. Accelerator bør navnlig yde støtte til operationer, der indebærer sådanne teknologiske eller markedsmæssige risici, at de ikke betragtes som bankacceptable og ikke via en løftestangseffekt kan tiltrække betydelige investeringer fra markedet og derigennem supplere InvestEU-programmet oprettet ved forordning
  ...

   (15)

Ændring 33

Forslag til forordning

Betragtning 23

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (23) | EIT bør primært via sit videns- og innovationsfællesskab (VIF) tage sigte på at styrke innovationsøkosystemer
  for
  at imødegå globale udfordringer ved at fremme integrationen af erhvervsliv, forskning, videregående uddannelse og iværksætterkultur. EIT bør fremme innovation i sine aktiviteter og bør støtte integrationen af videregående uddannelse inden for innovationsøkosystemer,
  navnlig ved
  at fremme iværksætteruddannelse, fremme stærkt
  ikke-fagspecifikt
  samarbejde mellem industrien og den akademiske verden og afdække potentielle færdigheder for kommende innovatorer til at imødegå globale udfordringer, som omfatter højtudviklede IT- og innovationsfærdigheder. EIT's støtteordninger bør være til gavn for EIC's støttemodtagere, samtidig med at nystartede virksomheder fra EIT's VIF bør have adgang til EIC-aktioner.
  Selv om
  EIT's fokus på innovationsøkosystemer bør indebære, at det passer naturligt ind under Horisont Europas søjle
  »Åben innovation«
  ,
  vil
  planlægningen af dets VIF via den strategiske planlægningsproces
  blive tilpasset
  søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23)

EIT bør primært via sit videns- og innovationsfællesskab (VIF) tage sigte på at styrke innovationsøkosystemer
  for
  at imødegå globale udfordringer ved at fremme integrationen af erhvervsliv, forskning, videregående uddannelse og iværksætterkultur. EIT bør fremme innovation i sine aktiviteter og bør støtte integrationen af videregående uddannelse inden for innovationsøkosystemer,
  navnlig ved
  at fremme iværksætteruddannelse, fremme stærkt
  ikke-fagspecifikt
  samarbejde mellem industrien og den akademiske verden og afdække potentielle færdigheder for kommende innovatorer til at imødegå globale udfordringer, som omfatter højtudviklede IT- og innovationsfærdigheder. EIT's støtteordninger bør være til gavn for EIC's støttemodtagere, samtidig med at nystartede virksomheder fra EIT's VIF bør have adgang til EIC-aktioner.
  Selv om
  EIT's fokus på innovationsøkosystemer bør indebære, at det passer naturligt ind under Horisont Europas søjle
  »Åben innovation«
  ,
  vil
  planlægningen af dets VIF via den strategiske planlægningsproces
  blive tilpasset
  søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«.

| (23) | EIT bør primært via sit videns- og innovationsfællesskab (VIF)
  og EIT's regionale innovationsordning
  tage sigte på at styrke innovationsøkosystemer
  med henblik på
  at
  udvikle en overordnet EU-innovationskapacitet, som skal
  imødegå globale udfordringer ved at fremme integrationen af erhvervsliv, forskning, videregående uddannelse og iværksætterkultur.
  I overensstemmelse med retsakten om oprettelse af
  EIT
  , EIT-forordningen

   (1a)

  og EIT's strategiske innovationsdagsorden

   (1b) bør
  EIT
  fremme innovation i sine aktiviteter og bør støtte integrationen af videregående uddannelse inden for innovationsøkosystemer, at fremme iværksætteruddannelse, fremme stærkt
  ikkefagspecifikt
  samarbejde mellem industrien og den akademiske verden og afdække potentielle færdigheder for kommende innovatorer til at imødegå globale udfordringer, som omfatter højtudviklede IT- og innovationsfærdigheder. EIT's støtteordninger bør være til gavn for EIC's støttemodtagere, samtidig med at nystartede virksomheder fra EIT's VIF bør have
  hurtig
  adgang til EIC-aktioner.
  Samtidig med, at
  EIT's fokus på innovationsøkosystemer bør indebære, at det passer naturligt ind under Horisont Europas søjle
  »Innovativt Europa«, bør det også støtte alle andre søjler
  ,
  alt efter hvad der er relevant, og
  planlægningen af dets VIF via den strategiske planlægningsproces
  bør tilpasses
  søjlen »Globale udfordringer og
  europæisk
  industriel konkurrenceevne«.
  Overlapning mellem VIF og andre instrumenter inden for samme område, navnlig andre partnerskaber, bør undgås. |
| --- | --- |

(23)

EIT bør primært via sit videns- og innovationsfællesskab (VIF)
  og EIT's regionale innovationsordning
  tage sigte på at styrke innovationsøkosystemer
  med henblik på
  at
  udvikle en overordnet EU-innovationskapacitet, som skal
  imødegå globale udfordringer ved at fremme integrationen af erhvervsliv, forskning, videregående uddannelse og iværksætterkultur.
  I overensstemmelse med retsakten om oprettelse af
  EIT
  , EIT-forordningen

   (1a)

  og EIT's strategiske innovationsdagsorden

   (1b) bør
  EIT
  fremme innovation i sine aktiviteter og bør støtte integrationen af videregående uddannelse inden for innovationsøkosystemer, at fremme iværksætteruddannelse, fremme stærkt
  ikkefagspecifikt
  samarbejde mellem industrien og den akademiske verden og afdække potentielle færdigheder for kommende innovatorer til at imødegå globale udfordringer, som omfatter højtudviklede IT- og innovationsfærdigheder. EIT's støtteordninger bør være til gavn for EIC's støttemodtagere, samtidig med at nystartede virksomheder fra EIT's VIF bør have
  hurtig
  adgang til EIC-aktioner.
  Samtidig med, at
  EIT's fokus på innovationsøkosystemer bør indebære, at det passer naturligt ind under Horisont Europas søjle
  »Innovativt Europa«, bør det også støtte alle andre søjler
  ,
  alt efter hvad der er relevant, og
  planlægningen af dets VIF via den strategiske planlægningsproces
  bør tilpasses
  søjlen »Globale udfordringer og
  europæisk
  industriel konkurrenceevne«.
  Overlapning mellem VIF og andre instrumenter inden for samme område, navnlig andre partnerskaber, bør undgås.

Ændring 34

Forslag til forordning

Betragtning 24

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (24) | Det bør være et centralt krav at sikre og bevare lige vilkår for virksomheder, der konkurrerer på et givet marked, for at banebrydende eller disruptiv innovation kan trives, hvilket især sætter små og mellemstore innovatorerne i stand til at høste udbyttet af deres investering og erobre en andel af markedet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(24)

Det bør være et centralt krav at sikre og bevare lige vilkår for virksomheder, der konkurrerer på et givet marked, for at banebrydende eller disruptiv innovation kan trives, hvilket især sætter små og mellemstore innovatorerne i stand til at høste udbyttet af deres investering og erobre en andel af markedet.

| (24) | Det bør være et centralt krav at sikre og bevare lige vilkår for virksomheder, der konkurrerer på et givet marked, for at banebrydende eller disruptiv innovation kan trives, hvilket især sætter små og mellemstore innovatorerne i stand til at høste udbyttet af deres investering og erobre en andel af markedet.
  På samme måde kan en vis grad af åbenhed i innovationsgraden af finansierede aktioner — som retter sig mod et stort netværk af modtagere — i høj grad bidrage til SMV'ernes kapacitetsopbygning, idet det giver dem de nødvendige midler til at tiltrække investeringer og skabe fremgang. |
| --- | --- |

(24)

Det bør være et centralt krav at sikre og bevare lige vilkår for virksomheder, der konkurrerer på et givet marked, for at banebrydende eller disruptiv innovation kan trives, hvilket især sætter små og mellemstore innovatorerne i stand til at høste udbyttet af deres investering og erobre en andel af markedet.
  På samme måde kan en vis grad af åbenhed i innovationsgraden af finansierede aktioner — som retter sig mod et stort netværk af modtagere — i høj grad bidrage til SMV'ernes kapacitetsopbygning, idet det giver dem de nødvendige midler til at tiltrække investeringer og skabe fremgang.

Ændring 35

Forslag til forordning

Betragtning 25

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (25) | Programmet bør fremme og integrere samarbejde med tredjelande og internationale organisationer samt initiativer på basis af
  fælles
  interesse,
  gensidig fordel
  og globale tilsagn om at gennemføre FN's mål for bæredygtig udvikling. Det internationale samarbejde bør sigte mod at styrke Unionens forskning og innovation
  af topkvalitet
  , tiltrækningskraft, økonomiske og industrielle konkurrenceevne, imødegå globale udfordringer som nedfældet i FN's mål for bæredygtig udvikling og støtte Unionens eksterne politikker. En tilgang med en generel åbning for international deltagelse og målrettede internationale samarbejdsaktioner bør følges,
  herunder bør
  enheder, der er etableret i lav- og mellemindkomstlande,
  have hensigtsmæssig adgang til finansiering. Samtidig bør tredjelandes
  deltagelse i Programmet fremmes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25)

Programmet bør fremme og integrere samarbejde med tredjelande og internationale organisationer samt initiativer på basis af
  fælles
  interesse,
  gensidig fordel
  og globale tilsagn om at gennemføre FN's mål for bæredygtig udvikling. Det internationale samarbejde bør sigte mod at styrke Unionens forskning og innovation
  af topkvalitet
  , tiltrækningskraft, økonomiske og industrielle konkurrenceevne, imødegå globale udfordringer som nedfældet i FN's mål for bæredygtig udvikling og støtte Unionens eksterne politikker. En tilgang med en generel åbning for international deltagelse og målrettede internationale samarbejdsaktioner bør følges,
  herunder bør
  enheder, der er etableret i lav- og mellemindkomstlande,
  have hensigtsmæssig adgang til finansiering. Samtidig bør tredjelandes
  deltagelse i Programmet fremmes.

| (25) | Programmet bør fremme og integrere samarbejde med tredjelande og internationale organisationer samt initiativer på basis af
  Unionens
  interesse,
  fælles fordele
  og globale tilsagn om at gennemføre FN's mål for bæredygtig udvikling. Det internationale samarbejde bør sigte mod at styrke Unionens
  topkvalitet inden for
  forskning og innovation, tiltrækningskraft, økonomiske og industrielle konkurrenceevne, imødegå globale udfordringer som nedfældet i FN's mål for bæredygtig udvikling og støtte Unionens eksterne politikker. En tilgang med en generel åbning for
  gensidig
  international deltagelse og målrettede internationale samarbejdsaktioner bør følges,
  og det er nødvendigt at anvende hensigtsmæssige støtteberettigelseskriterier alt efter de forskellige FoI-kapacitetsniveauer med henblik på finansiering af
  enheder, der er etableret i lav- og mellemindkomstlande
  . Samtidig bør tredjelandes deltagelse i programmet fremmes
  ,
  hvor det er relevant, hvor der forventes gensidighed, hvor Unionens interesser er beskyttet, og hvor en øget
  deltagelse i programmet
  fra alle medlemsstaternes side
  fremmes. |
| --- | --- |

(25)

Programmet bør fremme og integrere samarbejde med tredjelande og internationale organisationer samt initiativer på basis af
  Unionens
  interesse,
  fælles fordele
  og globale tilsagn om at gennemføre FN's mål for bæredygtig udvikling. Det internationale samarbejde bør sigte mod at styrke Unionens
  topkvalitet inden for
  forskning og innovation, tiltrækningskraft, økonomiske og industrielle konkurrenceevne, imødegå globale udfordringer som nedfældet i FN's mål for bæredygtig udvikling og støtte Unionens eksterne politikker. En tilgang med en generel åbning for
  gensidig
  international deltagelse og målrettede internationale samarbejdsaktioner bør følges,
  og det er nødvendigt at anvende hensigtsmæssige støtteberettigelseskriterier alt efter de forskellige FoI-kapacitetsniveauer med henblik på finansiering af
  enheder, der er etableret i lav- og mellemindkomstlande
  . Samtidig bør tredjelandes deltagelse i programmet fremmes
  ,
  hvor det er relevant, hvor der forventes gensidighed, hvor Unionens interesser er beskyttet, og hvor en øget
  deltagelse i programmet
  fra alle medlemsstaternes side
  fremmes.

Ændring 36

Forslag til forordning

Betragtning 26

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (26) | Med et tættere forhold mellem videnskab og samfund og optimering af fordelene ved deres samspil for øje bør Programmet inddrage og involvere borgerne og civilsamfundets organisationer i en fælles udarbejdelse og medskabelse af ansvarlige dagsordener og indhold i relation til
  FoI
  ved at fremme videnskabelig uddannelse, gøre videnskabelig viden lettere tilgængelig og lette borgernes og civilsamfundets organisationers deltagelse i sine aktiviteter.
  Det bør gøres i hele Programmet og gennem særskilte aktiviteter i delen »Styrkelse af det europæiske forskningsrum«. Inddragelse af borgerne og civilsamfundet i forskning og innovation bør ledsages af offentlige opmærksomhedsskabende aktiviteter for at generere og fastholde offentlighedens støtte til Programmet. I Programmet bør det også søges at fjerne hindringer for og fremme synergier mellem videnskab, teknologi, kunst og kultur for at opnå en ny kvalitet i bæredygtig innovation. |

Kommissionens forslag

Ændring

(26)

Med et tættere forhold mellem videnskab og samfund og optimering af fordelene ved deres samspil for øje bør Programmet inddrage og involvere borgerne og civilsamfundets organisationer i en fælles udarbejdelse og medskabelse af ansvarlige dagsordener og indhold i relation til
  FoI
  ved at fremme videnskabelig uddannelse, gøre videnskabelig viden lettere tilgængelig og lette borgernes og civilsamfundets organisationers deltagelse i sine aktiviteter.
  Det bør gøres i hele Programmet og gennem særskilte aktiviteter i delen »Styrkelse af det europæiske forskningsrum«. Inddragelse af borgerne og civilsamfundet i forskning og innovation bør ledsages af offentlige opmærksomhedsskabende aktiviteter for at generere og fastholde offentlighedens støtte til Programmet. I Programmet bør det også søges at fjerne hindringer for og fremme synergier mellem videnskab, teknologi, kunst og kultur for at opnå en ny kvalitet i bæredygtig innovation.

| (26) | Med et tættere forhold mellem videnskab og samfund og optimering af fordelene ved deres samspil for øje bør programmet inddrage og involvere borgerne og civilsamfundets organisationer i en fælles udarbejdelse og medskabelse af ansvarlige dagsordener og indhold i relation til
  forskning og innovation (RRI), som imødekommer borgernes og civilsamfundets bekymringer, behov og forventninger,
  ved at fremme videnskabelig uddannelse, gøre videnskabelig viden lettere tilgængelig og lette borgernes og civilsamfundets organisationers deltagelse i sine aktiviteter.
  De foranstaltninger, som træffes med henblik på at forbedre inddragelsen af borgere og civilsamfund, bør overvåges. |
| --- | --- |

(26)

Med et tættere forhold mellem videnskab og samfund og optimering af fordelene ved deres samspil for øje bør programmet inddrage og involvere borgerne og civilsamfundets organisationer i en fælles udarbejdelse og medskabelse af ansvarlige dagsordener og indhold i relation til
  forskning og innovation (RRI), som imødekommer borgernes og civilsamfundets bekymringer, behov og forventninger,
  ved at fremme videnskabelig uddannelse, gøre videnskabelig viden lettere tilgængelig og lette borgernes og civilsamfundets organisationers deltagelse i sine aktiviteter.
  De foranstaltninger, som træffes med henblik på at forbedre inddragelsen af borgere og civilsamfund, bør overvåges.

Ændring 37

Forslag til forordning

Betragtning 26 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (26 a) | Horisont Europa bør støtte nye teknologier, der bidrager til at overvinde de hindringer, som forhindrer adgangen for og den fuldstændige deltagelse af personer med handicap, idet dette i sidste ende hæmmer udviklingen af et virkeligt inklusivt samfund. |

Kommissionens forslag

Ændring

(26 a)

Horisont Europa bør støtte nye teknologier, der bidrager til at overvinde de hindringer, som forhindrer adgangen for og den fuldstændige deltagelse af personer med handicap, idet dette i sidste ende hæmmer udviklingen af et virkeligt inklusivt samfund.

Ændring 38

Forslag til forordning

Betragtning 26 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (26 b) | Med henblik på at styrke det europæiske forskningsområde bør alle dele af programmet bidrage til at reducere EU's forsknings- og innovationskløft betydeligt, navnligt ved at øge deltagelsen af lande, der er omfattet af initiativet om bredere deltagelse, programmets FoI-aktioner, udbrede videnskabelig topkvalitet, fremme nye FoI-samarbejdsmønstre, reducere lønforskellen blandt forskere i Unionen, opveje hjerneflugt, modernisere nationale FoI-økosystemer og sikre en afbalanceret repræsentation i evalueringspaneler, ekspertgrupper og videnskabelige råd. |

Kommissionens forslag

Ændring

(26 b)

Med henblik på at styrke det europæiske forskningsområde bør alle dele af programmet bidrage til at reducere EU's forsknings- og innovationskløft betydeligt, navnligt ved at øge deltagelsen af lande, der er omfattet af initiativet om bredere deltagelse, programmets FoI-aktioner, udbrede videnskabelig topkvalitet, fremme nye FoI-samarbejdsmønstre, reducere lønforskellen blandt forskere i Unionen, opveje hjerneflugt, modernisere nationale FoI-økosystemer og sikre en afbalanceret repræsentation i evalueringspaneler, ekspertgrupper og videnskabelige råd.

Ændring 39

Forslag til forordning

Betragtning 27

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (27) | I henhold til artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde er Unionens regioner i den yderste periferi berettiget til særlige foranstaltninger (under hensyntagen til deres strukturelle, sociale og økonomiske situation) for så vidt angår deres adgang til Unionens horisontale programmer. I Programmet bør der derfor tages hensyn til disse regioners særlige karakteristika i tråd med Kommissionens meddelelse om »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi« (COM(2017)0623), som Rådet tilsluttede sig den 12. april 2018. |

Kommissionens forslag

Ændring

(27)

I henhold til artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde er Unionens regioner i den yderste periferi berettiget til særlige foranstaltninger (under hensyntagen til deres strukturelle, sociale og økonomiske situation) for så vidt angår deres adgang til Unionens horisontale programmer. I Programmet bør der derfor tages hensyn til disse regioners særlige karakteristika i tråd med Kommissionens meddelelse om »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi« (COM(2017)0623), som Rådet tilsluttede sig den 12. april 2018.

| (27) | I henhold til artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde er Unionens regioner i den yderste periferi berettiget til særlige foranstaltninger (under hensyntagen til deres strukturelle, sociale og økonomiske situation) for så vidt angår deres adgang til Unionens horisontale programmer. I programmet bør der derfor tages hensyn til disse regioners særlige karakteristika i tråd med Kommissionens meddelelse om »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi« (COM(2017)0623), som Rådet tilsluttede sig den 12. april 2018
  , og deres deltagelse i programmet bør fremmes, hvor det er muligt
  . |
| --- | --- |

(27)

I henhold til artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde er Unionens regioner i den yderste periferi berettiget til særlige foranstaltninger (under hensyntagen til deres strukturelle, sociale og økonomiske situation) for så vidt angår deres adgang til Unionens horisontale programmer. I programmet bør der derfor tages hensyn til disse regioners særlige karakteristika i tråd med Kommissionens meddelelse om »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi« (COM(2017)0623), som Rådet tilsluttede sig den 12. april 2018
  , og deres deltagelse i programmet bør fremmes, hvor det er muligt
  .

Ændring 40

Forslag til forordning

Betragtning 28

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (28) | De aktiviteter, der udvikles
  inden for programmets rammer
  , bør
  tilstræbe
  at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem kvinder og mænd
  inden for forskning og innovation i overensstemmelse med
  artikel
  2 og
  3 i 
  traktaten
  om
  Den Europæiske Union og artikel 8 i TEUF. Kønsaspektet bør integreres på passende vis
  i 
  forsknings-
  og
  innovationsindhold og videreføres på alle stadier i forskningskredsløbet
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(28)

De aktiviteter, der udvikles
  inden for programmets rammer
  , bør
  tilstræbe
  at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem kvinder og mænd
  inden for forskning og innovation i overensstemmelse med
  artikel
  2 og
  3 i 
  traktaten
  om
  Den Europæiske Union og artikel 8 i TEUF. Kønsaspektet bør integreres på passende vis
  i 
  forsknings-
  og
  innovationsindhold og videreføres på alle stadier i forskningskredsløbet
  .

| (28) | De aktiviteter, der udvikles
  under programmet
  , bør
  tage sigte på
  at fjerne uligheder
  mellem kønnene, undgå kønsbaserede skævheder, sikre en passende integration af kønsdimensionen i forsknings-
  og
  innovationsindhold, sigte mod at forbedre balancen mellem arbejdsliv og privatliv,
  fremme ligestilling mellem kvinder og mænd
  , herunder principperne om ligeløn som omhandlet i
  artikel
  141, stk.
  3, i 
  TEUF og direktiv 2006/54/EF
  om
  gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder
  i 
  forbindelse med beskæftigelse
  og
  erhverv, samt sikre forskere med handicap adgang til forskning og innovation
  . |
| --- | --- |

(28)

De aktiviteter, der udvikles
  under programmet
  , bør
  tage sigte på
  at fjerne uligheder
  mellem kønnene, undgå kønsbaserede skævheder, sikre en passende integration af kønsdimensionen i forsknings-
  og
  innovationsindhold, sigte mod at forbedre balancen mellem arbejdsliv og privatliv,
  fremme ligestilling mellem kvinder og mænd
  , herunder principperne om ligeløn som omhandlet i
  artikel
  141, stk.
  3, i 
  TEUF og direktiv 2006/54/EF
  om
  gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder
  i 
  forbindelse med beskæftigelse
  og
  erhverv, samt sikre forskere med handicap adgang til forskning og innovation
  .

Ændring 41

Forslag til forordning

Betragtning 29

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (29) | I lyset af de særlige forhold i forsvarsindustrien bør de nærmere bestemmelser for EU-finansiering af forsvarsrelaterede forskningsprojekter fastsættes i forordning ... om oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond (16), hvori reglerne for deltagelse i forskning på forsvarsområdet fastlægges.
  Forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres inden for rammerne af
  Den Europæiske Forsvarsfond, bør udelukkende
  fokusere på militære anvendelser
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(29)

I lyset af de særlige forhold i forsvarsindustrien bør de nærmere bestemmelser for EU-finansiering af forsvarsrelaterede forskningsprojekter fastsættes i forordning ... om oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond (16), hvori reglerne for deltagelse i forskning på forsvarsområdet fastlægges.
  Forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres inden for rammerne af
  Den Europæiske Forsvarsfond, bør udelukkende
  fokusere på militære anvendelser
  .

| (29) | I lyset af de særlige forhold i forsvarsindustrien bør de nærmere bestemmelser for EU-finansiering af forsvarsrelaterede forskningsprojekter fastsættes i forordning ... om oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond (16), hvori reglerne for deltagelse i forskning på forsvarsområdet fastlægges.
  Selv om det er muligt at tilskynde til synergier mellem Horisont Europa og
  Den Europæiske Forsvarsfond,
  samtidig med at man undgår overlapning,
  bør
  aktioner under Horisont Europa
  udelukkende
  anvendes til civile formål
  . |
| --- | --- |

(29)

I lyset af de særlige forhold i forsvarsindustrien bør de nærmere bestemmelser for EU-finansiering af forsvarsrelaterede forskningsprojekter fastsættes i forordning ... om oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond (16), hvori reglerne for deltagelse i forskning på forsvarsområdet fastlægges.
  Selv om det er muligt at tilskynde til synergier mellem Horisont Europa og
  Den Europæiske Forsvarsfond,
  samtidig med at man undgår overlapning,
  bør
  aktioner under Horisont Europa
  udelukkende
  anvendes til civile formål
  .

Ændring 42

Forslag til forordning

Betragtning 31 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (31 a) | Administrativ forenkling, navnlig reduktion af den administrative byrde og forsinkelser for støttemodtagerne, bør hele tiden søges i forbindelse med fastsættelsen, gennemførelsen, evalueringen og overvågningen af programmet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(31 a)

Administrativ forenkling, navnlig reduktion af den administrative byrde og forsinkelser for støttemodtagerne, bør hele tiden søges i forbindelse med fastsættelsen, gennemførelsen, evalueringen og overvågningen af programmet.

Ændring 43

Forslag til forordning

Betragtning 31 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (31 b) | For at sikre, at Europa forbliver førende inden for global forskning og innovation på det digitale område og for at tage højde for nødvendigheden af at optrappe investeringer for at kunne udnytte de stadig flere muligheder i forbindelse med digitale teknologier bør centrale digitale prioriteter tildeles tilstrækkelige budgetmidler. |

Kommissionens forslag

Ændring

(31 b)

For at sikre, at Europa forbliver førende inden for global forskning og innovation på det digitale område og for at tage højde for nødvendigheden af at optrappe investeringer for at kunne udnytte de stadig flere muligheder i forbindelse med digitale teknologier bør centrale digitale prioriteter tildeles tilstrækkelige budgetmidler.

Ændring 44

Forslag til forordning

Betragtning 33

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (33) | I henhold til [henvisningen skal om nødvendigt ajourføres i henhold til en ny afgørelse om OLT: artikel 94 i Rådets afgørelse 2013/755/EU (23)] kan personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), modtage finansiering under overholdelse af de regler og målsætninger, der gælder for Programmet, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under. |

Kommissionens forslag

Ændring

(33)

I henhold til [henvisningen skal om nødvendigt ajourføres i henhold til en ny afgørelse om OLT: artikel 94 i Rådets afgørelse 2013/755/EU (23)] kan personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), modtage finansiering under overholdelse af de regler og målsætninger, der gælder for Programmet, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under.

| (33) | I henhold til [henvisningen skal om nødvendigt ajourføres i henhold til en ny afgørelse om OLT: artikel 94 i Rådets afgørelse 2013/755/EU (23)] kan personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), modtage finansiering under overholdelse af de regler og målsætninger, der gælder for programmet, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under.
  Programmet bør tage behørigt højde for disse territoriers særpræg med henblik på at sikre deres effektive deltagelse og støtte samarbejdet og synergierne, navnlig med regionerne i den yderste periferi og med tredjelandene i deres naboskabsområde. |
| --- | --- |

(33)

I henhold til [henvisningen skal om nødvendigt ajourføres i henhold til en ny afgørelse om OLT: artikel 94 i Rådets afgørelse 2013/755/EU (23)] kan personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), modtage finansiering under overholdelse af de regler og målsætninger, der gælder for programmet, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under.
  Programmet bør tage behørigt højde for disse territoriers særpræg med henblik på at sikre deres effektive deltagelse og støtte samarbejdet og synergierne, navnlig med regionerne i den yderste periferi og med tredjelandene i deres naboskabsområde.

Ændring 45

Forslag til forordning

Betragtning 34

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (34) | Som anført i punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 er der behov for at evaluere dette program på grundlag af oplysninger, der er tilvejebragt via specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne. Disse krav kan eventuelt omfatte målbare indikatorer, som kan tjene som grundlag for evaluering af programmets praktiske virkninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(34)

Som anført i punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 er der behov for at evaluere dette program på grundlag af oplysninger, der er tilvejebragt via specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne. Disse krav kan eventuelt omfatte målbare indikatorer, som kan tjene som grundlag for evaluering af programmets praktiske virkninger.

| (34) | Som anført i punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 er der behov for at evaluere dette program på grundlag af oplysninger, der er tilvejebragt via specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne
  og for programmets støttemodtagere
  . Disse krav kan eventuelt omfatte målbare indikatorer, som kan tjene som grundlag for evaluering af programmets praktiske virkninger. |
| --- | --- |

(34)

Som anført i punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 er der behov for at evaluere dette program på grundlag af oplysninger, der er tilvejebragt via specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne
  og for programmets støttemodtagere
  . Disse krav kan eventuelt omfatte målbare indikatorer, som kan tjene som grundlag for evaluering af programmets praktiske virkninger.

Ændring 46

Forslag til forordning

Betragtning 38

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (38) | Med fælles regler for hele Programmet bør der sikres en kohærent ramme, som letter deltagelsen i programmer, som støttes finansielt af Programmets budget, herunder deltagelse i programmer, der forvaltes af finansieringsorganer såsom EIT, fællesforetagender eller enhver anden struktur i henhold til artikel 187 i TEUF, og deltagelse i programmer, der iværksættes af medlemsstaterne i henhold til artikel 185 i TEUF.
  Der
  bør
  sikres fleksibilitet til
  at vedtage særlige regler, når dette er
  berettiget
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(38)

Med fælles regler for hele Programmet bør der sikres en kohærent ramme, som letter deltagelsen i programmer, som støttes finansielt af Programmets budget, herunder deltagelse i programmer, der forvaltes af finansieringsorganer såsom EIT, fællesforetagender eller enhver anden struktur i henhold til artikel 187 i TEUF, og deltagelse i programmer, der iværksættes af medlemsstaterne i henhold til artikel 185 i TEUF.
  Der
  bør
  sikres fleksibilitet til
  at vedtage særlige regler, når dette er
  berettiget
  .

| (38) | Med fælles regler
  og krav
  for hele programmet bør der sikres
  forenklede og fælles gennemførelsesværktøjer, herunder til overvågning og rapportering, og
  en kohærent ramme, som letter deltagelsen i programmer, som støttes finansielt af Programmets budget, herunder deltagelse i programmer, der forvaltes af finansieringsorganer såsom EIT, fællesforetagender eller enhver anden struktur i henhold til artikel 187 i TEUF, og deltagelse i programmer, der iværksættes af medlemsstaterne i henhold til artikel 185 i TEUF.
  Det
  bør
  være muligt
  at vedtage særlige regler,
  men undtagelser bør kun anvendes,
  når dette er
  strengt nødvendigt og behørigt begrundet
  . |
| --- | --- |

(38)

Med fælles regler
  og krav
  for hele programmet bør der sikres
  forenklede og fælles gennemførelsesværktøjer, herunder til overvågning og rapportering, og
  en kohærent ramme, som letter deltagelsen i programmer, som støttes finansielt af Programmets budget, herunder deltagelse i programmer, der forvaltes af finansieringsorganer såsom EIT, fællesforetagender eller enhver anden struktur i henhold til artikel 187 i TEUF, og deltagelse i programmer, der iværksættes af medlemsstaterne i henhold til artikel 185 i TEUF.
  Det
  bør
  være muligt
  at vedtage særlige regler,
  men undtagelser bør kun anvendes,
  når dette er
  strengt nødvendigt og behørigt begrundet
  .

Ændring 47

Forslag til forordning

Betragtning 39

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (39) | Aktioner, der hører under dette Programs anvendelsesområde, bør overholde grundlæggende rettigheder og respektere de principper, som bl.a. anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Sådanne aktioner bør overholde alle retlige forpligtelser, herunder international lov, og enhver relevant afgørelse vedtaget af Kommissionen, herunder Kommissionens meddelelse af 28. juni 2013 (25) og alle etiske principper, hvilket indbefatter at undgå at krænke forskningsintegriteten. Der bør også tages hensyn til artikel 13 i TEUF i forbindelse med forskningsaktiviteter, og anvendelsen af dyr til forskning og forsøg bør mindskes med henblik på i sidste instans at erstatte deres anvendelse med andre metoder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(39)

Aktioner, der hører under dette Programs anvendelsesområde, bør overholde grundlæggende rettigheder og respektere de principper, som bl.a. anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Sådanne aktioner bør overholde alle retlige forpligtelser, herunder international lov, og enhver relevant afgørelse vedtaget af Kommissionen, herunder Kommissionens meddelelse af 28. juni 2013 (25) og alle etiske principper, hvilket indbefatter at undgå at krænke forskningsintegriteten. Der bør også tages hensyn til artikel 13 i TEUF i forbindelse med forskningsaktiviteter, og anvendelsen af dyr til forskning og forsøg bør mindskes med henblik på i sidste instans at erstatte deres anvendelse med andre metoder.

| (39) | Aktioner, der hører under dette programs anvendelsesområde, bør overholde grundlæggende rettigheder og respektere de principper, som bl.a. anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Sådanne aktioner bør overholde alle retlige forpligtelser, herunder international lov, og enhver relevant afgørelse vedtaget af Kommissionen, herunder Kommissionens meddelelse af 28. juni 2013 (25) og alle etiske principper, hvilket indbefatter at undgå at krænke forskningsintegriteten.
  Der bør tages hensyn til udtalelser fra Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik inden for Naturvidenskab og Ny Teknologi, Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. Der bør
  også tages hensyn til artikel 13 i TEUF i forbindelse med forskningsaktiviteter, og anvendelsen af dyr til forskning og forsøg bør mindskes med henblik på i sidste instans at erstatte deres anvendelse med andre metoder. |
| --- | --- |

(39)

Aktioner, der hører under dette programs anvendelsesområde, bør overholde grundlæggende rettigheder og respektere de principper, som bl.a. anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Sådanne aktioner bør overholde alle retlige forpligtelser, herunder international lov, og enhver relevant afgørelse vedtaget af Kommissionen, herunder Kommissionens meddelelse af 28. juni 2013 (25) og alle etiske principper, hvilket indbefatter at undgå at krænke forskningsintegriteten.
  Der bør tages hensyn til udtalelser fra Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik inden for Naturvidenskab og Ny Teknologi, Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. Der bør
  også tages hensyn til artikel 13 i TEUF i forbindelse med forskningsaktiviteter, og anvendelsen af dyr til forskning og forsøg bør mindskes med henblik på i sidste instans at erstatte deres anvendelse med andre metoder.

Ændring 48

Forslag til forordning

Betragtning 40

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (40) | I overensstemmelse med målsætningerne for internationalt samarbejde som beskrevet i artikel 180 og 186 i TEUF bør retlige enheder, der er etableret i tredjelande, og internationale organisationer tilskyndes til at deltage. Gennemførelsen af Programmet bør ske i overensstemmelse med de foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til artikel 75 og 215 i TEUF, og de bør overholde international lov. Det kan for foranstaltninger vedrørende Unionens strategiske aktiver, interesser, uafhængighed eller sikkerhed fastsættes, at deltagelse i Programmets specifikke aktioner kan begrænses til støttemodtagere, som er etableret i medlemsstaterne, eller foruden medlemsstaterne til enheder, som er etableret i specificerede associerede lande eller andre tredjelande. |

Kommissionens forslag

Ændring

(40)

I overensstemmelse med målsætningerne for internationalt samarbejde som beskrevet i artikel 180 og 186 i TEUF bør retlige enheder, der er etableret i tredjelande, og internationale organisationer tilskyndes til at deltage. Gennemførelsen af Programmet bør ske i overensstemmelse med de foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til artikel 75 og 215 i TEUF, og de bør overholde international lov. Det kan for foranstaltninger vedrørende Unionens strategiske aktiver, interesser, uafhængighed eller sikkerhed fastsættes, at deltagelse i Programmets specifikke aktioner kan begrænses til støttemodtagere, som er etableret i medlemsstaterne, eller foruden medlemsstaterne til enheder, som er etableret i specificerede associerede lande eller andre tredjelande.

| (40) | I overensstemmelse med målsætningerne for internationalt samarbejde som beskrevet i artikel 180 og 186 i TEUF bør retlige enheder, der er etableret i tredjelande, og internationale organisationer tilskyndes til at deltage
  i Unionens bedste videnskabelige, samfundsmæssige, økonomiske og teknologiske interesse
  . Gennemførelsen af programmet bør ske i overensstemmelse med de foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til artikel 75 og 215 i TEUF, og de bør overholde international lov. Det kan for aktioner vedrørende Unionens strategiske aktiver, interesser, uafhængighed eller sikkerhed fastsættes, at deltagelse i programmets specifikke aktioner kan begrænses til støttemodtagere, som er etableret i medlemsstaterne, eller foruden medlemsstaterne til enheder, som er etableret i specificerede associerede lande eller andre tredjelande. |
| --- | --- |

(40)

I overensstemmelse med målsætningerne for internationalt samarbejde som beskrevet i artikel 180 og 186 i TEUF bør retlige enheder, der er etableret i tredjelande, og internationale organisationer tilskyndes til at deltage
  i Unionens bedste videnskabelige, samfundsmæssige, økonomiske og teknologiske interesse
  . Gennemførelsen af programmet bør ske i overensstemmelse med de foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til artikel 75 og 215 i TEUF, og de bør overholde international lov. Det kan for aktioner vedrørende Unionens strategiske aktiver, interesser, uafhængighed eller sikkerhed fastsættes, at deltagelse i programmets specifikke aktioner kan begrænses til støttemodtagere, som er etableret i medlemsstaterne, eller foruden medlemsstaterne til enheder, som er etableret i specificerede associerede lande eller andre tredjelande.

Ændring 49

Forslag til forordning

Betragtning 41

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (41) | For
  at
  understrege
  betydningen af at imødegå klimaændringer i overensstemmelse med Unionens tilsagn om at gennemføre Parisaftalen og
  for at nå FN's
  mål for bæredygtig udvikling vil
  Programmet
  bidrage til at mainstreame klimaindsatsen og opfylde
  et overordnet
  mål om, at
  25
   % af udgifterne i EU-budgettet skal støtte opfyldelsen af klimamål. |

Kommissionens forslag

Ændring

(41)

For
  at
  understrege
  betydningen af at imødegå klimaændringer i overensstemmelse med Unionens tilsagn om at gennemføre Parisaftalen og
  for at nå FN's
  mål for bæredygtig udvikling vil
  Programmet
  bidrage til at mainstreame klimaindsatsen og opfylde
  et overordnet
  mål om, at
  25
   % af udgifterne i EU-budgettet skal støtte opfyldelsen af klimamål.

| (41) | I anerkendelse af, at klimaforandringer udgør en af de største globale og samfundsmæssige udfordringer og for
  at
  afspejle
  betydningen af at imødegå klimaændringer i overensstemmelse med Unionens tilsagn om at gennemføre Parisaftalen og
  nå FN's
  mål for bæredygtig udvikling vil
  dette program
  bidrage
  med mindst 35 % af sine udgifter
  til
  støtte for klimamålene og som led i Unionens generelle målsætning om
  at mainstreame klimaindsatsen og opfylde
  det overordnede
  mål om, at
  30
   % af udgifterne i EU-budgettet skal støtte opfyldelsen af klimamål.
  For at overvåge og verificere dette mål skal alle klimarelaterede udgifter registreres for at dække alle Unionens budgetprogrammer og afspejles i de relevante dele af arbejdsprogrammerne. De anslåede udgifter til bestemte teknologier inden for ren energiteknologi bør opdeles for at sikre international sammenlignelighed. For at tage hensyn til Den Europæiske Revisionsrets anbefalinger [særberetning nr. 31/2016] bør klimamainstreamingmekanismerne i forbindelse med rapporteringen efterfølgende sondre mellem afbødning af og tilpasning til klimaforandringer. |
| --- | --- |

(41)

I anerkendelse af, at klimaforandringer udgør en af de største globale og samfundsmæssige udfordringer og for
  at
  afspejle
  betydningen af at imødegå klimaændringer i overensstemmelse med Unionens tilsagn om at gennemføre Parisaftalen og
  nå FN's
  mål for bæredygtig udvikling vil
  dette program
  bidrage
  med mindst 35 % af sine udgifter
  til
  støtte for klimamålene og som led i Unionens generelle målsætning om
  at mainstreame klimaindsatsen og opfylde
  det overordnede
  mål om, at
  30
   % af udgifterne i EU-budgettet skal støtte opfyldelsen af klimamål.
  For at overvåge og verificere dette mål skal alle klimarelaterede udgifter registreres for at dække alle Unionens budgetprogrammer og afspejles i de relevante dele af arbejdsprogrammerne. De anslåede udgifter til bestemte teknologier inden for ren energiteknologi bør opdeles for at sikre international sammenlignelighed. For at tage hensyn til Den Europæiske Revisionsrets anbefalinger [særberetning nr. 31/2016] bør klimamainstreamingmekanismerne i forbindelse med rapporteringen efterfølgende sondre mellem afbødning af og tilpasning til klimaforandringer.

Ændring 50

Forslag til forordning

Betragtning 43

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (43) | Brug af følsomme baggrundsoplysninger eller uautoriserede personers adgang til følsomme resultater kan skade Unionens eller en eller flere af medlemsstaternes interesser. Behandlingen af fortrolige data og klassificerede informationer er derfor omfattet af al relevant EU-ret, herunder institutionernes interne bestemmelser såsom Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/444, hvori der fastsættes bestemmelser om reglerne for sikkerhedsbeskyttelse af EU's klassificerede informationer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(43)

Brug af følsomme baggrundsoplysninger eller uautoriserede personers adgang til følsomme resultater kan skade Unionens eller en eller flere af medlemsstaternes interesser. Behandlingen af fortrolige data og klassificerede informationer er derfor omfattet af al relevant EU-ret, herunder institutionernes interne bestemmelser såsom Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/444, hvori der fastsættes bestemmelser om reglerne for sikkerhedsbeskyttelse af EU's klassificerede informationer.

| (43) | Brug af følsomme baggrundsoplysninger eller uautoriserede personers adgang til følsomme resultater
  og forskningsdata
  kan skade Unionens eller en eller flere af medlemsstaternes interesser. Behandlingen af fortrolige data og klassificerede informationer er derfor omfattet af al relevant EU-ret, herunder institutionernes interne bestemmelser såsom Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/444, hvori der fastsættes bestemmelser om reglerne for sikkerhedsbeskyttelse af EU's klassificerede informationer. |
| --- | --- |

(43)

Brug af følsomme baggrundsoplysninger eller uautoriserede personers adgang til følsomme resultater
  og forskningsdata
  kan skade Unionens eller en eller flere af medlemsstaternes interesser. Behandlingen af fortrolige data og klassificerede informationer er derfor omfattet af al relevant EU-ret, herunder institutionernes interne bestemmelser såsom Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/444, hvori der fastsættes bestemmelser om reglerne for sikkerhedsbeskyttelse af EU's klassificerede informationer.

Ændring 51

Forslag til forordning

Betragtning 44

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (44) | Minimumsbetingelser for deltagelse bør fastsættes, både som en hovedregel, hvor konsortiet bør omfatte mindst én retlig enhed fra en medlemsstat, og med hensyn til enkeltheder ved særlige typer af aktioner inden for rammerne af Programmet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(44)

Minimumsbetingelser for deltagelse bør fastsættes, både som en hovedregel, hvor konsortiet bør omfatte mindst én retlig enhed fra en medlemsstat, og med hensyn til enkeltheder ved særlige typer af aktioner inden for rammerne af Programmet.

udgår

Ændring 52

Forslag til forordning

Betragtning 45

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (45) | Det er nødvendigt at fastsætte vilkår og betingelser for EU-finansiering til deltagerne i aktioner inden for rammerne af Programmet. Tilskud bør
  gennemføres
  under hensyntagen til
  alle former
  for
  bidrag
  ,
  der er
  fastsat i finansforordningen
  , herunder faste beløb
  ,
  finansiering efter takst eller enhedsomkostninger
  ,
  med henblik på yderligere forenkling
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(45)

Det er nødvendigt at fastsætte vilkår og betingelser for EU-finansiering til deltagerne i aktioner inden for rammerne af Programmet. Tilskud bør
  gennemføres
  under hensyntagen til
  alle former
  for
  bidrag
  ,
  der er
  fastsat i finansforordningen
  , herunder faste beløb
  ,
  finansiering efter takst eller enhedsomkostninger
  ,
  med henblik på yderligere forenkling
  .

| (45) | Det er nødvendigt at fastsætte vilkår og betingelser for EU-finansiering til deltagerne i aktioner inden for rammerne af programmet.
  Under programmet vil
  tilskud
  udgøre den primære form for finansiering. Andre former for finansiering
  bør
  vælges ud fra deres evne til at opfylde aktionernes specifikke målsætninger og levere resultater, navnlig
  under hensyntagen til
  kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Med henblik på yderligere forenkling bør dette
  for
  så vidt angår tilskud omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb
  ,
  faste satser og satser for enhedsomkostninger som
  fastsat i finansforordningen
  . Før et nyt system til godtgørelse af omkostninger kan anses for at udgøre en reel forenkling for støttemodtagerne, bør der foretages en forudgående omfattende evaluering, som afsluttes med et positivt resultat. |
| --- | --- |

(45)

Det er nødvendigt at fastsætte vilkår og betingelser for EU-finansiering til deltagerne i aktioner inden for rammerne af programmet.
  Under programmet vil
  tilskud
  udgøre den primære form for finansiering. Andre former for finansiering
  bør
  vælges ud fra deres evne til at opfylde aktionernes specifikke målsætninger og levere resultater, navnlig
  under hensyntagen til
  kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Med henblik på yderligere forenkling bør dette
  for
  så vidt angår tilskud omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb
  ,
  faste satser og satser for enhedsomkostninger som
  fastsat i finansforordningen
  . Før et nyt system til godtgørelse af omkostninger kan anses for at udgøre en reel forenkling for støttemodtagerne, bør der foretages en forudgående omfattende evaluering, som afsluttes med et positivt resultat.

Ændring 53

Forslag til forordning

Betragtning 46

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (46) | Der henvises til støttesatserne i denne forordning som maksima for at overholde samfinansieringsprincippet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(46)

Der henvises til støttesatserne i denne forordning som maksima for at overholde samfinansieringsprincippet.

udgår

Ændring 54

Forslag til forordning

Betragtning 47

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (47) | Programmet bør i overensstemmelse med finansforordningen skabe grundlaget for en mere udbredt accept af støttemodtagernes normale regnskabspraksis for omkostningsberegning for så vidt angår personaleomkostninger og enhedsomkostninger for internt fakturerede varer og tjenesteydelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(47)

Programmet bør i overensstemmelse med finansforordningen skabe grundlaget for en mere udbredt accept af støttemodtagernes normale regnskabspraksis for omkostningsberegning for så vidt angår personaleomkostninger og enhedsomkostninger for internt fakturerede varer og tjenesteydelser.

| (47) | Programmet bør i overensstemmelse med finansforordningen skabe grundlaget for en mere udbredt accept af støttemodtagernes normale regnskabspraksis for omkostningsberegning for så vidt angår personaleomkostninger og enhedsomkostninger for internt fakturerede varer og tjenesteydelser.
  Brugen af enhedsomkostninger for internt fakturerede varer og tjenesteydelser, der kombinerer direkte omkostninger og indirekte omkostninger, bør være en mulighed, der kan vælges af alle støttemodtagere. Omkostninger, der anslås ved hjælp af fordelingsnøgler, bør være støtteberettigede. |
| --- | --- |

(47)

Programmet bør i overensstemmelse med finansforordningen skabe grundlaget for en mere udbredt accept af støttemodtagernes normale regnskabspraksis for omkostningsberegning for så vidt angår personaleomkostninger og enhedsomkostninger for internt fakturerede varer og tjenesteydelser.
  Brugen af enhedsomkostninger for internt fakturerede varer og tjenesteydelser, der kombinerer direkte omkostninger og indirekte omkostninger, bør være en mulighed, der kan vælges af alle støttemodtagere. Omkostninger, der anslås ved hjælp af fordelingsnøgler, bør være støtteberettigede.

Ændring 55

Forslag til forordning

Betragtning 48

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (48) | Den nuværende ordning for godtgørelse af de faktiske personaleomkostninger bør forenkles yderligere med afsæt i den projektorienterede aflønning, som er udviklet inden for rammerne af Horisont 2020, og yderligere tilpasses til finansforordningen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(48)

Den nuværende ordning for godtgørelse af de faktiske personaleomkostninger bør forenkles yderligere med afsæt i den projektorienterede aflønning, som er udviklet inden for rammerne af Horisont 2020, og yderligere tilpasses til finansforordningen.

| (48) | Den nuværende ordning for godtgørelse af de faktiske personaleomkostninger bør forenkles yderligere med afsæt i den projektorienterede aflønning, som er udviklet inden for rammerne af Horisont 2020, og yderligere tilpasses til finansforordningen
  med henblik på at anvende princippet om »lige løn for lige arbejde« som et generelt princip og for at lukke løngabet mellem de EU-forskere, der er involveret i programmet
  . |
| --- | --- |

(48)

Den nuværende ordning for godtgørelse af de faktiske personaleomkostninger bør forenkles yderligere med afsæt i den projektorienterede aflønning, som er udviklet inden for rammerne af Horisont 2020, og yderligere tilpasses til finansforordningen
  med henblik på at anvende princippet om »lige løn for lige arbejde« som et generelt princip og for at lukke løngabet mellem de EU-forskere, der er involveret i programmet
  .

Ændring 56

Forslag til forordning

Betragtning 50

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (50) | Regler for udnyttelse og formidling af resultater bør fastsættes for at sikre, at støttemodtagerne beskytter, udnytter, formidler og giver adgang til disse resultater på behørig vis. Der bør navnlig lægges større vægt på at udnytte resultaterne, især i Unionen. Støttemodtagerne bør ajourføre deres planer med hensyn til udnyttelse og formidling af deres resultater i løbet af og efter afslutningen af aktionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(50)

Regler for udnyttelse og formidling af resultater bør fastsættes for at sikre, at støttemodtagerne beskytter, udnytter, formidler og giver adgang til disse resultater på behørig vis. Der bør navnlig lægges større vægt på at udnytte resultaterne, især i Unionen. Støttemodtagerne bør ajourføre deres planer med hensyn til udnyttelse og formidling af deres resultater i løbet af og efter afslutningen af aktionen.

| (50) | Regler for udnyttelse og formidling af resultater bør fastsættes for at sikre, at støttemodtagerne beskytter, udnytter, formidler og giver adgang til disse resultater på behørig vis
  under hensyntagen til modtagernes legitime interesser samt alle andre hindringer, såsom databeskyttelsesregler, privatlivs- og sikkerhedsregler og intellektuelle ejendomsrettigheder, fortrolighed eller Unionens globale økonomiske konkurrenceevne
  . Der bør navnlig lægges større vægt på at udnytte resultaterne, især i Unionen. Støttemodtagerne bør ajourføre deres planer med hensyn til udnyttelse og formidling af deres resultater i løbet af og efter afslutningen af aktionen. |
| --- | --- |

(50)

Regler for udnyttelse og formidling af resultater bør fastsættes for at sikre, at støttemodtagerne beskytter, udnytter, formidler og giver adgang til disse resultater på behørig vis
  under hensyntagen til modtagernes legitime interesser samt alle andre hindringer, såsom databeskyttelsesregler, privatlivs- og sikkerhedsregler og intellektuelle ejendomsrettigheder, fortrolighed eller Unionens globale økonomiske konkurrenceevne
  . Der bør navnlig lægges større vægt på at udnytte resultaterne, især i Unionen. Støttemodtagerne bør ajourføre deres planer med hensyn til udnyttelse og formidling af deres resultater i løbet af og efter afslutningen af aktionen.

Ændring 57

Forslag til forordning

Betragtning 51

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (51) | De centrale elementer i det foregående program Horisont 2020's system til evaluering og udvælgelse af forslag med dets særlige fokus på
  topkvalitet
  bør opretholdes. Forslagene bør fortsat udvælges på grundlag af en evaluering foretaget af uafhængige eksperter. Hvor det er relevant, bør nødvendigheden af at sikre den overordnede sammenhæng i porteføljen af projekter tages i betragtning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(51)

De centrale elementer i det foregående program Horisont 2020's system til evaluering og udvælgelse af forslag med dets særlige fokus på
  topkvalitet
  bør opretholdes. Forslagene bør fortsat udvælges på grundlag af en evaluering foretaget af uafhængige eksperter. Hvor det er relevant, bør nødvendigheden af at sikre den overordnede sammenhæng i porteføljen af projekter tages i betragtning.

| (51) | De centrale elementer i det foregående program Horisont 2020's system til evaluering og udvælgelse af forslag med dets særlige fokus på
  kriterierne »topkvalitet«, »indvirkning« og »kvalitet og gennemførelseseffektivitet«
  bør opretholdes. Forslagene bør fortsat udvælges på grundlag af en evaluering foretaget af uafhængige eksperter
  fra så mange medlemsstater som muligt. Kommissionen bør foretage en anonym evaluering, hvor det er relevant, og analysere resultaterne med henblik på at undgå partiskhed i forbindelse med udvælgelsen
  . Hvor det er relevant, bør nødvendigheden af at sikre den overordnede sammenhæng i porteføljen af projekter tages i betragtning
  af uafhængige eksperter
  . |
| --- | --- |

(51)

De centrale elementer i det foregående program Horisont 2020's system til evaluering og udvælgelse af forslag med dets særlige fokus på
  kriterierne »topkvalitet«, »indvirkning« og »kvalitet og gennemførelseseffektivitet«
  bør opretholdes. Forslagene bør fortsat udvælges på grundlag af en evaluering foretaget af uafhængige eksperter
  fra så mange medlemsstater som muligt. Kommissionen bør foretage en anonym evaluering, hvor det er relevant, og analysere resultaterne med henblik på at undgå partiskhed i forbindelse med udvælgelsen
  . Hvor det er relevant, bør nødvendigheden af at sikre den overordnede sammenhæng i porteføljen af projekter tages i betragtning
  af uafhængige eksperter
  .

Ændring 58

Forslag til forordning

Betragtning 52

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (52) | Det bør påtænkes i højere grad at bero på gensidig tillid til revisioner og vurderinger udført af andre — herunder andre EU-programmer — for at mindske den administrative byrde for modtagere
  af
  EU-midler
  . Gensidig tillid bør udtrykkeligt tages i regning ved også at inddrage andre elementer, såsom revision af systemer og processer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(52)

Det bør påtænkes i højere grad at bero på gensidig tillid til revisioner og vurderinger udført af andre — herunder andre EU-programmer — for at mindske den administrative byrde for modtagere
  af
  EU-midler
  . Gensidig tillid bør udtrykkeligt tages i regning ved også at inddrage andre elementer, såsom revision af systemer og processer.

| (52) | Med henblik på at mindske den administrative byrde for modtagere af EU-midler bør principperne om gensidig tillid til revisioner og gensidig tillid til vurderinger systematisk finde anvendelse på alle dele
  af
  programmet i overensstemmelse med finansforordningens artikel 127
  . Gensidig tillid bør udtrykkeligt tages i regning ved også at inddrage andre elementer, såsom revision af systemer og processer. |
| --- | --- |

(52)

Med henblik på at mindske den administrative byrde for modtagere af EU-midler bør principperne om gensidig tillid til revisioner og gensidig tillid til vurderinger systematisk finde anvendelse på alle dele
  af
  programmet i overensstemmelse med finansforordningens artikel 127
  . Gensidig tillid bør udtrykkeligt tages i regning ved også at inddrage andre elementer, såsom revision af systemer og processer.

Ændring 59

Forslag til forordning

Betragtning 53

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (53) | De særlige udfordringer
  inden for forskning
  og
  innovation
  bør imødegås ved hjælp af priser, herunder gennem fælles eller forbundne priser, når det er relevant, tilrettelagt af Kommissionen eller finansieringsorganet med andre EU-organer, tredjelande, internationale organisationer eller almennyttige retlige enheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(53)

De særlige udfordringer
  inden for forskning
  og
  innovation
  bør imødegås ved hjælp af priser, herunder gennem fælles eller forbundne priser, når det er relevant, tilrettelagt af Kommissionen eller finansieringsorganet med andre EU-organer, tredjelande, internationale organisationer eller almennyttige retlige enheder.

| (53) | De særlige udfordringer
  på forsknings-
  og
  innovationsområdet
  bør imødegås ved hjælp af priser, herunder gennem fælles eller forbundne priser, når det er relevant, tilrettelagt af Kommissionen eller finansieringsorganet med andre EU-organer, tredjelande, internationale organisationer eller almennyttige retlige enheder.
  Der bør navnlig tildeles priser til projekter, der tiltrækker forskere til lande, der er omfattet af initiativet om bredere deltagelse, samt til vellykkede projekter med henblik på at øge deres synlighed og gøre det muligt at øge indsatsen for at fremme EU-finansierede aktioner. |
| --- | --- |

(53)

De særlige udfordringer
  på forsknings-
  og
  innovationsområdet
  bør imødegås ved hjælp af priser, herunder gennem fælles eller forbundne priser, når det er relevant, tilrettelagt af Kommissionen eller finansieringsorganet med andre EU-organer, tredjelande, internationale organisationer eller almennyttige retlige enheder.
  Der bør navnlig tildeles priser til projekter, der tiltrækker forskere til lande, der er omfattet af initiativet om bredere deltagelse, samt til vellykkede projekter med henblik på at øge deres synlighed og gøre det muligt at øge indsatsen for at fremme EU-finansierede aktioner.

Ændring 60

Forslag til forordning

Betragtning 54

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (54) | Finansieringsformerne
  og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne forordning bør vælges ud fra den mulighed, som de giver for at nå foranstaltningernes specifikke målsætninger og levere resultater, bl.a. under hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse.
  For tilskud omfatter dette
  overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste
  takster
  og
  enhedsomkostninger — |

Kommissionens forslag

Ændring

(54)

Finansieringsformerne
  og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne forordning bør vælges ud fra den mulighed, som de giver for at nå foranstaltningernes specifikke målsætninger og levere resultater, bl.a. under hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse.
  For tilskud omfatter dette
  overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste
  takster
  og
  enhedsomkostninger —

| (54) | Typerne af finansiering
  og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne forordning bør vælges ud fra den mulighed, som de giver for at nå aktionernes specifikke målsætninger og levere resultater, bl.a. under hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse.
  Dette bør omfatte
  overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste
  satser
  og
  satser for enhedsomkostninger. |
| --- | --- |

(54)

Typerne af finansiering
  og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne forordning bør vælges ud fra den mulighed, som de giver for at nå aktionernes specifikke målsætninger og levere resultater, bl.a. under hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse.
  Dette bør omfatte
  overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste
  satser
  og
  satser for enhedsomkostninger.

Ændring 61

Forslag til forordning

Artikel 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Genstand | Genstand |
| 1.   Ved denne forordning fastsættes Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (»programmet«)
  samt
  reglerne for deltagelse i og formidling af resultater fra indirekte aktioner i henhold til dette program. | 1.   Ved denne forordning fastsættes Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (»programmet«)
  og
  reglerne for deltagelse i og formidling af resultater fra indirekte aktioner i henhold til dette program
  samt rammerne for Unionens støtte til forsknings- og innovationsaktiviteter. |
| 2.   Der fastsættes målsætninger for programmet, et budget for perioden 2021-2027, former for EU-finansiering samt regler for ydelsen heraf. | 2.   Der fastsættes målsætninger for programmet, et budget for perioden 2021-2027, former for EU-finansiering samt regler for ydelsen heraf. |
| 3.   Programmet gennemføres via: | 3.   Programmet gennemføres via: |
| a) | det særprogram, som er fastsat ved afgørelse .../.../EU (25), og som indeholder
  et finansielt bidrag til
  EIT, og |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 1

Artikel 1

Genstand

Genstand

1.   Ved denne forordning fastsættes Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (»programmet«)
  samt
  reglerne for deltagelse i og formidling af resultater fra indirekte aktioner i henhold til dette program.

1.   Ved denne forordning fastsættes Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (»programmet«)
  og
  reglerne for deltagelse i og formidling af resultater fra indirekte aktioner i henhold til dette program
  samt rammerne for Unionens støtte til forsknings- og innovationsaktiviteter.

2.   Der fastsættes målsætninger for programmet, et budget for perioden 2021-2027, former for EU-finansiering samt regler for ydelsen heraf.

2.   Der fastsættes målsætninger for programmet, et budget for perioden 2021-2027, former for EU-finansiering samt regler for ydelsen heraf.

3.   Programmet gennemføres via:

3.   Programmet gennemføres via:

a)

det særprogram, som er fastsat ved afgørelse .../.../EU (25), og som indeholder
  et finansielt bidrag til
  EIT, og

25

et finansielt bidrag til

| a) | det særprogram, som er fastsat ved afgørelse .../.../EU (25), og som indeholder
  baggrunden og interventionsområderne for
  EIT, og |
| --- | --- |

a)

det særprogram, som er fastsat ved afgørelse .../.../EU (25), og som indeholder
  baggrunden og interventionsområderne for
  EIT, og

25

baggrunden og interventionsområderne for

| b) | særprogrammet om forsvarsforskning, der er fastsat ved forordning .../.../EU. |
| --- | --- |

b)

særprogrammet om forsvarsforskning, der er fastsat ved forordning .../.../EU.

| b) | særprogrammet om forsvarsforskning, der er fastsat ved forordning .../.../EU. |
| --- | --- |

b)

særprogrammet om forsvarsforskning, der er fastsat ved forordning .../.../EU.

4.   Begreberne »Horisont Europa«, »programmet« og »særprogrammet«, der anvendes i nærværende forordning, vedrører
  kun
  spørgsmål, der er relevante for det særprogram, som er beskrevet i stk. 3, litra
  a
  ), medmindre andet udtrykkeligt fremgår.

4.   Begreberne »Horisont Europa«, »programmet« og »særprogrammet«, der anvendes i nærværende forordning, vedrører
  ikke
  spørgsmål, der er relevante for det særprogram, som er beskrevet i stk. 3, litra
  b
  ), medmindre andet udtrykkeligt fremgår.

4.a
     
  EIT gennemfører programmet i overensstemmelse med de strategiske FoI-planer og EIT's strategiske innovationsdagsorden for perioden 2021-2027 med det forbehold, at eventuelle nyoprettede videns- og innovationsfællesskaber (VIF'er), hvor det er muligt, giver anledning til yderligere og passende budgetmidler og ikke undergraver de eksisterende videns- og innovationsfællesskabers mål og forpligtelser.

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2

Artikel 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 2 | Artikel 2 |
| Definitioner | Definitioner |
| I denne forordning forstås ved:
  »forskningsinfrastrukturer«: | I denne forordning forstås ved: |
| 1) | faciliteter, som tilvejebringer ressourcer og tjenester, som anvendes af forskersamfundene til at udføre forskning og fremme innovation inden for deres områder. Denne definition omfatter dertil hørende menneskelige ressourcer, ligesom den dækker stort materiel og instrumenter, videnrelaterede faciliteter såsom samlinger, arkiver eller videnskabelige datainfrastrukturer, IT-systemer samt kommunikationsnetværk og en hvilken som helst anden infrastruktur af enestående art og tilgængelig for eksterne brugere, der er væsentlig for at opnå høj kvalitet i forskning og innovation. Disse kan eventuelt anvendes i en ikke-forskningsmæssig sammenhæng, f.eks. inden for uddannelse eller offentlige tjenesteydelser, og de kan være samlet på ét sted, virtuelle eller distribuerede »strategi for intelligent specialisering«: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 2

Artikel 2

Definitioner

Definitioner

I denne forordning forstås ved:
  »forskningsinfrastrukturer«:

»forskningsinfrastrukturer«:

I denne forordning forstås ved:

1)

faciliteter, som tilvejebringer ressourcer og tjenester, som anvendes af forskersamfundene til at udføre forskning og fremme innovation inden for deres områder. Denne definition omfatter dertil hørende menneskelige ressourcer, ligesom den dækker stort materiel og instrumenter, videnrelaterede faciliteter såsom samlinger, arkiver eller videnskabelige datainfrastrukturer, IT-systemer samt kommunikationsnetværk og en hvilken som helst anden infrastruktur af enestående art og tilgængelig for eksterne brugere, der er væsentlig for at opnå høj kvalitet i forskning og innovation. Disse kan eventuelt anvendes i en ikke-forskningsmæssig sammenhæng, f.eks. inden for uddannelse eller offentlige tjenesteydelser, og de kan være samlet på ét sted, virtuelle eller distribuerede »strategi for intelligent specialisering«:

| 1) | »forskningsinfrastrukturer«: faciliteter, som tilvejebringer ressourcer og tjenester, som anvendes af forskersamfundene til at udføre forskning og fremme innovation inden for deres områder. Denne definition omfatter dertil hørende menneskelige ressourcer, ligesom den dækker stort materiel og instrumenter,
  navnlig dem, som støttes af andre EU-fonde, jf. bilag IV,
  videnrelaterede faciliteter som samlinger, arkiver eller videnskabelige datainfrastrukturer, IT-systemer samt kommunikationsnetværk og en hvilken som helst anden infrastruktur af enestående art og tilgængelig for eksterne brugere, der er væsentlig for at opnå høj kvalitet i forskning og innovation. Disse kan eventuelt anvendes i en ikkeforskningsmæssig sammenhæng, f.eks. inden for uddannelse eller offentlige tjenesteydelser, og de kan være samlet på ét sted, virtuelle eller distribuerede |
| --- | --- |

1)

»forskningsinfrastrukturer«: faciliteter, som tilvejebringer ressourcer og tjenester, som anvendes af forskersamfundene til at udføre forskning og fremme innovation inden for deres områder. Denne definition omfatter dertil hørende menneskelige ressourcer, ligesom den dækker stort materiel og instrumenter,
  navnlig dem, som støttes af andre EU-fonde, jf. bilag IV,
  videnrelaterede faciliteter som samlinger, arkiver eller videnskabelige datainfrastrukturer, IT-systemer samt kommunikationsnetværk og en hvilken som helst anden infrastruktur af enestående art og tilgængelig for eksterne brugere, der er væsentlig for at opnå høj kvalitet i forskning og innovation. Disse kan eventuelt anvendes i en ikkeforskningsmæssig sammenhæng, f.eks. inden for uddannelse eller offentlige tjenesteydelser, og de kan være samlet på ét sted, virtuelle eller distribuerede

navnlig dem, som støttes af andre EU-fonde, jf. bilag IV,

| 2) | har samme betydning som en strategi for intelligent specialisering som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (26) og opfylder grundforudsætningerne i forordning (EU) XX [forordningen om fælles bestemmelser] »europæisk partnerskab«: |
| --- | --- |

2)

har samme betydning som en strategi for intelligent specialisering som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (26) og opfylder grundforudsætningerne i forordning (EU) XX [forordningen om fælles bestemmelser] »europæisk partnerskab«:

26

| 2) | »strategi for intelligent specialisering«: har samme betydning som en strategi for intelligent specialisering som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (26) og opfylder grundforudsætningerne i forordning (EU) XX [forordningen om fælles bestemmelser] |
| --- | --- |

2)

»strategi for intelligent specialisering«: har samme betydning som en strategi for intelligent specialisering som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (26) og opfylder grundforudsætningerne i forordning (EU) XX [forordningen om fælles bestemmelser]

26

| 3) | et
  initiativ, hvor Unionen sammen med private og/eller offentlige partnere (såsom industrien, forskningsorganisationer, offentlige organer, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver på lokalt, regionalt, nationalt eller internationalt plan, eller civilsamfundsorganisationer, herunder fonde), der forpligter sig til i fællesskab at støtte udvikling og gennemførelse af et forskningsprogram og innovationsaktiviteter blandt andet i relation til markedet, lovgivning eller indførelse af politikker |
| --- | --- |

3)

et
  initiativ, hvor Unionen sammen med private og/eller offentlige partnere (såsom industrien, forskningsorganisationer, offentlige organer, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver på lokalt, regionalt, nationalt eller internationalt plan, eller civilsamfundsorganisationer, herunder fonde), der forpligter sig til i fællesskab at støtte udvikling og gennemførelse af et forskningsprogram og innovationsaktiviteter blandt andet i relation til markedet, lovgivning eller indførelse af politikker

et

| 3) | »europæisk partnerskab«: et initiativ, hvor Unionen sammen med private og/eller offentlige partnere (såsom industrien,
  universiteter,
  forskningsorganisationer,
  herunder forskningsinfrastrukturer,
  offentlige organer, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver på lokalt, regionalt, nationalt eller internationalt plan, eller civilsamfundsorganisationer, herunder
  , hvor det er relevant, NGO'er og
  fonde, der forpligter sig til i fællesskab at støtte udvikling og gennemførelse af et forskningsprogram og innovationsaktiviteter blandt andet
  i henhold til artikel 185 og 187 i TEUF og
  i relation til markedet, lovgivning eller indførelse af politikker |
| --- | --- |

3)

»europæisk partnerskab«: et initiativ, hvor Unionen sammen med private og/eller offentlige partnere (såsom industrien,
  universiteter,
  forskningsorganisationer,
  herunder forskningsinfrastrukturer,
  offentlige organer, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver på lokalt, regionalt, nationalt eller internationalt plan, eller civilsamfundsorganisationer, herunder
  , hvor det er relevant, NGO'er og
  fonde, der forpligter sig til i fællesskab at støtte udvikling og gennemførelse af et forskningsprogram og innovationsaktiviteter blandt andet
  i henhold til artikel 185 og 187 i TEUF og
  i relation til markedet, lovgivning eller indførelse af politikker

universiteter,

herunder forskningsinfrastrukturer,

, hvor det er relevant, NGO'er og

i henhold til artikel 185 og 187 i TEUF og

| 4) | »fri brugsret«: praksis med at stille onlineadgang til forskningsoutput fra aktioner, der er finansieret under programmet, herunder videnskabelige publikationer og forskningsdata, vederlagsfrit til rådighed for slutbrugeren |
| --- | --- |

4)

»fri brugsret«: praksis med at stille onlineadgang til forskningsoutput fra aktioner, der er finansieret under programmet, herunder videnskabelige publikationer og forskningsdata, vederlagsfrit til rådighed for slutbrugeren

| 4) | »fri brugsret«: praksis med at stille onlineadgang til forskningsoutput fra aktioner, der er finansieret under programmet, herunder videnskabelige publikationer og forskningsdata, vederlagsfrit til rådighed for slutbrugeren
  . For så vidt angår forskningsdata, relevante privatlivs- og sikkerhedsinteresser samt intellektuelle ejendomsrettigheder, fortrolighed, EU's globale økonomiske konkurrenceevne og andre legitime interesser er det nødvendigt, at disse tackles i overensstemmelse med princippet »så åbent som muligt, så lukket som nødvendigt« og i henhold til »solide fravalgsmuligheder« |
| --- | --- |

4)

»fri brugsret«: praksis med at stille onlineadgang til forskningsoutput fra aktioner, der er finansieret under programmet, herunder videnskabelige publikationer og forskningsdata, vederlagsfrit til rådighed for slutbrugeren
  . For så vidt angår forskningsdata, relevante privatlivs- og sikkerhedsinteresser samt intellektuelle ejendomsrettigheder, fortrolighed, EU's globale økonomiske konkurrenceevne og andre legitime interesser er det nødvendigt, at disse tackles i overensstemmelse med princippet »så åbent som muligt, så lukket som nødvendigt« og i henhold til »solide fravalgsmuligheder«

. For så vidt angår forskningsdata, relevante privatlivs- og sikkerhedsinteresser samt intellektuelle ejendomsrettigheder, fortrolighed, EU's globale økonomiske konkurrenceevne og andre legitime interesser er det nødvendigt, at disse tackles i overensstemmelse med princippet »så åbent som muligt, så lukket som nødvendigt« og i henhold til »solide fravalgsmuligheder«

| 5) | »mission«: en portefølje af aktioner, der har til formål at opnå et målbart mål inden for en fastsat frist og
  de virkninger for
  videnskaben og teknologien og/eller samfundet og borgerne, som ikke ville kunne opnås gennem individuelle aktioner |
| --- | --- |

5)

»mission«: en portefølje af aktioner, der har til formål at opnå et målbart mål inden for en fastsat frist og
  de virkninger for
  videnskaben og teknologien og/eller samfundet og borgerne, som ikke ville kunne opnås gennem individuelle aktioner

de virkninger for

| 5) | »mission«: en portefølje af
  FoI-aktioner baseret på topkvalitet, som kan være på tværs af innovationspoler eller på tværs af
  aktioner, der har til formål at opnå et målbart mål inden for en fastsat frist og
  have en indvirkning på
  videnskaben og teknologien og/eller samfundet
  , politisk beslutningstagning og/eller diplomati
  og borgerne,
  og
  som ikke ville kunne opnås gennem individuelle aktioner |
| --- | --- |

5)

»mission«: en portefølje af
  FoI-aktioner baseret på topkvalitet, som kan være på tværs af innovationspoler eller på tværs af
  aktioner, der har til formål at opnå et målbart mål inden for en fastsat frist og
  have en indvirkning på
  videnskaben og teknologien og/eller samfundet
  , politisk beslutningstagning og/eller diplomati
  og borgerne,
  og
  som ikke ville kunne opnås gennem individuelle aktioner

FoI-aktioner baseret på topkvalitet, som kan være på tværs af innovationspoler eller på tværs af

have en indvirkning på

, politisk beslutningstagning og/eller diplomati

og

| 6) | »prækommercielle offentlige indkøb«: offentlige indkøb inden for forsknings- og udviklingstjenester, der omfatter risiko- og resultatdeling på markedsvilkår og konkurrencepræget udvikling i faser, hvor indkøbte forsknings- og udviklingstjenester adskiller sig klart fra den kommercielle indførsel af slutprodukter |
| --- | --- |

6)

»prækommercielle offentlige indkøb«: offentlige indkøb inden for forsknings- og udviklingstjenester, der omfatter risiko- og resultatdeling på markedsvilkår og konkurrencepræget udvikling i faser, hvor indkøbte forsknings- og udviklingstjenester adskiller sig klart fra den kommercielle indførsel af slutprodukter

| 6) | »prækommercielle offentlige indkøb«: offentlige indkøb inden for forsknings- og udviklingstjenester, der omfatter risiko- og resultatdeling på markedsvilkår og konkurrencepræget udvikling i faser, hvor indkøbte forsknings- og udviklingstjenester adskiller sig klart fra den kommercielle indførsel af slutprodukter |
| --- | --- |

6)

»prækommercielle offentlige indkøb«: offentlige indkøb inden for forsknings- og udviklingstjenester, der omfatter risiko- og resultatdeling på markedsvilkår og konkurrencepræget udvikling i faser, hvor indkøbte forsknings- og udviklingstjenester adskiller sig klart fra den kommercielle indførsel af slutprodukter

| 7) | »offentlige indkøb af innovationsløsninger«: indkøb, hvor den ordregivende myndighed fungerer som første kunde for innovative varer eller tjenester, der endnu ikke er kommercielt tilgængelige i stor skala, og som kan omfatte overensstemmelsesprøvning |
| --- | --- |

7)

»offentlige indkøb af innovationsløsninger«: indkøb, hvor den ordregivende myndighed fungerer som første kunde for innovative varer eller tjenester, der endnu ikke er kommercielt tilgængelige i stor skala, og som kan omfatte overensstemmelsesprøvning

| 7) | »offentlige indkøb af innovationsløsninger«: indkøb, hvor den ordregivende myndighed fungerer som første kunde for innovative varer eller tjenester, der endnu ikke er kommercielt tilgængelige i stor skala, og som kan omfatte overensstemmelsesprøvning |
| --- | --- |

7)

»offentlige indkøb af innovationsløsninger«: indkøb, hvor den ordregivende myndighed fungerer som første kunde for innovative varer eller tjenester, der endnu ikke er kommercielt tilgængelige i stor skala, og som kan omfatte overensstemmelsesprøvning

| 8) | »brugsret«: ret til
  at
  anvende resultater eller baggrundsviden |
| --- | --- |

8)

»brugsret«: ret til
  at
  anvende resultater eller baggrundsviden

at

| 8) | »brugsret«: ret til anvende resultater eller baggrundsviden
  i henhold til vilkårene og betingelserne i denne forordning |
| --- | --- |

8)

»brugsret«: ret til anvende resultater eller baggrundsviden
  i henhold til vilkårene og betingelserne i denne forordning

i henhold til vilkårene og betingelserne i denne forordning

| 9) | »baggrundsviden«: alle data, al knowhow eller alle oplysninger, uanset form eller type, både materielle og immaterielle, herunder rettigheder såsom intellektuelle ejendomsrettigheder, som: i) modtagerne besidder, før de tiltræder aktionen, ii) modtagerne
  skriftligt
  har udpeget som værende nødvendige for gennemførelsen af aktionen eller for udnyttelse af dens resultater |
| --- | --- |

9)

»baggrundsviden«: alle data, al knowhow eller alle oplysninger, uanset form eller type, både materielle og immaterielle, herunder rettigheder såsom intellektuelle ejendomsrettigheder, som: i) modtagerne besidder, før de tiltræder aktionen, ii) modtagerne
  skriftligt
  har udpeget som værende nødvendige for gennemførelsen af aktionen eller for udnyttelse af dens resultater

skriftligt

| 9) | »baggrundsviden«: alle data, al knowhow eller alle oplysninger, uanset form eller type, både materielle og immaterielle, herunder rettigheder, såsom intellektuelle ejendomsrettigheder, som: i)
  modtagerne besidder, før de tiltræder aktionen, og som
  ii) modtagerne
  i en skriftlig aftale
  har udpeget som værende nødvendige for gennemførelsen af aktionen eller for udnyttelse af deres resultater |
| --- | --- |

9)

»baggrundsviden«: alle data, al knowhow eller alle oplysninger, uanset form eller type, både materielle og immaterielle, herunder rettigheder, såsom intellektuelle ejendomsrettigheder, som: i)
  modtagerne besidder, før de tiltræder aktionen, og som
  ii) modtagerne
  i en skriftlig aftale
  har udpeget som værende nødvendige for gennemførelsen af aktionen eller for udnyttelse af deres resultater

modtagerne besidder, før de tiltræder aktionen, og som

i en skriftlig aftale

| 10) | offentliggørelse af resultater på en hvilken som helst hensigtsmæssig måde (undtagen som følge af beskyttelse eller udnyttelse af resultaterne), herunder videnskabelige publikationer uanset medie
  »udnyttelse«: |
| --- | --- |

10)

offentliggørelse af resultater på en hvilken som helst hensigtsmæssig måde (undtagen som følge af beskyttelse eller udnyttelse af resultaterne), herunder videnskabelige publikationer uanset medie
  »udnyttelse«:

»udnyttelse«:

| 10) | »formidling«: offentliggørelse af resultater på en hvilken som helst hensigtsmæssig måde (undtagen som følge af beskyttelse eller udnyttelse af resultaterne), herunder videnskabelige publikationer uanset medie |
| --- | --- |

10)

»formidling«: offentliggørelse af resultater på en hvilken som helst hensigtsmæssig måde (undtagen som følge af beskyttelse eller udnyttelse af resultaterne), herunder videnskabelige publikationer uanset medie

| 11) | anvendelse af resultaterne i videre forsknings- og innovationsaktiviteter ud over dem, der er omfattet af den pågældende aktion, eller
  i
  udvikling, skabelse, fremstilling og markedsføring af et produkt eller en proces eller i skabelse og levering af en tjeneste eller i standardiseringsaktiviteter
  »rimelige vilkår«: |
| --- | --- |

11)

anvendelse af resultaterne i videre forsknings- og innovationsaktiviteter ud over dem, der er omfattet af den pågældende aktion, eller
  i
  udvikling, skabelse, fremstilling og markedsføring af et produkt eller en proces eller i skabelse og levering af en tjeneste eller i standardiseringsaktiviteter
  »rimelige vilkår«:

i

»rimelige vilkår«:

| 11) | »udnyttelse«: anvendelse af resultaterne i videre forsknings- og innovationsaktiviteter ud over dem, der er omfattet af den pågældende aktion, eller
  blandt andet kommerciel udnyttelse, såsom
  udvikling, skabelse, fremstilling og markedsføring af et produkt eller en proces eller i skabelse og levering af en tjeneste eller i standardiseringsaktiviteter |
| --- | --- |

11)

»udnyttelse«: anvendelse af resultaterne i videre forsknings- og innovationsaktiviteter ud over dem, der er omfattet af den pågældende aktion, eller
  blandt andet kommerciel udnyttelse, såsom
  udvikling, skabelse, fremstilling og markedsføring af et produkt eller en proces eller i skabelse og levering af en tjeneste eller i standardiseringsaktiviteter

blandt andet kommerciel udnyttelse, såsom

| 12) | passende vilkår, herunder eventuelle finansielle betingelser eller royaltyfrie betingelser, der tager hensyn til de særlige forhold i forbindelse med anmodningen om brug, såsom den faktiske eller potentielle værdi af de resultater eller den baggrundsviden, der anmodes om adgang til, og/eller omfanget, varigheden eller andre forhold vedrørende den påtænkte udnyttelse
  »finansieringsorgan«: |
| --- | --- |

12)

passende vilkår, herunder eventuelle finansielle betingelser eller royaltyfrie betingelser, der tager hensyn til de særlige forhold i forbindelse med anmodningen om brug, såsom den faktiske eller potentielle værdi af de resultater eller den baggrundsviden, der anmodes om adgang til, og/eller omfanget, varigheden eller andre forhold vedrørende den påtænkte udnyttelse
  »finansieringsorgan«:

»finansieringsorgan«:

| 12) | »rimelige vilkår«: passende vilkår, herunder eventuelle finansielle betingelser eller royaltyfrie betingelser, der tager hensyn til de særlige forhold i forbindelse med anmodningen om brug, såsom den faktiske eller potentielle værdi af de resultater eller den baggrundsviden, der anmodes om adgang til, og/eller omfanget, varigheden eller andre forhold vedrørende den påtænkte udnyttelse |
| --- | --- |

12)

»rimelige vilkår«: passende vilkår, herunder eventuelle finansielle betingelser eller royaltyfrie betingelser, der tager hensyn til de særlige forhold i forbindelse med anmodningen om brug, såsom den faktiske eller potentielle værdi af de resultater eller den baggrundsviden, der anmodes om adgang til, og/eller omfanget, varigheden eller andre forhold vedrørende den påtænkte udnyttelse

| 13) | et
  organ eller en myndighed bortset fra Kommissionen, jf. artikel 62, stk. 1, litra c), i finansforordningen, som Kommissionen har overdraget opgaver til vedrørende budgetgennemførelsen i henhold til programmet
  »international europæisk forskningsorganisation«: |
| --- | --- |

13)

et
  organ eller en myndighed bortset fra Kommissionen, jf. artikel 62, stk. 1, litra c), i finansforordningen, som Kommissionen har overdraget opgaver til vedrørende budgetgennemførelsen i henhold til programmet
  »international europæisk forskningsorganisation«:

et

»international europæisk forskningsorganisation«:

| 13) | »finansieringsorgan«: et organ eller en myndighed bortset fra Kommissionen, jf. artikel 62, stk. 1, litra c), i finansforordningen, som Kommissionen har overdraget opgaver til vedrørende budgetgennemførelsen i henhold til programmet |
| --- | --- |

13)

»finansieringsorgan«: et organ eller en myndighed bortset fra Kommissionen, jf. artikel 62, stk. 1, litra c), i finansforordningen, som Kommissionen har overdraget opgaver til vedrørende budgetgennemførelsen i henhold til programmet

| 14) | en
  international organisation, hvor flertallet af medlemmerne er medlemsstater eller associerede lande, og hvis hovedformål er at bidrage til at styrke det videnskabelige og teknologiske samarbejde i Europa
  »retlig enhed«: |
| --- | --- |

14)

en
  international organisation, hvor flertallet af medlemmerne er medlemsstater eller associerede lande, og hvis hovedformål er at bidrage til at styrke det videnskabelige og teknologiske samarbejde i Europa
  »retlig enhed«:

en

»retlig enhed«:

| 14) | »international europæisk forskningsorganisation«: en international organisation, hvor flertallet af medlemmerne er medlemsstater eller associerede lande, og hvis hovedformål er at bidrage til at styrke det videnskabelige og teknologiske samarbejde i Europa |
| --- | --- |

14)

»international europæisk forskningsorganisation«: en international organisation, hvor flertallet af medlemmerne er medlemsstater eller associerede lande, og hvis hovedformål er at bidrage til at styrke det videnskabelige og teknologiske samarbejde i Europa

| 15) | en
  fysisk person eller en efter national ret, EU-retten eller international ret oprettet og anerkendt juridisk person, der har status som juridisk person og i eget navn kan udøve rettigheder og være pålagt pligter, eller en enhed, der ikke er en juridisk person, jf. finansforordningens artikel 197, stk. 2, litra c) |
| --- | --- |

15)

en
  fysisk person eller en efter national ret, EU-retten eller international ret oprettet og anerkendt juridisk person, der har status som juridisk person og i eget navn kan udøve rettigheder og være pålagt pligter, eller en enhed, der ikke er en juridisk person, jf. finansforordningens artikel 197, stk. 2, litra c)

en

| 15) | »retlig enhed«: en fysisk person eller en efter national ret, EU-retten eller international ret oprettet og anerkendt juridisk person, der har status som juridisk person og i eget navn kan udøve rettigheder og være pålagt pligter, eller en enhed, der ikke er en juridisk person, jf. finansforordningens artikel 197, stk. 2, litra c) |
| --- | --- |

15)

»retlig enhed«: en fysisk person eller en efter national ret, EU-retten eller international ret oprettet og anerkendt juridisk person, der har status som juridisk person og i eget navn kan udøve rettigheder og være pålagt pligter, eller en enhed, der ikke er en juridisk person, jf. finansforordningens artikel 197, stk. 2, litra c)

| 15 a) | »lande, der er omfattet af initiativet om bredere deltagelse«: de lande, der identificeres ved hjælp af den sammensatte indikator for forskning af høj kvalitet (FoU-intensitet, topkvalitet inden for videnskab og teknologi, økonomiens videnintensitet, højteknologisk og produktionsteknologisk bidrag til handelsbalancen) og en korrigeret tærskel på 70 % af EU-gennemsnittet

   (26a) |
| --- | --- |

15 a)

15 a)

»lande, der er omfattet af initiativet om bredere deltagelse«: de lande, der identificeres ved hjælp af den sammensatte indikator for forskning af høj kvalitet (FoU-intensitet, topkvalitet inden for videnskab og teknologi, økonomiens videnintensitet, højteknologisk og produktionsteknologisk bidrag til handelsbalancen) og en korrigeret tærskel på 70 % af EU-gennemsnittet

26a

| 16) | »almennyttig retlig enhed« er en retlig enhed, der i kraft af sin retlige form er almennyttig, eller som er retligt eller lovmæssigt forpligtet til ikke at udlodde overskud til aktionærer eller enkelte medlemmer
  »midcapselskab«: |
| --- | --- |

16)

»almennyttig retlig enhed« er en retlig enhed, der i kraft af sin retlige form er almennyttig, eller som er retligt eller lovmæssigt forpligtet til ikke at udlodde overskud til aktionærer eller enkelte medlemmer
  »midcapselskab«:

»midcapselskab«:

| 16) | »almennyttig retlig enhed« er en retlig enhed, der i kraft af sin retlige form er almennyttig, eller som er retligt eller lovmæssigt forpligtet til ikke at udlodde overskud til aktionærer eller enkelte medlemmer |
| --- | --- |

16)

»almennyttig retlig enhed« er en retlig enhed, der i kraft af sin retlige form er almennyttig, eller som er retligt eller lovmæssigt forpligtet til ikke at udlodde overskud til aktionærer eller enkelte medlemmer

| 17) | et
  selskab, som hverken er en mikrovirksomhed eller en lille eller mellemstor virksomhed (SMV) som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF (27), og som har op til 3 000  ansatte, idet antallet af beskæftigede beregnes i henhold til afsnit I, artikel 3, 4, 5 og 6, i bilaget til nævnte henstilling »resultater«: |
| --- | --- |

17)

et
  selskab, som hverken er en mikrovirksomhed eller en lille eller mellemstor virksomhed (SMV) som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF (27), og som har op til 3 000  ansatte, idet antallet af beskæftigede beregnes i henhold til afsnit I, artikel 3, 4, 5 og 6, i bilaget til nævnte henstilling »resultater«:

et

27

| 17) | »midcapselskab«: et selskab, som hverken er en mikrovirksomhed eller en lille eller mellemstor virksomhed (SMV) som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF (27), og som har op til 3 000  ansatte, idet antallet af beskæftigede beregnes i henhold til afsnit I, artikel 3, 4, 5 og 6, i bilaget til nævnte henstilling |
| --- | --- |

17)

»midcapselskab«: et selskab, som hverken er en mikrovirksomhed eller en lille eller mellemstor virksomhed (SMV) som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF (27), og som har op til 3 000  ansatte, idet antallet af beskæftigede beregnes i henhold til afsnit I, artikel 3, 4, 5 og 6, i bilaget til nævnte henstilling

27

| 18) | enhver materiel
  eller
  immateriel effekt
  af aktionen såsom data, knowhow eller oplysninger, uanset form eller type, og uanset om den kan beskyttes eller ej, samt alle rettigheder knyttet hertil, herunder intellektuelle ejendomsrettigheder
  »Seal of Excellence«: |
| --- | --- |

18)

enhver materiel
  eller
  immateriel effekt
  af aktionen såsom data, knowhow eller oplysninger, uanset form eller type, og uanset om den kan beskyttes eller ej, samt alle rettigheder knyttet hertil, herunder intellektuelle ejendomsrettigheder
  »Seal of Excellence«:

enhver materiel

immateriel effekt

»Seal of Excellence«:

| 18) | »resultater«:
  ethvert materielt
  eller
  immaterielt output
  af aktionen såsom data, knowhow eller oplysninger, uanset form eller type, og uanset om den kan beskyttes eller ej, samt alle rettigheder knyttet hertil, herunder intellektuelle ejendomsrettigheder |
| --- | --- |

18)

»resultater«:
  ethvert materielt
  eller
  immaterielt output
  af aktionen såsom data, knowhow eller oplysninger, uanset form eller type, og uanset om den kan beskyttes eller ej, samt alle rettigheder knyttet hertil, herunder intellektuelle ejendomsrettigheder

ethvert materielt

immaterielt output

| 19) | en
  certificeret mærke, som viser, at et forslag, der er indgivet under en indkaldelse af forslag, ligger over alle de tærskler, der er fastsat i arbejdsprogrammet, men ikke kunne finansieres på grund af et utilstrækkeligt budget til den pågældende indkaldelse under arbejdsprogrammet
  »arbejdsprogram«: |
| --- | --- |

19)

en
  certificeret mærke, som viser, at et forslag, der er indgivet under en indkaldelse af forslag, ligger over alle de tærskler, der er fastsat i arbejdsprogrammet, men ikke kunne finansieres på grund af et utilstrækkeligt budget til den pågældende indkaldelse under arbejdsprogrammet
  »arbejdsprogram«:

en

»arbejdsprogram«:

| 19) | »Seal of Excellence«: et
  certificeret mærke, som viser, at et forslag, der er indgivet under en indkaldelse af forslag, ligger over alle de tærskler, der er fastsat i arbejdsprogrammet, men ikke kunne finansieres på grund af et utilstrækkeligt budget til den pågældende indkaldelse under arbejdsprogrammet
  , men som eventuelt kan modtage støtte fra andre EU-finansieringskilder eller nationale finansieringskilder |
| --- | --- |

19)

»Seal of Excellence«: et
  certificeret mærke, som viser, at et forslag, der er indgivet under en indkaldelse af forslag, ligger over alle de tærskler, der er fastsat i arbejdsprogrammet, men ikke kunne finansieres på grund af et utilstrækkeligt budget til den pågældende indkaldelse under arbejdsprogrammet
  , men som eventuelt kan modtage støtte fra andre EU-finansieringskilder eller nationale finansieringskilder

»Seal of Excellence«: et

, men som eventuelt kan modtage støtte fra andre EU-finansieringskilder eller nationale finansieringskilder

| 19 a) | »strategisk FoI-plan«: et dokument vedtaget ved en delegeret retsakt hvert andet år som supplement til særprogrammet efter en bred obligatorisk høringsproces med flere interessenter med deltagelse af medlemsstaterne, Europa-Parlamentet og FUI-interessenter, herunder civilsamfundet. Planen definerer prioriteterne, instrumenterne og de passende typer af aktioner og gennemførelsesformer, og danner således grundlag for udarbejdelsen af arbejdsprogrammerne. Den indeholder navnlig de udvalgte missioner, de nyetablerede eller løbende kontraktmæssige eller institutionelle partnerskaber, FET-flagskibe og VIF'er |
| --- | --- |

19 a)

19 a)

»strategisk FoI-plan«: et dokument vedtaget ved en delegeret retsakt hvert andet år som supplement til særprogrammet efter en bred obligatorisk høringsproces med flere interessenter med deltagelse af medlemsstaterne, Europa-Parlamentet og FUI-interessenter, herunder civilsamfundet. Planen definerer prioriteterne, instrumenterne og de passende typer af aktioner og gennemførelsesformer, og danner således grundlag for udarbejdelsen af arbejdsprogrammerne. Den indeholder navnlig de udvalgte missioner, de nyetablerede eller løbende kontraktmæssige eller institutionelle partnerskaber, FET-flagskibe og VIF'er

| 20) | det
  dokument, som Kommissionen har vedtaget til gennemførelse af særprogrammet (28), jf. artikel 12, eller et dokument med tilsvarende indhold og struktur vedtaget af et finansieringsorgan
  »tilbagebetalingspligtigt forskud«: |
| --- | --- |

20)

det
  dokument, som Kommissionen har vedtaget til gennemførelse af særprogrammet (28), jf. artikel 12, eller et dokument med tilsvarende indhold og struktur vedtaget af et finansieringsorgan
  »tilbagebetalingspligtigt forskud«:

det

28

»tilbagebetalingspligtigt forskud«:

| 20) | »arbejdsprogram«: det dokument, som Kommissionen har vedtaget til gennemførelse af særprogrammet (28), jf. artikel 12, eller et dokument med tilsvarende indhold og struktur vedtaget af et finansieringsorgan |
| --- | --- |

20)

»arbejdsprogram«: det dokument, som Kommissionen har vedtaget til gennemførelse af særprogrammet (28), jf. artikel 12, eller et dokument med tilsvarende indhold og struktur vedtaget af et finansieringsorgan

28

| 21) | den
  del af den blandede finansiering under Horisont
  Europa eller EIC
  , der svarer til et lån. jf. afsnit X i finansforordningen, men som tildeles direkte af Unionen på nonprofitbasis for at dække omkostningerne til aktiviteter, der svarer til en innovationsaktion, og som modtageren skal betale tilbage til Unionen på de i kontrakten fastsatte betingelser
  »kontrakt«: |
| --- | --- |

21)

den
  del af den blandede finansiering under Horisont
  Europa eller EIC
  , der svarer til et lån. jf. afsnit X i finansforordningen, men som tildeles direkte af Unionen på nonprofitbasis for at dække omkostningerne til aktiviteter, der svarer til en innovationsaktion, og som modtageren skal betale tilbage til Unionen på de i kontrakten fastsatte betingelser
  »kontrakt«:

den

Europa eller EIC

»kontrakt«:

| 21) | »tilbagebetalingspligtigt forskud«: den del af den blandede finansiering under Horisont
  Europa-programmet
  , der svarer til et lån. jf. afsnit X i finansforordningen, men som tildeles direkte af Unionen på nonprofitbasis for at dække omkostningerne til aktiviteter, der svarer til en innovationsaktion, og som modtageren skal betale tilbage til Unionen på de i kontrakten fastsatte betingelser |
| --- | --- |

21)

»tilbagebetalingspligtigt forskud«: den del af den blandede finansiering under Horisont
  Europa-programmet
  , der svarer til et lån. jf. afsnit X i finansforordningen, men som tildeles direkte af Unionen på nonprofitbasis for at dække omkostningerne til aktiviteter, der svarer til en innovationsaktion, og som modtageren skal betale tilbage til Unionen på de i kontrakten fastsatte betingelser

Europa-programmet

| 22) | aftale
  indgået mellem Kommissionen eller et finansieringsorgan med en retlig enhed, der gennemfører en innovations- og markedsudrulningsaktion, og som støttes af blandet finansiering under Horisont
  Europa eller EIC »klassificerede informationer«: |
| --- | --- |

22)

aftale
  indgået mellem Kommissionen eller et finansieringsorgan med en retlig enhed, der gennemfører en innovations- og markedsudrulningsaktion, og som støttes af blandet finansiering under Horisont
  Europa eller EIC »klassificerede informationer«:

aftale

Europa eller EIC »klassificerede informationer«:

| 22) | »kontrakt«: aftale indgået mellem Kommissionen eller et finansieringsorgan med en retlig enhed, der gennemfører en innovations- og markedsudrulningsaktion, og som støttes af blandet finansiering under Horisont
  Europa-programmet |
| --- | --- |

22)

»kontrakt«: aftale indgået mellem Kommissionen eller et finansieringsorgan med en retlig enhed, der gennemfører en innovations- og markedsudrulningsaktion, og som støttes af blandet finansiering under Horisont
  Europa-programmet

Europa-programmet

| 23) | EU-klassificerede informationer som defineret i Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 såvel som klassificerede informationer fra medlemsstater, klassificerede informationer fra tredjelande, med hvilke Unionen har indgået en sikkerhedsaftale, og klassificerede informationer fra internationale organisationer, med hvilke Unionen har indgået en sikkerhedsaftale
  »blandingsoperation«: |
| --- | --- |

23)

EU-klassificerede informationer som defineret i Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 såvel som klassificerede informationer fra medlemsstater, klassificerede informationer fra tredjelande, med hvilke Unionen har indgået en sikkerhedsaftale, og klassificerede informationer fra internationale organisationer, med hvilke Unionen har indgået en sikkerhedsaftale
  »blandingsoperation«:

»blandingsoperation«:

| 23) | »klassificerede informationer«: EU-klassificerede informationer som defineret i Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 såvel som klassificerede informationer fra medlemsstater, klassificerede informationer fra tredjelande, med hvilke Unionen har indgået en sikkerhedsaftale, og klassificerede informationer fra internationale organisationer, med hvilke Unionen har indgået en sikkerhedsaftale |
| --- | --- |

23)

»klassificerede informationer«: EU-klassificerede informationer som defineret i Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 såvel som klassificerede informationer fra medlemsstater, klassificerede informationer fra tredjelande, med hvilke Unionen har indgået en sikkerhedsaftale, og klassificerede informationer fra internationale organisationer, med hvilke Unionen har indgået en sikkerhedsaftale

| 24) | aktioner
  , som støttes over EU-budgettet, herunder inden for blandingsfaciliteter, jf. finansforordningens artikel 2, nr. 6), og som kombinerer støtte og/eller finansielle instrumenter, der ikke skal tilbagebetales, fra EU-budgettet og støtte, der skal tilbagebetales, fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansieringsinstitutioner samt fra kommercielle finansieringsinstitutioner og investorer |
| --- | --- |

24)

aktioner
  , som støttes over EU-budgettet, herunder inden for blandingsfaciliteter, jf. finansforordningens artikel 2, nr. 6), og som kombinerer støtte og/eller finansielle instrumenter, der ikke skal tilbagebetales, fra EU-budgettet og støtte, der skal tilbagebetales, fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansieringsinstitutioner samt fra kommercielle finansieringsinstitutioner og investorer

aktioner

| 24) | »blandingsoperation«: aktioner, som støttes over EU-budgettet, herunder inden for blandingsfaciliteter, jf. finansforordningens artikel 2, nr. 6), og som kombinerer støtte og/eller finansielle instrumenter, der ikke skal tilbagebetales, fra EU-budgettet og støtte, der skal tilbagebetales, fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansieringsinstitutioner samt fra kommercielle finansieringsinstitutioner og investorer |
| --- | --- |

24)

»blandingsoperation«: aktioner, som støttes over EU-budgettet, herunder inden for blandingsfaciliteter, jf. finansforordningens artikel 2, nr. 6), og som kombinerer støtte og/eller finansielle instrumenter, der ikke skal tilbagebetales, fra EU-budgettet og støtte, der skal tilbagebetales, fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansieringsinstitutioner samt fra kommercielle finansieringsinstitutioner og investorer

| 25) | »blandet finansiering under Horisont
  Europa eller EIC«
  : en samlet finansiel støtte til en innovations- og markedsudrulningsaktion, der består af en særlig kombination af et tilskud eller et tilbagebetalingspligtigt forskud med en egenkapitalinvestering. |
| --- | --- |

25)

»blandet finansiering under Horisont
  Europa eller EIC«
  : en samlet finansiel støtte til en innovations- og markedsudrulningsaktion, der består af en særlig kombination af et tilskud eller et tilbagebetalingspligtigt forskud med en egenkapitalinvestering.

Europa eller EIC«

| 25) | »blandet finansiering under Horisont
  Europa-programmet«
  : en samlet finansiel støtte til en innovations- og markedsudrulningsaktion, der består af en særlig kombination af et tilskud eller et tilbagebetalingspligtigt forskud med en egenkapitalinvestering |
| --- | --- |

25)

»blandet finansiering under Horisont
  Europa-programmet«
  : en samlet finansiel støtte til en innovations- og markedsudrulningsaktion, der består af en særlig kombination af et tilskud eller et tilbagebetalingspligtigt forskud med en egenkapitalinvestering

Europa-programmet«

| 25 a) | »forsknings- og innovationsaktion«: en aktion, som primært består af aktiviteter, der er rettet mod at etablere ny viden og/eller udforske muligheden for nye eller bedre teknologier, produkter, processer, tjenester eller løsninger. Dette kan omfatte grundforskning og anvendt forskning, teknologiudvikling og -integration, test og validering af prototyper i lille målestok i et laboratorium eller et simuleret miljø |
| --- | --- |

25 a)

25 a)

»forsknings- og innovationsaktion«: en aktion, som primært består af aktiviteter, der er rettet mod at etablere ny viden og/eller udforske muligheden for nye eller bedre teknologier, produkter, processer, tjenester eller løsninger. Dette kan omfatte grundforskning og anvendt forskning, teknologiudvikling og -integration, test og validering af prototyper i lille målestok i et laboratorium eller et simuleret miljø

| 25 b) | »innovationsaktion«: aktion, der primært består af aktiviteter, som direkte tilsigter at udarbejde planer, projekter eller tegninger for nye, ændrede eller forbedrede produkter, processer eller tjenester, herunder eventuelt udformning af prototyper, test, demonstration, pilotprojekter, produktvalidering i stor målestok og markedsintroduktion |
| --- | --- |

25 b)

25 b)

»innovationsaktion«: aktion, der primært består af aktiviteter, som direkte tilsigter at udarbejde planer, projekter eller tegninger for nye, ændrede eller forbedrede produkter, processer eller tjenester, herunder eventuelt udformning af prototyper, test, demonstration, pilotprojekter, produktvalidering i stor målestok og markedsintroduktion

| 25 c) | »EFR's frontlinjeforskning«: primært forskerinitierede forskningsaktioner, der hostes af en eller flere støttemodtagere (udelukkende EFR) |
| --- | --- |

25 c)

25 c)

»EFR's frontlinjeforskning«: primært forskerinitierede forskningsaktioner, der hostes af en eller flere støttemodtagere (udelukkende EFR)

| 25 d) | »uddannelses- og mobilitetsaktion«: en aktion rettet mod at forbedre færdigheder, viden og karrieremuligheder for forskere baseret på mobilitet mellem lande og, hvor det er relevant, mellem sektorer og fagområder |
| --- | --- |

25 d)

25 d)

»uddannelses- og mobilitetsaktion«: en aktion rettet mod at forbedre færdigheder, viden og karrieremuligheder for forskere baseret på mobilitet mellem lande og, hvor det er relevant, mellem sektorer og fagområder

| 25 e) | »programsamfinansieringsaktion«: en aktion, som skal tilvejebringe samfinansiering til et aktivitetsprogram, som etableres og/eller gennemføres af enheder, der forvalter og/eller finansierer forsknings- og innovationsprogrammer, dog undtagen Unionens finansieringsorganer |
| --- | --- |

25 e)

25 e)

»programsamfinansieringsaktion«: en aktion, som skal tilvejebringe samfinansiering til et aktivitetsprogram, som etableres og/eller gennemføres af enheder, der forvalter og/eller finansierer forsknings- og innovationsprogrammer, dog undtagen Unionens finansieringsorganer

| 25 f) | »prækommercielt offentligt indkøb«: en aktion, som primært har til formål at gennemføre prækommercielle indkøbsprocedurer gennemført af støttemodtagere, som er ordregivende myndigheder eller ordregivende enheder |
| --- | --- |

25 f)

25 f)

»prækommercielt offentligt indkøb«: en aktion, som primært har til formål at gennemføre prækommercielle indkøbsprocedurer gennemført af støttemodtagere, som er ordregivende myndigheder eller ordregivende enheder

| 25 g) | »offentligt indkøb af innovative løsninger«: en aktion, som primært har til formål at gennemføre fælles eller koordinerede offentlige indkøbsprocedurer vedrørende innovative løsninger gennemført af støttemodtagere, som er ordregivende myndigheder eller ordregivende enheder |
| --- | --- |

25 g)

25 g)

»offentligt indkøb af innovative løsninger«: en aktion, som primært har til formål at gennemføre fælles eller koordinerede offentlige indkøbsprocedurer vedrørende innovative løsninger gennemført af støttemodtagere, som er ordregivende myndigheder eller ordregivende enheder

| 25 h) | »koordinerings- og støtteaktion«: en aktion, som bidrager til programmets mål, og som ikke er forsknings- og innovationsaktiviteter |
| --- | --- |

25 h)

25 h)

»koordinerings- og støtteaktion«: en aktion, som bidrager til programmets mål, og som ikke er forsknings- og innovationsaktiviteter

| 25 i) | »offentligt indkøb«: gennemførelse af dele af programmet i relation til Unionens strategiske interesser og autonomi og — med henblik på Kommissionens egne opgaver — tilrettelæggelse af offentlige indkøb af undersøgelser, produkter, tjenester og kapacitet |
| --- | --- |

25 i)

25 i)

»offentligt indkøb«: gennemførelse af dele af programmet i relation til Unionens strategiske interesser og autonomi og — med henblik på Kommissionens egne opgaver — tilrettelæggelse af offentlige indkøb af undersøgelser, produkter, tjenester og kapacitet

| 25 j) | »associeret enhed«: en retlig enhed, der er underlagt en deltagers direkte eller indirekte kontrol eller er underlagt den samme direkte eller indirekte kontrol som deltageren, eller som direkte eller indirekte udøver kontrol over en deltager. |
| --- | --- |

25 j)

25 j)

»associeret enhed«: en retlig enhed, der er underlagt en deltagers direkte eller indirekte kontrol eller er underlagt den samme direkte eller indirekte kontrol som deltageren, eller som direkte eller indirekte udøver kontrol over en deltager.

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3

Artikel 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Programmets målsætninger | Programmets målsætninger |
| 1.   Programmets overordnede målsætning er at sørge for, at Unionens investeringer i forskning og innovation skaber videnskabelige, økonomiske og samfundsmæssige virkninger for derigennem at styrke
  Unionens
  videnskabelige og teknologiske grundlag, fremme
  dens konkurrenceevne, herunder industriens
  konkurrenceevne, opfylde Unionens strategiske prioriteter og bidrage til
  håndtering af
  globale udfordringer,
  heriblandt
  målene for bæredygtig udvikling. | 1.   Programmets overordnede målsætning er at sørge for, at Unionens investeringer i forskning og innovation skaber videnskabelige,
  teknologiske,
  økonomiske og samfundsmæssige virkninger for derigennem at styrke
  det
  videnskabelige og teknologiske grundlag
  i Unionen som helhed samt for at
  fremme
  det europæiske forskningsrum og dets
  konkurrenceevne
  . Forskning og industri skal
  opfylde Unionens strategiske prioriteter og
  politikker,
  bidrage til
  at håndtere
  globale udfordringer,
  herunder
  målene for bæredygtig udvikling
  og Parisaftalen, samt bidrage til, at en samlet investering på 3 % af BNP anvendes til at investeres i forskning og udvikling i overensstemmelse med de tilsagn, der er afgivet af Unionens stats- og regeringschefer
  . |
| 2.   Programmet har følgende specifikke målsætninger: | 2.   Programmet har følgende specifikke målsætninger: |
| | -a) | at udvikle, fremme og udbrede videnskabelig og teknologisk topkvalitet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 3

Artikel 3

Programmets målsætninger

Programmets målsætninger

1.   Programmets overordnede målsætning er at sørge for, at Unionens investeringer i forskning og innovation skaber videnskabelige, økonomiske og samfundsmæssige virkninger for derigennem at styrke
  Unionens
  videnskabelige og teknologiske grundlag, fremme
  dens konkurrenceevne, herunder industriens
  konkurrenceevne, opfylde Unionens strategiske prioriteter og bidrage til
  håndtering af
  globale udfordringer,
  heriblandt
  målene for bæredygtig udvikling.

1.   Programmets overordnede målsætning er at sørge for, at Unionens investeringer i forskning og innovation skaber videnskabelige,
  teknologiske,
  økonomiske og samfundsmæssige virkninger for derigennem at styrke
  det
  videnskabelige og teknologiske grundlag
  i Unionen som helhed samt for at
  fremme
  det europæiske forskningsrum og dets
  konkurrenceevne
  . Forskning og industri skal
  opfylde Unionens strategiske prioriteter og
  politikker,
  bidrage til
  at håndtere
  globale udfordringer,
  herunder
  målene for bæredygtig udvikling
  og Parisaftalen, samt bidrage til, at en samlet investering på 3 % af BNP anvendes til at investeres i forskning og udvikling i overensstemmelse med de tilsagn, der er afgivet af Unionens stats- og regeringschefer
  .

2.   Programmet har følgende specifikke målsætninger:

2.   Programmet har følgende specifikke målsætninger:

-a)

-a)

at udvikle, fremme og udbrede videnskabelig og teknologisk topkvalitet

at udvikle, fremme og udbrede videnskabelig og teknologisk topkvalitet

| a) | at støtte skabelse og udbredelse af ny højkvalitetsviden, færdigheder, teknologier og løsninger på globale udfordringer |
| --- | --- |

a)

at støtte skabelse og udbredelse af ny højkvalitetsviden, færdigheder, teknologier og løsninger på globale udfordringer

| a) | at støtte skabelse og udbredelse af ny højkvalitetsviden, færdigheder, teknologier og løsninger
  baseret
  på
  såvel grundforskning som anvendt forskning med henblik på at tackle
  globale udfordringer
  , herunder klimaændringer, og forfølge målene for bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

a)

at støtte skabelse og udbredelse af ny højkvalitetsviden, færdigheder, teknologier og løsninger
  baseret
  på
  såvel grundforskning som anvendt forskning med henblik på at tackle
  globale udfordringer
  , herunder klimaændringer, og forfølge målene for bæredygtig udvikling

baseret

såvel grundforskning som anvendt forskning med henblik på at tackle

, herunder klimaændringer, og forfølge målene for bæredygtig udvikling

| a a) | at tilstræbe en væsentlig reduktion i forsknings- og innovationskløften i Unionen, navnlig ved at øge deltagelsen i Horisont Europa af medlemsstat med lav FoI-performance i forhold til det tidligere rammeprogram |
| --- | --- |

a a)

a a)

at tilstræbe en væsentlig reduktion i forsknings- og innovationskløften i Unionen, navnlig ved at øge deltagelsen i Horisont Europa af medlemsstat med lav FoI-performance i forhold til det tidligere rammeprogram

at tilstræbe en væsentlig reduktion i forsknings- og innovationskløften i Unionen, navnlig ved at øge deltagelsen i Horisont Europa af medlemsstat med lav FoI-performance i forhold til det tidligere rammeprogram

| b) | styrke
  virkningen af forskning og innovation
  , hvad angår
  udvikling af, støtte til og gennemførelse af EU-politikker tillige med støtte til indførelsen af innovative løsninger i 
  industrien og
  samfundet
  med henblik på at imødegå globale udfordringer |
| --- | --- |

b)

styrke
  virkningen af forskning og innovation
  , hvad angår
  udvikling af, støtte til og gennemførelse af EU-politikker tillige med støtte til indførelsen af innovative løsninger i 
  industrien og
  samfundet
  med henblik på at imødegå globale udfordringer

styrke

, hvad angår

industrien og

med henblik på at imødegå globale udfordringer

| b) | at styrke Unionens merværdi af FUI-finansieringen,
  virkningen af forskning og innovation
  med hensyn til
  udvikling af, støtte til og gennemførelse af EU-politikker tillige med støtte til indførelsen af
  og adgangen til
  innovative løsninger i samfundet
  og den europæiske industri |
| --- | --- |

b)

at styrke Unionens merværdi af FUI-finansieringen,
  virkningen af forskning og innovation
  med hensyn til
  udvikling af, støtte til og gennemførelse af EU-politikker tillige med støtte til indførelsen af
  og adgangen til
  innovative løsninger i samfundet
  og den europæiske industri

at styrke Unionens merværdi af FUI-finansieringen,

med hensyn til

og adgangen til

og den europæiske industri

| c) | og med det sigte at
  fremme alle former for innovation
  , herunder banebrydende innovation,
  og
  styrke udbredelsen på markedet af innovative løsninger |
| --- | --- |

c)

og med det sigte at
  fremme alle former for innovation
  , herunder banebrydende innovation,
  og
  styrke udbredelsen på markedet af innovative løsninger

og med det sigte at

, herunder banebrydende innovation,

styrke udbredelsen på markedet af innovative løsninger

| c) | at
  fremme alle former for innovation
  og styrke markedsudbredelsen
  og
  udnyttelsen af FUI-resultater, navnlig inden for Unionen |
| --- | --- |

c)

at
  fremme alle former for innovation
  og styrke markedsudbredelsen
  og
  udnyttelsen af FUI-resultater, navnlig inden for Unionen

at

og styrke markedsudbredelsen

udnyttelsen af FUI-resultater, navnlig inden for Unionen

| d) | optimere
  programmets bidrag
  for
  at øge
  virkningen inden for et styrket europæisk forskningsrum
  . |
| --- | --- |

d)

optimere
  programmets bidrag
  for
  at øge
  virkningen inden for et styrket europæisk forskningsrum
  .

optimere

for

virkningen inden for et styrket europæisk forskningsrum

| d) | at optimere
  programmets bidrag
  med henblik på
  at
  styrke og
  øge
  programmets virkninger og det europæiske forskningsrums FUI-tiltrækningskraft
  . |
| --- | --- |

d)

at optimere
  programmets bidrag
  med henblik på
  at
  styrke og
  øge
  programmets virkninger og det europæiske forskningsrums FUI-tiltrækningskraft
  .

at optimere

med henblik på

styrke og

programmets virkninger og det europæiske forskningsrums FUI-tiltrækningskraft

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4

Artikel 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 4 | Artikel 4 |
| Programstruktur | Programstruktur |
| 1.   Programmet består af følgende dele, som bidrager til de generelle og specifikke målsætninger fastsat i artikel 3: | 1.   Programmet består af følgende dele, som bidrager til de generelle og specifikke målsætninger fastsat i artikel 3: |
| 1) | Søjle I 
  »Åben videnskab«, som forfølger den specifikke målsætning fastsat i artikel 3, stk. 2, litra a),
  og
  som ligeledes støtter de specifikke målsætninger fastsat i artikel 3, stk. 2, litra b) og c),
  med følgende komponenter: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 4

Artikel 4

Programstruktur

Programstruktur

1.   Programmet består af følgende dele, som bidrager til de generelle og specifikke målsætninger fastsat i artikel 3:

1.   Programmet består af følgende dele, som bidrager til de generelle og specifikke målsætninger fastsat i artikel 3:

1)

Søjle I 
  »Åben videnskab«, som forfølger den specifikke målsætning fastsat i artikel 3, stk. 2, litra a),
  og
  som ligeledes støtter de specifikke målsætninger fastsat i artikel 3, stk. 2, litra b) og c),
  med følgende komponenter:

»Åben videnskab«, som forfølger den specifikke målsætning fastsat i artikel 3, stk. 2, litra a),

som ligeledes støtter de specifikke målsætninger fastsat i artikel 3, stk. 2, litra b) og c),

| 1) | Søjle I 
  »Videnskabelig topkvalitet
  og
  åben videnskab«
  med følgende komponenter: |
| --- | --- |

1)

Søjle I 
  »Videnskabelig topkvalitet
  og
  åben videnskab«
  med følgende komponenter:

»Videnskabelig topkvalitet

åben videnskab«

| | a) | Det Europæiske Forskningsråd (EFR) |
| --- | --- | --- |

a)

Det Europæiske Forskningsråd (EFR)

| | a) | Det Europæiske Forskningsråd (EFR) |
| --- | --- | --- |

a)

Det Europæiske Forskningsråd (EFR)

| | b) | Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter (MSCA) |
| --- | --- | --- |

b)

Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter (MSCA)

| | b) | Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter (MSCA) |
| --- | --- | --- |

b)

Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter (MSCA)

| | c) | forskningsinfrastrukturer. |
| --- | --- | --- |

c)

forskningsinfrastrukturer.

| | c) | forskningsinfrastrukturer. |
| --- | --- | --- |

c)

forskningsinfrastrukturer.

| 2) | Søjle II »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«
  , som forfølger den specifikke målsætning fastsat i artikel 3, stk. 2, litra b), og som ligeledes støtter de specifikke målsætninger fastsat i artikel 3, stk. 2, litra a) og c),
  med følgende komponenter: |
| --- | --- |

2)

Søjle II »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«
  , som forfølger den specifikke målsætning fastsat i artikel 3, stk. 2, litra b), og som ligeledes støtter de specifikke målsætninger fastsat i artikel 3, stk. 2, litra a) og c),
  med følgende komponenter:

, som forfølger den specifikke målsætning fastsat i artikel 3, stk. 2, litra b), og som ligeledes støtter de specifikke målsætninger fastsat i artikel 3, stk. 2, litra a) og c),

| 2) | Søjle II »Globale udfordringer og
  europæisk
  industriel konkurrenceevne« med følgende komponenter: |
| --- | --- |

2)

Søjle II »Globale udfordringer og
  europæisk
  industriel konkurrenceevne« med følgende komponenter:

europæisk

| | a) | klyngen »Sundhed«, |
| --- | --- | --- |

a)

klyngen »Sundhed«,

| | a) | klyngen »Sundhed«, |
| --- | --- | --- |

a)

klyngen »Sundhed«,

| | b) | klyngen »Inklusive og
  sikre
  samfund« |
| --- | --- | --- |

b)

klyngen »Inklusive og
  sikre
  samfund«

sikre

| | b) | klyngen »Inklusive og
  kreative
  samfund« |
| --- | --- | --- |

b)

klyngen »Inklusive og
  kreative
  samfund«

kreative

| | b a) | klyngen »Sikre samfund« |
| --- | --- | --- |

b a)

b a)

klyngen »Sikre samfund«

klyngen »Sikre samfund«

| | c) | klyngen »Det digitale område og
  industri« |
| --- | --- | --- |

c)

klyngen »Det digitale område og
  industri«

industri«

| | c) | klyngen »Det digitale område
  , industri
  og
  rummet« |
| --- | --- | --- |

c)

klyngen »Det digitale område
  , industri
  og
  rummet«

, industri

rummet«

| | d) | klyngen »Klima, energi og mobilitet« |
| --- | --- | --- |

d)

klyngen »Klima, energi og mobilitet«

| | d) | klyngen »Klima, energi og mobilitet« |
| --- | --- | --- |

d)

klyngen »Klima, energi og mobilitet«

| | e) | klyngen »Fødevarer og
  naturressourcer« |
| --- | --- | --- |

e)

klyngen »Fødevarer og
  naturressourcer«

naturressourcer«

| | e) | Klyngen »Fødevarer
  , naturressourcer
  og
  landbrug« |
| --- | --- | --- |

e)

Klyngen »Fødevarer
  , naturressourcer
  og
  landbrug«

, naturressourcer

landbrug«

| | f) | Det Fælles Forskningscenters (JRC) ikkenukleare direkte aktioner. |
| --- | --- | --- |

f)

Det Fælles Forskningscenters (JRC) ikkenukleare direkte aktioner.

| | f) | Det Fælles Forskningscenters (JRC) ikkenukleare direkte aktioner. |
| --- | --- | --- |

f)

Det Fælles Forskningscenters (JRC) ikkenukleare direkte aktioner.

| (3) | Søjle I »Åben innovation«, som forfølger den specifikke målsætning fastsat i artikel
  3
  , stk. 2, litra c
  )
  , og som ligeledes støtter de specifikke målsætninger fastsat i artikel 3, stk. 2, litra a) og b),
  med følgende komponenter: |
| --- | --- |

(3)

Søjle I »Åben innovation«, som forfølger den specifikke målsætning fastsat i artikel
  3
  , stk. 2, litra c
  )
  , og som ligeledes støtter de specifikke målsætninger fastsat i artikel 3, stk. 2, litra a) og b),
  med følgende komponenter:

Søjle I »Åben innovation«, som forfølger den specifikke målsætning fastsat i artikel

, stk. 2, litra c

, og som ligeledes støtter de specifikke målsætninger fastsat i artikel 3, stk. 2, litra a) og b),

| 3) | Søjle III »Innovativt Europa«
  med følgende komponenter: |
| --- | --- |

3)

Søjle III »Innovativt Europa«
  med følgende komponenter:

Søjle III »Innovativt Europa«

| | a) | Det Europæiske Innovationsråd (EIC) |
| --- | --- | --- |

a)

Det Europæiske Innovationsråd (EIC)

| | a) | Det Europæiske Innovationsråd (EIC) |
| --- | --- | --- |

a)

Det Europæiske Innovationsråd (EIC)

| | b) | Europæiske innovationsøkosystemer |
| --- | --- | --- |

b)

Europæiske innovationsøkosystemer

| | b) | Europæiske innovationsøkosystemer |
| --- | --- | --- |

b)

Europæiske innovationsøkosystemer

| | c) | Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT). |
| --- | --- | --- |

c)

Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT).

| | c) | Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT). |
| --- | --- | --- |

c)

Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT).

| 4) | Del »Styrkelse af det europæiske forskningsrum«
  , som forfølger den specifikke målsætning fastsat i artikel 3, stk. 2, litra d), og som ligeledes støtter de specifikke målsætninger fastsat i artikel 3, stk. 2, litra a), b), og c),
  med følgende komponenter: |
| --- | --- |

4)

Del »Styrkelse af det europæiske forskningsrum«
  , som forfølger den specifikke målsætning fastsat i artikel 3, stk. 2, litra d), og som ligeledes støtter de specifikke målsætninger fastsat i artikel 3, stk. 2, litra a), b), og c),
  med følgende komponenter:

, som forfølger den specifikke målsætning fastsat i artikel 3, stk. 2, litra d), og som ligeledes støtter de specifikke målsætninger fastsat i artikel 3, stk. 2, litra a), b), og c),

| 4) | Del »Styrkelse af det europæiske forskningsrum« med følgende komponenter: |
| --- | --- |

4)

Del »Styrkelse af det europæiske forskningsrum« med følgende komponenter:

| | a) | deling
  af topkvalitet |
| --- | --- | --- |

a)

deling
  af topkvalitet

deling

| | a) | udbredelse
  af topkvalitet
  og bredere deltagelse i hele Unionen; |
| --- | --- | --- |

a)

udbredelse
  af topkvalitet
  og bredere deltagelse i hele Unionen;

udbredelse

og bredere deltagelse i hele Unionen;

| | b) | reform og styrkelse af det europæiske FoI-system. |
| --- | --- | --- |

b)

reform og styrkelse af det europæiske FoI-system.

| | b) | reform og styrkelse af det europæiske FoI-system. |
| --- | --- | --- |

b)

reform og styrkelse af det europæiske FoI-system.

2.   Hovedlinjerne i aktiviteterne er beskrevet i bilag I.

2.   Hovedlinjerne i aktiviteterne er beskrevet i bilag I.

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5

Artikel 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 5 | Artikel 5 |
| Forsvarsforskning | Forsvarsforskning |
| 1.   Aktiviteter, som udføres under særprogrammet som omhandlet i artikel 1, stk. 3, litra b), og fastsat i forordning ... om oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond, er forskning, som udelukkende fokuserer på
  forsvarsområdet
  , med det formål at fremme
  forsvarsindustriens
  konkurrenceevne, effektivitet og innovation. | 1.   Aktiviteter, som udføres under særprogrammet som omhandlet i artikel 1, stk. 3, litra b), og fastsat i forordning ... om oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond, er forskning, som udelukkende fokuserer på
  forsvarsforskning og -aktiviteter
  , med det formål at fremme
  Unionens forsvarsindustris konsolidering,
  konkurrenceevne, effektivitet og innovation
  og undgå overlapning mellem de to programmer
  . |
| 2.   Denne forordning finder ikke anvendelse på det særprogram, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, litra b), med undtagelse af nærværende artikel samt artikel 1, stk. 1 og 3, og artikel 9, stk. 1. | 2.   Denne forordning finder ikke anvendelse på det særprogram, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, litra b), med undtagelse af nærværende artikel samt artikel 1, stk. 1 og 3, og artikel 9, stk. 1. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 5

Artikel 5

Forsvarsforskning

Forsvarsforskning

1.   Aktiviteter, som udføres under særprogrammet som omhandlet i artikel 1, stk. 3, litra b), og fastsat i forordning ... om oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond, er forskning, som udelukkende fokuserer på
  forsvarsområdet
  , med det formål at fremme
  forsvarsindustriens
  konkurrenceevne, effektivitet og innovation.

1.   Aktiviteter, som udføres under særprogrammet som omhandlet i artikel 1, stk. 3, litra b), og fastsat i forordning ... om oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond, er forskning, som udelukkende fokuserer på
  forsvarsforskning og -aktiviteter
  , med det formål at fremme
  Unionens forsvarsindustris konsolidering,
  konkurrenceevne, effektivitet og innovation
  og undgå overlapning mellem de to programmer
  .

2.   Denne forordning finder ikke anvendelse på det særprogram, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, litra b), med undtagelse af nærværende artikel samt artikel 1, stk. 1 og 3, og artikel 9, stk. 1.

2.   Denne forordning finder ikke anvendelse på det særprogram, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, litra b), med undtagelse af nærværende artikel samt artikel 1, stk. 1 og 3, og artikel 9, stk. 1.

Ændring 66

Ændring 66

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6

Artikel 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 6 | Artikel 6 |
| Gennemførelse og former for EU-finansiering | Strategisk planlægning og
  gennemførelse og former for EU-finansiering |
| 1.   Programmet gennemføres ved direkte forvaltning i overensstemmelse med finansforordningen eller ved indirekte forvaltning med finansieringsorganer, der er omhandlet i finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra c). | 1.   Programmet gennemføres ved direkte forvaltning i overensstemmelse med finansforordningen eller ved indirekte forvaltning med finansieringsorganer, der er omhandlet i finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra c). |
| 2.   Programmet kan yde finansiering til indirekte aktioner i enhver af de former, der er fastsat i finansforordningen, især tilskud, (herunder driftstilskud), priser og offentlige indkøb. Det kan også yde finansiering i form af finansielle instrumenter inden for blandingsoperationer. | 2.   Programmet kan yde finansiering til indirekte aktioner i enhver af de former, der er fastsat i finansforordningen, især tilskud, (herunder driftstilskud),
  som er den vigtigste form for støtte under programmet,
  priser og offentlige indkøb. Det kan også yde finansiering i form af finansielle instrumenter inden for blandingsoperationer. |
| 3.   Reglerne for deltagelse og formidling af resultater som fastsat i denne forordning finder anvendelse på indirekte aktioner. | 3.   Reglerne for deltagelse og formidling af resultater som fastsat i denne forordning finder anvendelse på indirekte aktioner. |
| 4.   De vigtigste typer af aktioner, der skal anvendes under programmet, er fastsat og defineret i bilag II.
  Alle
  former for finansiering anvendes fleksibelt i alle programmets generelle og specifikke målsætninger, idet de afhænger af de enkelte specifikke målsætningers behov og karakteristika. | 4.   De vigtigste typer af aktioner, der skal anvendes under programmet, er fastsat og defineret i 
  artikel 2 og i
  bilag II.
  De
  former for finansiering
  , der er angivet i stk. 2,
  anvendes fleksibelt i alle programmets generelle og specifikke målsætninger, idet de afhænger af de enkelte specifikke målsætningers behov og karakteristika. |
| 5.   Programmet støtter også direkte aktioner, der gennemføres af JRC. Hvor disse aktioner bidrager til initiativer, der er fastlagt i henhold til artikel 185 eller artikel 187 i TEUF, anses dette bidrag ikke for at være en del af det finansielle bidrag, der er afsat til disse initiativer. | 5.   Programmet støtter også direkte aktioner, der gennemføres af JRC. Hvor disse aktioner bidrager til initiativer, der er fastlagt i henhold til artikel 185 eller artikel 187 i TEUF, anses dette bidrag ikke for at være en del af det finansielle bidrag, der er afsat til disse initiativer. |
| 6.   Gennemførelsen af særprogrammet (29) er baseret på
  en gennemsigtig
  og
  strategisk flerårig plan for forsknings- og innovationsaktiviteter
  ,
  navnlig for søjlen »Globale udfordringer
  og
  industriel konkurrenceevne«, der er udarbejdet efter
  ,
  at interessenterne er blevet hørt om prioriteterne og om hvilke aktioner
  og
  former for gennemførelse
  ,
  der skal anvendes. Dette sikrer overensstemmelse med andre relevante EU-programmer
  . | 6.   Gennemførelsen af særprogrammet (29) er baseret på
  strategiske FoI-planer
  og
  i overensstemmelse med alle programmets mål
  ,
  jf. artikel 3,
  og
  følger en proces med en gennemsigtig
  ,
  inklusiv og strategisk flerårig plan for forsknings-
  og
  innovationsaktiviteter
  ,
  navnlig for søjlen »Globale udfordringer og europæisk industriel konkurrenceevne«
  . |
| | Der vil blive gennemført høringer af de nationale myndigheder, Europa-Parlamentet, interessenter inden for FUI-området, herunder europæiske teknologiplatforme, civilsamfundsrepræsentanter, og uafhængige rådgivende grupper af eksperter på højt niveau om prioriteterne og om, hvilke aktioner og former for gennemførelse der skal anvendes. Den strategiske planlægning skal sikre overensstemmelse med andre relevante EU-programmer og øge komplementariteten og synergien med nationale og regionale FUI-finansieringsprogrammer og -prioriteter og derved styrke EFR . |
| | 6 a.
     
  Programmet gør det muligt for alle typer støttemodtagere at søge om finansiering hurtigere. En række forsknings- og innovationsaktioner vil anvende en tilgang med en »hurtig vej til forskning og innovation«, hvor sagsbehandlingstiden mellem bevilling og betaling ikke må overstige seks måneder. Dette giver en hurtigere bottom-up-adgang til midler for små samarbejdende konsortier og dækker aktioner fra grundforskning til markedsanvendelse. Indkaldelser under den hurtige vej til forskning og innovation vil løbende være åbne med tidsfrister og blive gennemført i arbejdsprogrammets del om klynger, EIC og »udbredelse af topkvalitet«. |
| 7.   Aktiviteter under Horisont Europa gennemføres
  primært
  via indkaldelser af forslag, hvoraf nogle er organiseret som en del af en mission eller europæiske partnerskaber. | 7.   Aktiviteter under Horisont Europa gennemføres via indkaldelser af forslag, hvoraf nogle er organiseret som en del af en mission eller europæiske partnerskaber
  med undtagelse af de aktiviteter, som er nævnt i artikel 39 om priser
  . |
| 8.
     
  Forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres under Horisont Europa, er rettet mod civile anvendelsesformål. | |
| 9.
     
  Programmet sikrer effektiv fremme af ligestilling mellem kønnene og ligestillingsaspektet i indholdet af forsknings- og innovationsaktiviteterne. Der lægges særlig vægt på at sikre ligestilling mellem kønnene, med forbehold af situationen på det pågældende forsknings- og innovationsområde, i evalueringspaneler og i organer, såsom ekspertgrupper. | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 6

Artikel 6

Gennemførelse og former for EU-finansiering

Strategisk planlægning og
  gennemførelse og former for EU-finansiering

Strategisk planlægning og

1.   Programmet gennemføres ved direkte forvaltning i overensstemmelse med finansforordningen eller ved indirekte forvaltning med finansieringsorganer, der er omhandlet i finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra c).

1.   Programmet gennemføres ved direkte forvaltning i overensstemmelse med finansforordningen eller ved indirekte forvaltning med finansieringsorganer, der er omhandlet i finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra c).

2.   Programmet kan yde finansiering til indirekte aktioner i enhver af de former, der er fastsat i finansforordningen, især tilskud, (herunder driftstilskud), priser og offentlige indkøb. Det kan også yde finansiering i form af finansielle instrumenter inden for blandingsoperationer.

2.   Programmet kan yde finansiering til indirekte aktioner i enhver af de former, der er fastsat i finansforordningen, især tilskud, (herunder driftstilskud),
  som er den vigtigste form for støtte under programmet,
  priser og offentlige indkøb. Det kan også yde finansiering i form af finansielle instrumenter inden for blandingsoperationer.

3.   Reglerne for deltagelse og formidling af resultater som fastsat i denne forordning finder anvendelse på indirekte aktioner.

3.   Reglerne for deltagelse og formidling af resultater som fastsat i denne forordning finder anvendelse på indirekte aktioner.

4.   De vigtigste typer af aktioner, der skal anvendes under programmet, er fastsat og defineret i bilag II.
  Alle
  former for finansiering anvendes fleksibelt i alle programmets generelle og specifikke målsætninger, idet de afhænger af de enkelte specifikke målsætningers behov og karakteristika.

4.   De vigtigste typer af aktioner, der skal anvendes under programmet, er fastsat og defineret i 
  artikel 2 og i
  bilag II.
  De
  former for finansiering
  , der er angivet i stk. 2,
  anvendes fleksibelt i alle programmets generelle og specifikke målsætninger, idet de afhænger af de enkelte specifikke målsætningers behov og karakteristika.

5.   Programmet støtter også direkte aktioner, der gennemføres af JRC. Hvor disse aktioner bidrager til initiativer, der er fastlagt i henhold til artikel 185 eller artikel 187 i TEUF, anses dette bidrag ikke for at være en del af det finansielle bidrag, der er afsat til disse initiativer.

5.   Programmet støtter også direkte aktioner, der gennemføres af JRC. Hvor disse aktioner bidrager til initiativer, der er fastlagt i henhold til artikel 185 eller artikel 187 i TEUF, anses dette bidrag ikke for at være en del af det finansielle bidrag, der er afsat til disse initiativer.

6.   Gennemførelsen af særprogrammet (29) er baseret på
  en gennemsigtig
  og
  strategisk flerårig plan for forsknings- og innovationsaktiviteter
  ,
  navnlig for søjlen »Globale udfordringer
  og
  industriel konkurrenceevne«, der er udarbejdet efter
  ,
  at interessenterne er blevet hørt om prioriteterne og om hvilke aktioner
  og
  former for gennemførelse
  ,
  der skal anvendes. Dette sikrer overensstemmelse med andre relevante EU-programmer
  .

6.   Gennemførelsen af særprogrammet (29) er baseret på
  strategiske FoI-planer
  og
  i overensstemmelse med alle programmets mål
  ,
  jf. artikel 3,
  og
  følger en proces med en gennemsigtig
  ,
  inklusiv og strategisk flerårig plan for forsknings-
  og
  innovationsaktiviteter
  ,
  navnlig for søjlen »Globale udfordringer og europæisk industriel konkurrenceevne«
  .

Der vil blive gennemført høringer af de nationale myndigheder, Europa-Parlamentet, interessenter inden for FUI-området, herunder europæiske teknologiplatforme, civilsamfundsrepræsentanter, og uafhængige rådgivende grupper af eksperter på højt niveau om prioriteterne og om, hvilke aktioner og former for gennemførelse der skal anvendes. Den strategiske planlægning skal sikre overensstemmelse med andre relevante EU-programmer og øge komplementariteten og synergien med nationale og regionale FUI-finansieringsprogrammer og -prioriteter og derved styrke EFR .

Der vil blive gennemført høringer af de nationale myndigheder, Europa-Parlamentet, interessenter inden for FUI-området, herunder europæiske teknologiplatforme, civilsamfundsrepræsentanter, og uafhængige rådgivende grupper af eksperter på højt niveau om prioriteterne og om, hvilke aktioner og former for gennemførelse der skal anvendes. Den strategiske planlægning skal sikre overensstemmelse med andre relevante EU-programmer og øge komplementariteten og synergien med nationale og regionale FUI-finansieringsprogrammer og -prioriteter og derved styrke EFR .

6 a.
     
  Programmet gør det muligt for alle typer støttemodtagere at søge om finansiering hurtigere. En række forsknings- og innovationsaktioner vil anvende en tilgang med en »hurtig vej til forskning og innovation«, hvor sagsbehandlingstiden mellem bevilling og betaling ikke må overstige seks måneder. Dette giver en hurtigere bottom-up-adgang til midler for små samarbejdende konsortier og dækker aktioner fra grundforskning til markedsanvendelse. Indkaldelser under den hurtige vej til forskning og innovation vil løbende være åbne med tidsfrister og blive gennemført i arbejdsprogrammets del om klynger, EIC og »udbredelse af topkvalitet«.

7.   Aktiviteter under Horisont Europa gennemføres
  primært
  via indkaldelser af forslag, hvoraf nogle er organiseret som en del af en mission eller europæiske partnerskaber.

7.   Aktiviteter under Horisont Europa gennemføres via indkaldelser af forslag, hvoraf nogle er organiseret som en del af en mission eller europæiske partnerskaber
  med undtagelse af de aktiviteter, som er nævnt i artikel 39 om priser
  .

8.
     
  Forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres under Horisont Europa, er rettet mod civile anvendelsesformål.

9.
     
  Programmet sikrer effektiv fremme af ligestilling mellem kønnene og ligestillingsaspektet i indholdet af forsknings- og innovationsaktiviteterne. Der lægges særlig vægt på at sikre ligestilling mellem kønnene, med forbehold af situationen på det pågældende forsknings- og innovationsområde, i evalueringspaneler og i organer, såsom ekspertgrupper.

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 a (ny)

Artikel 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 6a |
| | Principper for EU-finansiering og tværgående spørgsmål |
| | 1.
     
  Forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres under Horisont Europa, er udelukkende rettet mod civile anvendelsesformål. Budgetoverførsler mellem dette program og Den Europæiske Forsvarsfond er ikke tilladt. |
| | 2.
     
  Horisont Europa sikrer en tværfaglig tilgang og indeholder, hvor det er relevant, bestemmelser om integrationen af samfundsvidenskab og humaniora på tværs af alle de aktiviteter, der udvikles under programmet. |
| | 3.
     
  Programmets samarbejdsdele sikrer en balance mellem lavere og højere niveauer af teknologisk modenhed og dækker derved hele værdikæden. |
| | 4.
     
  Programmet sigter mod en effektiv reduktion af FUI-kløften i Unionen og mod at fremme bred geografisk dækning i forbindelse med samarbejdsprojekter. Disse bestræbelser modsvares af forholdsmæssige foranstaltninger fra medlemsstaternes side med støtte i form af europæiske, nationale og regionale midler. Der lægges særlig vægt på at sikre en europæisk geografisk balance, med forbehold af situationen på det pågældende forsknings- og innovationsområde, inden for de finansierede projekter, i evalueringspaneler og i organer, såsom råd og ekspertgrupper, uden at kriterierne for topkvalitet undergraves. |
| | 5.
     
  Programmet sikrer effektiv fremme af ligestilling mellem kønnene og ligestillingsaspektet i forsknings- og innovationsindholdet og behandler årsagerne til kønsubalancer. Der lægges særlig vægt på at sikre ligestilling mellem kønnene, med forbehold af situationen på det pågældende forsknings- og innovationsområde, i evalueringspaneler og i andre relevante rådgivnings- og ekspertorganer, såsom råd og ekspertgrupper. |
| | 6.
     
  Programmet sigter mod at opnå løbende administrativ forenkling og reduktion af byrden for støttemodtagerne. |
| | 7.
     
  Klimamainstreaming integreres på passende vis i forsknings- og innovationsindholdet og anvendes på alle stadier i forskningskredsløbet. |
| | 8.
     
  Programmet sikrer, hvor det er relevant, et samfundsmæssigt engagement med henblik på at bringe FoI-processen og resultaterne heraf i overensstemmelse med samfundets værdier og behov ved at fremme videnskabeligt engagement og videnskabelige uddannelsesaktiviteter og ved at samskabe og samudforme videnskabelige dagsordener gennem inddragelse af borgerne og civilsamfundet i fastsættelsen af FoI-prioriteringer; |
| | 9.
     
  Programmet sikrer gennemsigtighed og ansvarlighed for så vidt angår den offentlige finansiering i forsknings- og innovationsprojekter og sikrer således den offentlige interesse. |
| | 10.
     
  Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan sikrer, at der stilles tilstrækkelig vejledning og information til rådighed for alle potentielle deltagere på tidspunktet for offentliggørelsen af indkaldelsen af forslag, navnlig den anvendelige model til tilskudsaftaler. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 6a

Artikel 6a

Principper for EU-finansiering og tværgående spørgsmål

Principper for EU-finansiering og tværgående spørgsmål

1.
     
  Forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres under Horisont Europa, er udelukkende rettet mod civile anvendelsesformål. Budgetoverførsler mellem dette program og Den Europæiske Forsvarsfond er ikke tilladt.

2.
     
  Horisont Europa sikrer en tværfaglig tilgang og indeholder, hvor det er relevant, bestemmelser om integrationen af samfundsvidenskab og humaniora på tværs af alle de aktiviteter, der udvikles under programmet.

3.
     
  Programmets samarbejdsdele sikrer en balance mellem lavere og højere niveauer af teknologisk modenhed og dækker derved hele værdikæden.

4.
     
  Programmet sigter mod en effektiv reduktion af FUI-kløften i Unionen og mod at fremme bred geografisk dækning i forbindelse med samarbejdsprojekter. Disse bestræbelser modsvares af forholdsmæssige foranstaltninger fra medlemsstaternes side med støtte i form af europæiske, nationale og regionale midler. Der lægges særlig vægt på at sikre en europæisk geografisk balance, med forbehold af situationen på det pågældende forsknings- og innovationsområde, inden for de finansierede projekter, i evalueringspaneler og i organer, såsom råd og ekspertgrupper, uden at kriterierne for topkvalitet undergraves.

5.
     
  Programmet sikrer effektiv fremme af ligestilling mellem kønnene og ligestillingsaspektet i forsknings- og innovationsindholdet og behandler årsagerne til kønsubalancer. Der lægges særlig vægt på at sikre ligestilling mellem kønnene, med forbehold af situationen på det pågældende forsknings- og innovationsområde, i evalueringspaneler og i andre relevante rådgivnings- og ekspertorganer, såsom råd og ekspertgrupper.

6.
     
  Programmet sigter mod at opnå løbende administrativ forenkling og reduktion af byrden for støttemodtagerne.

7.
     
  Klimamainstreaming integreres på passende vis i forsknings- og innovationsindholdet og anvendes på alle stadier i forskningskredsløbet.

8.
     
  Programmet sikrer, hvor det er relevant, et samfundsmæssigt engagement med henblik på at bringe FoI-processen og resultaterne heraf i overensstemmelse med samfundets værdier og behov ved at fremme videnskabeligt engagement og videnskabelige uddannelsesaktiviteter og ved at samskabe og samudforme videnskabelige dagsordener gennem inddragelse af borgerne og civilsamfundet i fastsættelsen af FoI-prioriteringer;

9.
     
  Programmet sikrer gennemsigtighed og ansvarlighed for så vidt angår den offentlige finansiering i forsknings- og innovationsprojekter og sikrer således den offentlige interesse.

10.
     
  Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan sikrer, at der stilles tilstrækkelig vejledning og information til rådighed for alle potentielle deltagere på tidspunktet for offentliggørelsen af indkaldelsen af forslag, navnlig den anvendelige model til tilskudsaftaler.

Ændring 68

Ændring 68

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7

Artikel 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 7 | Artikel 7 |
| Missioner | Missioner |
| 1.   Missioner programmeres inden for søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«, men kan ligeledes drage fordel af de aktioner, der udføres inden for andre dele af programmet. | 1.   Missioner programmeres inden for søjlen »Globale udfordringer og
  europæisk
  industriel konkurrenceevne«, men kan ligeledes drage fordel af de aktioner, der udføres inden for andre dele af programmet
  , samt af aktioner, der udføres under andre af Unionens finansieringsprogrammer, i henhold til reglerne i Horisont Europa
  . |
| 2.   
  Missionerne gennemføres
  i 
  overensstemmelse med
  artikel 5 i særprogrammet. Evalueringer foretages i overensstemmelse med artikel 26. | 2.   
  Indholdet af missionerne, målsætningerne, målene, tidsfristerne og gennemførelsen heraf præciseres yderligere
  i 
  de strategiske FoI-planer, som defineret i artikel 2 og specificeret i artikel 6 i rammeprogrammet og i
  artikel 5 i særprogrammet. Evalueringer foretages i overensstemmelse med artikel 26. |
| | 2 a.
     
  I de første to år af programmet programmeres højst 10 % af det årlige budget for søjle II gennem specifikke indkaldelser til gennemførelse af missionerne. I de sidste tre år af programmet og først efter en positiv evaluering af missionens udvælgelses- og forvaltningsproces kan denne andel øges. Den samlede budgetandel, der er afsat til missioner, præciseres i strategiske FoI-planer. |
| | 2 b.
     
  Der foretages en fuldstændig evaluering af missionerne, som dækker omfang, ledelse, udpegelse af bestyrelse og foreløbige aktioner, i overensstemmelse med deres respektive målbare milepæle. De anbefalinger, som følger af denne evaluering, tages i betragtning, inden der programmeres nye missioner, eller inden de eksisterende fortsættes, afsluttes eller omdirigeres. |
| 3.   Missioner skal: | 3.   Missioner skal: |
| a) | have en klar EU-merværdi og bidrage til at nå Unionens prioriteter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 7

Artikel 7

Missioner

Missioner

1.   Missioner programmeres inden for søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«, men kan ligeledes drage fordel af de aktioner, der udføres inden for andre dele af programmet.

1.   Missioner programmeres inden for søjlen »Globale udfordringer og
  europæisk
  industriel konkurrenceevne«, men kan ligeledes drage fordel af de aktioner, der udføres inden for andre dele af programmet
  , samt af aktioner, der udføres under andre af Unionens finansieringsprogrammer, i henhold til reglerne i Horisont Europa
  .

2.   
  Missionerne gennemføres
  i 
  overensstemmelse med
  artikel 5 i særprogrammet. Evalueringer foretages i overensstemmelse med artikel 26.

2.   
  Indholdet af missionerne, målsætningerne, målene, tidsfristerne og gennemførelsen heraf præciseres yderligere
  i 
  de strategiske FoI-planer, som defineret i artikel 2 og specificeret i artikel 6 i rammeprogrammet og i
  artikel 5 i særprogrammet. Evalueringer foretages i overensstemmelse med artikel 26.

2 a.
     
  I de første to år af programmet programmeres højst 10 % af det årlige budget for søjle II gennem specifikke indkaldelser til gennemførelse af missionerne. I de sidste tre år af programmet og først efter en positiv evaluering af missionens udvælgelses- og forvaltningsproces kan denne andel øges. Den samlede budgetandel, der er afsat til missioner, præciseres i strategiske FoI-planer.

2 b.
     
  Der foretages en fuldstændig evaluering af missionerne, som dækker omfang, ledelse, udpegelse af bestyrelse og foreløbige aktioner, i overensstemmelse med deres respektive målbare milepæle. De anbefalinger, som følger af denne evaluering, tages i betragtning, inden der programmeres nye missioner, eller inden de eksisterende fortsættes, afsluttes eller omdirigeres.

3.   Missioner skal:

3.   Missioner skal:

a)

have en klar EU-merværdi og bidrage til at nå Unionens prioriteter

| a) | have en klar EU-merværdi og bidrage til at nå Unionens prioriteter
  , målsætninger og forpligtelser |
| --- | --- |

a)

have en klar EU-merværdi og bidrage til at nå Unionens prioriteter
  , målsætninger og forpligtelser

, målsætninger og forpligtelser

| a a) | være inkluderende, tilskynde til bred deltagelse og sikre deltagelse af forskellige typer af interessenter og levere FUI-resultater til gavn for alle medlemsstater |
| --- | --- |

a a)

a a)

være inkluderende, tilskynde til bred deltagelse og sikre deltagelse af forskellige typer af interessenter og levere FUI-resultater til gavn for alle medlemsstater

være inkluderende, tilskynde til bred deltagelse og sikre deltagelse af forskellige typer af interessenter og levere FUI-resultater til gavn for alle medlemsstater

| b) | være dristige
  og
  inspirerende og
  derfor
  have stor samfundsmæssig eller økonomisk relevans |
| --- | --- |

b)

være dristige
  og
  inspirerende og
  derfor
  have stor samfundsmæssig eller økonomisk relevans

og

derfor

| b) | være dristige, inspirerende og have stor samfundsmæssig
  , videnskabelig, teknologisk, diplomatisk, miljømæssig
  eller økonomisk relevans |
| --- | --- |

b)

være dristige, inspirerende og have stor samfundsmæssig
  , videnskabelig, teknologisk, diplomatisk, miljømæssig
  eller økonomisk relevans

, videnskabelig, teknologisk, diplomatisk, miljømæssig

| c) | angive en klar retning og være målrettede, målbare og tidsbestemte |
| --- | --- |

c)

angive en klar retning og være målrettede, målbare og tidsbestemte

| c) | angive en klar retning og være målrettede, målbare og tidsbestemte |
| --- | --- |

c)

angive en klar retning og være målrettede, målbare og tidsbestemte

| d) | være centreret om ambitiøse, men realistiske forsknings- og innovationsaktiviteter |
| --- | --- |

d)

være centreret om ambitiøse, men realistiske forsknings- og innovationsaktiviteter

| d) | være
  udvalgt på en gennemsigtig måde og være
  centreret om ambitiøse, men realistiske forsknings- og innovationsaktiviteter
  , samt være baseret på topkvalitet i alle udviklingsfaser |
| --- | --- |

d)

være
  udvalgt på en gennemsigtig måde og være
  centreret om ambitiøse, men realistiske forsknings- og innovationsaktiviteter
  , samt være baseret på topkvalitet i alle udviklingsfaser

udvalgt på en gennemsigtig måde og være

, samt være baseret på topkvalitet i alle udviklingsfaser

| d a) | inddrage et element af hastende karakter i forbindelse med målene for missionen, have det nødvendige anvendelsesområde, omfang og brede anvendelse af de ressourcer, der er behov for, og udelukkende fokusere på at levere missionsresultatet |
| --- | --- |

d a)

d a)

inddrage et element af hastende karakter i forbindelse med målene for missionen, have det nødvendige anvendelsesområde, omfang og brede anvendelse af de ressourcer, der er behov for, og udelukkende fokusere på at levere missionsresultatet

inddrage et element af hastende karakter i forbindelse med målene for missionen, have det nødvendige anvendelsesområde, omfang og brede anvendelse af de ressourcer, der er behov for, og udelukkende fokusere på at levere missionsresultatet

| e) | øge aktiviteten på tværs af fagområder, sektorer og aktører |
| --- | --- |

e)

øge aktiviteten på tværs af fagområder, sektorer og aktører

| e) | øge aktiviteten på tværs af fagområder
  (herunder samfundsvidenskab og humaniora)
  , sektorer og aktører |
| --- | --- |

e)

øge aktiviteten på tværs af fagområder
  (herunder samfundsvidenskab og humaniora)
  , sektorer og aktører

(herunder samfundsvidenskab og humaniora)

| f) | være åbne over for flere forskellige, bottom-up løsninger. |
| --- | --- |

f)

være åbne over for flere forskellige, bottom-up løsninger.

| f) | være åbne over for flere forskellige, bottom-up løsninger. |
| --- | --- |

f)

være åbne over for flere forskellige, bottom-up løsninger.

| fa) | opnå synergier på en gennemsigtig måde med andre EU-programmer samt med offentlige og private midler, herunder gennem aktiv inddragelse af nationale og regionale innovationsøkosystemer. |
| --- | --- |

fa)

fa)

opnå synergier på en gennemsigtig måde med andre EU-programmer samt med offentlige og private midler, herunder gennem aktiv inddragelse af nationale og regionale innovationsøkosystemer.

opnå synergier på en gennemsigtig måde med andre EU-programmer samt med offentlige og private midler, herunder gennem aktiv inddragelse af nationale og regionale innovationsøkosystemer.

Ændring 69

Ændring 69

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 a (ny)

Artikel 7 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 7 a |
| | Det Europæiske Innovationsråd |
| | 1.
     
  Kommissionen etablerer Det Europæiske Innovationsråd (EIC) med henblik på gennemførelsen af aktioner under søjle III »Innovativt Europa«, som vedrører EIC. Grundlaget for EIC's arbejde er følgende principper: fokus på banebrydende og disruptiv innovation, autonomi, evne til at løbe en risiko, effektivitet, gennemsigtighed og ansvarlighed. |
| | 2.
     
  EIC skal være åben for alle typer af innovatorer, fra enkeltpersoner til universiteter, forskningsorganisationer og virksomheder, opstartsvirksomheder, navnlig SMV'er og midcapselskaber, og fra enkeltmodtagere eller tværfaglige konsortier. Mindst 70 % af EIC's budget skal afsættes til innovative opstartsvirksomheder og SMV'er. |
| | 3.
     
  EIC's bestyrelse og ledelsesfunktioner er defineret i afgørelse (EU)... [specifikt program] og bilagene hertil. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 7 a

Artikel 7 a

Det Europæiske Innovationsråd

Det Europæiske Innovationsråd

1.
     
  Kommissionen etablerer Det Europæiske Innovationsråd (EIC) med henblik på gennemførelsen af aktioner under søjle III »Innovativt Europa«, som vedrører EIC. Grundlaget for EIC's arbejde er følgende principper: fokus på banebrydende og disruptiv innovation, autonomi, evne til at løbe en risiko, effektivitet, gennemsigtighed og ansvarlighed.

2.
     
  EIC skal være åben for alle typer af innovatorer, fra enkeltpersoner til universiteter, forskningsorganisationer og virksomheder, opstartsvirksomheder, navnlig SMV'er og midcapselskaber, og fra enkeltmodtagere eller tværfaglige konsortier. Mindst 70 % af EIC's budget skal afsættes til innovative opstartsvirksomheder og SMV'er.

3.
     
  EIC's bestyrelse og ledelsesfunktioner er defineret i afgørelse (EU)... [specifikt program] og bilagene hertil.

Ændring 70

Ændring 70

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8

Artikel 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 8 | Artikel 8 |
| Europæiske partnerskaber | Europæiske partnerskaber |
| 1.   Dele af Horisont Europa kan gennemføres ved hjælp af europæiske partnerskaber. Unionens deltagelse i europæiske partnerskaber kan antage enhver af følgende former: | 1.   Dele af Horisont Europa kan gennemføres ved hjælp af europæiske partnerskaber. Unionens deltagelse i europæiske partnerskaber kan antage enhver af følgende former: |
| a) | deltagelse i partnerskaber, der oprettes på grundlag af aftalememoranda og/eller kontrakter mellem Kommissionen og de partnere, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, med angivelse af partnerskabets målsætninger og de tilknyttede forpligtelser angående partnernes finansielle bidrag og/eller bidrag i naturalier og de centrale indikatorer for performance og virkninger samt output, der skal leveres. De omfatter udpegning af komplementære forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres af partnerne og i programmet (europæiske partnerskaber med fælles programlægning) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 8

Artikel 8

Europæiske partnerskaber

Europæiske partnerskaber

1.   Dele af Horisont Europa kan gennemføres ved hjælp af europæiske partnerskaber. Unionens deltagelse i europæiske partnerskaber kan antage enhver af følgende former:

1.   Dele af Horisont Europa kan gennemføres ved hjælp af europæiske partnerskaber. Unionens deltagelse i europæiske partnerskaber kan antage enhver af følgende former:

a)

deltagelse i partnerskaber, der oprettes på grundlag af aftalememoranda og/eller kontrakter mellem Kommissionen og de partnere, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, med angivelse af partnerskabets målsætninger og de tilknyttede forpligtelser angående partnernes finansielle bidrag og/eller bidrag i naturalier og de centrale indikatorer for performance og virkninger samt output, der skal leveres. De omfatter udpegning af komplementære forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres af partnerne og i programmet (europæiske partnerskaber med fælles programlægning)

| a) | deltagelse i partnerskaber, der oprettes på grundlag af aftalememoranda og/eller kontrakter mellem Kommissionen og de partnere, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, med angivelse af partnerskabets målsætninger og de tilknyttede forpligtelser angående partnernes finansielle bidrag og/eller bidrag i naturalier og de centrale indikatorer for performance og virkninger samt output, der skal leveres. De omfatter udpegning af komplementære forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres af partnerne og i programmet (europæiske partnerskaber med fælles programlægning) |
| --- | --- |

a)

deltagelse i partnerskaber, der oprettes på grundlag af aftalememoranda og/eller kontrakter mellem Kommissionen og de partnere, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, med angivelse af partnerskabets målsætninger og de tilknyttede forpligtelser angående partnernes finansielle bidrag og/eller bidrag i naturalier og de centrale indikatorer for performance og virkninger samt output, der skal leveres. De omfatter udpegning af komplementære forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres af partnerne og i programmet (europæiske partnerskaber med fælles programlægning)

| b) | deltagelse i og finansielle bidrag til et program for forsknings- og innovationsaktiviteter på grundlag af partnernes tilsagn om finansielle bidrag og/eller bidrag i naturalier og integration af deres relevante aktiviteter ved hjælp af en programsamfinansieringsaktion (samfinansierede europæiske partnerskaber) |
| --- | --- |

b)

deltagelse i og finansielle bidrag til et program for forsknings- og innovationsaktiviteter på grundlag af partnernes tilsagn om finansielle bidrag og/eller bidrag i naturalier og integration af deres relevante aktiviteter ved hjælp af en programsamfinansieringsaktion (samfinansierede europæiske partnerskaber)

| b) | deltagelse i og finansielle bidrag til et program for forsknings- og innovationsaktiviteter på grundlag af partnernes tilsagn om finansielle bidrag og/eller bidrag i naturalier og integration af deres relevante aktiviteter ved hjælp af en programsamfinansieringsaktion (samfinansierede europæiske partnerskaber) |
| --- | --- |

b)

deltagelse i og finansielle bidrag til et program for forsknings- og innovationsaktiviteter på grundlag af partnernes tilsagn om finansielle bidrag og/eller bidrag i naturalier og integration af deres relevante aktiviteter ved hjælp af en programsamfinansieringsaktion (samfinansierede europæiske partnerskaber)

| c) | deltagelse i og finansielt bidrag til forsknings- og innovationsprogrammer, som iværksættes af adskillige medlemsstater, jf. artikel 185 i TEUF, eller af organer, der oprettet i henhold til artikel 187 i TEUF (såsom fællesforetagender) eller EIT's videns- og innovationsfællesskaber i overensstemmelse med [EIT-forordningen] (institutionaliserede europæiske partnerskaber), og som udelukkende gennemføres, hvis andre former for europæiske partnerskaber ikke ville kunne nå målene, eller de nødvendige og forventede virkninger ikke ville kunne opnås, og hvis det er begrundet i et langsigtet perspektiv og en høj grad af integrering, herunder central forvaltning af alle finansielle bidrag. |
| --- | --- |

c)

deltagelse i og finansielt bidrag til forsknings- og innovationsprogrammer, som iværksættes af adskillige medlemsstater, jf. artikel 185 i TEUF, eller af organer, der oprettet i henhold til artikel 187 i TEUF (såsom fællesforetagender) eller EIT's videns- og innovationsfællesskaber i overensstemmelse med [EIT-forordningen] (institutionaliserede europæiske partnerskaber), og som udelukkende gennemføres, hvis andre former for europæiske partnerskaber ikke ville kunne nå målene, eller de nødvendige og forventede virkninger ikke ville kunne opnås, og hvis det er begrundet i et langsigtet perspektiv og en høj grad af integrering, herunder central forvaltning af alle finansielle bidrag.

| c) | deltagelse i og finansielt bidrag
  og/eller bidrag i naturalier
  til forsknings- og innovationsprogrammer, som iværksættes af adskillige medlemsstater, jf. artikel 185 i TEUF, eller af organer, der oprettet i henhold til artikel 187 i TEUF (såsom fællesforetagender) eller EIT's videns- og innovationsfællesskaber i overensstemmelse med [EIT-forordningen] (institutionaliserede europæiske partnerskaber), og som udelukkende gennemføres, hvis andre former for europæiske partnerskaber ikke ville kunne nå målene, eller de nødvendige og forventede virkninger ikke ville kunne opnås, og hvis det er begrundet i et langsigtet perspektiv og en høj grad af integrering, herunder central forvaltning af alle finansielle bidrag. |
| --- | --- |

c)

deltagelse i og finansielt bidrag
  og/eller bidrag i naturalier
  til forsknings- og innovationsprogrammer, som iværksættes af adskillige medlemsstater, jf. artikel 185 i TEUF, eller af organer, der oprettet i henhold til artikel 187 i TEUF (såsom fællesforetagender) eller EIT's videns- og innovationsfællesskaber i overensstemmelse med [EIT-forordningen] (institutionaliserede europæiske partnerskaber), og som udelukkende gennemføres, hvis andre former for europæiske partnerskaber ikke ville kunne nå målene, eller de nødvendige og forventede virkninger ikke ville kunne opnås, og hvis det er begrundet i et langsigtet perspektiv og en høj grad af integrering, herunder central forvaltning af alle finansielle bidrag.

og/eller bidrag i naturalier

2.   Europæiske partnerskaber skal:

2.   Europæiske partnerskaber skal:

| a) | oprettes i de tilfælde, hvor de mere effektivt vil opfylde Horisont Europas målsætninger
  , end det er muligt for Unionen på egen hånd |
| --- | --- |

a)

oprettes i de tilfælde, hvor de mere effektivt vil opfylde Horisont Europas målsætninger
  , end det er muligt for Unionen på egen hånd

, end det er muligt for Unionen på egen hånd

| a) | kun
  oprettes i de tilfælde, hvor de
  i forhold til andre dele af rammeprogrammet
  mere effektivt vil opfylde Horisont Europas målsætninger |
| --- | --- |

a)

kun
  oprettes i de tilfælde, hvor de
  i forhold til andre dele af rammeprogrammet
  mere effektivt vil opfylde Horisont Europas målsætninger

kun

i forhold til andre dele af rammeprogrammet

| b) | efterleve
  principperne om Unionens merværdi, gennemsigtighed, åbenhed, virkning, løftestangseffekt og langsigtede finansielle
  tilsagn
  fra alle de involverede parter, fleksibilitet, kohærens og komplementaritet med Unionens, lokale, regionale, nationale og internationale initiativer |
| --- | --- |

b)

efterleve
  principperne om Unionens merværdi, gennemsigtighed, åbenhed, virkning, løftestangseffekt og langsigtede finansielle
  tilsagn
  fra alle de involverede parter, fleksibilitet, kohærens og komplementaritet med Unionens, lokale, regionale, nationale og internationale initiativer

efterleve

tilsagn

| b) | efterleve
  principperne om Unionens merværdi, gennemsigtighed, åbenhed, virkning,
  solid
  løftestangseffekt og langsigtede
  tilsagn om
  finansielle
  bidrag og/eller bidrag i naturalier
  fra alle de involverede parter, fleksibilitet, kohærens og komplementaritet med Unionens, lokale, regionale, nationale og internationale initiativer |
| --- | --- |

b)

efterleve
  principperne om Unionens merværdi, gennemsigtighed, åbenhed, virkning,
  solid
  løftestangseffekt og langsigtede
  tilsagn om
  finansielle
  bidrag og/eller bidrag i naturalier
  fra alle de involverede parter, fleksibilitet, kohærens og komplementaritet med Unionens, lokale, regionale, nationale og internationale initiativer

efterleve

solid

tilsagn om

bidrag og/eller bidrag i naturalier

| c) | være tidsbegrænsede og omfatte betingelser for udfasning af programmets finansiering. |
| --- | --- |

c)

være tidsbegrænsede og omfatte betingelser for udfasning af programmets finansiering.

| c) | være tidsbegrænsede og omfatte betingelser for udfasning af programmets finansiering |
| --- | --- |

c)

være tidsbegrænsede og omfatte betingelser for udfasning af programmets finansiering

2 a.
     
  Alle partnerskaber identificeres i strategiske FoI-planer som defineret i artikel 6 og i bilag III til rammeprogrammet og i bilag I til særprogrammet, inden de gennemføres i arbejdsprogrammerne eller i arbejdsplanerne.

Bestemmelser og kriterier for deres udvælgelse, gennemførelse, overvågning, evaluering og udfasning er anført i bilag III.

Bestemmelser og kriterier for deres udvælgelse, gennemførelse, overvågning, evaluering og udfasning er anført i bilag III.

Ændring 71+172

Ændring 71+172

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9

Artikel 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 9 | Artikel 9 |
| Budget | Budget |
| 1.   Budgettet for gennemførelsen af rammeprogrammet for perioden 2021-2027 udgør
  94 100
  000 000  EUR i 
  løbende priser
  for det særprogram, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, litra a), og omfatter derudover beløbet for det særprogram, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, litra b), som fastsat ved forordning ... om oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond. | 1.   Budgettet for gennemførelsen af rammeprogrammet for perioden 2021-2027 udgør
  120 000
   000 000  EUR i 
  2018-priser
  for det særprogram, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, litra a), og omfatter derudover beløbet for det særprogram, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, litra b), som fastsat ved forordning ... om oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond. |
| 2.   Den vejledende fordeling af det beløb, der er omhandlet i stk. 1, første halvdel, er som følger: | 2.   Den vejledende fordeling af det beløb, der er omhandlet i stk. 1, første halvdel, er som følger: |
| a) | 25 800 000 000  EUR til søjlen »Åben
  videnskab« for perioden 2021-2027, heraf: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 9

Artikel 9

Budget

Budget

1.   Budgettet for gennemførelsen af rammeprogrammet for perioden 2021-2027 udgør
  94 100
  000 000  EUR i 
  løbende priser
  for det særprogram, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, litra a), og omfatter derudover beløbet for det særprogram, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, litra b), som fastsat ved forordning ... om oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond.

1.   Budgettet for gennemførelsen af rammeprogrammet for perioden 2021-2027 udgør
  120 000
   000 000  EUR i 
  2018-priser
  for det særprogram, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, litra a), og omfatter derudover beløbet for det særprogram, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, litra b), som fastsat ved forordning ... om oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond.

2.   Den vejledende fordeling af det beløb, der er omhandlet i stk. 1, første halvdel, er som følger:

2.   Den vejledende fordeling af det beløb, der er omhandlet i stk. 1, første halvdel, er som følger:

a)

25 800 000 000  EUR til søjlen »Åben
  videnskab« for perioden 2021-2027, heraf:

25 800 000 000  EUR til søjlen »Åben

| a) | 27,42  % til søjle I »Videnskabelig topkvalitet og åben
  videnskab« for perioden 2021-2027, heraf: |
| --- | --- |

a)

27,42  % til søjle I »Videnskabelig topkvalitet og åben
  videnskab« for perioden 2021-2027, heraf:

27,42  % til søjle I »Videnskabelig topkvalitet og åben

| | 1) | 16 600 000 000  EUR
  til Det Europæiske Forskningsråd |
| --- | --- | --- |

1)

16 600 000 000  EUR
  til Det Europæiske Forskningsråd

16 600 000 000  EUR

| | 1) | 17,64  %
  til Det Europæiske Forskningsråd |
| --- | --- | --- |

1)

17,64  %
  til Det Europæiske Forskningsråd

17,64  %

| | 2) | 6 800 000 000  EUR
  til Marie Skłodowska-Curie-aktioner |
| --- | --- | --- |

2)

6 800 000 000  EUR
  til Marie Skłodowska-Curie-aktioner

6 800 000 000  EUR

| | 2) | 7,23  %
  til Marie Skłodowska-Curie-aktioner |
| --- | --- | --- |

2)

7,23  %
  til Marie Skłodowska-Curie-aktioner

7,23  %

| | 3) | 2
  400 000 000  EUR
  til forskningsinfrastrukturer |
| --- | --- | --- |

3)

2
  400 000 000  EUR
  til forskningsinfrastrukturer

400 000 000  EUR

| | 3) | 2
  ,55 %
  til forskningsinfrastrukturer |
| --- | --- | --- |

3)

2
  ,55 %
  til forskningsinfrastrukturer

,55 %

| b) | 52 700 000 000  EUR
  til
  søjlen
  »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne« for perioden 2021-2027, heraf: |
| --- | --- |

b)

52 700 000 000  EUR
  til
  søjlen
  »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne« for perioden 2021-2027, heraf:

52 700 000 000  EUR

søjlen

| b) | 55,48  %
  til
  søjle II
  »Globale udfordringer og
  europæisk
  industriel konkurrenceevne« for perioden 2021-2027, heraf: |
| --- | --- |

b)

55,48  %
  til
  søjle II
  »Globale udfordringer og
  europæisk
  industriel konkurrenceevne« for perioden 2021-2027, heraf:

55,48  %

søjle II

europæisk

| | 1) | 7 700 000 000  EUR
  til klyngen »Sundhed« |
| --- | --- | --- |

1)

7 700 000 000  EUR
  til klyngen »Sundhed«

7 700 000 000  EUR

| | 1) | 8,16  %
  til klyngen »Sundhed« |
| --- | --- | --- |

1)

8,16  %
  til klyngen »Sundhed«

8,16  %

| | 2) | 2
  800 000 000 EUR
  til klyngen »Inklusive og
  sikre
  samfund« |
| --- | --- | --- |

2)

2
  800 000 000 EUR
  til klyngen »Inklusive og
  sikre
  samfund«

800 000 000 EUR

sikre

| | 2) | 2
  ,50 %
  til klyngen »Inklusive og
  kreative
  samfund« |
| --- | --- | --- |

2)

2
  ,50 %
  til klyngen »Inklusive og
  kreative
  samfund«

,50 %

kreative

| | 2 a) | 2,00  % til klyngen »Sikre samfund« |
| --- | --- | --- |

2 a)

2 a)

2,00  % til klyngen »Sikre samfund«

2,00  % til klyngen »Sikre samfund«

| | 3) | 15
  000 000 000  EUR
  til klyngen
  »Inklusive
  og
  sikre samfund« |
| --- | --- | --- |

3)

15
  000 000 000  EUR
  til klyngen
  »Inklusive
  og
  sikre samfund«

000 000 000  EUR

»Inklusive

sikre samfund«

| | 3) | 15
  ,94 %
  til klyngen
  »Det digitale område, industri
  og
  rummet« |
| --- | --- | --- |

3)

15
  ,94 %
  til klyngen
  »Det digitale område, industri
  og
  rummet«

,94 %

»Det digitale område, industri

rummet«

| | 4) | 15
  000 000 000  EUR
  til klyngen »Klima, energi og mobilitet« |
| --- | --- | --- |

4)

15
  000 000 000  EUR
  til klyngen »Klima, energi og mobilitet«

000 000 000  EUR

| | 4) | 15
  ,84 %
  til klyngen »Klima, energi og mobilitet« |
| --- | --- | --- |

4)

15
  ,84 %
  til klyngen »Klima, energi og mobilitet«

,84 %

| | 5) | 10 000 000 000  EUR
  til klyngen »Fødevarer og
  naturressourcer« |
| --- | --- | --- |

5)

10 000 000 000  EUR
  til klyngen »Fødevarer og
  naturressourcer«

10 000 000 000  EUR

naturressourcer«

| | 5) | 9,00  %
  til klyngen »Fødevarer
  , naturressourcer
  og
  landbrug« |
| --- | --- | --- |

5)

9,00  %
  til klyngen »Fødevarer
  , naturressourcer
  og
  landbrug«

9,00  %

, naturressourcer

landbrug«

| | 6) | 2
  200 000 000  EUR
  til Det Fælles Forskningscenters (JRC) ikkenukleare direkte aktioner |
| --- | --- | --- |

6)

6)

2
  200 000 000  EUR
  til Det Fælles Forskningscenters (JRC) ikkenukleare direkte aktioner

200 000 000  EUR

| | (6) | 2
  ,04 %
  til Det Fælles Forskningscenters (JRC) ikkenukleare direkte aktioner |
| --- | --- | --- |

(6)

2
  ,04 %
  til Det Fælles Forskningscenters (JRC) ikkenukleare direkte aktioner

,04 %

| c) | 13 500 000 000  EUR
  til
  søjlen »Åben innovation«
  for perioden 2021-2027, heraf: |
| --- | --- |

c)

13 500 000 000  EUR
  til
  søjlen »Åben innovation«
  for perioden 2021-2027, heraf:

13 500 000 000  EUR

søjlen »Åben innovation«

| c) | 12,71  %
  til
  søjle III »Innovativt Europa«
  for perioden 2021-2027, heraf: |
| --- | --- |

c)

12,71  %
  til
  søjle III »Innovativt Europa«
  for perioden 2021-2027, heraf:

12,71  %

søjle III »Innovativt Europa«

| | 1) | 10 500 000 000  EUR
  til Det Europæiske Innovationsråd, herunder op til
  500 000 000  EUR
  til europæiske innovationsøkosystemer |
| --- | --- | --- |

1)

10 500 000 000  EUR
  til Det Europæiske Innovationsråd, herunder op til
  500 000 000  EUR
  til europæiske innovationsøkosystemer

10 500 000 000  EUR

500 000 000  EUR

| | 1) | 8,71  %
  til Det Europæiske Innovationsråd
  (EIC)
  , herunder op til
  0,53  %
  til europæiske innovationsøkosystemer |
| --- | --- | --- |

1)

8,71  %
  til Det Europæiske Innovationsråd
  (EIC)
  , herunder op til
  0,53  %
  til europæiske innovationsøkosystemer

8,71  %

(EIC)

0,53  %

| | 2) | 3 000 000 000  EUR
  til Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) |
| --- | --- | --- |

2)

3 000 000 000  EUR
  til Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT)

3 000 000 000  EUR

| | 2) | 4,00  %
  til Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) |
| --- | --- | --- |

2)

4,00  %
  til Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT)

4,00  %

| d) | 2 100 000 000  EUR
  til delen »Styrkelse af det europæiske forskningsrum«
  for perioden 2021-2027, heraf
  : |
| --- | --- |

d)

2 100 000 000  EUR
  til delen »Styrkelse af det europæiske forskningsrum«
  for perioden 2021-2027, heraf
  :

2 100 000 000  EUR

for perioden 2021-2027, heraf

| d) | 4,39  %
  til delen »Styrkelse af det europæiske forskningsrum«
  med følgende komponenter
  : |
| --- | --- |

d)

4,39  %
  til delen »Styrkelse af det europæiske forskningsrum«
  med følgende komponenter
  :

4,39  %

med følgende komponenter

| | 1) | 1 700 000 000  EUR til »deling af topkvalitet« |
| --- | --- | --- |

1)

1 700 000 000  EUR til »deling af topkvalitet«

1 700 000 000  EUR til »deling af topkvalitet«

| | 1) | 4,00  % til udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen i hele Unionen; |
| --- | --- | --- |

1)

4,00  % til udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen i hele Unionen;

4,00  % til udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen i hele Unionen;

| | 2) | 400 000 000  EUR
  til
  »reform
  og
  forbedring
  af det europæiske
  FoI-system«
  . |
| --- | --- | --- |

2)

400 000 000  EUR
  til
  »reform
  og
  forbedring
  af det europæiske
  FoI-system«
  .

400 000 000  EUR

»reform

forbedring

FoI-system«

| | 2) | 0,39  %
  til
  reform
  og
  styrkelse
  af det europæiske
  FoI-system
  . |
| --- | --- | --- |

2)

0,39  %
  til
  reform
  og
  styrkelse
  af det europæiske
  FoI-system
  .

0,39  %

reform

styrkelse

FoI-system

3.   For at kunne reagere på uforudsete situationer eller på nye tendenser og behov kan Kommissionen som led i den årlige budgetprocedure afvige fra de i stk. 2 omhandlede beløb op til maksimalt 10 %
  . En sådan afvigelse er ikke tilladt med hensyn til de i stk. 2
  ,
  litra b), nr. 6 nævnte beløb og det samlede beløb, der er fastsat i stk. 2 for delen »Styrkelse af det europæiske forskningsrum«
  .

3.   For at kunne reagere på uforudsete situationer eller på nye tendenser og behov kan Kommissionen som led i den årlige budgetprocedure afvige fra de i stk. 2 omhandlede beløb op til maksimalt 10 %,
  herunder tildelingen af bidragene fra associerede lande
  .

3 a.
     
  Som led i Unionens generelle målsætning om at integrere klimaforanstaltninger og anvende 30 % af Unionens budget til støtte for klimamål skal aktioner under programmet bidrage med mindst 35 % af udgifterne under programmet til klimamål, hvor det er relevant.

3 b.
     
  Mindst 2,5  mia. EUR afsættes til tilskud til trinvis innovation i SMV'er i henhold til det instrument, der er omhandlet i denne forordnings artikel 43a og i bilag I til afgørelsen.

3 c.
     
  45 % af budgettet for klyngen »Inklusive og kreative samfund« støtter forskning i kulturelle og kreative sektorer, herunder Unionens kulturarv, og skal indeholde et øremærket beløb på 300 mio. EUR til dannelsen af en europæisk kulturarvssky som anført i bilag I til særprogrammet efter en konsekvensanalyse, der forelægges for Europa-Parlamentet.

3 d.
     
  Der sigtes mod at øremærke mindst 1 mia. EUR til kvanteforskning under klyngen »Det digitale område, industri og rummet« i søjle II.

4.   Det beløb, der er omhandlet i stk. 1, første halvdel, kan også dække udgifter til forberedelse, overvågning, kontrol, audit, evaluering og andre aktiviteter samt udgifter, der er nødvendige for at forvalte og gennemføre programmet, herunder alle administrationsudgifter, og evaluere opfyldelsen af dets målsætninger. Det kan desuden omfatte udgifter til undersøgelser, møder mellem eksperter og informations- og kommunikationstiltag, for så vidt som de vedrører programmets målsætninger, samt udgifter i forbindelse med informationsteknologinet med henblik på behandling og udveksling af oplysninger, eksempelvis institutionelle IT-værktøjer og anden teknisk og administrativ bistand, som er påkrævet i forbindelse med forvaltningen af programmet.

4.   Det beløb, der er omhandlet i stk. 1, første halvdel, kan også dække udgifter til forberedelse, overvågning, kontrol, audit, evaluering og andre aktiviteter samt udgifter, der er nødvendige for at forvalte og gennemføre programmet, herunder alle administrationsudgifter, og evaluere opfyldelsen af dets målsætninger.
  Disse udgifter må ikke overstige 5 % af det samlede beløb for programmet.
  Det kan desuden omfatte udgifter til undersøgelser, møder mellem eksperter og informations- og kommunikationstiltag, for så vidt som de vedrører programmets målsætninger, samt udgifter i forbindelse med informationsteknologinet med henblik på behandling og udveksling af oplysninger, eksempelvis institutionelle IT-værktøjer og anden teknisk og administrativ bistand, som er påkrævet i forbindelse med forvaltningen af programmet.

5.   Bevillinger kan om nødvendigt opføres i budgettet efter 2027 til dækning af udgifterne i stk. 4, således at aktioner, der ikke er afsluttet senest den 31. december 2027, fortsat kan forvaltes.

5.   Bevillinger kan om nødvendigt opføres i budgettet efter 2027 til dækning af udgifterne i stk. 4, således at aktioner, der ikke er afsluttet senest den 31. december 2027, fortsat kan forvaltes.

6.   Budgetforpligtelser for aktioner, der løber over mere end et regnskabsår, kan opdeles på flere år i årlige trancher.

6.   Budgetforpligtelser for aktioner, der løber over mere end et regnskabsår, kan opdeles på flere år i årlige trancher.

7.   For så vidt andet ikke er fastsat i finansforordningen, kan udgifter til aktioner under projekter, som er omfattet af det første arbejdsprogram, være støtteberettigede fra og med den 1. januar 2021.

7.   For så vidt andet ikke er fastsat i finansforordningen, kan udgifter til aktioner under projekter, som er omfattet af det første arbejdsprogram, være støtteberettigede fra og med den 1. januar 2021.

8.
     
  Ressourcer, som er tildelt medlemsstaterne under delt forvaltning, og som kan overføres i overensstemmelse med artikel 21 i forordning (EU) XX [forordningen om fælles bestemmelser], kan på deres anmodning overføres til programmet. Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra a), eller indirekte i overensstemmelse med nævnte artikels litra c). De omhandlede midler anvendes om muligt til fordel for den pågældende medlemsstat.

9.
     
  Horisont Europa er udformet, så dets gennemførelse muliggør synergier med andre af Unionens finansieringsprogrammer. En ikke-udtømmende liste over synergier med andre EU-finansieringsprogrammer fremgår af bilag IV.

Ændring 72

Ændring 72

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10

Artikel 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 10 | Artikel 10 |
| Fri brugsret og åbne data | Fri brugsret og åbne data |
| 1.   Der sikres fri brugsret til videnskabelige publikationer, der udspringer af forskning finansieret under programmet, jf. artikel 35, stk. 3. Fri brugsret til forskningsdata sikres i overensstemmelse med princippet »så åbent som muligt, så lukket som nødvendigt«.
  Der opfordres til fri brugsret til andre forskningsoutput. | 1.   Der sikres fri brugsret til videnskabelige publikationer, der udspringer af forskning finansieret under programmet, jf. artikel 35, stk. 3. Fri brugsret til forskningsdata sikres i overensstemmelse med princippet »så åbent som muligt, så lukket som nødvendigt«. |
| | 1 a.
     
  Fri brugsret til forskningsdata anerkender behovet for forskellige adgangsordninger på grund af Unionens økonomiske interesse, intellektuelle ejendomsrettigheder, beskyttelse af personoplysninger og fortrolighed, sikkerhedshensyn og andre legitime interesser, herunder fravalgsmuligheden. Dataforvaltningsplaner under projektforløbet betragtes som støtteberettigede omkostninger. |
| | 1 b.
     
  Gensidig fri brugsret til videnskabelige publikationer fremmes internationalt under hensyntagen til EU's konkurrenceevne og industrielle interesser. Gensidig fri brugsret skal navnlig indgå i alle associeringsaftaler og aftaler om videnskabeligt og teknologisk samarbejde (V&T-aftaler) med tredjelande, herunder aftaler underskrevet af finansieringsorganer, som har fået overdraget den indirekte forvaltning af programmet. |
| 2.   Ansvarlig forvaltning af forskningsdata sikres i overensstemmelse med
  FAIR-principperne
  (søgbarhed, tilgængelighed, interoperabilitet og anvendelighed). | 2.   Ansvarlig forvaltning af forskningsdata sikres i overensstemmelse med
  FAIR-dataprincipperne
  (søgbarhed, tilgængelighed, interoperabilitet og anvendelighed). |
| 3.   Åben videnskabspraksis, som går videre end fri brugsret til
  forskningsoutput
  og ansvarlig forvaltning af forskningsdata, fremmes. | 3.   Åben videnskabspraksis, som går videre end fri brugsret til
  forskningsdata og videnskabelige publikationer
  og ansvarlig forvaltning af forskningsdata, fremmes. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 10

Artikel 10

Fri brugsret og åbne data

Fri brugsret og åbne data

1.   Der sikres fri brugsret til videnskabelige publikationer, der udspringer af forskning finansieret under programmet, jf. artikel 35, stk. 3. Fri brugsret til forskningsdata sikres i overensstemmelse med princippet »så åbent som muligt, så lukket som nødvendigt«.
  Der opfordres til fri brugsret til andre forskningsoutput.

1.   Der sikres fri brugsret til videnskabelige publikationer, der udspringer af forskning finansieret under programmet, jf. artikel 35, stk. 3. Fri brugsret til forskningsdata sikres i overensstemmelse med princippet »så åbent som muligt, så lukket som nødvendigt«.

1 a.
     
  Fri brugsret til forskningsdata anerkender behovet for forskellige adgangsordninger på grund af Unionens økonomiske interesse, intellektuelle ejendomsrettigheder, beskyttelse af personoplysninger og fortrolighed, sikkerhedshensyn og andre legitime interesser, herunder fravalgsmuligheden. Dataforvaltningsplaner under projektforløbet betragtes som støtteberettigede omkostninger.

1 b.
     
  Gensidig fri brugsret til videnskabelige publikationer fremmes internationalt under hensyntagen til EU's konkurrenceevne og industrielle interesser. Gensidig fri brugsret skal navnlig indgå i alle associeringsaftaler og aftaler om videnskabeligt og teknologisk samarbejde (V&T-aftaler) med tredjelande, herunder aftaler underskrevet af finansieringsorganer, som har fået overdraget den indirekte forvaltning af programmet.

2.   Ansvarlig forvaltning af forskningsdata sikres i overensstemmelse med
  FAIR-principperne
  (søgbarhed, tilgængelighed, interoperabilitet og anvendelighed).

2.   Ansvarlig forvaltning af forskningsdata sikres i overensstemmelse med
  FAIR-dataprincipperne
  (søgbarhed, tilgængelighed, interoperabilitet og anvendelighed).

3.   Åben videnskabspraksis, som går videre end fri brugsret til
  forskningsoutput
  og ansvarlig forvaltning af forskningsdata, fremmes.

3.   Åben videnskabspraksis, som går videre end fri brugsret til
  forskningsdata og videnskabelige publikationer
  og ansvarlig forvaltning af forskningsdata, fremmes.

Ændring 73

Ændring 73

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11

Artikel 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 11 | Artikel 11 |
| Supplerende og
  kombineret
  finansiering | Supplerende
  , kombineret
  og
  kumulativ
  finansiering |
| | 1.
     
  Horisont Europa gennemføres i synergi med andre af Unionens finansieringsprogrammer, samtidig med at der stræbes efter størst mulig administrativ forenkling. En ikkeudtømmende liste over synergier med andre EU-finansieringsprogrammer findes i bilag IV. Der gælder ét enkelt Horisont Europa-regelsæt for en FUI-samfinansieret aktion. |
| Aktioner, der tildeles mærket »Seal of Excellence«, eller som opfylder følgende kumulerede, sammenlignelige betingelser – | 2.
     
  Seal of Excellence tildeles automatisk i alle dele af programmet.
  Aktioner, der tildeles Seal of Excellence, eller som opfylder følgende kumulerede, sammenlignelige betingelser – |
| a) | de er blevet vurderet som led i en indkaldelse af forslag inden for rammerne af programmet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 11

Artikel 11

Supplerende og
  kombineret
  finansiering

kombineret

Supplerende
  , kombineret
  og
  kumulativ
  finansiering

, kombineret

kumulativ

1.
     
  Horisont Europa gennemføres i synergi med andre af Unionens finansieringsprogrammer, samtidig med at der stræbes efter størst mulig administrativ forenkling. En ikkeudtømmende liste over synergier med andre EU-finansieringsprogrammer findes i bilag IV. Der gælder ét enkelt Horisont Europa-regelsæt for en FUI-samfinansieret aktion.

Aktioner, der tildeles mærket »Seal of Excellence«, eller som opfylder følgende kumulerede, sammenlignelige betingelser –

2.
     
  Seal of Excellence tildeles automatisk i alle dele af programmet.
  Aktioner, der tildeles Seal of Excellence, eller som opfylder følgende kumulerede, sammenlignelige betingelser –

a)

de er blevet vurderet som led i en indkaldelse af forslag inden for rammerne af programmet

| a) | de er blevet vurderet som led i en indkaldelse af forslag inden for rammerne af programmet |
| --- | --- |

a)

de er blevet vurderet som led i en indkaldelse af forslag inden for rammerne af programmet

| b) | de opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende indkaldelse af forslag |
| --- | --- |

b)

de opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende indkaldelse af forslag

| b) | de opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende indkaldelse af forslag |
| --- | --- |

b)

de opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende indkaldelse af forslag

| c) | de kan ikke finansieres inden for rammerne af den pågældende indkaldelse af forslag på grund af budgetmæssige begrænsninger |
| --- | --- |

c)

de kan ikke finansieres inden for rammerne af den pågældende indkaldelse af forslag på grund af budgetmæssige begrænsninger

| c) | de kan ikke finansieres inden for rammerne af den pågældende indkaldelse af forslag på grund af budgetmæssige begrænsninger |
| --- | --- |

c)

de kan ikke finansieres inden for rammerne af den pågældende indkaldelse af forslag på grund af budgetmæssige begrænsninger

kan modtage støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond Plus eller Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne i henhold til artikel [67], stk. 5, i forordning (EU) XX [forordningen om fælles bestemmelser] og artikel [8] i forordning (EU) XX [finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik], forudsat at sådanne aktioner er i overensstemmelse med det pågældende programs målsætninger. Reglerne for den fond, der yder støtte
  , anvendes
  .

, anvendes

kan modtage støtte fra
  nationale eller regionale fonde, herunder fra
  Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond Plus eller Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne i henhold til artikel [67], stk. 5, i forordning (EU) XX [forordningen om fælles bestemmelser] og artikel [8] i forordning (EU) XX [finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik],
  uden at stille krav om yderligere anvendelse og evaluering og
  forudsat at sådanne aktioner er i overensstemmelse med det pågældende programs målsætninger.
  Med forbehold for statsstøttereglerne anvendes
  reglerne for den fond, der yder støtte.

nationale eller regionale fonde, herunder fra

uden at stille krav om yderligere anvendelse og evaluering og

Med forbehold for statsstøttereglerne anvendes

2 a.
     
  I overensstemmelse med artikel 21 i forordning (EU) XX [... forordningen om fælles bestemmelser] kan forvaltningsmyndigheden frivilligt anmode om at få overført dele af sine finansielle tildelinger til Horisont Europa. Overførte ressourcer gennemføres i overensstemmelse med reglerne i Horisont Europa. Derudover sikrer Kommissionen, at sådanne overførte midler øremærkes i deres helhed til programmer og/eller projekter, som gennemføres i dén medlemsstat eller region, hvor midlerne stammer fra, alt efter hvad der er relevant.

2 b.
     
  Med forudgående godkendelse fra ansøgerne medtager Kommissionen de i denne artikel omhandlede tildelinger i informationssystemet om udvalgte projekter med henblik på at tillade en hurtig udveksling af oplysninger og give finansieringsmyndighederne mulighed for at yde finansiering til de udvalgte aktioner.

En aktion, som har modtaget et bidrag under et andet EU-program, kan også modtage et bidrag under programmet, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger.

En aktion, som har modtaget et bidrag under et andet EU-program, kan også modtage et bidrag under programmet, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger.

Ændring 74

Ændring 74

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12

Artikel 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 12 | Artikel 12 |
| Tredjelande, der er associeret til programmet | Tredjelande, der er associeret til programmet |
| 1.   Følgende tredjelande kan komme i betragtning til associering til programmet: | 1.   Følgende tredjelande kan komme i betragtning til associering til programmet: |
| a) | medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA-medlemmer), som er medlem af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), jf. betingelserne i EØS-aftalen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 12

Artikel 12

Tredjelande, der er associeret til programmet

Tredjelande, der er associeret til programmet

1.   Følgende tredjelande kan komme i betragtning til associering til programmet:

1.   Følgende tredjelande kan komme i betragtning til associering til programmet:

a)

medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA-medlemmer), som er medlem af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), jf. betingelserne i EØS-aftalen

| a) | medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA-medlemmer), som er medlem af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), jf. betingelserne i EØS-aftalen |
| --- | --- |

a)

medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA-medlemmer), som er medlem af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), jf. betingelserne i EØS-aftalen

| b) | tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem Unionen og disse lande |
| --- | --- |

b)

tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem Unionen og disse lande

| b) | tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem Unionen og disse lande |
| --- | --- |

b)

tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem Unionen og disse lande

| c) | lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem EU og disse lande |
| --- | --- |

c)

lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem EU og disse lande

| c) | lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem EU og disse lande |
| --- | --- |

c)

lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem EU og disse lande

| d) | tredjelande og områder, der opfylder alle følgende kriterier: |
| --- | --- |

d)

tredjelande og områder, der opfylder alle følgende kriterier:

| d) | tredjelande og områder, der opfylder alle følgende kriterier: |
| --- | --- |

d)

tredjelande og områder, der opfylder alle følgende kriterier:

| | i. | de har en god kapacitet inden for videnskab, teknologi og innovation |
| --- | --- | --- |

i.

de har en god kapacitet inden for videnskab, teknologi og innovation

| | i. | de har en god kapacitet inden for videnskab, teknologi og innovation |
| --- | --- | --- |

i.

de har en god kapacitet inden for videnskab, teknologi og innovation

| | ii. | de tilslutter sig princippet om en regelbaseret og åben markedsøkonomi, herunder en retfærdig og rimelig behandling af intellektuelle ejendomsrettigheder,
  som
  understøttes af demokratiske institutioner |
| --- | --- | --- |

ii.

de tilslutter sig princippet om en regelbaseret og åben markedsøkonomi, herunder en retfærdig og rimelig behandling af intellektuelle ejendomsrettigheder,
  som
  understøttes af demokratiske institutioner

som

| | ii. | de tilslutter sig princippet om en regelbaseret og åben markedsøkonomi, herunder en retfærdig og rimelig behandling af intellektuelle ejendomsrettigheder,
  overholder menneskerettighederne og
  understøttes af demokratiske institutioner |
| --- | --- | --- |

ii.

de tilslutter sig princippet om en regelbaseret og åben markedsøkonomi, herunder en retfærdig og rimelig behandling af intellektuelle ejendomsrettigheder,
  overholder menneskerettighederne og
  understøttes af demokratiske institutioner

overholder menneskerettighederne og

| | iii. | de fremmer aktivt politikker med henblik på at forbedre borgernes økonomiske og sociale velfærd. |
| --- | --- | --- |

iii.

de fremmer aktivt politikker med henblik på at forbedre borgernes økonomiske og sociale velfærd.

| | iii. | de fremmer aktivt politikker med henblik på at forbedre borgernes økonomiske og sociale velfærd. |
| --- | --- | --- |

iii.

de fremmer aktivt politikker med henblik på at forbedre borgernes økonomiske og sociale velfærd.

Associeringen
  til programmet for hvert af
  disse
  tredjelande,
  jf.
  litra d), skal
  være i
  overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i 
  den konkrete
  aftale om tredjelandets deltagelse i Unionens programmer, forudsat at der i aftalen:

Associeringen

disse

jf.

være i

den konkrete

Fuld eller delvis associering
  til programmet for hvert af
  de
  tredjelande,
  der er omhandlet i
  litra d),
  baseres på en vurdering af fordelene for Unionen. Den
  skal
  navnlig være
  overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i 
  en særlig
  aftale om tredjelandets deltagelse i Unionens programmer, forudsat at der i aftalen:

Fuld eller delvis associering

de

der er omhandlet i

baseres på en vurdering af fordelene for Unionen. Den

navnlig være

en særlig

| — | sikres en rimelig balance for så vidt angår bidrag og fordele for det tredjeland, som deltager i Unionens programmer |
| --- | --- |

—

sikres en rimelig balance for så vidt angår bidrag og fordele for det tredjeland, som deltager i Unionens programmer

| — | sikres en rimelig balance for så vidt angår bidrag og fordele for det tredjeland, som deltager i Unionens programmer |
| --- | --- |

—

sikres en rimelig balance for så vidt angår bidrag og fordele for det tredjeland, som deltager i Unionens programmer

| — | giver ret til at koordinere en aktion under programmet, forudsat at den gavner Unionen, og at beskyttelsen af Unionens finansielle interesser sikres |
| --- | --- |

—

giver ret til at koordinere en aktion under programmet, forudsat at den gavner Unionen, og at beskyttelsen af Unionens finansielle interesser sikres

giver ret til at koordinere en aktion under programmet, forudsat at den gavner Unionen, og at beskyttelsen af Unionens finansielle interesser sikres

| — | fastsættes
  betingelser for deltagelse i 
  programmerne
  , herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og
  dets administrationsomkostninger;
  disse bidrag udgør formålsbestemte indtægter i henhold til finansforordningens artikel 21, stk. 5 |
| --- | --- |

—

fastsættes
  betingelser for deltagelse i 
  programmerne
  , herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og
  dets administrationsomkostninger;
  disse bidrag udgør formålsbestemte indtægter i henhold til finansforordningens artikel 21, stk. 5

fastsættes

programmerne

dets administrationsomkostninger;

| — | fastsætter
  betingelser for deltagelse i 
  programmet
  , herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og
  delprogrammer og deres administrative omkostninger
  disse bidrag udgør formålsbestemte indtægter i henhold til finansforordningens artikel 21, stk. 5 |
| --- | --- |

—

fastsætter
  betingelser for deltagelse i 
  programmet
  , herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og
  delprogrammer og deres administrative omkostninger
  disse bidrag udgør formålsbestemte indtægter i henhold til finansforordningens artikel 21, stk. 5

fastsætter

programmet

delprogrammer og deres administrative omkostninger

| — | garanteres
  Unionen ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og beskytte
  sine
  finansielle interesser. |
| --- | --- |

—

garanteres
  Unionen ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og beskytte
  sine
  finansielle interesser.

garanteres

sine

| — | garanterer
  Unionen ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og
  til at
  beskytte
  Unionens
  finansielle interesser. |
| --- | --- |

—

garanterer
  Unionen ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og
  til at
  beskytte
  Unionens
  finansielle interesser.

garanterer

til at

Unionens

2.   Anvendelsesområdet for hvert tredjelands associering til programmet skal tage hensyn til målsætningen om at fremme økonomisk vækst i Unionen gennem innovation. Med undtagelse af EØS-medlemmer kan dele af programmet dermed
  være udelukket
  fra et konkret lands associeringsaftale
  – dette gælder dog ikke tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande.

2.   Anvendelsesområdet for hvert tredjelands associering til programmet skal tage hensyn til målsætningen om at fremme økonomisk vækst i Unionen gennem innovation
  og undgå hjerneflugt fra Unionen
  . Med undtagelse af EØS-medlemmer
  , tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande
  kan dele af programmet
  , som omfatter enkeltmodtagere,
  dermed
  udelukkes
  fra et konkret lands associeringsaftale
  , navnlig dem der er øremærket til private enheder

3.   Associeringsaftalen fastsætter, hvor det er relevant, bestemmelser om, at retlige enheder, der er etableret i Unionen, må deltage i associerede landes ækvivalente programmer på de deri fastlagte betingelser.

3.   Associeringsaftalen fastsætter, hvor det er relevant, bestemmelser om, at retlige enheder, der er etableret i Unionen, må deltage i associerede landes ækvivalente programmer
  og tilstræber gensidig deltagelse
  på de deri fastlagte betingelser.

4.   I betingelserne for fastlæggelse af den finansielle støttes omfang sikres det, at
  en
  eventuel betydelig uligevægt automatisk korrigeres i forhold til det beløb, som enheder etableret i associerede lande modtager i kraft af deres deltagelse i programmet, idet der tages hensyn til omkostningerne i forbindelse med programmets forvaltning, gennemførelse og drift.

4.   I betingelserne
  i associeringsaftalen
  for fastlæggelse af den finansielle støttes omfang sikres det, at
  enhver
  eventuel betydelig uligevægt automatisk korrigeres
  hver andet år
  i forhold til det beløb, som enheder etableret i associerede lande modtager i kraft af deres deltagelse i programmet, idet der tages hensyn til omkostningerne i forbindelse med programmets forvaltning, gennemførelse og drift.

4 a.
     
  Bidragene fra alle de associerede lande indgår i de relevante dele af programmet, forudsat at budgetfordelingen af disse dele, jf. artikel 9, stk. 2, respekteres. Kommissionen aflægger under den årlige budgetprocedure beretning til Rådet og Parlamentet om det samlede budget for hver del af programmet med angivelse af hvert af de associerede lande, individuelle bidrag og deres finansielle balance.

Ændring 75

Ændring 75

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — overskrift

Artikel 14 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Støtteberettigede aktioner | Støtteberettigede aktioner
  og etiske principper |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Støtteberettigede aktioner

Støtteberettigede aktioner
  og etiske principper

og etiske principper

Ændring 76

Ændring 76

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15

Artikel 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 15 | Artikel 15 |
| Etik | Etik |
| 1.   Aktiviteter under programmet gennemføres under overholdelse af etiske principper og den relevante nationale lovgivning, EU-lovgivning samt international lovgivning, herunder Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention, inklusive tillægsprotokoller. | 1.   Aktiviteter under programmet gennemføres under overholdelse af etiske principper og den relevante nationale lovgivning, EU-lovgivning samt international lovgivning, herunder Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention, inklusive tillægsprotokoller. |
| | Der lægges særlig vægt på proportionalitetsprincippet, retten til privatlivets fred, retten til beskyttelse af personoplysninger, retten til personlig fysisk og psykisk integritet, retten til ikkediskrimination og behovet for at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau. |
| 2.   Enheder, der deltager i aktionen, fremviser: | 2.   Enheder, der deltager i aktionen, fremviser: |
| a) | en selvevaluering vedrørende etik, der indkredser og præciserer alle forventelige etiske spørgsmål vedrørende målsætningen, gennemførelsen og de sandsynlige virkninger ved de aktiviteter, der skal finansieres, herunder en bekræftelse af overensstemmelsen med stk. 1, og et beskrivelse af, hvordan denne vil blive sikret |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 15

Artikel 15

Etik

Etik

1.   Aktiviteter under programmet gennemføres under overholdelse af etiske principper og den relevante nationale lovgivning, EU-lovgivning samt international lovgivning, herunder Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention, inklusive tillægsprotokoller.

1.   Aktiviteter under programmet gennemføres under overholdelse af etiske principper og den relevante nationale lovgivning, EU-lovgivning samt international lovgivning, herunder Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention, inklusive tillægsprotokoller.

Der lægges særlig vægt på proportionalitetsprincippet, retten til privatlivets fred, retten til beskyttelse af personoplysninger, retten til personlig fysisk og psykisk integritet, retten til ikkediskrimination og behovet for at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau.

2.   Enheder, der deltager i aktionen, fremviser:

2.   Enheder, der deltager i aktionen, fremviser:

a)

en selvevaluering vedrørende etik, der indkredser og præciserer alle forventelige etiske spørgsmål vedrørende målsætningen, gennemførelsen og de sandsynlige virkninger ved de aktiviteter, der skal finansieres, herunder en bekræftelse af overensstemmelsen med stk. 1, og et beskrivelse af, hvordan denne vil blive sikret

| a) | en selvevaluering vedrørende etik, der indkredser og præciserer alle forventelige etiske spørgsmål vedrørende målsætningen, gennemførelsen og de sandsynlige virkninger ved de aktiviteter, der skal finansieres, herunder en bekræftelse af overensstemmelsen med stk. 1, og et beskrivelse af, hvordan denne vil blive sikret |
| --- | --- |

a)

en selvevaluering vedrørende etik, der indkredser og præciserer alle forventelige etiske spørgsmål vedrørende målsætningen, gennemførelsen og de sandsynlige virkninger ved de aktiviteter, der skal finansieres, herunder en bekræftelse af overensstemmelsen med stk. 1, og et beskrivelse af, hvordan denne vil blive sikret

| b) | en bekræftelse af, at alle aktiviteter vil være i overensstemmelse med den europæiske kodeks for forskningsintegritet som offentliggjort af All European Academies, og at der ikke vil blive udført aktiviteter, som er udelukket fra finansieringen |
| --- | --- |

b)

en bekræftelse af, at alle aktiviteter vil være i overensstemmelse med den europæiske kodeks for forskningsintegritet som offentliggjort af All European Academies, og at der ikke vil blive udført aktiviteter, som er udelukket fra finansieringen

| b) | en bekræftelse af, at alle aktiviteter vil være i overensstemmelse med den europæiske kodeks for forskningsintegritet som offentliggjort af All European Academies, og at der ikke vil blive udført aktiviteter, som er udelukket fra finansieringen |
| --- | --- |

b)

en bekræftelse af, at alle aktiviteter vil være i overensstemmelse med den europæiske kodeks for forskningsintegritet som offentliggjort af All European Academies, og at der ikke vil blive udført aktiviteter, som er udelukket fra finansieringen

| c) | for så vidt angår aktiviteter uden for Unionen en bekræftelse af, at de samme aktiviteter ville være tilladt i en medlemsstat og |
| --- | --- |

c)

for så vidt angår aktiviteter uden for Unionen en bekræftelse af, at de samme aktiviteter ville være tilladt i en medlemsstat og

| c) | for så vidt angår aktiviteter uden for Unionen en bekræftelse af, at de samme aktiviteter ville være tilladt i en medlemsstat og |
| --- | --- |

c)

for så vidt angår aktiviteter uden for Unionen en bekræftelse af, at de samme aktiviteter ville være tilladt i en medlemsstat og

| d) | for så vidt angår aktiviteter, hvor der anvendes menneskelige embryonale stamceller, nærmere oplysninger — efter forholdene — om, hvilke foranstaltninger de berørte medlemsstaters kompetente myndigheder vil træffe med hensyn til tilladelse og kontrol, og om, hvilke etiske godkendelser, der vil blive givet, før de pågældende aktiviteter påbegyndes. |
| --- | --- |

d)

for så vidt angår aktiviteter, hvor der anvendes menneskelige embryonale stamceller, nærmere oplysninger — efter forholdene — om, hvilke foranstaltninger de berørte medlemsstaters kompetente myndigheder vil træffe med hensyn til tilladelse og kontrol, og om, hvilke etiske godkendelser, der vil blive givet, før de pågældende aktiviteter påbegyndes.

| d) | for så vidt angår aktiviteter, hvor der anvendes menneskelige embryonale stamceller, nærmere oplysninger — efter forholdene — om, hvilke foranstaltninger de berørte medlemsstaters kompetente myndigheder vil træffe med hensyn til tilladelse og kontrol, og om, hvilke etiske godkendelser, der vil blive givet, før de pågældende aktiviteter påbegyndes. |
| --- | --- |

d)

for så vidt angår aktiviteter, hvor der anvendes menneskelige embryonale stamceller, nærmere oplysninger — efter forholdene — om, hvilke foranstaltninger de berørte medlemsstaters kompetente myndigheder vil træffe med hensyn til tilladelse og kontrol, og om, hvilke etiske godkendelser, der vil blive givet, før de pågældende aktiviteter påbegyndes.

3.   Forslagene bliver systematisk undersøgt med henblik på at indkredse de aktioner, som rejser komplekse eller alvorlige etiske spørgsmål, og underkaste dem en etisk vurdering. Den etiske vurdering foretages af Kommissionen, medmindre den har uddelegeret opgaven til finansieringsorganet. For aktioner, der involverer anvendelse af menneskelige embryonale stamceller eller menneskelige embryoner, er en etisk vurdering obligatorisk. Den etiske screening og vurdering foretages med bistand fra eksperter inden for etik. Kommissionen og finansieringsorganerne sikrer
  i så vid udstrækning som mulig
  gennemsigtighed i de etiske procedurer.

3.   Forslagene bliver systematisk undersøgt med henblik på at indkredse de aktioner, som rejser komplekse eller alvorlige etiske spørgsmål, og underkaste dem en etisk vurdering. Den etiske vurdering foretages af Kommissionen, medmindre den har uddelegeret opgaven til finansieringsorganet. For aktioner, der involverer anvendelse af menneskelige embryonale stamceller eller menneskelige embryoner, er en etisk vurdering obligatorisk. Den etiske screening og vurdering foretages med bistand fra eksperter inden for etik. Kommissionen og finansieringsorganerne sikrer gennemsigtighed i de etiske procedurer.

4.   Enheder, som deltager i aktionen, skal indhente alle godkendelser eller andre obligatoriske dokumenter fra de relevante nationale eller lokale etiske råd eller andre organer såsom databeskyttelsesmyndigheder, inden de pågældende aktiviteter påbegyndes. Disse dokumenter arkiveres og fremlægges efter anmodning fra Kommissionen eller finansieringsorganet.

4.   Enheder, som deltager i aktionen, skal indhente alle godkendelser eller andre obligatoriske dokumenter fra de relevante nationale eller lokale etiske råd eller andre organer såsom databeskyttelsesmyndigheder, inden de pågældende aktiviteter påbegyndes. Disse dokumenter arkiveres og fremlægges efter anmodning fra Kommissionen eller finansieringsorganet.

5.   Hvis det er hensigtsmæssigt, udfører Kommissionen eller finansieringsorganet en etisk kontrol. Hvad angår alvorlige eller komplekse etiske spørgsmål foretages kontrollen af Kommissionen, medmindre den har uddelegeret opgaven til finansieringsorganet.

5.   Hvis det er hensigtsmæssigt, udfører Kommissionen eller finansieringsorganet en etisk kontrol. Hvad angår alvorlige eller komplekse etiske spørgsmål foretages kontrollen af Kommissionen, medmindre den har uddelegeret opgaven til finansieringsorganet.

Den etiske kontrol foretages med bistand fra eksperter inden for etik.

Den etiske kontrol foretages med bistand fra eksperter inden for etik.

6.   Aktioner, der ikke er etisk forsvarlige,
  kan til enhver tid afvises eller afsluttes
  .

6.   Aktioner, der ikke er etisk forsvarlige,
  afvises eller afsluttes, så snart det etisk uforsvarlige forhold opdages
  .

Ændring 77

Ændring 77

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16

Artikel 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 16 | Artikel 16 |
| Sikkerhed | Sikkerhed |
| 1.   Aktioner gennemført i forbindelse med programmet skal overholde de gældende sikkerhedsregler og navnlig regler om beskyttelse af klassificerede informationer mod uautoriseret videregivelse, herunder også overholdelse af relevant national ret og EU-ret. Hvis der foretages forskning uden for Unionen, hvor der anvendes/genereres klassificerede informationer, er der — tillige med overholdelse af ovenstående krav — behov for, at der er indgået en sikkerhedsaftale mellem Unionen og det tredjeland, hvori aktiviteten gennemføres. | 1.   Aktioner gennemført i forbindelse med programmet skal overholde de gældende sikkerhedsregler og navnlig regler om beskyttelse af klassificerede informationer mod uautoriseret videregivelse, herunder også overholdelse af relevant national ret og EU-ret. Hvis der foretages forskning uden for Unionen, hvor der anvendes/genereres klassificerede informationer, er der — tillige med overholdelse af ovenstående krav — behov for, at der er indgået en sikkerhedsaftale mellem Unionen og det tredjeland, hvori aktiviteten gennemføres. |
| 2.   Forslag skal, hvor det er relevant, omfatte en selvevaluering af sikkerheden, som skal bidrage til at identificere eventuelle sikkerhedsproblemer og redegøre for, hvordan disse problemer løses, så nationale regler og EU-regler overholdes. | 2.   Forslag skal, hvor det er relevant, omfatte en selvevaluering af sikkerheden, som skal bidrage til at identificere eventuelle sikkerhedsproblemer og redegøre for, hvordan disse problemer løses, så nationale regler og EU-regler overholdes. |
| 3.   Kommissionen eller finansieringsorganet skal, hvor det er relevant, gennemføre en sikkerhedskontrol for forslag, der kan give anledning til sikkerhedsproblemer. | 3.   Kommissionen eller finansieringsorganet skal, hvor det er relevant, gennemføre en sikkerhedskontrol for forslag, der kan give anledning til sikkerhedsproblemer. |
| 4.   Aktioner skal, hvor det er relevant, leve op til reglerne i afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 og dens gennemførelsesbestemmelser. | 4.   Aktioner skal, hvor det er relevant, leve op til reglerne i afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 og dens gennemførelsesbestemmelser. |
| 5.   Enheder, som deltager i aktionen, sørger for beskyttelse mod uautoriseret videregivelse af klassificerede informationer, som anvendes og/eller genereres i forbindelse med aktionen. De fremlægger bevis på personel- og/eller facilitetssikkerhedsgodkendelse fra de relevante nationale sikkerhedsmyndigheder, før de påbegynder de pågældende aktiviteter. | 5.   Enheder, som deltager i aktionen, sørger for beskyttelse mod uautoriseret videregivelse af klassificerede informationer, som anvendes og/eller genereres i forbindelse med aktionen. De fremlægger
  på Kommissionens eller et finansieringsorgans anmodning
  bevis på personel- og/eller facilitetssikkerhedsgodkendelse fra de relevante nationale sikkerhedsmyndigheder, før de påbegynder de pågældende aktiviteter. |
| 6.   Hvis eksterne eksperter skal behandle klassificerede informationer, kræves den fornødne sikkerhedsgodkendelse inden udnævnelsen af disse eksperter. | 6.   Hvis eksterne eksperter skal behandle klassificerede informationer, kræves den fornødne sikkerhedsgodkendelse inden udnævnelsen af disse eksperter. |
| 7.   Kommissionen eller finansieringsorganet kan, hvor det er relevant, foretage sikkerhedskontrol. | 7.   Kommissionen eller finansieringsorganet kan, hvor det er relevant, foretage sikkerhedskontrol. |
| 8.   Aktioner, der ikke overholder sikkerhedsreglerne, kan til enhver tid afvises eller afsluttes. | 8.   Aktioner, der ikke overholder sikkerhedsreglerne, kan til enhver tid afvises eller afsluttes. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 16

Artikel 16

Sikkerhed

Sikkerhed

1.   Aktioner gennemført i forbindelse med programmet skal overholde de gældende sikkerhedsregler og navnlig regler om beskyttelse af klassificerede informationer mod uautoriseret videregivelse, herunder også overholdelse af relevant national ret og EU-ret. Hvis der foretages forskning uden for Unionen, hvor der anvendes/genereres klassificerede informationer, er der — tillige med overholdelse af ovenstående krav — behov for, at der er indgået en sikkerhedsaftale mellem Unionen og det tredjeland, hvori aktiviteten gennemføres.

1.   Aktioner gennemført i forbindelse med programmet skal overholde de gældende sikkerhedsregler og navnlig regler om beskyttelse af klassificerede informationer mod uautoriseret videregivelse, herunder også overholdelse af relevant national ret og EU-ret. Hvis der foretages forskning uden for Unionen, hvor der anvendes/genereres klassificerede informationer, er der — tillige med overholdelse af ovenstående krav — behov for, at der er indgået en sikkerhedsaftale mellem Unionen og det tredjeland, hvori aktiviteten gennemføres.

2.   Forslag skal, hvor det er relevant, omfatte en selvevaluering af sikkerheden, som skal bidrage til at identificere eventuelle sikkerhedsproblemer og redegøre for, hvordan disse problemer løses, så nationale regler og EU-regler overholdes.

2.   Forslag skal, hvor det er relevant, omfatte en selvevaluering af sikkerheden, som skal bidrage til at identificere eventuelle sikkerhedsproblemer og redegøre for, hvordan disse problemer løses, så nationale regler og EU-regler overholdes.

3.   Kommissionen eller finansieringsorganet skal, hvor det er relevant, gennemføre en sikkerhedskontrol for forslag, der kan give anledning til sikkerhedsproblemer.

3.   Kommissionen eller finansieringsorganet skal, hvor det er relevant, gennemføre en sikkerhedskontrol for forslag, der kan give anledning til sikkerhedsproblemer.

4.   Aktioner skal, hvor det er relevant, leve op til reglerne i afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 og dens gennemførelsesbestemmelser.

4.   Aktioner skal, hvor det er relevant, leve op til reglerne i afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 og dens gennemførelsesbestemmelser.

5.   Enheder, som deltager i aktionen, sørger for beskyttelse mod uautoriseret videregivelse af klassificerede informationer, som anvendes og/eller genereres i forbindelse med aktionen. De fremlægger bevis på personel- og/eller facilitetssikkerhedsgodkendelse fra de relevante nationale sikkerhedsmyndigheder, før de påbegynder de pågældende aktiviteter.

5.   Enheder, som deltager i aktionen, sørger for beskyttelse mod uautoriseret videregivelse af klassificerede informationer, som anvendes og/eller genereres i forbindelse med aktionen. De fremlægger
  på Kommissionens eller et finansieringsorgans anmodning
  bevis på personel- og/eller facilitetssikkerhedsgodkendelse fra de relevante nationale sikkerhedsmyndigheder, før de påbegynder de pågældende aktiviteter.

6.   Hvis eksterne eksperter skal behandle klassificerede informationer, kræves den fornødne sikkerhedsgodkendelse inden udnævnelsen af disse eksperter.

6.   Hvis eksterne eksperter skal behandle klassificerede informationer, kræves den fornødne sikkerhedsgodkendelse inden udnævnelsen af disse eksperter.

7.   Kommissionen eller finansieringsorganet kan, hvor det er relevant, foretage sikkerhedskontrol.

7.   Kommissionen eller finansieringsorganet kan, hvor det er relevant, foretage sikkerhedskontrol.

8.   Aktioner, der ikke overholder sikkerhedsreglerne, kan til enhver tid afvises eller afsluttes.

8.   Aktioner, der ikke overholder sikkerhedsreglerne, kan til enhver tid afvises eller afsluttes.

Ændring 78

Ændring 78

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18

Artikel 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 18 | Artikel 18 |
| Enheder, som er berettigede til at deltage | Enheder, som er berettigede til at deltage |
| 1.   Enhver retlig enhed, uanset etableringssted, eller international organisation kan deltage i aktioner under programmet, forudsat at betingelserne i denne forordning er opfyldt, og eventuelle betingelser i arbejdsprogrammet eller indkaldelsen er opfyldt. | 1.   Enhver retlig enhed, uanset etableringssted,
  herunder retlige enheder fra ikkeassocierede tredjelande,
  eller international organisation kan deltage i aktioner under programmet, forudsat at betingelserne i denne forordning er opfyldt, og eventuelle betingelser i arbejdsprogrammet eller indkaldelsen er opfyldt. |
| 2.   Enheder skal være del af et konsortium, hver især bestående af mindst tre uafhængige retlige enheder, som er etableret i forskellige medlemsstater eller
  associerede
  lande, og hvor mindst
  én
  af dem er etableret i en medlemsstat, medmindre: | 2.   Enheder skal være del af et konsortium, hver især bestående af mindst tre uafhængige retlige enheder, som er etableret i forskellige medlemsstater
  , herunder regionerne i den yderste periferi,
  eller
  i et associeret
  lande, og hvor mindst
  to
  af dem er etableret i en medlemsstat, medmindre
  der er tale om en af de i stk. 3 eller 4 nævnte aktioner
  : |
| a) | andet er begrundet og fastsat i arbejdsprogrammet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 18

Artikel 18

Enheder, som er berettigede til at deltage

Enheder, som er berettigede til at deltage

1.   Enhver retlig enhed, uanset etableringssted, eller international organisation kan deltage i aktioner under programmet, forudsat at betingelserne i denne forordning er opfyldt, og eventuelle betingelser i arbejdsprogrammet eller indkaldelsen er opfyldt.

1.   Enhver retlig enhed, uanset etableringssted,
  herunder retlige enheder fra ikkeassocierede tredjelande,
  eller international organisation kan deltage i aktioner under programmet, forudsat at betingelserne i denne forordning er opfyldt, og eventuelle betingelser i arbejdsprogrammet eller indkaldelsen er opfyldt.

2.   Enheder skal være del af et konsortium, hver især bestående af mindst tre uafhængige retlige enheder, som er etableret i forskellige medlemsstater eller
  associerede
  lande, og hvor mindst
  én
  af dem er etableret i en medlemsstat, medmindre:

2.   Enheder skal være del af et konsortium, hver især bestående af mindst tre uafhængige retlige enheder, som er etableret i forskellige medlemsstater
  , herunder regionerne i den yderste periferi,
  eller
  i et associeret
  lande, og hvor mindst
  to
  af dem er etableret i en medlemsstat, medmindre
  der er tale om en af de i stk. 3 eller 4 nævnte aktioner
  :

a)

a)

andet er begrundet og fastsat i arbejdsprogrammet

andet er begrundet og fastsat i arbejdsprogrammet

| b) | den pågældende aktion er en af de aktioner, der er omhandlet i stk. 3 eller 4. |
| --- | --- |

b)

b)

den pågældende aktion er en af de aktioner, der er omhandlet i stk. 3 eller 4.

den pågældende aktion er en af de aktioner, der er omhandlet i stk. 3 eller 4.

3.   Det Europæiske Forskningsråds (EFR) frontlinjeforskning, Det Europæiske Innovationsråds (EIC) aktioner, uddannelses- og mobilitetsaktioner eller programsamfinansieringsaktioner kan gennemføres af en eller flere retlige enheder, hvoraf en skal være etableret i en medlemsstat eller et associeret land.

3.   Det Europæiske Forskningsråds (EFR) frontlinjeforskning, Det Europæiske Innovationsråds (EIC) aktioner, uddannelses- og mobilitetsaktioner eller programsamfinansieringsaktioner kan gennemføres af en eller flere retlige enheder, hvoraf en skal være etableret i en medlemsstat eller
  , hvor det er relevant,
  et associeret land
  som omhandlet i artikel 12, stk. 1
  .

4.   Koordinerings- og støtteaktioner kan gennemføres af en eller flere enheder, hvoraf en skal være etableret i en medlemsstat eller et associeret land.

4.   Koordinerings- og støtteaktioner kan gennemføres af en eller flere enheder, hvoraf en skal være etableret i en medlemsstat eller et associeret land
  eller i et andet tredjeland
  .

5.   For aktioner vedrørende Unionens strategiske aktiver, interesser, uafhængighed eller sikkerhed kan det fastsættes i arbejdsprogrammet, at deltagelse i programmets specifikke aktioner kan begrænses til de retlige enheder, som er etableret i medlemsstaterne, eller foruden medlemsstaterne til retlige enheder, som er etableret i specificerede associerede lande eller andre tredjelande.

5.   For aktioner vedrørende Unionens strategiske aktiver, interesser, uafhængighed eller sikkerhed kan det fastsættes i arbejdsprogrammet, at deltagelse i programmets specifikke aktioner kan begrænses til de retlige enheder, som er etableret i medlemsstaterne, eller foruden medlemsstaterne til retlige enheder, som er etableret i specificerede associerede lande eller andre tredjelande.

6.   Arbejdsprogrammet kan fastsætte kriterier for støtteberettigelse ud over dem, der er fastsat i stk. 2, 3, 4 og 5, i overensstemmelse med specifikke politiske krav eller aktionens type eller målsætninger, herunder antallet af retlige enheder, typen af retlig enhed og etableringssted.

6.   Arbejdsprogrammet kan fastsætte kriterier for støtteberettigelse ud over dem, der er fastsat i stk. 2, 3, 4 og 5, i overensstemmelse med specifikke politiske krav eller aktionens type eller målsætninger, herunder antallet af retlige enheder, typen af retlig enhed og etableringssted.

7.   Hvad angår aktioner, der modtager beløb i henhold til artikel
  9, stk. 8
  , er deltagelsen begrænset til én enkelt retlig enhed, som er etableret i den delegerende forvaltningsmyndigheds jurisdiktion, medmindre andet er aftalt med forvaltningsmyndigheden og fastsat i arbejdsprogrammet.

7.   Hvad angår aktioner, der modtager beløb i henhold til artikel
  11
  , er deltagelsen begrænset til én enkelt retlig enhed, som er etableret i den delegerende forvaltningsmyndigheds jurisdiktion, medmindre andet er aftalt med forvaltningsmyndigheden og fastsat i arbejdsprogrammet.

8.   Hvis det fremgår af arbejdsprogrammet, kan Det Fælles Forskningscenter (JRC) deltage i aktionerne.

8.   Hvis det fremgår af arbejdsprogrammet, kan Det Fælles Forskningscenter (JRC) deltage i aktionerne.

9.
     
  Det Fælles Forskningscenter, internationale europæiske forskningsorganisationer og retlige enheder etableret i henhold til EU-retten anses for at være etableret i en anden medlemsstat end dem, hvor de retlige enheder, der deltager i aktionen, er etableret.

10.   Med hensyn til Det Europæiske Forskningsråds (EFR) frontlinjeforskning og uddannelses- og mobilitetsaktioner anses internationale organisationer med hovedsæde i en medlemsstat eller et associeret land for at være etableret i denne medlemsstat eller dette associerede land.

10.   Med hensyn til Det Europæiske Forskningsråds (EFR) frontlinjeforskning og uddannelses- og mobilitetsaktioner anses internationale organisationer med hovedsæde i en medlemsstat eller et associeret land for at være etableret i denne medlemsstat eller dette associerede land.

Ændring 79

Ændring 79

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19

Artikel 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 19 | Artikel 19 |
| Enheder, som er berettigede til at modtage finansiering | Enheder, som er berettigede til at modtage finansiering |
| 1.   Enheder er berettigede til at modtage finansiering, hvis de er etableret i en medlemsstat eller et associeret land. | 1.   Enheder er berettigede til at modtage finansiering, hvis de er etableret i en medlemsstat eller et associeret land
  som omhandlet i artikel 12, stk. 1
  . |
| For så vidt angår aktioner, der modtager beløb i henhold til artikel
  9
  , stk.
  8
  , er det kun enheder, som er etableret i den delegerende forvaltningsmyndigheds jurisdiktion, der er berettiget til at blive finansieret via disse beløb. | For så vidt angår aktioner, der modtager beløb i henhold til artikel
  11
  , stk.
  3
  , er det kun enheder, som er etableret i den delegerende forvaltningsmyndigheds jurisdiktion, der er berettiget til at blive finansieret via disse beløb. |
| | 1 a.
     
  Internationale organisationer er, hvor det er relevant, berettigede til finansiering i forbindelse med en aktion, hvis de har hovedsæde i en medlemsstat eller et associeret land. |
| | 1 b.
     
  For lav- og mellemindkomstlande og undtagelsesvist for andre ikkeassocierede tredjelande gælder det, at de kan være berettiget til at modtage finansiering i forbindelse med en aktion, hvis: |
| | a) | tredjelandet er identificeret i arbejdsprogrammet, og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 19

Artikel 19

Enheder, som er berettigede til at modtage finansiering

Enheder, som er berettigede til at modtage finansiering

1.   Enheder er berettigede til at modtage finansiering, hvis de er etableret i en medlemsstat eller et associeret land.

1.   Enheder er berettigede til at modtage finansiering, hvis de er etableret i en medlemsstat eller et associeret land
  som omhandlet i artikel 12, stk. 1
  .

For så vidt angår aktioner, der modtager beløb i henhold til artikel
  9
  , stk.
  8
  , er det kun enheder, som er etableret i den delegerende forvaltningsmyndigheds jurisdiktion, der er berettiget til at blive finansieret via disse beløb.

9

8

For så vidt angår aktioner, der modtager beløb i henhold til artikel
  11
  , stk.
  3
  , er det kun enheder, som er etableret i den delegerende forvaltningsmyndigheds jurisdiktion, der er berettiget til at blive finansieret via disse beløb.

11

3

1 a.
     
  Internationale organisationer er, hvor det er relevant, berettigede til finansiering i forbindelse med en aktion, hvis de har hovedsæde i en medlemsstat eller et associeret land.

1 b.
     
  For lav- og mellemindkomstlande og undtagelsesvist for andre ikkeassocierede tredjelande gælder det, at de kan være berettiget til at modtage finansiering i forbindelse med en aktion, hvis:

a)

a)

tredjelandet er identificeret i arbejdsprogrammet, og

tredjelandet er identificeret i arbejdsprogrammet, og

| b) | Kommissionen eller finansieringsorganet er af den opfattelse, at dets deltagelse er afgørende for gennemførelsen af aktionen. |
| --- | --- |

b)

b)

Kommissionen eller finansieringsorganet er af den opfattelse, at dets deltagelse er afgørende for gennemførelsen af aktionen.

Kommissionen eller finansieringsorganet er af den opfattelse, at dets deltagelse er afgørende for gennemførelsen af aktionen.

2.   Enheder, der er etableret i 
  ikke-associerede
  tredjelande, bør
  i princippet
  selv afholde omkostningerne ved deres deltagelse.
  For lav-
  og
  mellemindkomstlande
  og
  undtagelsesvist for andre ikke-associerede tredjelande gælder det dog
  ,
  at de kan være berettiget
  til
  at modtage finansiering
  i 
  forbindelse med en aktion, hvis:

2.   Enheder, der er etableret i 
  andre ikkeassocierede
  tredjelande, bør selv afholde omkostningerne ved deres deltagelse.
  FoU-aftaler mellem sådanne ikkeassocierede tredjelande
  og
  Unionen kan indgås, når det skønnes hensigtsmæssigt,
  og
  når der kan oprettes samfinansieringsordninger svarende til de
  m,
  der er aftalt inden for Horisont 2020. Disse lande sikrer gensidig adgang for Unionens retlige enheder
  til
  disse landes FUI-finansieringsprogrammer samt gensidighed
  i 
  den frie brugsret til videnskabelige resultater og data og til rimelige og ligelige betingelser for intellektuelle ejendomsrettigheder.

| a) | tredjelandet er identificeret i det arbejdsprogram, som Kommissionen har vedtaget, eller |
| --- | --- |

a)

a)

tredjelandet er identificeret i det arbejdsprogram, som Kommissionen har vedtaget, eller

tredjelandet er identificeret i det arbejdsprogram, som Kommissionen har vedtaget, eller

| b) | Kommissionen eller finansieringsorganet er af den opfattelse, at dets deltagelse er afgørende for gennemførelsen af aktionen. |
| --- | --- |

b)

b)

Kommissionen eller finansieringsorganet er af den opfattelse, at dets deltagelse er afgørende for gennemførelsen af aktionen.

Kommissionen eller finansieringsorganet er af den opfattelse, at dets deltagelse er afgørende for gennemførelsen af aktionen.

3.   Tilknyttede enheder er berettiget til finansiering i forbindelse med en aktion, hvis de er etableret i en medlemsstat
  , et associeret land
  eller et
  tredjeland, som er identificeret i det arbejdsprogram, som Kommissionen har vedtaget
  .

3.   Tilknyttede enheder er berettiget til finansiering i forbindelse med en aktion, hvis de er etableret i en medlemsstat eller et
  associeret land
  .

3 a.
     
  Kommissionen rapporterer for så vidt angår hvert ikkeassocieret tredjeland til Europa-Parlamentet og Rådet størrelsen af Unionens finansielle bidrag, som ydes til de deltagende enheder, og størrelsen af de finansielle bidrag, som ydes af det samme land til Unionens enheder, som deltager i deres aktiviteter.

Ændring 80

Ændring 80

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20

Artikel 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 20 | Artikel 20 |
| Indkaldelser af forslag | Indkaldelser af forslag |
| 1.   For alle aktioner
  , undtagen overgangsaktiviteter under EIC's Pathfinder,
  gælder det, at indholdet af indkaldelserne af forslag skal være omfattet af arbejdsprogrammet. | 1.   For alle aktioner gælder det, at indholdet af indkaldelserne af forslag skal være omfattet af arbejdsprogrammet. |
| | I arbejdsprogrammet skal der redegøres for årsagerne til, at en bestemt foranstaltning vil modtage støtte, med henvisning til resultatet af specifikke tidligere projekter og til det nationale, europæiske og internationale videnskabelige, teknologiske og innovative niveau og til relevante politiske, markedsmæssige og samfundsmæssige tendenser. |
| 2.
     
  For overgangsaktiviteter under EIC's Pathfinder gælder det, at: | |
| a) | iværksættelsen og indholdet af indkaldelserne af forslag fastsættes under hensyntagen til de målsætninger og det budget, der er fastsat i arbejdsprogrammet i forbindelse med den pågældende portefølje af aktioner |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 20

Artikel 20

Indkaldelser af forslag

Indkaldelser af forslag

1.   For alle aktioner
  , undtagen overgangsaktiviteter under EIC's Pathfinder,
  gælder det, at indholdet af indkaldelserne af forslag skal være omfattet af arbejdsprogrammet.

1.   For alle aktioner gælder det, at indholdet af indkaldelserne af forslag skal være omfattet af arbejdsprogrammet.

I arbejdsprogrammet skal der redegøres for årsagerne til, at en bestemt foranstaltning vil modtage støtte, med henvisning til resultatet af specifikke tidligere projekter og til det nationale, europæiske og internationale videnskabelige, teknologiske og innovative niveau og til relevante politiske, markedsmæssige og samfundsmæssige tendenser.

I arbejdsprogrammet skal der redegøres for årsagerne til, at en bestemt foranstaltning vil modtage støtte, med henvisning til resultatet af specifikke tidligere projekter og til det nationale, europæiske og internationale videnskabelige, teknologiske og innovative niveau og til relevante politiske, markedsmæssige og samfundsmæssige tendenser.

2.
     
  For overgangsaktiviteter under EIC's Pathfinder gælder det, at:

a)

a)

iværksættelsen og indholdet af indkaldelserne af forslag fastsættes under hensyntagen til de målsætninger og det budget, der er fastsat i arbejdsprogrammet i forbindelse med den pågældende portefølje af aktioner

iværksættelsen og indholdet af indkaldelserne af forslag fastsættes under hensyntagen til de målsætninger og det budget, der er fastsat i arbejdsprogrammet i forbindelse med den pågældende portefølje af aktioner

| b) | der kan ydes tilskud i form af et fast beløb, som ikke overstiger 50 000  EUR, uden indkaldelse af forslag med henblik på at udføre presserende koordinerings- og støtteaktioner, der har som formål at styrke porteføljens gruppe af støttemodtagere eller vurdere mulige spin off-virksomheder eller potentielle markedsskabende innovationer. |
| --- | --- |

b)

b)

der kan ydes tilskud i form af et fast beløb, som ikke overstiger 50 000  EUR, uden indkaldelse af forslag med henblik på at udføre presserende koordinerings- og støtteaktioner, der har som formål at styrke porteføljens gruppe af støttemodtagere eller vurdere mulige spin off-virksomheder eller potentielle markedsskabende innovationer.

der kan ydes tilskud i form af et fast beløb, som ikke overstiger 50 000  EUR, uden indkaldelse af forslag med henblik på at udføre presserende koordinerings- og støtteaktioner, der har som formål at styrke porteføljens gruppe af støttemodtagere eller vurdere mulige spin off-virksomheder eller potentielle markedsskabende innovationer.

3.   Hvis det er nødvendigt for at nå målsætningerne, kan indkaldelserne af forslag begrænses til udvikling af yderligere aktiviteter eller til tilføjelse af yderligere partnere til eksisterende aktioner.

3.   Hvis det er nødvendigt for at nå målsætningerne, kan indkaldelserne af forslag begrænses til udvikling af yderligere aktiviteter eller til tilføjelse af yderligere partnere til eksisterende aktioner.

4.   En indkaldelse af forslag er ikke påkrævet for samordnings- og støtteaktioner og programsamfinansieringsaktioner, som:

4.   En indkaldelse af forslag er ikke påkrævet for samordnings- og støtteaktioner og programsamfinansieringsaktioner, som:

| a) | skal udføres af Det Fælles Forskningscenter eller retlige enheder, som er omfattet af arbejdsprogrammet, og |
| --- | --- |

a)

skal udføres af Det Fælles Forskningscenter eller retlige enheder, som er omfattet af arbejdsprogrammet, og

| a) | skal udføres af Det Fælles Forskningscenter eller retlige enheder, som er omfattet af arbejdsprogrammet, og |
| --- | --- |

a)

skal udføres af Det Fælles Forskningscenter eller retlige enheder, som er omfattet af arbejdsprogrammet, og

| b) | ikke falder under anvendelsesområdet for indkaldelsen af forslag. |
| --- | --- |

b)

ikke falder under anvendelsesområdet for indkaldelsen af forslag.

| b) | ikke falder under anvendelsesområdet for indkaldelsen af forslag. |
| --- | --- |

b)

ikke falder under anvendelsesområdet for indkaldelsen af forslag.

5.   I arbejdsprogrammet præciseres det i forbindelse med hvilke indkaldelser, der vil blive tildelt »Seal of Excellence«. Oplysninger vedrørende ansøgningen og evalueringen kan med ansøgerens forhåndstilladelse deles med interesserede finansieringsmyndigheder med forbehold af indgåelse af fortrolighedsaftaler.

5.   I arbejdsprogrammet præciseres det i forbindelse med hvilke indkaldelser, der vil blive tildelt »Seal of Excellence«. Oplysninger vedrørende ansøgningen og evalueringen kan med ansøgerens forhåndstilladelse deles med interesserede finansieringsmyndigheder med forbehold af indgåelse af fortrolighedsaftaler.

5a.
     
  For at undgå overtegning kan Kommissionen for en række indkaldelser anvende evalueringsprocedurer i to trin.

Ændring 81

Ændring 81

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21

Artikel 21

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 21 | Artikel 21 |
| Fælles indkaldelser | Fælles indkaldelser |
| Kommissionen eller finansieringsorganet kan fremsætte fælles indkaldelser af forslag sammen med: | Kommissionen eller finansieringsorganet kan fremsætte fælles indkaldelser af forslag sammen med: |
| a) | tredjelande eller deres videnskabelige og teknologiske organisationer og agenturer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 21

Artikel 21

Fælles indkaldelser

Fælles indkaldelser

Kommissionen eller finansieringsorganet kan fremsætte fælles indkaldelser af forslag sammen med:

Kommissionen eller finansieringsorganet kan fremsætte fælles indkaldelser af forslag sammen med:

a)

tredjelande eller deres videnskabelige og teknologiske organisationer og agenturer

| a) | tredjelande eller deres videnskabelige og teknologiske organisationer og agenturer |
| --- | --- |

a)

tredjelande eller deres videnskabelige og teknologiske organisationer og agenturer

| b) | internationale organisationer |
| --- | --- |

b)

internationale organisationer

| b) | internationale organisationer |
| --- | --- |

b)

internationale organisationer

| c) | almennyttige retlige enheder. |
| --- | --- |

c)

almennyttige retlige enheder.

| c) | almennyttige retlige enheder. |
| --- | --- |

c)

almennyttige retlige enheder.

I tilfælde af en fælles indkaldelse
  fastsættes
  der fælles procedurer for udvælgelse og evaluering af forslagene. Procedurerne skal involvere en afbalanceret gruppe af uafhængige eksperter, som udpeges af begge parter.

fastsættes

I tilfælde af en fælles indkaldelse
  skal det ansøgende konsortium opfylde kravene i denne forordnings artikel 18, og
  der
  fastsættes
  fælles procedurer for udvælgelse og evaluering af forslagene. Procedurerne skal involvere en afbalanceret gruppe af uafhængige eksperter, som udpeges af begge parter.

skal det ansøgende konsortium opfylde kravene i denne forordnings artikel 18, og

fastsættes

Ændring 82

Ændring 82

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22

Artikel 22

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 22 | Artikel 22 |
| Prækommercielle offentlige indkøb og offentlige indkøb af innovative løsninger | Prækommercielle offentlige indkøb og offentlige indkøb af innovative løsninger |
| 1.   Aktioner kan involvere eller som primær målsætning have prækommercielle eller offentlige indkøb af innovative løsninger, der skal foretages af modtagere, som er ordregivende myndigheder eller ordregivende enheder som fastsat i direktiv 2014/24/EU (31), 2014/25/EU (32) og 2009/81/EC (33). | 1.   Aktioner kan involvere eller som primær målsætning have prækommercielle eller offentlige indkøb af innovative løsninger, der skal foretages af modtagere, som er ordregivende myndigheder eller ordregivende enheder som fastsat i direktiv 2014/24/EU (31), 2014/25/EU (32), og 2009/81/EC (33). |
| 2.   Under procedurerne for offentlige indkøb: | 2.   Under procedurerne for offentlige indkøb: |
| a) | skal principperne om åbenhed, ikke-forskelsbehandling, ligebehandling, forsvarlig økonomisk forvaltning, proportionalitet, konkurrenceregler overholdes |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 22

Artikel 22

Prækommercielle offentlige indkøb og offentlige indkøb af innovative løsninger

Prækommercielle offentlige indkøb og offentlige indkøb af innovative løsninger

1.   Aktioner kan involvere eller som primær målsætning have prækommercielle eller offentlige indkøb af innovative løsninger, der skal foretages af modtagere, som er ordregivende myndigheder eller ordregivende enheder som fastsat i direktiv 2014/24/EU (31), 2014/25/EU (32) og 2009/81/EC (33).

1.   Aktioner kan involvere eller som primær målsætning have prækommercielle eller offentlige indkøb af innovative løsninger, der skal foretages af modtagere, som er ordregivende myndigheder eller ordregivende enheder som fastsat i direktiv 2014/24/EU (31), 2014/25/EU (32), og 2009/81/EC (33).

2.   Under procedurerne for offentlige indkøb:

2.   Under procedurerne for offentlige indkøb:

a)

skal principperne om åbenhed, ikke-forskelsbehandling, ligebehandling, forsvarlig økonomisk forvaltning, proportionalitet, konkurrenceregler overholdes

| a) | skal principperne om åbenhed, ikke-forskelsbehandling, ligebehandling, forsvarlig økonomisk forvaltning, proportionalitet, konkurrenceregler overholdes |
| --- | --- |

a)

skal principperne om åbenhed, ikke-forskelsbehandling, ligebehandling, forsvarlig økonomisk forvaltning, proportionalitet, konkurrenceregler overholdes

| b) | kan der for prækommercielle offentlige indkøb fastsættes særlige betingelser — f.eks. at de indkøbte aktiviteter skal finde sted på medlemsstaternes og associerede landes territorium |
| --- | --- |

b)

kan der for prækommercielle offentlige indkøb fastsættes særlige betingelser — f.eks. at de indkøbte aktiviteter skal finde sted på medlemsstaternes og associerede landes territorium

| b) | kan der for prækommercielle offentlige indkøb
  anvendes den forenklede og/eller den fremskyndede procedure og
  fastsættes særlige betingelser — f.eks. at de indkøbte aktiviteter skal finde sted på medlemsstaternes og associerede landes territorium |
| --- | --- |

b)

kan der for prækommercielle offentlige indkøb
  anvendes den forenklede og/eller den fremskyndede procedure og
  fastsættes særlige betingelser — f.eks. at de indkøbte aktiviteter skal finde sted på medlemsstaternes og associerede landes territorium

anvendes den forenklede og/eller den fremskyndede procedure og

| c) | kan
  det
  tillades
  at foretage
  flere
  tildelinger af kontrakter
  inden for samme procedure (valg af flere leverandører), og |
| --- | --- |

c)

kan
  det
  tillades
  at foretage
  flere
  tildelinger af kontrakter
  inden for samme procedure (valg af flere leverandører), og

det

at foretage

tildelinger af kontrakter

| c) | kan
  der
  tillades flere
  kontrakttildelinger
  inden for samme procedure (valg af flere leverandører). og |
| --- | --- |

c)

kan
  der
  tillades flere
  kontrakttildelinger
  inden for samme procedure (valg af flere leverandører). og

der

kontrakttildelinger

| d) | skal ordren tildeles den eller de tilbudsgivere, der har afgivet det bud, der giver mest værdi for pengene, idet det sikres, at der ikke opstår interessekonflikter. |
| --- | --- |

d)

skal ordren tildeles den eller de tilbudsgivere, der har afgivet det bud, der giver mest værdi for pengene, idet det sikres, at der ikke opstår interessekonflikter.

| d) | skal ordren tildeles den eller de tilbudsgivere, der har afgivet det bud, der giver mest værdi for pengene, idet det sikres, at der ikke opstår interessekonflikter. |
| --- | --- |

d)

skal ordren tildeles den eller de tilbudsgivere, der har afgivet det bud, der giver mest værdi for pengene, idet det sikres, at der ikke opstår interessekonflikter.

3.   Den kontrahent, der frembringer resultater under prækommercielle offentlige udbud, ejer som minimum de medfølgende intellektuelle ejendomsrettigheder. De ordregivende myndigheder
  har som minimum
  royaltyfri brugsret til resultaterne til eget brug
  og ret til at udstede eller kræve, at de deltagende kontrahenter udsteder, ikkeeksklusive licenser til tredjeparter for at udnytte resultaterne for
  de ordregivende myndigheder
  under rimelige forhold uden ret
  til
  at give underlicenser. Hvis
  en
  kontrahent ikke udnytter resultaterne kommercielt inden for
  en
  vis periode efter den prækommercielle offentlige udbudsrunde fastsat i kontrakten,
  kan de ordregivende myndigheder kræve, at kontrahenten overdrager ejerskabet til resultaterne til dem.

3.   Den kontrahent, der frembringer resultater under prækommercielle offentlige udbud, ejer som minimum de medfølgende intellektuelle ejendomsrettigheder. De ordregivende myndigheder
  nyder godt af
  royaltyfri brugsret til resultaterne til eget brug
  . Hvis en kontrahent ikke udnytter resultaterne kommercielt inden for en vis periode efter den prækommercielle offentlige udbudsrunde fastsat i kontrakten, skal
  de ordregivende myndigheder
  høre kontrahenten og undersøge årsagerne
  til en
  sådan manglende udnyttelse. Efter
  en
  sådan høring
  kan de ordregivende myndigheder kræve, at kontrahenten overdrager ejerskabet til resultaterne til dem.

3a.
     
  Særbestemmelser vedrørende ejerskab, brugsret og licensudstedelse fastsættes i kontrakterne om offentlige indkøb af innovative løsninger.

Ændring 83

Ændring 83

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23

Artikel 23

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 23 | udgår |
| Kumuleret finansiering | |
| En aktion, som har modtaget et bidrag under et andet EU-program, kan også modtage et bidrag under programmet, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger. Reglerne for hvert bidragende EU-program finder anvendelse på de respektive bidrag til aktionen. Den kumulerede finansiering må ikke overstige aktionens samlede støtteberettigede omkostninger, ligesom støtten fra forskellige EU-programmer kan beregnes på et pro rata-grundlag i overensstemmelse med de dokumenter, hvori støttebetingelserne er fastsat. | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 23

Artikel 23

udgår

udgår

Kumuleret finansiering

Kumuleret finansiering

En aktion, som har modtaget et bidrag under et andet EU-program, kan også modtage et bidrag under programmet, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger. Reglerne for hvert bidragende EU-program finder anvendelse på de respektive bidrag til aktionen. Den kumulerede finansiering må ikke overstige aktionens samlede støtteberettigede omkostninger, ligesom støtten fra forskellige EU-programmer kan beregnes på et pro rata-grundlag i overensstemmelse med de dokumenter, hvori støttebetingelserne er fastsat.

En aktion, som har modtaget et bidrag under et andet EU-program, kan også modtage et bidrag under programmet, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger. Reglerne for hvert bidragende EU-program finder anvendelse på de respektive bidrag til aktionen. Den kumulerede finansiering må ikke overstige aktionens samlede støtteberettigede omkostninger, ligesom støtten fra forskellige EU-programmer kan beregnes på et pro rata-grundlag i overensstemmelse med de dokumenter, hvori støttebetingelserne er fastsat.

Ændring 84

Ændring 84

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — overskrift

Artikel 24 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Udvælgelseskriterier | Ansøgernes finansielle formåen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Udvælgelseskriterier

Udvælgelseskriterier

Ansøgernes finansielle formåen

Ansøgernes finansielle formåen

Ændring 85

Ændring 85

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25

Artikel 25

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 25 | Artikel 25 |
| Tildelingskriterier | Udvælgelses- og
  tildelingskriterier |
| 1.   Et forslag evalueres på grundlag af følgende tildelingskriterier: | 1.   Et forslag evalueres på grundlag af følgende tildelingskriterier: |
| a) | topkvalitet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 25

Artikel 25

Tildelingskriterier

Udvælgelses- og
  tildelingskriterier

Udvælgelses- og

1.   Et forslag evalueres på grundlag af følgende tildelingskriterier:

1.   Et forslag evalueres på grundlag af følgende tildelingskriterier:

a)

topkvalitet

| a) | topkvalitet |
| --- | --- |

a)

topkvalitet

| b) | virkning |
| --- | --- |

b)

virkning

| b) | virkning |
| --- | --- |

b)

virkning

| c) | gennemførelsens kvalitet og effektivitet. |
| --- | --- |

c)

gennemførelsens kvalitet og effektivitet.

| c) | gennemførelsens kvalitet og effektivitet. |
| --- | --- |

c)

gennemførelsens kvalitet og effektivitet.

2.   Forslag om EFR's frontlinjeforskningsaktioner evalueres alene ud fra det i stk. 1, litra a), omhandlede kriterium.

2.   Forslag om EFR's frontlinjeforskningsaktioner evalueres alene ud fra det i stk. 1, litra a), omhandlede kriterium.
  Kun i tilfælde, hvor to eller flere projekter af topkvalitet opnår den samme placering, differentieres der ved at anvende de i stk. 1, litra b) eller c), opstillede kriterier.

3.   Arbejdsprogrammet fastsætter yderligere oplysninger om anvendelsen af tildelingskriterierne i stk. 1 og kan
  præcisere vægtninger
  og
  tærskler.

3.   Arbejdsprogrammet fastsætter yderligere oplysninger om anvendelsen af tildelingskriterierne i stk. 1
  , herunder en eventuel vægtning, tærskler
  og
  regler for behandling af lignende forslag, idet der tages hensyn til målene med indkaldelserne af forslag. Betingelserne for behandling af de lignende forslag kan omfatte, men er ikke begrænset til, følgende kriterier: SMV'er, køn og udvidelse af deltagerlande

3a.
     
  Kommissionen tager hensyn til muligheden for en indgivelsesprocedure i to faser, og anonymiserede forslag kan, når det er muligt, evalueres i første evalueringsfase på grundlag af de i stk. 1 omhandlede tildelingskriterier.

Ændring 86

Ændring 86

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26

Artikel 26

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 26 | Artikel 26 |
| Evaluering | Evaluering |
| 1.   Forslag evalueres af evalueringsudvalget, som
  kan
  være: | 1.   Forslag evalueres af evalueringsudvalget, som
  skal
  være: |
| — | helt eller delvist sammensat
  af uafhængige, eksterne eksperter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 26

Artikel 26

Evaluering

Evaluering

1.   Forslag evalueres af evalueringsudvalget, som
  kan
  være:

1.   Forslag evalueres af evalueringsudvalget, som
  skal
  være:

—

helt eller delvist sammensat
  af uafhængige, eksterne eksperter

helt eller delvist sammensat

| — | sammensat
  af uafhængige, eksterne eksperter. |
| --- | --- |

—

sammensat
  af uafhængige, eksterne eksperter.

sammensat

| — | sammensat af
  repræsentanter for Unionens institutioner eller organer som omhandlet i artikel 150 i finansforordningen. |
| --- | --- |

—

sammensat af
  repræsentanter for Unionens institutioner eller organer som omhandlet i artikel 150 i finansforordningen.

sammensat af

Når det drejer sig om EIC og missioner, kan evalueringsudvalget også omfatte
  repræsentanter for Unionens institutioner eller organer som omhandlet i artikel 150 i finansforordningen.

Når det drejer sig om EIC og missioner, kan evalueringsudvalget også omfatte

Evalueringsudvalget kan bistås af uafhængige eksperter.

Evalueringsudvalget kan bistås af uafhængige eksperter.

2.   Hvis det er nødvendigt, rangordner evalueringsudvalget de forslag, som er nået over de gældende tærskler, efter:

2.   Hvis det er nødvendigt, rangordner evalueringsudvalget de forslag, som er nået over de gældende tærskler, efter:

| — | evalueringsresultater |
| --- | --- |

—

evalueringsresultater

| — | evalueringsresultater |
| --- | --- |

—

evalueringsresultater

| — | deres bidrag til at nå specifikke politiske målsætninger, herunder etableringen af en sammenhængende projektportefølje. |
| --- | --- |

—

deres bidrag til at nå specifikke politiske målsætninger, herunder etableringen af en sammenhængende projektportefølje.

| — | deres bidrag til at nå specifikke politiske målsætninger, herunder etableringen af en sammenhængende projektportefølje. |
| --- | --- |

—

deres bidrag til at nå specifikke politiske målsætninger, herunder etableringen af en sammenhængende projektportefølje.

Evalueringsudvalget kan
  ligeledes foreslå indholdsmæssige
  tilpasninger af forslagene i det omfang, det er nødvendigt for at sikre porteføljens sammenhæng.

ligeledes foreslå indholdsmæssige

Evalueringsudvalget kan
  kun undtagelsesvist og i behørigt begrundede tilfælde foreslå
  tilpasninger af forslagene i det omfang, det er nødvendigt for at sikre porteføljens sammenhæng.

kun undtagelsesvist og i behørigt begrundede tilfælde foreslå

2a.
     
  Evalueringsprocessen skal undgå enhver form for interessekonflikt og forudindtagethed på grundlag af omdømme. Der skal sikres gennemsigtighed i evalueringskriterierne og i bedømmelsen af forslagene.

Ændring 87

Ændring 87

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27

Artikel 27

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 27 | Artikel 27 |
| Procedure for fornyet gennemgang af evalueringen | Procedure for fornyet gennemgang af evalueringen
  , forespørgsler og klager |
| 1.   En ansøger kan anmode om fornyet gennemgang af evalueringen, hvis ansøgeren mener, at den gældende evalueringsprocedure ikke er blevet fulgt korrekt for så vidt angår vedkommendes forslag. | 1.   En ansøger kan anmode om fornyet gennemgang af evalueringen, hvis ansøgeren mener, at den gældende evalueringsprocedure ikke er blevet fulgt korrekt for så vidt angår vedkommendes forslag. |
| 2.   En fornyet gennemgang vedrører kun de formelle aspekter af evalueringen og ikke forslagets kvaliteter. | 2.   En fornyet gennemgang vedrører kun de formelle aspekter af evalueringen og ikke forslagets kvaliteter. |
| | 2a.
     
  En anmodning om en gennemgang skal vedrøre et bestemt forslag og skal indgives senest 30 dage efter formidlingen af evalueringsresultaterne. Udvalget for fornyet gennemgang ledes og sammensættes af repræsentanter, som ikke deltog i indkaldelsen af forslag. Udvalget beslutter, om forslaget skal evalueres på ny, eller om den indledende evaluering bekræftes. Dette sker uden unødig forsinkelse og uden at gå på kompromis med udvælgelsesmulighederne. |
| 3.   En fornyet gennemgang må ikke forsinke udvælgelsen af forslag, som ikke er genstand for anmodningen om fornyet gennemgang. | 3.   En fornyet gennemgang må ikke forsinke udvælgelsen af forslag, som ikke er genstand for anmodningen om fornyet gennemgang. |
| | 3a.
     
  Kommissionen sikrer, at der findes en procedure, der gør det muligt for deltagere at fremsætte direkte forespørgsler og indgive klager vedrørende deres deltagelse i Horisont Europa. Oplysninger om, hvordan forespørgsler eller klager registreres, gøres tilgængelige online. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 27

Artikel 27

Procedure for fornyet gennemgang af evalueringen

Procedure for fornyet gennemgang af evalueringen
  , forespørgsler og klager

, forespørgsler og klager

1.   En ansøger kan anmode om fornyet gennemgang af evalueringen, hvis ansøgeren mener, at den gældende evalueringsprocedure ikke er blevet fulgt korrekt for så vidt angår vedkommendes forslag.

1.   En ansøger kan anmode om fornyet gennemgang af evalueringen, hvis ansøgeren mener, at den gældende evalueringsprocedure ikke er blevet fulgt korrekt for så vidt angår vedkommendes forslag.

2.   En fornyet gennemgang vedrører kun de formelle aspekter af evalueringen og ikke forslagets kvaliteter.

2.   En fornyet gennemgang vedrører kun de formelle aspekter af evalueringen og ikke forslagets kvaliteter.

2a.
     
  En anmodning om en gennemgang skal vedrøre et bestemt forslag og skal indgives senest 30 dage efter formidlingen af evalueringsresultaterne. Udvalget for fornyet gennemgang ledes og sammensættes af repræsentanter, som ikke deltog i indkaldelsen af forslag. Udvalget beslutter, om forslaget skal evalueres på ny, eller om den indledende evaluering bekræftes. Dette sker uden unødig forsinkelse og uden at gå på kompromis med udvælgelsesmulighederne.

3.   En fornyet gennemgang må ikke forsinke udvælgelsen af forslag, som ikke er genstand for anmodningen om fornyet gennemgang.

3.   En fornyet gennemgang må ikke forsinke udvælgelsen af forslag, som ikke er genstand for anmodningen om fornyet gennemgang.

3a.
     
  Kommissionen sikrer, at der findes en procedure, der gør det muligt for deltagere at fremsætte direkte forespørgsler og indgive klager vedrørende deres deltagelse i Horisont Europa. Oplysninger om, hvordan forespørgsler eller klager registreres, gøres tilgængelige online.

Ændring 88

Ændring 88

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 28

Artikel 28

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 28 | Artikel 28 |
| Frister for underretning om og indgåelse af tilskudsaftaler | Frister for underretning om og indgåelse af tilskudsaftaler |
| 1.   Uanset finansforordningens artikel 194, stk. 2, første afsnit, finder følgende perioder anvendelse: | 1.   Uanset finansforordningens artikel 194, stk. 2, første afsnit, finder følgende perioder anvendelse: |
| a) | for underrettelse af alle ansøgerne om resultatet af evalueringen af deres ansøgning: en periode på maksimalt fem måneder fra fristen for indgivelse af fuldstændige forslag |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 28

Artikel 28

Frister for underretning om og indgåelse af tilskudsaftaler

Frister for underretning om og indgåelse af tilskudsaftaler

1.   Uanset finansforordningens artikel 194, stk. 2, første afsnit, finder følgende perioder anvendelse:

1.   Uanset finansforordningens artikel 194, stk. 2, første afsnit, finder følgende perioder anvendelse:

a)

for underrettelse af alle ansøgerne om resultatet af evalueringen af deres ansøgning: en periode på maksimalt fem måneder fra fristen for indgivelse af fuldstændige forslag

| a) | for underrettelse af alle ansøgerne om resultatet af evalueringen af deres ansøgning: en periode på maksimalt fem måneder fra fristen for indgivelse af fuldstændige forslag |
| --- | --- |

a)

for underrettelse af alle ansøgerne om resultatet af evalueringen af deres ansøgning: en periode på maksimalt fem måneder fra fristen for indgivelse af fuldstændige forslag

| b) | for indgåelse af tilskudsaftaler med ansøgerne: en periode på maksimalt otte måneder fra fristen for indgivelse af fuldstændige forslag. |
| --- | --- |

b)

for indgåelse af tilskudsaftaler med ansøgerne: en periode på maksimalt otte måneder fra fristen for indgivelse af fuldstændige forslag.

| b) | for indgåelse af tilskudsaftaler med ansøgerne: en periode på maksimalt otte måneder fra fristen for indgivelse af fuldstændige forslag |
| --- | --- |

b)

for indgåelse af tilskudsaftaler med ansøgerne: en periode på maksimalt otte måneder fra fristen for indgivelse af fuldstændige forslag

| ba) | for særlige tilskud under den hurtige vej til forskning og innovation: en periode på maksimalt seks måneder fra fristen for indgivelse af fuldstændige forslag. |
| --- | --- |

ba)

ba)

for særlige tilskud under den hurtige vej til forskning og innovation: en periode på maksimalt seks måneder fra fristen for indgivelse af fuldstændige forslag.

for særlige tilskud under den hurtige vej til forskning og innovation: en periode på maksimalt seks måneder fra fristen for indgivelse af fuldstændige forslag.

Sagsbehandlingstiden må ikke påvirke evalueringernes kvalitet.

Sagsbehandlingstiden må ikke påvirke evalueringernes kvalitet.

2.   Der kan være fastsat kortere frister i arbejdsprogrammet for EIC.

2.   Der kan være fastsat kortere frister i arbejdsprogrammet for EIC.

3.   Ud over undtagelserne i finansforordningens artikel 194, stk. 2, andet afsnit, kan de i stk. 1 nævnte perioder være længere i forbindelse med EFR-aktioner og missioner, samt når aktionerne bliver underkastet en etisk vurdering eller en sikkerhedsvurdering.

3.   Ud over undtagelserne i finansforordningens artikel 194, stk. 2, andet afsnit, kan de i stk. 1 nævnte perioder være længere i forbindelse med EFR-aktioner og missioner, samt når aktionerne bliver underkastet en etisk vurdering eller en sikkerhedsvurdering.

Ændring 89

Ændring 89

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29

Artikel 29

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 29 | Artikel 29 |
| Gennemførelse af tilskudsaftalen | Gennemførelse af tilskudsaftalen |
| 1.   Hvis en modtager ikke opfylder sine forpligtelser, for så vidt angår den tekniske gennemførelse af aktionen, opfylder de andre deltagere forpligtelserne uden supplerende tilskud fra Unionen, medmindre de bliver udtrykkeligt fritaget for den forpligtelse. Hver modtagers finansielle ansvar er begrænset til vedkommendes egen gæld, jf. bestemmelserne om den gensidige forsikringsmekanisme. | 1.   Hvis en modtager ikke opfylder sine forpligtelser, for så vidt angår den tekniske gennemførelse af aktionen, opfylder de andre deltagere forpligtelserne uden supplerende tilskud fra Unionen, medmindre de bliver udtrykkeligt fritaget for den forpligtelse. Hver modtagers finansielle ansvar er begrænset til vedkommendes egen gæld, jf. bestemmelserne om den gensidige forsikringsmekanisme. |
| 2.   I tilskudsaftalen kan der fastsættes milepæle og dertil hørende forfinansieringsbetalinger. Hvis milepælene ikke nås, kan aktionen suspenderes, ændres eller afsluttes. | 2.   I tilskudsaftalen kan der fastsættes milepæle og dertil hørende forfinansieringsbetalinger. Hvis milepælene ikke nås, kan aktionen suspenderes, ændres
  , hvis der ikke findes nogen korrigerende aktion,
  eller afsluttes
  , efter at uafhængige eksperter har foretaget en evaluering
  . |
| 3.   Aktionen kan ligeledes afsluttes, hvis de forventede resultater af videnskabelige, teknologiske eller økonomiske årsager har mistet deres relevans for Unionen, herunder — når det drejer sig om EIC og missioner — deres relevans som del af en portefølje. | 3.   Aktionen kan ligeledes afsluttes, hvis de forventede resultater
  og/eller milepæle
  af videnskabelige, teknologiske eller økonomiske årsager har mistet deres relevans for
  både
  Unionen
  og modtagerne
  , herunder — når det drejer sig om EIC og missioner — deres relevans som del af en portefølje.
  Kommissionen gennemgår en procedure med aktionskoordinatoren og, hvis det er relevant, med eksterne eksperter, inden den beslutter at afslutte en aktion. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 29

Artikel 29

Gennemførelse af tilskudsaftalen

Gennemførelse af tilskudsaftalen

1.   Hvis en modtager ikke opfylder sine forpligtelser, for så vidt angår den tekniske gennemførelse af aktionen, opfylder de andre deltagere forpligtelserne uden supplerende tilskud fra Unionen, medmindre de bliver udtrykkeligt fritaget for den forpligtelse. Hver modtagers finansielle ansvar er begrænset til vedkommendes egen gæld, jf. bestemmelserne om den gensidige forsikringsmekanisme.

1.   Hvis en modtager ikke opfylder sine forpligtelser, for så vidt angår den tekniske gennemførelse af aktionen, opfylder de andre deltagere forpligtelserne uden supplerende tilskud fra Unionen, medmindre de bliver udtrykkeligt fritaget for den forpligtelse. Hver modtagers finansielle ansvar er begrænset til vedkommendes egen gæld, jf. bestemmelserne om den gensidige forsikringsmekanisme.

2.   I tilskudsaftalen kan der fastsættes milepæle og dertil hørende forfinansieringsbetalinger. Hvis milepælene ikke nås, kan aktionen suspenderes, ændres eller afsluttes.

2.   I tilskudsaftalen kan der fastsættes milepæle og dertil hørende forfinansieringsbetalinger. Hvis milepælene ikke nås, kan aktionen suspenderes, ændres
  , hvis der ikke findes nogen korrigerende aktion,
  eller afsluttes
  , efter at uafhængige eksperter har foretaget en evaluering
  .

3.   Aktionen kan ligeledes afsluttes, hvis de forventede resultater af videnskabelige, teknologiske eller økonomiske årsager har mistet deres relevans for Unionen, herunder — når det drejer sig om EIC og missioner — deres relevans som del af en portefølje.

3.   Aktionen kan ligeledes afsluttes, hvis de forventede resultater
  og/eller milepæle
  af videnskabelige, teknologiske eller økonomiske årsager har mistet deres relevans for
  både
  Unionen
  og modtagerne
  , herunder — når det drejer sig om EIC og missioner — deres relevans som del af en portefølje.
  Kommissionen gennemgår en procedure med aktionskoordinatoren og, hvis det er relevant, med eksterne eksperter, inden den beslutter at afslutte en aktion.

Ændring 90

Ændring 90

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30

Artikel 30

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 30 | Artikel 30 |
| Finansieringssatser | Finansieringssatser |
| 1.   En enkelt finansieringssats pr. aktion finder anvendelse for alle de aktiviteter, der finansieres. Maksimumssatsen fastsættes i arbejdsprogrammet. | 1.   En enkelt finansieringssats pr. aktion finder anvendelse for alle de aktiviteter, der finansieres. Maksimumssatsen
  pr. aktion
  fastsættes i arbejdsprogrammet. |
| 2.   Programmet kan finansiere op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger ved en aktion med undtagelse af: | 2.   Programmet kan finansiere op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger ved en aktion med undtagelse af: |
| a) | innovationsaktioner: op til 70 % af de samlede støtteberettigede omkostninger undtagen for almennyttige retlige enheder, hvor programmet kan refundere op til 100 % af de samlede støtteberettigede omkostninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 30

Artikel 30

Finansieringssatser

Finansieringssatser

1.   En enkelt finansieringssats pr. aktion finder anvendelse for alle de aktiviteter, der finansieres. Maksimumssatsen fastsættes i arbejdsprogrammet.

1.   En enkelt finansieringssats pr. aktion finder anvendelse for alle de aktiviteter, der finansieres. Maksimumssatsen
  pr. aktion
  fastsættes i arbejdsprogrammet.

2.   Programmet kan finansiere op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger ved en aktion med undtagelse af:

2.   Programmet kan finansiere op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger ved en aktion med undtagelse af:

a)

innovationsaktioner: op til 70 % af de samlede støtteberettigede omkostninger undtagen for almennyttige retlige enheder, hvor programmet kan refundere op til 100 % af de samlede støtteberettigede omkostninger

| a) | innovationsaktioner: op til 70 % af de samlede støtteberettigede omkostninger undtagen for almennyttige retlige enheder, hvor programmet kan refundere op til 100 % af de samlede støtteberettigede omkostninger |
| --- | --- |

a)

innovationsaktioner: op til 70 % af de samlede støtteberettigede omkostninger undtagen for almennyttige retlige enheder, hvor programmet kan refundere op til 100 % af de samlede støtteberettigede omkostninger

| b) | programsamfinansieringsaktioner: mindst 30 % af de samlede støtteberettigede omkostninger og i nærmere bestemte og behørigt begrundede tilfælde op til 70 %. |
| --- | --- |

b)

programsamfinansieringsaktioner: mindst 30 % af de samlede støtteberettigede omkostninger og i nærmere bestemte og behørigt begrundede tilfælde op til 70 %.

| b) | programsamfinansieringsaktioner: mindst 30 % af de samlede støtteberettigede omkostninger og i nærmere bestemte og behørigt begrundede tilfælde op til 70 %. |
| --- | --- |

b)

programsamfinansieringsaktioner: mindst 30 % af de samlede støtteberettigede omkostninger og i nærmere bestemte og behørigt begrundede tilfælde op til 70 %.

3.   Finansieringssatserne fastsat i denne artikel finder også anvendelse på aktioner, hvor finansiering efter fast takst, enhedsomkostninger eller faste beløb anvendes for hele eller dele af aktionen.

3.   Finansieringssatserne fastsat i denne artikel finder også anvendelse på aktioner, hvor finansiering efter fast takst, enhedsomkostninger eller faste beløb anvendes for hele eller dele af aktionen.

Ændring 91

Ændring 91

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31

Artikel 31

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 31 | Artikel 31 |
| Indirekte omkostninger | Indirekte omkostninger |
| 1.   Indirekte støtteberettigede omkostninger fastsættes ved at anvende en fast takst på 25 % af de samlede direkte støtteberettigede omkostninger, eksklusive underleverandørers direkte støtteberettigede omkostninger, finansiel støtte til tredjeparter og enhedsomkostninger eller faste beløb, som omfatter indirekte omkostninger. | 1.   Indirekte støtteberettigede omkostninger fastsættes ved at anvende en fast takst på 25 % af de samlede direkte støtteberettigede omkostninger, eksklusive underleverandørers direkte støtteberettigede omkostninger, finansiel støtte til tredjeparter og enhedsomkostninger eller faste beløb, som omfatter indirekte omkostninger. |
| Indirekte omkostninger, som er omfattet af enhedsomkostninger eller faste beløb, beregnes, hvor det er passende, ved at anvende den faste takst, der er fastsat i stk. 1, undtagen enhedsomkostninger vedrørende internt fakturerede varer og tjenesteydelser, som beregnes på grundlag af de faktiske omkostninger i overensstemmelse med modtagernes sædvanlige praksis for omkostningsberegning. | Indirekte omkostninger, som er omfattet af enhedsomkostninger eller faste beløb, beregnes, hvor det er passende, ved at anvende den faste takst, der er fastsat i stk. 1, undtagen enhedsomkostninger vedrørende internt fakturerede varer og tjenesteydelser, som beregnes på grundlag af de faktiske omkostninger,
  eventuelt med anvendelse af fordelingsnøgler,
  i overensstemmelse med modtagernes sædvanlige praksis for omkostningsberegning. |
| 2.   Hvis det er fastsat i arbejdsprogrammet, kan indirekte omkostninger angives i form af faste beløb eller enhedsomkostninger. | 2.   Hvis det er fastsat i arbejdsprogrammet, kan indirekte omkostninger angives i form af faste beløb eller enhedsomkostninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 31

Artikel 31

Indirekte omkostninger

Indirekte omkostninger

1.   Indirekte støtteberettigede omkostninger fastsættes ved at anvende en fast takst på 25 % af de samlede direkte støtteberettigede omkostninger, eksklusive underleverandørers direkte støtteberettigede omkostninger, finansiel støtte til tredjeparter og enhedsomkostninger eller faste beløb, som omfatter indirekte omkostninger.

1.   Indirekte støtteberettigede omkostninger fastsættes ved at anvende en fast takst på 25 % af de samlede direkte støtteberettigede omkostninger, eksklusive underleverandørers direkte støtteberettigede omkostninger, finansiel støtte til tredjeparter og enhedsomkostninger eller faste beløb, som omfatter indirekte omkostninger.

Indirekte omkostninger, som er omfattet af enhedsomkostninger eller faste beløb, beregnes, hvor det er passende, ved at anvende den faste takst, der er fastsat i stk. 1, undtagen enhedsomkostninger vedrørende internt fakturerede varer og tjenesteydelser, som beregnes på grundlag af de faktiske omkostninger i overensstemmelse med modtagernes sædvanlige praksis for omkostningsberegning.

Indirekte omkostninger, som er omfattet af enhedsomkostninger eller faste beløb, beregnes, hvor det er passende, ved at anvende den faste takst, der er fastsat i stk. 1, undtagen enhedsomkostninger vedrørende internt fakturerede varer og tjenesteydelser, som beregnes på grundlag af de faktiske omkostninger,
  eventuelt med anvendelse af fordelingsnøgler,
  i overensstemmelse med modtagernes sædvanlige praksis for omkostningsberegning.

eventuelt med anvendelse af fordelingsnøgler,

2.   Hvis det er fastsat i arbejdsprogrammet, kan indirekte omkostninger angives i form af faste beløb eller enhedsomkostninger.

2.   Hvis det er fastsat i arbejdsprogrammet, kan indirekte omkostninger angives i form af faste beløb eller enhedsomkostninger.

Ændring 92

Ændring 92

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 32

Artikel 32

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 32 | Artikel 32 |
| Støtteberettigede omkostninger | Støtteberettigede omkostninger |
| 1.   Ud over kriterierne i finansforordningens artikel 197 er personaleomkostningerne — for
  modtagere
  med projektbaseret aflønning — støtteberettigede op til det vederlag, som personen modtager for at arbejde med lignende projekter finansieret under nationale ordninger. | 1.   Ud over kriterierne i finansforordningens artikel 197 er personaleomkostningerne — for
  modtagerne
  med projektbaseret aflønning — støtteberettigede op til det vederlag, som personen modtager for at arbejde med lignende projekter finansieret under nationale ordninger.
  Personaleomkostninger pr. time, der er begrænset til varigheden af dette program i medlemsstater, der er berettiget til udvidede foranstaltninger, er berettigede til støtte til et niveau svarende til 1,25 gange det nationale niveau for timeløn, der anvendes på FUI-projekter finansieret under nationale ordninger. |
| Projektbaseret aflønning betyder aflønning, som er knyttet til en persons deltagelse i projekter, er del af modtagerens sædvanlige aflønningspraksis og udbetales konsekvent. | Projektbaseret aflønning betyder aflønning, som er knyttet til en persons deltagelse i projekter, er del af modtagerens sædvanlige aflønningspraksis og udbetales konsekvent. |
| 2.   Uanset artikel 190, stk. 1, i finansforordningen er omkostningerne ved ressourcer, der stilles til rådighed af tredjeparter som bidrag i form af naturalier, støtteberettigede op til tredjepartens direkte støtteberettigede omkostninger. | 2.   Uanset artikel 190, stk. 1, i finansforordningen er omkostningerne ved ressourcer, der stilles til rådighed af tredjeparter som bidrag i form af naturalier, støtteberettigede op til tredjepartens direkte støtteberettigede omkostninger. |
| 3.   Uanset artikel 192 i finansforordningen betragtes indtægter fra udnyttelse af aktionens resultater ikke som aktionens indtægter. | 3.   Uanset artikel 192 i finansforordningen betragtes indtægter fra udnyttelse af aktionens resultater ikke som aktionens indtægter. |
| | 3a.
     
  Støttemodtagerne kan anvende deres sædvanlige regnskabspraksis til at identificere og angive afholdte udgifter i forbindelse med en aktion. Kommissionen kan angive et begrænset antal yderligere betingelser for støtteberettigelse for at sikre en forsvarlig forvaltning af tilskuddet. Kommissionen afviser ikke regnskabspraksisser, hvis disses resultater ikke afviger fra dens egne, og hvis de giver samme beskyttelsesniveau for Unionens finansielle interesser. |
| 4.   Uanset artikel 203, stk. 4, i finansforordningen er en attest vedrørende udgiftsopgørelserne obligatorisk i forbindelse med udligning af saldoen, hvis det beløb, der hævdes at være faktiske omkostninger og enhedsomkostninger beregnet i overensstemmelse med den sædvanlige praksis for omkostningsberegning, er lig med eller større end 325 000  EUR. | 4.   Uanset artikel 203, stk. 4, i finansforordningen er en attest vedrørende udgiftsopgørelserne obligatorisk i forbindelse med udligning af saldoen, hvis det beløb, der hævdes at være faktiske omkostninger og enhedsomkostninger beregnet i overensstemmelse med den sædvanlige praksis for omkostningsberegning, er lig med eller større end 325 000  EUR. |
| | Attester vedrørende udgiftsopgørelser kan udarbejdes af en kompetent og uafhængig embedsmand, som de relevante nationale myndigheder har givet beføjelse til at revidere støttemodtageren, eller af en uafhængig revisor, der er kvalificeret til at udføre lovpligtig revision af regnskabsdokumenter i overensstemmelse med direktiv 2006/43/EF. |
| | 4a.
     
  Uanset finansforordningens artikel 186, stk. 1, øges det maksimale tilskud til uddannelses- og mobilitetsaktioner under MSCA med den godtgørelse, som de pågældende forskere har til gode i denne henseende, dog udelukkende i tilfælde af barsels- eller forældreorlov i den periode, hvor tilskuddet ydes. |
| | 4b.
     
  Omkostninger, som genereres af den ansvarlige forvaltning af forskningsdata i tråd med principperne om søgbarhed, tilgængelighed, interoperabilitet og anvendelighed (FAIR), er støtteberettigede. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 32

Artikel 32

Støtteberettigede omkostninger

Støtteberettigede omkostninger

1.   Ud over kriterierne i finansforordningens artikel 197 er personaleomkostningerne — for
  modtagere
  med projektbaseret aflønning — støtteberettigede op til det vederlag, som personen modtager for at arbejde med lignende projekter finansieret under nationale ordninger.

1.   Ud over kriterierne i finansforordningens artikel 197 er personaleomkostningerne — for
  modtagerne
  med projektbaseret aflønning — støtteberettigede op til det vederlag, som personen modtager for at arbejde med lignende projekter finansieret under nationale ordninger.
  Personaleomkostninger pr. time, der er begrænset til varigheden af dette program i medlemsstater, der er berettiget til udvidede foranstaltninger, er berettigede til støtte til et niveau svarende til 1,25 gange det nationale niveau for timeløn, der anvendes på FUI-projekter finansieret under nationale ordninger.

Projektbaseret aflønning betyder aflønning, som er knyttet til en persons deltagelse i projekter, er del af modtagerens sædvanlige aflønningspraksis og udbetales konsekvent.

Projektbaseret aflønning betyder aflønning, som er knyttet til en persons deltagelse i projekter, er del af modtagerens sædvanlige aflønningspraksis og udbetales konsekvent.

2.   Uanset artikel 190, stk. 1, i finansforordningen er omkostningerne ved ressourcer, der stilles til rådighed af tredjeparter som bidrag i form af naturalier, støtteberettigede op til tredjepartens direkte støtteberettigede omkostninger.

2.   Uanset artikel 190, stk. 1, i finansforordningen er omkostningerne ved ressourcer, der stilles til rådighed af tredjeparter som bidrag i form af naturalier, støtteberettigede op til tredjepartens direkte støtteberettigede omkostninger.

3.   Uanset artikel 192 i finansforordningen betragtes indtægter fra udnyttelse af aktionens resultater ikke som aktionens indtægter.

3.   Uanset artikel 192 i finansforordningen betragtes indtægter fra udnyttelse af aktionens resultater ikke som aktionens indtægter.

3a.
     
  Støttemodtagerne kan anvende deres sædvanlige regnskabspraksis til at identificere og angive afholdte udgifter i forbindelse med en aktion. Kommissionen kan angive et begrænset antal yderligere betingelser for støtteberettigelse for at sikre en forsvarlig forvaltning af tilskuddet. Kommissionen afviser ikke regnskabspraksisser, hvis disses resultater ikke afviger fra dens egne, og hvis de giver samme beskyttelsesniveau for Unionens finansielle interesser.

4.   Uanset artikel 203, stk. 4, i finansforordningen er en attest vedrørende udgiftsopgørelserne obligatorisk i forbindelse med udligning af saldoen, hvis det beløb, der hævdes at være faktiske omkostninger og enhedsomkostninger beregnet i overensstemmelse med den sædvanlige praksis for omkostningsberegning, er lig med eller større end 325 000  EUR.

4.   Uanset artikel 203, stk. 4, i finansforordningen er en attest vedrørende udgiftsopgørelserne obligatorisk i forbindelse med udligning af saldoen, hvis det beløb, der hævdes at være faktiske omkostninger og enhedsomkostninger beregnet i overensstemmelse med den sædvanlige praksis for omkostningsberegning, er lig med eller større end 325 000  EUR.

Attester vedrørende udgiftsopgørelser kan udarbejdes af en kompetent og uafhængig embedsmand, som de relevante nationale myndigheder har givet beføjelse til at revidere støttemodtageren, eller af en uafhængig revisor, der er kvalificeret til at udføre lovpligtig revision af regnskabsdokumenter i overensstemmelse med direktiv 2006/43/EF.

Attester vedrørende udgiftsopgørelser kan udarbejdes af en kompetent og uafhængig embedsmand, som de relevante nationale myndigheder har givet beføjelse til at revidere støttemodtageren, eller af en uafhængig revisor, der er kvalificeret til at udføre lovpligtig revision af regnskabsdokumenter i overensstemmelse med direktiv 2006/43/EF.

4a.
     
  Uanset finansforordningens artikel 186, stk. 1, øges det maksimale tilskud til uddannelses- og mobilitetsaktioner under MSCA med den godtgørelse, som de pågældende forskere har til gode i denne henseende, dog udelukkende i tilfælde af barsels- eller forældreorlov i den periode, hvor tilskuddet ydes.

4b.
     
  Omkostninger, som genereres af den ansvarlige forvaltning af forskningsdata i tråd med principperne om søgbarhed, tilgængelighed, interoperabilitet og anvendelighed (FAIR), er støtteberettigede.

Ændring 93

Ændring 93

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 33

Artikel 33

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 33 | Artikel 33 |
| Den gensidige forsikringsmekanisme | Den gensidige forsikringsmekanisme |
| 1.   Der oprettes hermed en gensidig forsikringsmekanisme (»mekanismen«), som skal erstatte og efterfølge den fond, som blev etableret ved artikel 38 i forordning (
  EF
  ) nr. 1290/2013. Mekanismen dækker den risiko, der er forbundet med de skyldige beløb, som ikke kan inddrives fra modtagere: | 1.   Der oprettes hermed en gensidig forsikringsmekanisme (»mekanismen«), som skal erstatte og efterfølge den fond, som blev etableret ved artikel 38 i forordning (
  EU
  ) nr. 1290/2013. Mekanismen dækker den risiko, der er forbundet med de skyldige beløb, som ikke kan inddrives fra modtagere: |
| a) | til Kommissionen i henhold til afgørelse 1982/2006/EF |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 33

Artikel 33

Den gensidige forsikringsmekanisme

Den gensidige forsikringsmekanisme

1.   Der oprettes hermed en gensidig forsikringsmekanisme (»mekanismen«), som skal erstatte og efterfølge den fond, som blev etableret ved artikel 38 i forordning (
  EF
  ) nr. 1290/2013. Mekanismen dækker den risiko, der er forbundet med de skyldige beløb, som ikke kan inddrives fra modtagere:

1.   Der oprettes hermed en gensidig forsikringsmekanisme (»mekanismen«), som skal erstatte og efterfølge den fond, som blev etableret ved artikel 38 i forordning (
  EU
  ) nr. 1290/2013. Mekanismen dækker den risiko, der er forbundet med de skyldige beløb, som ikke kan inddrives fra modtagere:

a)

til Kommissionen i henhold til afgørelse 1982/2006/EF

| a) | til Kommissionen i henhold til afgørelse 1982/2006/EF |
| --- | --- |

a)

til Kommissionen i henhold til afgørelse 1982/2006/EF

| b) | til Kommissionen og EU-organer under »Horisont 2020« |
| --- | --- |

b)

til Kommissionen og EU-organer under »Horisont 2020«

| b) | til Kommissionen og EU-organer under »Horisont 2020« |
| --- | --- |

b)

til Kommissionen og EU-organer under »Horisont 2020«

| c) | til Kommissionen og finansieringsorganer under programmet. |
| --- | --- |

c)

til Kommissionen og finansieringsorganer under programmet.

| c) | til Kommissionen og finansieringsorganer under programmet. |
| --- | --- |

c)

til Kommissionen og finansieringsorganer under programmet.

Dækningen af risici vedrørende finansieringsorganer som omhandlet i første afsnit, litra c), kan foretages ved hjælp af et indirekte dækningssystem, der er fastsat i den gældende aftale, og som tager højde for finansieringsorganets beskaffenhed.

Dækningen af risici vedrørende finansieringsorganer som omhandlet i første afsnit, litra c), kan foretages ved hjælp af et indirekte dækningssystem, der er fastsat i den gældende aftale, og som tager højde for finansieringsorganets beskaffenhed.

2.   Mekanismen forvaltes af Unionen ved Kommissionen, der optræder som eksekutivorgan. Kommissionen fastsætter specifikke regler for mekanismens drift.

2.   Mekanismen forvaltes af Unionen ved Kommissionen, der optræder som eksekutivorgan. Kommissionen fastsætter specifikke regler for mekanismens drift.

3.   Støttemodtagerne yder et bidrag på 5 % af Unionens finansiering af aktionen. Dette bidrag kan på grundlag af
  periodiske
  evalueringer hæves af Kommissionen til op til 8 % eller reduceres til under 5 %. Støttemodtagernes bidrag til mekanismen kan modregnes det første forfinansieringsbeløb og betales til fonden på støttemodtagernes vegne.

3.   Støttemodtagerne yder et bidrag på 5 % af Unionens finansiering af aktionen. Dette bidrag kan på grundlag af
  gennemsigtige
  evalueringer
  , der udføres årligt,
  hæves af Kommissionen til op til 8 % eller reduceres til under 5 %. Støttemodtagernes bidrag til mekanismen kan modregnes det første forfinansieringsbeløb og betales til fonden på støttemodtagernes vegne.

4.   Modtagernes bidrag betales tilbage i forbindelse med udligning af saldoen.

4.   Modtagernes bidrag betales tilbage i forbindelse med udligning af saldoen.

5.   Ethvert finansielt afkast, som mekanismen genererer, lægges til mekanismen. Hvis afkastet er utilstrækkeligt, griber mekanismen ikke ind, og Kommissionen eller finansieringsorganet inddriver ethvert skyldigt beløb direkte hos modtagerne eller tredjeparterne.

5.   Ethvert finansielt afkast, som mekanismen genererer, lægges til mekanismen. Hvis afkastet er utilstrækkeligt, griber mekanismen ikke ind, og Kommissionen eller finansieringsorganet inddriver ethvert skyldigt beløb direkte hos modtagerne eller tredjeparterne.

6.   De beløb, der inddrives, udgør for mekanismen de formålsbestemte indtægter, der er omhandlet i artikel 21, stk. 4, i finansforordningen. Når alle tilskudsaftaler, hvis risiko bliver dækket direkte eller indirekte af mekanismen, er afsluttet, vil alle udestående beløb blive inddrevet af Kommissionen og opført på Unionens budget
  med forbehold af lovgivningsmyndighedens afgørelser
  .

6.   De beløb, der inddrives, udgør for mekanismen de formålsbestemte indtægter, der er omhandlet i artikel 21, stk. 4, i finansforordningen. Når alle tilskudsaftaler, hvis risiko bliver dækket direkte eller indirekte af mekanismen, er afsluttet, vil alle udestående beløb blive inddrevet af Kommissionen og opført på Unionens budget.

7.   Mekanismen kan
  åbnes
  for direkte forvaltede EU-programmers støttemodtagere. Kommissionen vedtager bestemmelser vedrørende modtagernes deltagelse i andre programmer.

7.   Mekanismen kan
  udvides
  for direkte forvaltede EU-programmers støttemodtagere. Kommissionen vedtager bestemmelser vedrørende modtagernes deltagelse i andre programmer.

Ændring 94

Ændring 94

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 34

Artikel 34

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 34 | Artikel 34 |
| Ejerskab og beskyttelse | Ejerskab og beskyttelse |
| 1.   Modtagerne ejer de resultater, de genererer. De sikrer, at deres ansattes eller andre parters rettigheder med hensyn til resultaterne kan udøves på en måde, der er forenelig med deltagernes forpligtelser i medfør af de i tilskudsaftalen fastsatte vilkår og betingelser. | 1.   Modtagerne ejer de resultater, de genererer. De sikrer, at deres ansattes eller andre parters rettigheder med hensyn til resultaterne kan udøves på en måde, der er forenelig med deltagernes forpligtelser i medfør af de i tilskudsaftalen fastsatte vilkår og betingelser. |
| To eller flere modtagere har fælles ejendomsret til resultater, hvis: | To eller flere modtagere har fælles ejendomsret til resultater, hvis: |
| a) | de har skabt dem i fællesskab og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 34

Artikel 34

Ejerskab og beskyttelse

Ejerskab og beskyttelse

1.   Modtagerne ejer de resultater, de genererer. De sikrer, at deres ansattes eller andre parters rettigheder med hensyn til resultaterne kan udøves på en måde, der er forenelig med deltagernes forpligtelser i medfør af de i tilskudsaftalen fastsatte vilkår og betingelser.

1.   Modtagerne ejer de resultater, de genererer. De sikrer, at deres ansattes eller andre parters rettigheder med hensyn til resultaterne kan udøves på en måde, der er forenelig med deltagernes forpligtelser i medfør af de i tilskudsaftalen fastsatte vilkår og betingelser.

To eller flere modtagere har fælles ejendomsret til resultater, hvis:

To eller flere modtagere har fælles ejendomsret til resultater, hvis:

a)

de har skabt dem i fællesskab og

| a) | de har skabt dem i fællesskab og |
| --- | --- |

a)

de har skabt dem i fællesskab og

| b) | og det
  ikke er muligt |
| --- | --- |

b)

og det
  ikke er muligt

og det

| b) | det
  ikke er muligt |
| --- | --- |

b)

det
  ikke er muligt

det

| | i) | at fastslå, hvad den enkelte modtager har bidraget med |
| --- | --- | --- |

i)

at fastslå, hvad den enkelte modtager har bidraget med

| | i) | at fastslå, hvad den enkelte modtager har bidraget med |
| --- | --- | --- |

i)

at fastslå, hvad den enkelte modtager har bidraget med

| | eller |
| --- | --- |

eller

| | eller |
| --- | --- |

eller

| | ii) | adskille dem med henblik på at søge om, erhverve eller bevare deres beskyttelse. |
| --- | --- | --- |

ii)

adskille dem med henblik på at søge om, erhverve eller bevare deres beskyttelse.

| | ii) | adskille dem med henblik på at søge om, erhverve eller bevare deres beskyttelse. |
| --- | --- | --- |

ii)

adskille dem med henblik på at søge om, erhverve eller bevare deres beskyttelse.

Medejerne indgår en skriftlig aftale om, hvordan den fælles ejendomsret skal fordeles og forvaltes. Medmindre andet er aftalt kan hver medejer udstede ikke-eksklusive licenser til tredjeparter til at udnytte de fællesejede resultater (uden ret til at give underlicenser), hvis medejerne på forhånd bliver underrettet herom og får en rimelig kompensation. Medejerne kan indgå en skriftlig aftale om at anvende en alternativ ordning til fælles ejerskab.

Medejerne indgår en skriftlig aftale om, hvordan den fælles ejendomsret skal fordeles og forvaltes. Medmindre andet er aftalt
  i konsortieaftalen og/eller aftalen om fælles ejerskab,
  kan hver medejer udstede ikke-eksklusive licenser til tredjeparter til at udnytte de fællesejede resultater (uden ret til at give underlicenser), hvis medejerne på forhånd bliver underrettet herom og får en rimelig kompensation. Medejerne kan indgå en skriftlig aftale om at anvende en alternativ ordning til fælles ejerskab.

i konsortieaftalen og/eller aftalen om fælles ejerskab,

2.   Støttemodtagere, som modtager EU-finansiering, beskytter deres resultater i tilstrækkelig grad, hvis beskyttelse er mulig og begrundet, under hensyntagen til alle relevante omstændigheder, herunder mulighederne for kommerciel udnyttelse. Når støttemodtagere træffer afgørelse om, hvorvidt de vil beskytte deres resultater, skal de ligeledes tage hensyn til de berettigede interesser hos aktionens øvrige støttemodtagere.

2.   Støttemodtagere, som modtager EU-finansiering, beskytter deres resultater i tilstrækkelig grad, hvis beskyttelse er mulig og begrundet, under hensyntagen til alle relevante omstændigheder, herunder mulighederne for kommerciel udnyttelse
  og andre berettigede interesser såsom databeskyttelsesregler, beskyttelse af privatlivets fred, intellektuelle ejendomsrettigheder og sikkerhedsregler koblet med Unionens globale økonomiske konkurrenceevne
  . Når støttemodtagere træffer afgørelse om, hvorvidt de vil beskytte deres resultater, skal de ligeledes tage hensyn til de berettigede interesser hos aktionens øvrige støttemodtagere.

Ændring 95

Ændring 95

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 35

Artikel 35

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 35 | Artikel 35 |
| Udnyttelse og formidling | Udnyttelse og formidling |
| 1.   Støttemodtagere, som modtager EU-finansiering, skal gøre deres bedste for at udnytte de resultater, som de ejer,
  især
  i Unionen. Udnyttelsen kan ske direkte af støttemodtagerne selv eller indirekte, navnlig gennem overførsel og licensudstedelse i henhold til artikel 36. | 1.   Støttemodtagere, som modtager EU-finansiering, skal gøre deres bedste for at udnytte de resultater, som de ejer,
  navnlig
  i Unionen. Udnyttelsen kan ske direkte af støttemodtagerne selv eller indirekte, navnlig gennem overførsel og licensudstedelse i henhold til artikel 36. |
| Der kan fastsættes yderligere udnyttelsesforpligtelser i arbejdsprogrammet. | Der kan fastsættes yderligere udnyttelsesforpligtelser i arbejdsprogrammet. |
| Hvis resultaterne — til trods for, at støttemodtageren gør sit bedste for at udnytte resultaterne direkte eller indirekte — ikke udnyttes inden for en given periode som fastsat i tilskudsaftalen,
  anvender støttemodtageren en passende onlineplatform som fastsat i tilskudsaftalen til at finde interesserede parter, der kan udnytte resultaterne
  . Denne forpligtelse kan fraviges, hvis det er begrundet i støttemodtagerens anmodning. | Hvis resultaterne — til trods for, at støttemodtageren gør sit bedste for at udnytte resultaterne direkte eller indirekte — ikke udnyttes inden for en given periode som fastsat i tilskudsaftalen
  og som skitseret i formidlings- og udnyttelsesplanen, kan udnyttelsesaktiviteterne efter aftale med modtagerne overdrages til en anden part
  . Denne forpligtelse kan fraviges, hvis det er begrundet i støttemodtagerens anmodning. |
| 2.   
  Med
  forbehold af restriktionerne som følge af beskyttelse af intellektuel ejendom, sikkerhedsregler eller berettigede interesser
  formidler modtagerne
  deres resultater så hurtigt som muligt. | 2.   
  Modtagerne formidler deres resultater så hurtigt som muligt i et åbent format, med
  forbehold af restriktionerne som følge af beskyttelse af intellektuel ejendom, sikkerhedsregler eller berettigede interesser. |
| Der kan fastsættes yderligere formidlingsforpligtelser i arbejdsprogrammet. | Der kan fastsættes yderligere formidlingsforpligtelser i arbejdsprogrammet
  under hensyntagen til Unionens økonomiske og videnskabelige interesser
  . |
| 3.   Modtagerne sikrer, at den frie brugsret til videnskabelige publikationer er fastsat i henhold til tilskudsaftalens vilkår og betingelser. Modtagerne sikrer navnlig, at de eller ophavsmændene bevarer tilstrækkelige intellektuelle ejendomsrettigheder til at kunne opfylde
  kravet
  om fri brugsret. | 3.   Modtagerne sikrer, at den frie brugsret til videnskabelige publikationer er fastsat i henhold til tilskudsaftalens vilkår og betingelser. Modtagerne sikrer navnlig, at de eller ophavsmændene bevarer tilstrækkelige intellektuelle ejendomsrettigheder til at kunne opfylde
  FAIR-kravet
  om fri brugsret. |
| Fri brugsret til
  forskningsdata skal være hovedreglen på
  de vilkår og betingelser,
  som er fastsat i tilskudsaftalen
  ,
  men
  undtagelser kan gælde, hvis de er begrundede, under hensyntagen til støttemodtagernes berettigede interesser og andre begrænsninger såsom databeskyttelsesregler, sikkerhedsregler eller regler vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder. | Med hensyn til formidling af forskningsdata fastlægges der i tilskudsaftalen i forbindelse med FAIR-kravet om
  fri brugsret til
  og bevaring af forskningsdata
  de vilkår og betingelser,
  på hvilke der gives rimelig brugsret til sådanne resultater
  ,
  ligesom der sikres fravalgsmuligheder efter princippet »så åbent som muligt, så lukket som nødvendigt«.
  Undtagelser kan gælde, hvis de er begrundede, under hensyntagen til støttemodtagernes berettigede interesser og andre begrænsninger såsom databeskyttelsesregler,
  regler om beskyttelse af privatlivets fred, fortrolighed,
  sikkerhedsregler
  , forretningshemmeligheder, legitime kommercielle interesser
  eller regler vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder
  eller Unionens eksterne konkurrenceevne
  . |
| Arbejdsprogrammet kan indeholde yderligere
  forpligtelser om overholdelse af
  regler for åben videnskabelig praksis. | Arbejdsprogrammet kan indeholde yderligere
  incitamenter til at overholde
  regler for åben videnskabelig praksis. |
| 4.   Støttemodtagerne forvalter alle forskningsdata i overensstemmelse med de vilkår og betingelser, der er fastsat i tilskudsaftalen, og udarbejder en dataforvaltningsplan. | 4.   Støttemodtagerne forvalter alle forskningsdata
  , der frembringes ved en Horisont Europa-aktion,
  i overensstemmelse med de vilkår og betingelser, der er fastsat i tilskudsaftalen, og udarbejder en dataforvaltningsplan. |
| Arbejdsprogrammet kan
  indeholde
  yderligere
  forpligtelser om anvendelse af
  den europæiske åbne videnskabscloud til lagring af og adgang til forskningsdata. | Arbejdsprogrammet kan yderligere
  tilskynde til at anvende
  den europæiske åbne videnskabscloud til lagring af og adgang til forskningsdata. |
| 5.   Støttemodtagere, som har til hensigt at formidle deres resultater, underretter på forhånd de øvrige støttemodtagere i aktionen herom. Andre støttemodtagere kan gøre indsigelse, hvis de kan påvise, at deres berettigede interesser med hensyn til resultater eller baggrundsviden kan blive påført skade af den planlagte formidling. I så fald må formidlingen først finde sted, når der er taget passende skridt til at beskytte disse berettigede interesser. | 5.   Støttemodtagere, som har til hensigt at formidle deres resultater, underretter på forhånd de øvrige støttemodtagere i aktionen herom. Andre støttemodtagere kan gøre indsigelse, hvis de kan påvise, at deres berettigede interesser med hensyn til resultater eller baggrundsviden kan blive påført skade af den planlagte formidling. I så fald må formidlingen først finde sted, når der er taget passende skridt til at beskytte disse berettigede interesser. |
| 6.   Medmindre andet er fastsat i arbejdsprogrammet, skal forslagene indeholde en plan for udnyttelse og formidling af resultaterne. Hvis den forventede udnyttelse indebærer, at der udvikles, skabes, fremstilles eller markedsføres et produkt eller en proces, eller at der udvikles og leveres en tjeneste, skal planen omfatte en strategi for en sådan udnyttelse. Hvis planen fastsætter, at udnyttelsen primært skal finde sted i ikke-associerede tredjelande,
  forklarer
  de retlige enheder, hvorfor udnyttelsen fortsat er i Unionens interesse. | 6.   Medmindre andet er fastsat i arbejdsprogrammet, skal forslagene indeholde en plan for udnyttelse og formidling af resultaterne. Hvis den forventede udnyttelse indebærer, at der udvikles, skabes, fremstilles eller markedsføres et produkt eller en proces, eller at der udvikles og leveres en tjeneste, skal planen omfatte en strategi for en sådan udnyttelse. Hvis planen fastsætter, at udnyttelsen primært skal finde sted i ikke-associerede tredjelande,
  begrunder
  de retlige enheder, hvorfor udnyttelsen fortsat er i Unionens interesse. |
| Støttemodtagerne
  videreudvikler
  planen under aktionen og
  efter dens afslutning
  . | Støttemodtagerne
  kan videreudvikle
  planen under aktionen
  , herunder gennem offentligt engagement
  og
  videnskabelig uddannelse
  . |
| 7.   Med henblik på den overvågning og formidling, der foretages af Kommissionen eller finansieringsorganet, fremlægger støttemodtagerne alle
  de
  oplysninger om udnyttelse og formidling af deres resultater
  , der anmodes om
  . Disse oplysninger gøres offentligt tilgængelige med forbehold af støttemodtagernes berettigede interesser. | 7.   Med henblik på den overvågning og formidling, der foretages af Kommissionen eller finansieringsorganet, fremlægger støttemodtagerne alle
  nødvendige ønskede
  oplysninger om udnyttelse og formidling af deres resultater
  i overensstemmelse tilskudsaftalen
  . Disse oplysninger gøres offentligt tilgængelige med forbehold af støttemodtagernes berettigede interesser. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 35

Artikel 35

Udnyttelse og formidling

Udnyttelse og formidling

1.   Støttemodtagere, som modtager EU-finansiering, skal gøre deres bedste for at udnytte de resultater, som de ejer,
  især
  i Unionen. Udnyttelsen kan ske direkte af støttemodtagerne selv eller indirekte, navnlig gennem overførsel og licensudstedelse i henhold til artikel 36.

1.   Støttemodtagere, som modtager EU-finansiering, skal gøre deres bedste for at udnytte de resultater, som de ejer,
  navnlig
  i Unionen. Udnyttelsen kan ske direkte af støttemodtagerne selv eller indirekte, navnlig gennem overførsel og licensudstedelse i henhold til artikel 36.

Der kan fastsættes yderligere udnyttelsesforpligtelser i arbejdsprogrammet.

Der kan fastsættes yderligere udnyttelsesforpligtelser i arbejdsprogrammet.

Hvis resultaterne — til trods for, at støttemodtageren gør sit bedste for at udnytte resultaterne direkte eller indirekte — ikke udnyttes inden for en given periode som fastsat i tilskudsaftalen,
  anvender støttemodtageren en passende onlineplatform som fastsat i tilskudsaftalen til at finde interesserede parter, der kan udnytte resultaterne
  . Denne forpligtelse kan fraviges, hvis det er begrundet i støttemodtagerens anmodning.

anvender støttemodtageren en passende onlineplatform som fastsat i tilskudsaftalen til at finde interesserede parter, der kan udnytte resultaterne

Hvis resultaterne — til trods for, at støttemodtageren gør sit bedste for at udnytte resultaterne direkte eller indirekte — ikke udnyttes inden for en given periode som fastsat i tilskudsaftalen
  og som skitseret i formidlings- og udnyttelsesplanen, kan udnyttelsesaktiviteterne efter aftale med modtagerne overdrages til en anden part
  . Denne forpligtelse kan fraviges, hvis det er begrundet i støttemodtagerens anmodning.

og som skitseret i formidlings- og udnyttelsesplanen, kan udnyttelsesaktiviteterne efter aftale med modtagerne overdrages til en anden part

2.   
  Med
  forbehold af restriktionerne som følge af beskyttelse af intellektuel ejendom, sikkerhedsregler eller berettigede interesser
  formidler modtagerne
  deres resultater så hurtigt som muligt.

2.   
  Modtagerne formidler deres resultater så hurtigt som muligt i et åbent format, med
  forbehold af restriktionerne som følge af beskyttelse af intellektuel ejendom, sikkerhedsregler eller berettigede interesser.

Der kan fastsættes yderligere formidlingsforpligtelser i arbejdsprogrammet.

Der kan fastsættes yderligere formidlingsforpligtelser i arbejdsprogrammet
  under hensyntagen til Unionens økonomiske og videnskabelige interesser
  .

under hensyntagen til Unionens økonomiske og videnskabelige interesser

3.   Modtagerne sikrer, at den frie brugsret til videnskabelige publikationer er fastsat i henhold til tilskudsaftalens vilkår og betingelser. Modtagerne sikrer navnlig, at de eller ophavsmændene bevarer tilstrækkelige intellektuelle ejendomsrettigheder til at kunne opfylde
  kravet
  om fri brugsret.

3.   Modtagerne sikrer, at den frie brugsret til videnskabelige publikationer er fastsat i henhold til tilskudsaftalens vilkår og betingelser. Modtagerne sikrer navnlig, at de eller ophavsmændene bevarer tilstrækkelige intellektuelle ejendomsrettigheder til at kunne opfylde
  FAIR-kravet
  om fri brugsret.

Fri brugsret til
  forskningsdata skal være hovedreglen på
  de vilkår og betingelser,
  som er fastsat i tilskudsaftalen
  ,
  men
  undtagelser kan gælde, hvis de er begrundede, under hensyntagen til støttemodtagernes berettigede interesser og andre begrænsninger såsom databeskyttelsesregler, sikkerhedsregler eller regler vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder.

forskningsdata skal være hovedreglen på

som er fastsat i tilskudsaftalen

men

Med hensyn til formidling af forskningsdata fastlægges der i tilskudsaftalen i forbindelse med FAIR-kravet om
  fri brugsret til
  og bevaring af forskningsdata
  de vilkår og betingelser,
  på hvilke der gives rimelig brugsret til sådanne resultater
  ,
  ligesom der sikres fravalgsmuligheder efter princippet »så åbent som muligt, så lukket som nødvendigt«.
  Undtagelser kan gælde, hvis de er begrundede, under hensyntagen til støttemodtagernes berettigede interesser og andre begrænsninger såsom databeskyttelsesregler,
  regler om beskyttelse af privatlivets fred, fortrolighed,
  sikkerhedsregler
  , forretningshemmeligheder, legitime kommercielle interesser
  eller regler vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder
  eller Unionens eksterne konkurrenceevne
  .

Med hensyn til formidling af forskningsdata fastlægges der i tilskudsaftalen i forbindelse med FAIR-kravet om

og bevaring af forskningsdata

på hvilke der gives rimelig brugsret til sådanne resultater

ligesom der sikres fravalgsmuligheder efter princippet »så åbent som muligt, så lukket som nødvendigt«.

regler om beskyttelse af privatlivets fred, fortrolighed,

, forretningshemmeligheder, legitime kommercielle interesser

eller Unionens eksterne konkurrenceevne

Arbejdsprogrammet kan indeholde yderligere
  forpligtelser om overholdelse af
  regler for åben videnskabelig praksis.

forpligtelser om overholdelse af

Arbejdsprogrammet kan indeholde yderligere
  incitamenter til at overholde
  regler for åben videnskabelig praksis.

incitamenter til at overholde

4.   Støttemodtagerne forvalter alle forskningsdata i overensstemmelse med de vilkår og betingelser, der er fastsat i tilskudsaftalen, og udarbejder en dataforvaltningsplan.

4.   Støttemodtagerne forvalter alle forskningsdata
  , der frembringes ved en Horisont Europa-aktion,
  i overensstemmelse med de vilkår og betingelser, der er fastsat i tilskudsaftalen, og udarbejder en dataforvaltningsplan.

Arbejdsprogrammet kan
  indeholde
  yderligere
  forpligtelser om anvendelse af
  den europæiske åbne videnskabscloud til lagring af og adgang til forskningsdata.

indeholde

forpligtelser om anvendelse af

Arbejdsprogrammet kan yderligere
  tilskynde til at anvende
  den europæiske åbne videnskabscloud til lagring af og adgang til forskningsdata.

tilskynde til at anvende

5.   Støttemodtagere, som har til hensigt at formidle deres resultater, underretter på forhånd de øvrige støttemodtagere i aktionen herom. Andre støttemodtagere kan gøre indsigelse, hvis de kan påvise, at deres berettigede interesser med hensyn til resultater eller baggrundsviden kan blive påført skade af den planlagte formidling. I så fald må formidlingen først finde sted, når der er taget passende skridt til at beskytte disse berettigede interesser.

5.   Støttemodtagere, som har til hensigt at formidle deres resultater, underretter på forhånd de øvrige støttemodtagere i aktionen herom. Andre støttemodtagere kan gøre indsigelse, hvis de kan påvise, at deres berettigede interesser med hensyn til resultater eller baggrundsviden kan blive påført skade af den planlagte formidling. I så fald må formidlingen først finde sted, når der er taget passende skridt til at beskytte disse berettigede interesser.

6.   Medmindre andet er fastsat i arbejdsprogrammet, skal forslagene indeholde en plan for udnyttelse og formidling af resultaterne. Hvis den forventede udnyttelse indebærer, at der udvikles, skabes, fremstilles eller markedsføres et produkt eller en proces, eller at der udvikles og leveres en tjeneste, skal planen omfatte en strategi for en sådan udnyttelse. Hvis planen fastsætter, at udnyttelsen primært skal finde sted i ikke-associerede tredjelande,
  forklarer
  de retlige enheder, hvorfor udnyttelsen fortsat er i Unionens interesse.

6.   Medmindre andet er fastsat i arbejdsprogrammet, skal forslagene indeholde en plan for udnyttelse og formidling af resultaterne. Hvis den forventede udnyttelse indebærer, at der udvikles, skabes, fremstilles eller markedsføres et produkt eller en proces, eller at der udvikles og leveres en tjeneste, skal planen omfatte en strategi for en sådan udnyttelse. Hvis planen fastsætter, at udnyttelsen primært skal finde sted i ikke-associerede tredjelande,
  begrunder
  de retlige enheder, hvorfor udnyttelsen fortsat er i Unionens interesse.

Støttemodtagerne
  videreudvikler
  planen under aktionen og
  efter dens afslutning
  .

videreudvikler

efter dens afslutning

Støttemodtagerne
  kan videreudvikle
  planen under aktionen
  , herunder gennem offentligt engagement
  og
  videnskabelig uddannelse
  .

kan videreudvikle

, herunder gennem offentligt engagement

videnskabelig uddannelse

7.   Med henblik på den overvågning og formidling, der foretages af Kommissionen eller finansieringsorganet, fremlægger støttemodtagerne alle
  de
  oplysninger om udnyttelse og formidling af deres resultater
  , der anmodes om
  . Disse oplysninger gøres offentligt tilgængelige med forbehold af støttemodtagernes berettigede interesser.

7.   Med henblik på den overvågning og formidling, der foretages af Kommissionen eller finansieringsorganet, fremlægger støttemodtagerne alle
  nødvendige ønskede
  oplysninger om udnyttelse og formidling af deres resultater
  i overensstemmelse tilskudsaftalen
  . Disse oplysninger gøres offentligt tilgængelige med forbehold af støttemodtagernes berettigede interesser.

Ændring 96

Ændring 96

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 36

Artikel 36

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 36 | Artikel 36 |
| Overdragelse og licensudstedelse | Overdragelse og licensudstedelse |
| 1.   Støttemodtagerne kan overdrage ejendomsretten til deres resultater. De sikrer, at deres forpligtelser også finder anvendelse på den nye ejer, og at denne er forpligtet til at videregive disse forpligtelser i forbindelse med efterfølgende overdragelser. | 1.   Støttemodtagerne kan overdrage ejendomsretten til deres resultater. De sikrer, at deres forpligtelser også finder anvendelse på den nye ejer, og at denne er forpligtet til at videregive disse forpligtelser i forbindelse med efterfølgende overdragelser. |
| 2.   Medmindre andet aftales skriftligt for særligt identificerede tredjeparter, eller det er umuligt i henhold til gældende lovgivning, skal modtagere, som har til hensigt at overdrage ejerskabet over resultater, på forhånd underrette alle andre støttemodtagere, som fortsat har brugsret til resultaterne. Meddelelsen skal indeholde tilstrækkelige oplysninger om den nye indehaver, så en modtager kan vurdere, hvordan overdragelsen vil påvirke vedkommendes brugsret. | 2.   Medmindre andet aftales skriftligt for særligt identificerede tredjeparter
  og associerede enheder
  , eller det er umuligt i henhold til gældende lovgivning, skal modtagere, som har til hensigt at overdrage ejerskabet over resultater, på forhånd underrette alle andre støttemodtagere, som fortsat har brugsret til resultaterne. Meddelelsen skal indeholde tilstrækkelige oplysninger om den nye indehaver, så en modtager kan vurdere, hvordan overdragelsen vil påvirke vedkommendes brugsret. |
| Medmindre andet aftales skriftligt for særligt identificerede tredjeparter, kan en støttemodtager gøre indsigelse mod overdragelsen, hvis støttemodtageren kan påvise, at overdragelsen vil være til skade for vedkommendes brugsret. Fremsættes en sådan indsigelse, må den påtænkte overdragelse ikke finde sted, før der er opnået enighed mellem de berørte modtagere. | Medmindre andet aftales skriftligt for særligt identificerede tredjeparter
  og associerede enheder
  , kan en støttemodtager gøre indsigelse mod overdragelsen, hvis støttemodtageren kan påvise, at overdragelsen vil være til skade for vedkommendes brugsret. Fremsættes en sådan indsigelse, må den påtænkte overdragelse ikke finde sted, før der er opnået enighed mellem de berørte modtagere.
  Fristerne herfor fastsættes i tilskudsaftalen. |
| 3.   Støttemodtagere kan udstede licenser til deres resultater eller på anden vis give ret til at udnytte dem, hvis dette ikke påvirker overholdelsen af deres forpligtelser. | 3.   Støttemodtagere kan udstede licenser til deres resultater eller på anden vis give ret til at udnytte dem, hvis dette ikke påvirker overholdelsen af deres forpligtelser. |
| 4.   Når det er hensigtsmæssigt, kan
  retten
  til at modsætte sig overdragelse af ejerskabet over resultaterne eller udstedelse af en eksklusivlicens fastsættes i tilskudsaftalen, hvis: | 4.   Når det er hensigtsmæssigt, kan
  Kommissionens ret
  til at modsætte sig overdragelse af ejerskabet over resultaterne eller udstedelse af en eksklusivlicens fastsættes i tilskudsaftalen, hvis: |
| a) | de støttemodtagere, som skaber resultater, har modtaget EU-finansiering |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 36

Artikel 36

Overdragelse og licensudstedelse

Overdragelse og licensudstedelse

1.   Støttemodtagerne kan overdrage ejendomsretten til deres resultater. De sikrer, at deres forpligtelser også finder anvendelse på den nye ejer, og at denne er forpligtet til at videregive disse forpligtelser i forbindelse med efterfølgende overdragelser.

1.   Støttemodtagerne kan overdrage ejendomsretten til deres resultater. De sikrer, at deres forpligtelser også finder anvendelse på den nye ejer, og at denne er forpligtet til at videregive disse forpligtelser i forbindelse med efterfølgende overdragelser.

2.   Medmindre andet aftales skriftligt for særligt identificerede tredjeparter, eller det er umuligt i henhold til gældende lovgivning, skal modtagere, som har til hensigt at overdrage ejerskabet over resultater, på forhånd underrette alle andre støttemodtagere, som fortsat har brugsret til resultaterne. Meddelelsen skal indeholde tilstrækkelige oplysninger om den nye indehaver, så en modtager kan vurdere, hvordan overdragelsen vil påvirke vedkommendes brugsret.

2.   Medmindre andet aftales skriftligt for særligt identificerede tredjeparter
  og associerede enheder
  , eller det er umuligt i henhold til gældende lovgivning, skal modtagere, som har til hensigt at overdrage ejerskabet over resultater, på forhånd underrette alle andre støttemodtagere, som fortsat har brugsret til resultaterne. Meddelelsen skal indeholde tilstrækkelige oplysninger om den nye indehaver, så en modtager kan vurdere, hvordan overdragelsen vil påvirke vedkommendes brugsret.

Medmindre andet aftales skriftligt for særligt identificerede tredjeparter, kan en støttemodtager gøre indsigelse mod overdragelsen, hvis støttemodtageren kan påvise, at overdragelsen vil være til skade for vedkommendes brugsret. Fremsættes en sådan indsigelse, må den påtænkte overdragelse ikke finde sted, før der er opnået enighed mellem de berørte modtagere.

Medmindre andet aftales skriftligt for særligt identificerede tredjeparter
  og associerede enheder
  , kan en støttemodtager gøre indsigelse mod overdragelsen, hvis støttemodtageren kan påvise, at overdragelsen vil være til skade for vedkommendes brugsret. Fremsættes en sådan indsigelse, må den påtænkte overdragelse ikke finde sted, før der er opnået enighed mellem de berørte modtagere.
  Fristerne herfor fastsættes i tilskudsaftalen.

og associerede enheder

Fristerne herfor fastsættes i tilskudsaftalen.

3.   Støttemodtagere kan udstede licenser til deres resultater eller på anden vis give ret til at udnytte dem, hvis dette ikke påvirker overholdelsen af deres forpligtelser.

3.   Støttemodtagere kan udstede licenser til deres resultater eller på anden vis give ret til at udnytte dem, hvis dette ikke påvirker overholdelsen af deres forpligtelser.

4.   Når det er hensigtsmæssigt, kan
  retten
  til at modsætte sig overdragelse af ejerskabet over resultaterne eller udstedelse af en eksklusivlicens fastsættes i tilskudsaftalen, hvis:

4.   Når det er hensigtsmæssigt, kan
  Kommissionens ret
  til at modsætte sig overdragelse af ejerskabet over resultaterne eller udstedelse af en eksklusivlicens fastsættes i tilskudsaftalen, hvis:

a)

de støttemodtagere, som skaber resultater, har modtaget EU-finansiering

| a) | de støttemodtagere, som skaber resultater, har modtaget EU-finansiering |
| --- | --- |

a)

de støttemodtagere, som skaber resultater, har modtaget EU-finansiering

| b) | overdragelsen eller licensudstedelsen sker til en retlig enhed, der er etableret i et
  ikke-associeret
  tredjeland og |
| --- | --- |

b)

overdragelsen eller licensudstedelsen sker til en retlig enhed, der er etableret i et
  ikke-associeret
  tredjeland og

ikke-associeret

| b) | overdragelsen eller licensudstedelsen sker til en retlig enhed, der er etableret i et tredjeland og |
| --- | --- |

b)

overdragelsen eller licensudstedelsen sker til en retlig enhed, der er etableret i et tredjeland og

| c) | overdragelsen eller licensudstedelsen ikke er forenelig med Unionens interesser. |
| --- | --- |

c)

overdragelsen eller licensudstedelsen ikke er forenelig med Unionens interesser.

| c) | overdragelsen eller licensudstedelsen ikke er forenelig med Unionens interesser. |
| --- | --- |

c)

overdragelsen eller licensudstedelsen ikke er forenelig med Unionens interesser.

Teknologioverførselsaftaler skal fremmes.

Teknologioverførselsaftaler skal fremmes.

Hvis retten til at gøre indsigelse finder anvendelse, giver støttemodtageren på forhånd meddelelse herom. Retten til at gøre indsigelse kan frasiges skriftligt for så vidt angår overdragelser eller tilskud til specifikt udpegede retlige enheder, hvis der er truffet foranstaltninger til at beskytte Unionens interesser.

Hvis retten til at gøre indsigelse finder anvendelse, giver støttemodtageren på forhånd meddelelse herom. Retten til at gøre indsigelse kan frasiges skriftligt for så vidt angår overdragelser eller tilskud til specifikt udpegede retlige enheder, hvis der er truffet foranstaltninger til at beskytte Unionens interesser.

Ændring 97

Ændring 97

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 37

Artikel 37

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 37 | Artikel 37 |
| Brugsret | Brugsret |
| 1.   Følgende principper for brugsret er gældende: | 1.   Følgende principper for brugsret er gældende: |
| a) | En anmodning om at udøve eller give afkald på brugsret skal ske skriftligt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 37

Artikel 37

Brugsret

Brugsret

1.   Følgende principper for brugsret er gældende:

1.   Følgende principper for brugsret er gældende:

a)

En anmodning om at udøve eller give afkald på brugsret skal ske skriftligt.

| a) | En anmodning om at udøve eller give afkald på brugsret skal ske skriftligt. |
| --- | --- |

a)

En anmodning om at udøve eller give afkald på brugsret skal ske skriftligt.

| b) | Medmindre andet er aftalt med støtteyderen, omfatter brugsretten ikke retten til at udstede underlicenser. |
| --- | --- |

b)

Medmindre andet er aftalt med støtteyderen, omfatter brugsretten ikke retten til at udstede underlicenser.

| b) | Medmindre andet er aftalt med støtteyderen, omfatter brugsretten ikke retten til at udstede underlicenser. |
| --- | --- |

b)

Medmindre andet er aftalt med støtteyderen, omfatter brugsretten ikke retten til at udstede underlicenser.

| c) | Støttemodtagerne skal underrette hinanden, før de tilslutter sig tilskudsaftalen, om eventuelle begrænsninger for at give brugsret til deres baggrundsviden. |
| --- | --- |

c)

Støttemodtagerne skal underrette hinanden, før de tilslutter sig tilskudsaftalen, om eventuelle begrænsninger for at give brugsret til deres baggrundsviden.

| c) | Støttemodtagerne skal underrette hinanden, før de tilslutter sig tilskudsaftalen, om eventuelle begrænsninger for at give brugsret til deres baggrundsviden. |
| --- | --- |

c)

Støttemodtagerne skal underrette hinanden, før de tilslutter sig tilskudsaftalen, om eventuelle begrænsninger for at give brugsret til deres baggrundsviden.

| d) | Hvis en støttemodtager ikke længere deltager i en aktion, påvirker det ikke forpligtelsen til at give adgang. |
| --- | --- |

d)

Hvis en støttemodtager ikke længere deltager i en aktion, påvirker det ikke forpligtelsen til at give adgang.

| d) | Hvis en støttemodtager ikke længere deltager i en aktion, påvirker det ikke forpligtelsen til at give adgang. |
| --- | --- |

d)

Hvis en støttemodtager ikke længere deltager i en aktion, påvirker det ikke forpligtelsen til at give adgang.

| e) | Hvis en støttemodtager misligholder sine forpligtelser, kan støttemodtagerne blive enige om, at førstnævnte ikke længere har brugsret. |
| --- | --- |

e)

Hvis en støttemodtager misligholder sine forpligtelser, kan støttemodtagerne blive enige om, at førstnævnte ikke længere har brugsret.

| e) | Hvis en støttemodtager misligholder sine forpligtelser, kan støttemodtagerne blive enige om, at førstnævnte ikke længere har brugsret. |
| --- | --- |

e)

Hvis en støttemodtager misligholder sine forpligtelser, kan støttemodtagerne blive enige om, at førstnævnte ikke længere har brugsret.

2.   Støttemodtagere giver adgang til:

2.   Støttemodtagere giver adgang til:

| a) | deres resultater på royaltyfri basis til andre støttemodtagere i aktionen, som har brug for resultaterne i forbindelse med deres egne opgaver |
| --- | --- |

a)

deres resultater på royaltyfri basis til andre støttemodtagere i aktionen, som har brug for resultaterne i forbindelse med deres egne opgaver

| a) | deres resultater på royaltyfri basis til andre støttemodtagere i aktionen, som har brug for resultaterne i forbindelse med deres egne opgaver |
| --- | --- |

a)

deres resultater på royaltyfri basis til andre støttemodtagere i aktionen, som har brug for resultaterne i forbindelse med deres egne opgaver

| b) | deres baggrundsviden til enhver anden støttemodtager i aktionen, som har brug for den for at kunne gennemføre sine opgaver, med forbehold af restriktionerne i stk. 1, litra c). Denne brugsret gives på royaltyfri basis, medmindre støttemodtagerne har aftalt andet før deres tiltrædelse af tilskudsaftalen |
| --- | --- |

b)

deres baggrundsviden til enhver anden støttemodtager i aktionen, som har brug for den for at kunne gennemføre sine opgaver, med forbehold af restriktionerne i stk. 1, litra c). Denne brugsret gives på royaltyfri basis, medmindre støttemodtagerne har aftalt andet før deres tiltrædelse af tilskudsaftalen

| b) | deres baggrundsviden til enhver anden støttemodtager i aktionen, som har brug for den for at kunne gennemføre sine opgaver, med forbehold af restriktionerne i stk. 1, litra c). Denne brugsret gives på royaltyfri basis, medmindre støttemodtagerne har aftalt andet før deres tiltrædelse af tilskudsaftalen |
| --- | --- |

b)

deres baggrundsviden til enhver anden støttemodtager i aktionen, som har brug for den for at kunne gennemføre sine opgaver, med forbehold af restriktionerne i stk. 1, litra c). Denne brugsret gives på royaltyfri basis, medmindre støttemodtagerne har aftalt andet før deres tiltrædelse af tilskudsaftalen

| c) | deres resultater og, med forbehold af restriktionerne i stk. 1, litra c), deres baggrundsviden til enhver anden støttemodtager i aktionen, som har brug herfor for at kunne udnytte egne resultater. Denne brugsret gives på rimelige aftalte vilkår. |
| --- | --- |

c)

deres resultater og, med forbehold af restriktionerne i stk. 1, litra c), deres baggrundsviden til enhver anden støttemodtager i aktionen, som har brug herfor for at kunne udnytte egne resultater. Denne brugsret gives på rimelige aftalte vilkår.

| c) | deres resultater og, med forbehold af restriktionerne i stk. 1, litra c), deres baggrundsviden til enhver anden støttemodtager i aktionen, som har brug herfor for at kunne udnytte egne resultater. Denne brugsret gives på rimelige aftalte vilkår. |
| --- | --- |

c)

deres resultater og, med forbehold af restriktionerne i stk. 1, litra c), deres baggrundsviden til enhver anden støttemodtager i aktionen, som har brug herfor for at kunne udnytte egne resultater. Denne brugsret gives på rimelige aftalte vilkår.

| (3) | Medmindre støttemodtagerne aftaler andet, giver de ligeledes brugsret til deres resultater og, med forbehold af restriktionerne i stk. 1, litra c), deres baggrundsviden til en retlig enhed, som: |
| --- | --- |

(3)

Medmindre støttemodtagerne aftaler andet, giver de ligeledes brugsret til deres resultater og, med forbehold af restriktionerne i stk. 1, litra c), deres baggrundsviden til en retlig enhed, som:

3.
     Medmindre støttemodtagerne aftaler andet, giver de ligeledes brugsret til deres resultater og, med forbehold af restriktionerne i stk. 1, litra c), deres baggrundsviden til en retlig enhed, som:

| a) | er etableret i en medlemsstat eller et associeret land |
| --- | --- |

a)

er etableret i en medlemsstat eller et associeret land

| a) | er etableret i en medlemsstat eller et associeret land |
| --- | --- |

a)

er etableret i en medlemsstat eller et associeret land

| b) | er underlagt en anden støttemodtagers direkte eller indirekte kontrol, eller er underlagt den samme direkte eller indirekte kontrol som støttemodtageren, eller som udøver direkte eller indirekte kontrol over denne støttemodtager, og |
| --- | --- |

b)

er underlagt en anden støttemodtagers direkte eller indirekte kontrol, eller er underlagt den samme direkte eller indirekte kontrol som støttemodtageren, eller som udøver direkte eller indirekte kontrol over denne støttemodtager, og

| b) | er underlagt en anden støttemodtagers direkte eller indirekte kontrol, eller er underlagt den samme direkte eller indirekte kontrol som støttemodtageren, eller som udøver direkte eller indirekte kontrol over denne støttemodtager, og |
| --- | --- |

b)

er underlagt en anden støttemodtagers direkte eller indirekte kontrol, eller er underlagt den samme direkte eller indirekte kontrol som støttemodtageren, eller som udøver direkte eller indirekte kontrol over denne støttemodtager, og

| c) | har brug for at kunne tilgå og udnytte denne støttemodtagers resultater. |
| --- | --- |

c)

har brug for at kunne tilgå og udnytte denne støttemodtagers resultater.

| c) | har brug for at kunne tilgå og udnytte denne støttemodtagers resultater. |
| --- | --- |

c)

har brug for at kunne tilgå og udnytte denne støttemodtagers resultater.

Brugsretten gives på rimelige aftalte vilkår.

Brugsretten gives på rimelige aftalte vilkår.

4.   Anmodninger om brugsret kan fremsættes i indtil et år efter aktionens ophør, medmindre støttemodtagerne fastsætter en anden tidsfrist.

4.   Anmodninger om brugsret kan fremsættes i indtil et år efter aktionens ophør, medmindre støttemodtagerne fastsætter en anden tidsfrist.

5.   Støttemodtagere, som har modtaget EU-finansiering, giver på royaltyfri basis Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer brugsret til deres resultater med henblik på udvikling, gennemførelse og overvågning af Unionens politikker eller programmer. Brugsret begrænses til ikke-kommerciel og ikke-konkurrencemæssig brug.

5.   Støttemodtagere, som har modtaget EU-finansiering, giver på royaltyfri basis Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer brugsret til deres resultater med henblik på udvikling, gennemførelse og overvågning af Unionens politikker eller programmer. Brugsret begrænses til ikke-kommerciel og ikke-konkurrencemæssig brug
  under hensyntagen til modtagernes legitime interesser
  .

Denne brugsret omfatter ikke deltagerens baggrundsviden.

Denne brugsret omfatter ikke deltagerens baggrundsviden.

Med hensyn til aktioner under klyngen
  »Inklusive og sikre
  samfund«, interventionsområdet »Beskyttelse og sikkerhed«, giver støttemodtagere, som har modtaget EU-finansiering, ligeledes brugsret til deres resultater på royaltyfri basis til medlemsstaternes nationale myndigheder med henblik på udvikling, gennemførelse og overvågning af deres politikker eller programmer på dette område. Brugsretten begrænses til ikke-kommerciel og ikke-konkurrencemæssig brug og gives efter bilateral aftale om fastsættelse af særlige betingelser, der har til formål at sikre, at denne ret kun bruges til det tilsigtede formål, og at der fastsættes relevante fortrolighedsbestemmelser. Den medlemsstat, den EU-institution eller det EU-organ, -kontor eller -agentur, der anmoder herom, underretter alle medlemsstaterne om sådanne anmodninger.

»Inklusive og sikre

Med hensyn til aktioner under klyngen
  »Sikre
  samfund«, interventionsområdet »Beskyttelse og sikkerhed«, giver støttemodtagere, som har modtaget EU-finansiering, ligeledes brugsret til deres resultater på royaltyfri basis til medlemsstaternes nationale myndigheder med henblik på udvikling, gennemførelse og overvågning af deres politikker eller programmer på dette område. Brugsretten begrænses til ikke-kommerciel og ikke-konkurrencemæssig brug og gives efter bilateral aftale om fastsættelse af særlige betingelser, der har til formål at sikre, at denne ret kun bruges til det tilsigtede formål, og at der fastsættes relevante fortrolighedsbestemmelser. Den medlemsstat, den EU-institution eller det EU-organ, -kontor eller -agentur, der anmoder herom, underretter alle medlemsstaterne om sådanne anmodninger.

»Sikre

6.   Der kan fastsættes yderligere brugsret i arbejdsprogrammet.

6.   Der kan
  i givet fald
  fastsættes yderligere brugsret i arbejdsprogrammet.

Ændring 98

Ændring 98

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 38

Artikel 38

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 38 | Artikel 38 |
| Særlige bestemmelser om udnyttelse og formidling | Særlige bestemmelser om udnyttelse og formidling |
| Særlige bestemmelser om
  ejerskab,
  udnyttelse og formidling, overdragelse og licensudstedelse samt brugsret kan finde anvendelse på EFR-aktioner, uddannelses- og mobilitetsaktioner, prækommercielle offentlige indkøb, offentlige indkøb af innovative løsninger, programsamfinansieringsaktioner samt koordinerings- og støtteaktioner. | Særlige bestemmelser om udnyttelse og formidling, overdragelse og licensudstedelse samt brugsret kan finde anvendelse på EFR-aktioner
  , EIT-aktioner
  , uddannelses- og mobilitetsaktioner, prækommercielle offentlige indkøb, offentlige indkøb af innovative løsninger, programsamfinansieringsaktioner samt koordinerings- og støtteaktioner. |
| Disse særlige bestemmelser ændrer ikke
  forpligtelsen
  vedrørende fri brugsret. | Disse særlige bestemmelser ændrer ikke
  forpligtelserne og principperne
  vedrørende fri brugsret
  som omhandlet i artikel 10
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 38

Artikel 38

Særlige bestemmelser om udnyttelse og formidling

Særlige bestemmelser om udnyttelse og formidling

Særlige bestemmelser om
  ejerskab,
  udnyttelse og formidling, overdragelse og licensudstedelse samt brugsret kan finde anvendelse på EFR-aktioner, uddannelses- og mobilitetsaktioner, prækommercielle offentlige indkøb, offentlige indkøb af innovative løsninger, programsamfinansieringsaktioner samt koordinerings- og støtteaktioner.

ejerskab,

Særlige bestemmelser om udnyttelse og formidling, overdragelse og licensudstedelse samt brugsret kan finde anvendelse på EFR-aktioner
  , EIT-aktioner
  , uddannelses- og mobilitetsaktioner, prækommercielle offentlige indkøb, offentlige indkøb af innovative løsninger, programsamfinansieringsaktioner samt koordinerings- og støtteaktioner.

, EIT-aktioner

Disse særlige bestemmelser ændrer ikke
  forpligtelsen
  vedrørende fri brugsret.

forpligtelsen

Disse særlige bestemmelser ændrer ikke
  forpligtelserne og principperne
  vedrørende fri brugsret
  som omhandlet i artikel 10
  .

forpligtelserne og principperne

som omhandlet i artikel 10

Ændring 99

Ændring 99

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 39

Artikel 39

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 39 | Artikel 39 |
| Priser | Priser |
| 1.   Priser under programmet tildeles og forvaltes i overensstemmelse med finansforordningens afsnit IX, medmindre andet udtrykkeligt er fastsat i nærværende kapitel. | 1.   Priser under programmet tildeles og forvaltes i overensstemmelse med finansforordningens afsnit IX, medmindre andet udtrykkeligt er fastsat i nærværende kapitel. |
| 2.   Enhver retlig enhed, uanset etableringssted, kan deltage i en konkurrence, medmindre andet er fastsat i arbejdsprogrammet eller konkurrencereglerne. | 2.   Enhver retlig enhed, uanset etableringssted, kan deltage i en konkurrence, medmindre andet er fastsat i arbejdsprogrammet eller konkurrencereglerne. |
| 3.   Kommissionen eller finansieringsorganet kan organisere tildeling af priser i samarbejde med: | 3.   Kommissionen eller finansieringsorganet kan
  , når det er hensigtsmæssigt,
  organisere tildeling af priser i samarbejde med: |
| a) | andre EU-organer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 39

Artikel 39

Priser

Priser

1.   Priser under programmet tildeles og forvaltes i overensstemmelse med finansforordningens afsnit IX, medmindre andet udtrykkeligt er fastsat i nærværende kapitel.

1.   Priser under programmet tildeles og forvaltes i overensstemmelse med finansforordningens afsnit IX, medmindre andet udtrykkeligt er fastsat i nærværende kapitel.

2.   Enhver retlig enhed, uanset etableringssted, kan deltage i en konkurrence, medmindre andet er fastsat i arbejdsprogrammet eller konkurrencereglerne.

2.   Enhver retlig enhed, uanset etableringssted, kan deltage i en konkurrence, medmindre andet er fastsat i arbejdsprogrammet eller konkurrencereglerne.

3.   Kommissionen eller finansieringsorganet kan organisere tildeling af priser i samarbejde med:

3.   Kommissionen eller finansieringsorganet kan
  , når det er hensigtsmæssigt,
  organisere tildeling af priser i samarbejde med:

a)

andre EU-organer

| a) | andre EU-organer |
| --- | --- |

a)

andre EU-organer

| b) | tredjelande eller deres videnskabelige og teknologiske organisationer og agenturer |
| --- | --- |

b)

tredjelande eller deres videnskabelige og teknologiske organisationer og agenturer

| b) | tredjelande eller deres videnskabelige og teknologiske organisationer og agenturer |
| --- | --- |

b)

tredjelande eller deres videnskabelige og teknologiske organisationer og agenturer

| c) | internationale organisationer eller |
| --- | --- |

c)

internationale organisationer eller

| c) | internationale organisationer eller |
| --- | --- |

c)

internationale organisationer eller

| d) | almennyttige retlige enheder. |
| --- | --- |

d)

almennyttige retlige enheder.

| d) | almennyttige retlige enheder. |
| --- | --- |

d)

almennyttige retlige enheder.

4.   Arbejdsprogrammet eller konkurrencereglerne
  kan indeholde
  særskilte forpligtelser vedrørende kommunikation, udnyttelse og formidling.

4.   Arbejdsprogrammet eller konkurrencereglerne
  indeholder
  særskilte forpligtelser vedrørende kommunikation,
  ejerskab, brugsret,
  udnyttelse og formidling
  , herunder licensbestemmelser
  .

Ændring 100

Ændring 100

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 42

Artikel 42

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 42 | Artikel 42 |
| Blandet finansiering under Horisont Europa og EIC | Blandet finansiering under Horisont Europa og EIC |
| 1.   Tilskuddet og de tilbagebetalingspligtige forskud i forbindelse med blandet finansiering under Horisont Europa og EIC er omfattet af artikel 30-33. | 1.   Tilskuddet og de tilbagebetalingspligtige forskud i forbindelse med blandet finansiering under Horisont Europa og EIC er omfattet af artikel 30-33. |
| 2.   Blandet finansiering under EIC skal gennemføres i overensstemmelse med artikel 43. Støtten under EIC's blandede finansiering kan ydes, indtil aktionen kan finansieres som en blandingsoperation eller som en finansierings- og investeringsaktion, der fuldt ud er omfattet af EU-garantien under InvestEU. Uanset artikel 209 i finansforordningen finder betingelserne i stk. 2 og navnlig litra a) og d), ikke anvendelse på tidspunktet for tildelingen af EIC's blandede finansiering. | 2.   Blandet finansiering under EIC skal gennemføres i overensstemmelse med artikel 43. Støtten under EIC's blandede finansiering kan ydes
  risikobetonede projekter
  , indtil aktionen kan finansieres som en blandingsoperation eller som en finansierings- og investeringsaktion, der fuldt ud er omfattet af EU-garantien under InvestEU. Uanset artikel 209 i finansforordningen finder betingelserne i stk. 2 og navnlig litra a) og d), ikke anvendelse på tidspunktet for tildelingen af EIC's blandede finansiering. |
| 3.   Blandet finansiering under Horisont Europa kan tildeles en programstøtteaktion, hvis anvendelse af finansielle instrumenter til støtte for udvalgte aktioner er fastsat i medlemsstaternes og de associerede landes fælles programmer. Evaluering og udvælgelse af sådanne aktioner foretages i overensstemmelse med artikel 19, 20,
  23
  , 24, 25
  og 26
  . Gennemførelsesbestemmelserne for blandet finansiering under Horisont Europa skal være i overensstemmelse med artikel 29, analogt artikel 43, stk. 9, og med de yderligere betingelser, der er fastsat i arbejdsprogrammet. | 3.   Blandet finansiering under Horisont Europa kan tildeles en programstøtteaktion, hvis anvendelse af finansielle instrumenter til støtte for udvalgte aktioner er fastsat i medlemsstaternes og de associerede landes fælles programmer. Evaluering og udvælgelse af sådanne aktioner foretages i overensstemmelse med artikel
  11,
  19, 20, 24, 25,
  26
  ,
  42a og 43
  . Gennemførelsesbestemmelserne for blandet finansiering under Horisont Europa skal være i overensstemmelse med artikel 29, analogt artikel 43, stk. 9, og med de yderligere
  og berettigede
  betingelser, der er fastsat i arbejdsprogrammet. |
| 4.   Tilbagebetalinger, herunder tilbagebetalingspligtigt forskud og indtægter under Horisont Europa samt blandet finansiering under EIC betragtes som formålsbestemte indtægter, jf. artikel 21, stk. 3, litra f), og artikel 21, stk. 4, i finansforordningen. | 4.   Tilbagebetalinger, herunder tilbagebetalingspligtigt forskud og indtægter under Horisont Europa samt blandet finansiering under EIC betragtes som formålsbestemte indtægter, jf. artikel 21, stk. 3, litra f), og artikel 21, stk. 4, i finansforordningen. |
| 5.   Blandet finansiering under Horisont Europa og EIC ydes på en sådan måde, at det
  ikke forvrider
  konkurrencen. | 5.   Blandet finansiering under Horisont Europa og EIC ydes på en sådan måde, at det
  fremmer Unionens konkurrenceevne og samtidig undgår forvridning af
  konkurrencen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 42

Artikel 42

Blandet finansiering under Horisont Europa og EIC

Blandet finansiering under Horisont Europa og EIC

1.   Tilskuddet og de tilbagebetalingspligtige forskud i forbindelse med blandet finansiering under Horisont Europa og EIC er omfattet af artikel 30-33.

1.   Tilskuddet og de tilbagebetalingspligtige forskud i forbindelse med blandet finansiering under Horisont Europa og EIC er omfattet af artikel 30-33.

2.   Blandet finansiering under EIC skal gennemføres i overensstemmelse med artikel 43. Støtten under EIC's blandede finansiering kan ydes, indtil aktionen kan finansieres som en blandingsoperation eller som en finansierings- og investeringsaktion, der fuldt ud er omfattet af EU-garantien under InvestEU. Uanset artikel 209 i finansforordningen finder betingelserne i stk. 2 og navnlig litra a) og d), ikke anvendelse på tidspunktet for tildelingen af EIC's blandede finansiering.

2.   Blandet finansiering under EIC skal gennemføres i overensstemmelse med artikel 43. Støtten under EIC's blandede finansiering kan ydes
  risikobetonede projekter
  , indtil aktionen kan finansieres som en blandingsoperation eller som en finansierings- og investeringsaktion, der fuldt ud er omfattet af EU-garantien under InvestEU. Uanset artikel 209 i finansforordningen finder betingelserne i stk. 2 og navnlig litra a) og d), ikke anvendelse på tidspunktet for tildelingen af EIC's blandede finansiering.

3.   Blandet finansiering under Horisont Europa kan tildeles en programstøtteaktion, hvis anvendelse af finansielle instrumenter til støtte for udvalgte aktioner er fastsat i medlemsstaternes og de associerede landes fælles programmer. Evaluering og udvælgelse af sådanne aktioner foretages i overensstemmelse med artikel 19, 20,
  23
  , 24, 25
  og 26
  . Gennemførelsesbestemmelserne for blandet finansiering under Horisont Europa skal være i overensstemmelse med artikel 29, analogt artikel 43, stk. 9, og med de yderligere betingelser, der er fastsat i arbejdsprogrammet.

3.   Blandet finansiering under Horisont Europa kan tildeles en programstøtteaktion, hvis anvendelse af finansielle instrumenter til støtte for udvalgte aktioner er fastsat i medlemsstaternes og de associerede landes fælles programmer. Evaluering og udvælgelse af sådanne aktioner foretages i overensstemmelse med artikel
  11,
  19, 20, 24, 25,
  26
  ,
  42a og 43
  . Gennemførelsesbestemmelserne for blandet finansiering under Horisont Europa skal være i overensstemmelse med artikel 29, analogt artikel 43, stk. 9, og med de yderligere
  og berettigede
  betingelser, der er fastsat i arbejdsprogrammet.

4.   Tilbagebetalinger, herunder tilbagebetalingspligtigt forskud og indtægter under Horisont Europa samt blandet finansiering under EIC betragtes som formålsbestemte indtægter, jf. artikel 21, stk. 3, litra f), og artikel 21, stk. 4, i finansforordningen.

4.   Tilbagebetalinger, herunder tilbagebetalingspligtigt forskud og indtægter under Horisont Europa samt blandet finansiering under EIC betragtes som formålsbestemte indtægter, jf. artikel 21, stk. 3, litra f), og artikel 21, stk. 4, i finansforordningen.

5.   Blandet finansiering under Horisont Europa og EIC ydes på en sådan måde, at det
  ikke forvrider
  konkurrencen.

5.   Blandet finansiering under Horisont Europa og EIC ydes på en sådan måde, at det
  fremmer Unionens konkurrenceevne og samtidig undgår forvridning af
  konkurrencen.

Ændring 101

Ændring 101

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 42 a (ny)

Artikel 42 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 42a |
| | Pathfinder |
| | 1.
     
  Pathfinder yder tilskud til avancerede højrisikoprojekter, som har til formål at udvikle Unionens strategiske autonomi til fremtidens potentielt radikalt innovative teknologier og nye markedsmuligheder. Pathfinder støtter indledningsvist de tidligste trin i videnskabelig og teknologisk forskning og udvikling, herunder proof of concept og prototyper til teknologivalidering. |
| | Pathfinder gennemføres primært gennem en åben indkaldelse af bottom-up-forslag med løbende afskæringsdatoer pr. år og giver endvidere konkurrencemæssige udfordringer med henblik på at udvikle strategiske nøglemål

   (1a)

  , der kræver højteknologisk og radikal tankegang. Omgruppering af udvalgte projekter til tematiske eller måldrevne porteføljer giver mulighed for at etablere en kritisk masse af bestræbelser, en teknologisk strategisk autonomi på EU-plan og strukturering af nye, tværfaglige forskningssamfund. |
| | 2.
     
  Pathfinders overgangsaktiviteter gennemføres for at hjælpe innovatorer med at udvikle vejen til kommerciel udvikling i Unionen, herunder demonstrationsaktiviteter og gennemførlighedsundersøgelser med henblik på at vurdere potentielle forretningsgrundlag og støtte oprettelsen af spin off- og opstartsvirksomheder. |
| | a) | iværksættelsen og indholdet af indkaldelserne af forslag fastsættes under hensyntagen til de målsætninger og det budget, der er fastsat i arbejdsprogrammet i forbindelse med den pågældende portefølje af aktioner |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 42a

Artikel 42a

Pathfinder

Pathfinder

1.
     
  Pathfinder yder tilskud til avancerede højrisikoprojekter, som har til formål at udvikle Unionens strategiske autonomi til fremtidens potentielt radikalt innovative teknologier og nye markedsmuligheder. Pathfinder støtter indledningsvist de tidligste trin i videnskabelig og teknologisk forskning og udvikling, herunder proof of concept og prototyper til teknologivalidering.

Pathfinder gennemføres primært gennem en åben indkaldelse af bottom-up-forslag med løbende afskæringsdatoer pr. år og giver endvidere konkurrencemæssige udfordringer med henblik på at udvikle strategiske nøglemål

   (1a)

  , der kræver højteknologisk og radikal tankegang. Omgruppering af udvalgte projekter til tematiske eller måldrevne porteføljer giver mulighed for at etablere en kritisk masse af bestræbelser, en teknologisk strategisk autonomi på EU-plan og strukturering af nye, tværfaglige forskningssamfund.

Pathfinder gennemføres primært gennem en åben indkaldelse af bottom-up-forslag med løbende afskæringsdatoer pr. år og giver endvidere konkurrencemæssige udfordringer med henblik på at udvikle strategiske nøglemål

1a

, der kræver højteknologisk og radikal tankegang. Omgruppering af udvalgte projekter til tematiske eller måldrevne porteføljer giver mulighed for at etablere en kritisk masse af bestræbelser, en teknologisk strategisk autonomi på EU-plan og strukturering af nye, tværfaglige forskningssamfund.

2.
     
  Pathfinders overgangsaktiviteter gennemføres for at hjælpe innovatorer med at udvikle vejen til kommerciel udvikling i Unionen, herunder demonstrationsaktiviteter og gennemførlighedsundersøgelser med henblik på at vurdere potentielle forretningsgrundlag og støtte oprettelsen af spin off- og opstartsvirksomheder.

a)

a)

iværksættelsen og indholdet af indkaldelserne af forslag fastsættes under hensyntagen til de målsætninger og det budget, der er fastsat i arbejdsprogrammet i forbindelse med den pågældende portefølje af aktioner

iværksættelsen og indholdet af indkaldelserne af forslag fastsættes under hensyntagen til de målsætninger og det budget, der er fastsat i arbejdsprogrammet i forbindelse med den pågældende portefølje af aktioner

| b) | der kan ydes tilskud i form af et fast beløb, som ikke overstiger 50 000 EUR, uden indkaldelse af forslag, udelukkende til de aktiviteter, som allerede finansieres under Pathfinder, med henblik på at udføre presserende koordinerings- og støtteaktioner, der har som formål at styrke porteføljens gruppe af støttemodtagere eller vurdere mulige spin off-virksomheder eller potentielle markedsskabende innovationer. |
| --- | --- |

b)

b)

der kan ydes tilskud i form af et fast beløb, som ikke overstiger 50 000 EUR, uden indkaldelse af forslag, udelukkende til de aktiviteter, som allerede finansieres under Pathfinder, med henblik på at udføre presserende koordinerings- og støtteaktioner, der har som formål at styrke porteføljens gruppe af støttemodtagere eller vurdere mulige spin off-virksomheder eller potentielle markedsskabende innovationer.

der kan ydes tilskud i form af et fast beløb, som ikke overstiger 50 000 EUR, uden indkaldelse af forslag, udelukkende til de aktiviteter, som allerede finansieres under Pathfinder, med henblik på at udføre presserende koordinerings- og støtteaktioner, der har som formål at styrke porteføljens gruppe af støttemodtagere eller vurdere mulige spin off-virksomheder eller potentielle markedsskabende innovationer.

3.
     
  Tildelingskriterierne som defineret i artikel 25 finder anvendelse for EIC Pathfinder.

Ændring 102

Ændring 102

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 43

Artikel 43

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 43 | Artikel 43 |
| EIC’s Accelerator | Acceleratoren |
| 1.   Støttemodtagere under EIC's Accelerator skal være retlige enheder, der kan karakteriseres som opstartsvirksomheder, SMV'er eller midcapselskaber, og som er etableret i en medlemsstat eller et associeret land. Forslaget kan indgives af støttemodtageren eller af en eller flere fysiske personer eller retlige enheder, der har til hensigt at etablere eller støtte den pågældende støttemodtager. | 1.   Støttemodtagere under EIC's Accelerator skal være retlige enheder, der kan karakteriseres som opstartsvirksomheder,
  scale-up-virksomheder,
  SMV'er eller midcapselskaber, og som er etableret i en medlemsstat eller et associeret land. Forslaget kan indgives af støttemodtageren eller af en eller flere fysiske personer eller retlige enheder, der har til hensigt at etablere eller støtte den pågældende støttemodtager. |
| 2.   En samlet afgørelse om støtte dækker og yder finansiering for alle former for EU-bidrag under EIC's blandede finansiering. | 2.   En samlet afgørelse om støtte dækker og yder finansiering for alle former for EU-bidrag under EIC's blandede finansiering. |
| 3.   Forslagene evalueres på basis af egen fortjeneste af uafhængige eksperter og udvælges i forbindelse med en årlig åben indkaldelse med tidsfrister baseret på artikel 24-26, med forbehold af stk. 4. | 3.   Forslagene evalueres på basis af egen fortjeneste af uafhængige eksperter og udvælges i forbindelse med en årlig åben indkaldelse med tidsfrister baseret på artikel 24-26, med forbehold af stk. 4. |
| 4.   Tildelingskriterierne er: | 4.   Tildelingskriterierne er: |
| — | topkvalitet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 43

Artikel 43

EIC’s Accelerator

EIC’s Accelerator

Acceleratoren

Acceleratoren

1.   Støttemodtagere under EIC's Accelerator skal være retlige enheder, der kan karakteriseres som opstartsvirksomheder, SMV'er eller midcapselskaber, og som er etableret i en medlemsstat eller et associeret land. Forslaget kan indgives af støttemodtageren eller af en eller flere fysiske personer eller retlige enheder, der har til hensigt at etablere eller støtte den pågældende støttemodtager.

1.   Støttemodtagere under EIC's Accelerator skal være retlige enheder, der kan karakteriseres som opstartsvirksomheder,
  scale-up-virksomheder,
  SMV'er eller midcapselskaber, og som er etableret i en medlemsstat eller et associeret land. Forslaget kan indgives af støttemodtageren eller af en eller flere fysiske personer eller retlige enheder, der har til hensigt at etablere eller støtte den pågældende støttemodtager.

2.   En samlet afgørelse om støtte dækker og yder finansiering for alle former for EU-bidrag under EIC's blandede finansiering.

2.   En samlet afgørelse om støtte dækker og yder finansiering for alle former for EU-bidrag under EIC's blandede finansiering.

3.   Forslagene evalueres på basis af egen fortjeneste af uafhængige eksperter og udvælges i forbindelse med en årlig åben indkaldelse med tidsfrister baseret på artikel 24-26, med forbehold af stk. 4.

3.   Forslagene evalueres på basis af egen fortjeneste af uafhængige eksperter og udvælges i forbindelse med en årlig åben indkaldelse med tidsfrister baseret på artikel 24-26, med forbehold af stk. 4.

4.   Tildelingskriterierne er:

4.   Tildelingskriterierne er:

—

topkvalitet

| — | topkvalitet |
| --- | --- |

—

topkvalitet

| — | virkning |
| --- | --- |

—

virkning

| — | virkning
  og EU-merværdi |
| --- | --- |

—

virkning
  og EU-merværdi

og EU-merværdi

| — | aktionens risikoniveau og behovet for EU-støtte. |
| --- | --- |

—

aktionens risikoniveau og behovet for EU-støtte.

| — | aktionens risikoniveau og behovet for EU-støtte. |
| --- | --- |

—

aktionens risikoniveau og behovet for EU-støtte.

5.   Kommissionen eller finansieringsorganerne, der gennemfører Horisont Europa, kan med de berørte ansøgeres samtykke indgive et forslag om en innovations- og markedsudrulningsaktion, som allerede opfylder de to første kriterier, direkte til evaluering under det sidste kriterium, forudsat at følgende kumulerede betingelser er opfyldt:

5.   Kommissionen eller finansieringsorganerne, der gennemfører Horisont Europa
  (herunder EIT og VIF'er)
  , kan med de berørte ansøgeres samtykke indgive et forslag om en innovations- og markedsudrulningsaktion
  , navnlig i Unionen
  , som allerede opfylder de to første kriterier, direkte til evaluering under det sidste kriterium, forudsat at følgende kumulerede betingelser er opfyldt:

| — | Forslaget stammer fra en anden aktion finansieret under Horisont 2020 eller dette program eller fra et nationalt program, der
  ligner EIC's Pathfinder, og anerkendes
  som
  sådan af Kommissionen
  . |
| --- | --- |

—

Forslaget stammer fra en anden aktion finansieret under Horisont 2020 eller dette program eller fra et nationalt program, der
  ligner EIC's Pathfinder, og anerkendes
  som
  sådan af Kommissionen
  .

ligner EIC's Pathfinder, og anerkendes

sådan af Kommissionen

| — | Forslaget stammer fra en anden aktion finansieret under Horisont 2020 eller dette program eller fra et nationalt program, der
  anerkendes af Kommissionen
  som
  opfyldende EIC's krav
  . |
| --- | --- |

—

Forslaget stammer fra en anden aktion finansieret under Horisont 2020 eller dette program eller fra et nationalt program, der
  anerkendes af Kommissionen
  som
  opfyldende EIC's krav
  .

anerkendes af Kommissionen

opfyldende EIC's krav

| — | Forslaget er baseret på en tidligere projektgennemgang, hvor topkvaliteten og virkningen ved forslaget er blevet vurderet, og det er underlagt betingelser og processer, der er nærmere præciseret i arbejdsprogrammet. |
| --- | --- |

—

Forslaget er baseret på en tidligere projektgennemgang, hvor topkvaliteten og virkningen ved forslaget er blevet vurderet, og det er underlagt betingelser og processer, der er nærmere præciseret i arbejdsprogrammet.

| — | Forslaget er baseret på en tidligere projektgennemgang, hvor topkvaliteten og virkningen ved forslaget er blevet vurderet, og det er underlagt betingelser og processer, der er nærmere præciseret i arbejdsprogrammet. |
| --- | --- |

—

Forslaget er baseret på en tidligere projektgennemgang, hvor topkvaliteten og virkningen ved forslaget er blevet vurderet, og det er underlagt betingelser og processer, der er nærmere præciseret i arbejdsprogrammet.

6.   Seal of Excellence kan tildeles på følgende betingelser:

6.   Seal of Excellence kan tildeles på følgende betingelser:

| — | støttemodtageren er en opstartsvirksomhed eller en SMV |
| --- | --- |

—

støttemodtageren er en opstartsvirksomhed eller en SMV

| — | støttemodtageren er en opstartsvirksomhed eller en SMV |
| --- | --- |

—

støttemodtageren er en opstartsvirksomhed eller en SMV

| — | forslaget er støtteberettiget og ligger over de gældende tærskler for de første to tildelingskriterier som omhandlet i stk. 4 |
| --- | --- |

—

forslaget er støtteberettiget og ligger over de gældende tærskler for de første to tildelingskriterier som omhandlet i stk. 4

| — | forslaget er støtteberettiget og ligger over de gældende tærskler for de første to tildelingskriterier som omhandlet i stk. 4 |
| --- | --- |

—

forslaget er støtteberettiget og ligger over de gældende tærskler for de første to tildelingskriterier som omhandlet i stk. 4

| — | aktiviteterne ville være støtteberettigede under en innovationsaktion. |
| --- | --- |

—

aktiviteterne ville være støtteberettigede under en innovationsaktion.

| — | aktiviteterne ville være støtteberettigede under en innovationsaktion. |
| --- | --- |

—

aktiviteterne ville være støtteberettigede under en innovationsaktion.

7.   For forslag, som har gennemgået en evaluering, foreslår uafhængige eksperter tilsvarende blandet finansiering under EIC baseret på de opståede risici og de ressourcer og den tid, der er nødvendig for at bringe innovationen på markedet og udrulle den.

7.   For forslag, som har gennemgået en evaluering, foreslår uafhængige eksperter tilsvarende blandet finansiering under EIC baseret på de opståede risici og de ressourcer og den tid, der er nødvendig for at bringe innovationen på markedet og udrulle den.

Kommissionen kan afvise et forslag, som de uafhængige eksperter har udvalgt, af behørigt begrundede årsager, herunder overensstemmelse med målsætningerne for Unionens politikker.

Kommissionen kan afvise et forslag, som de uafhængige eksperter har udvalgt, af behørigt begrundede årsager, herunder
  manglende
  overensstemmelse med målsætningerne for Unionens politikker.

manglende

8.   Den del af den blandede finansiering, der udgøres af tilskuddet og det tilbagebetalingspligtige forskud, må ikke overstige 70 % af omkostningerne ved den valgte innovationsaktion.

8.   Den del af den blandede finansiering, der udgøres af tilskuddet og det tilbagebetalingspligtige forskud, må ikke overstige 70 % af omkostningerne ved den valgte innovationsaktion.

9.   Gennemførelsesbestemmelserne for den del af den blandede finansiering, der udgøres af egenkapital og tilbagebetalingspligtig støtte, præciseres i afgørelse [afgørelsen om særprogrammet].

9.   Gennemførelsesbestemmelserne for den del af den blandede finansiering, der udgøres af egenkapital og tilbagebetalingspligtig støtte, præciseres i afgørelse [afgørelsen om særprogrammet].

10.   I kontrakten om den udvalgte aktion fastsættes der særlige milepæle og tilsvarende forfinansiering og ratebetalinger under EIC's blandede finansiering.

10.   I kontrakten om den udvalgte aktion fastsættes der særlige
  , målelige
  milepæle og tilsvarende forfinansiering og ratebetalinger under EIC's blandede finansiering.

Aktiviteter i tilknytning til en innovationsaktion kan iværksættes, og den første forfinansieringsbetaling af tilskuddet eller det tilbagebetalingspligtige forskud kan udbetales før gennemførelsen af andre dele af den tildelte blandede finansiering under EIC. Gennemførelsen af disse dele sker på grundlag af opnåelsen af de særlige milepæle, der er fastsat i kontrakten.

Aktiviteter i tilknytning til en innovationsaktion kan iværksættes, og den første forfinansieringsbetaling af tilskuddet eller det tilbagebetalingspligtige forskud kan udbetales før gennemførelsen af andre dele af den tildelte blandede finansiering under EIC. Gennemførelsen af disse dele sker på grundlag af opnåelsen af de særlige milepæle, der er fastsat i kontrakten.

11.   Aktionen suspenderes, ændres eller afsluttes, hvis
  milepælene
  ikke nås, jf. kontrakten. Den kan ligeledes afsluttes, hvis den forventede markedsudrulning ikke kan finde sted.

11.   Aktionen suspenderes, ændres eller afsluttes, hvis
  de målbare milepæle
  ikke nås, jf. kontrakten. Den kan ligeledes afsluttes, hvis den forventede markedsudrulning
  navnlig i Unionen
  ikke kan finde sted.

Kommissionen kan beslutte at øge den blandede finansiering under EIC på grundlag af en projektgennemgang foretaget af eksterne uafhængige eksperter.

Kommissionen kan beslutte at øge den blandede finansiering under EIC på grundlag af en projektgennemgang foretaget af eksterne uafhængige eksperter.

Ændring 103

Ændring 103

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 43 a (ny)

Artikel 43 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 43a




  SMV'er — trinvis innovation




  Ud over instrumenterne under EIC skal et SMV-specifikt instrument til trinvis innovation forvaltes og gennemføres centralt, idet der gives mulighed for at yde støtte til én støttemodtager til F&I-aktiviteter i alle klynger efter bottom-up-princippet gennem en løbende åben indkaldelse, der er skræddersyet til SMV'ernes behov. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 43a

SMV'er — trinvis innovation

Ud over instrumenterne under EIC skal et SMV-specifikt instrument til trinvis innovation forvaltes og gennemføres centralt, idet der gives mulighed for at yde støtte til én støttemodtager til F&I-aktiviteter i alle klynger efter bottom-up-princippet gennem en løbende åben indkaldelse, der er skræddersyet til SMV'ernes behov.

Ændring 104

Ændring 104

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 44

Artikel 44

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 44 | Artikel 44 |
| Udnævnelse af eksterne eksperter | Udnævnelse af
  uafhængige
  eksterne eksperter |
| 1.   Uanset finansforordningens artikel 237, stk. 3,
  og
  hvis
  det
  er
  berettiget, kan
  eksterne eksperter
  udnævnes
  uden indkaldelse af interessetilkendegivelser, og udnævnelsen foregår på gennemsigtig vis. | 1.   Uanset finansforordningens artikel 237, stk. 3,
  kan uafhængige eksterne eksperter undtagelsesvist udnævnes uden indkaldelse af interessetilkendegivelser, dog kun
  hvis
  der ikke
  er
  fundet passende
  eksterne eksperter
  i forbindelse med en indkaldelse af interessetilkendegivelser. Enhver udvælgelse af eksterne eksperter
  uden
  en
  indkaldelse af interessetilkendegivelser
  begrundes behørigt
  , og udnævnelsen foregår på gennemsigtig vis.
  Sådanne eksperter skal bevise deres uafhængighed og kapacitet til at støtte Horisont Europas målsætninger. |
| | 1a.
     
  Uafhængige eksterne eksperter udvælges på grundlag af deres færdigheder, erfaring og viden, som skal være afpasset de opgaver, de skal løse. I forbindelse med udpegelsen af uafhængige eksterne eksperter søger Kommissionen eller Unionens finansieringsorgan at opnå en afbalanceret repræsentation og sammensætning i ekspertgruppen og evalueringspanelerne med hensyn til specialisering, geografisk baggrund, køn og den type organisation, de repræsenterer. |
| 2.   I overensstemmelse med finansforordningens artikel 237, stk. 2 og 3, aflønnes eksterne eksperter på grundlag af standardbetingelser.
  Hvis det er berettiget, kan der fastsættes et andet passende lønningsniveau, der ligger ud over standardbetingelserne, baseret på relevante markedsstandarder, navnlig for specifikke eksperter på højt niveau. | 2.   I overensstemmelse med finansforordningens artikel 237, stk. 2 og 3, aflønnes
  uafhængige
  eksterne eksperter på grundlag af standardbetingelser. |
| 3.   Ud over artikel 38, stk. 2 og 3, i finansforordningen offentliggøres navnene på de eksterne eksperter, der evaluerer ansøgningerne om tilskud, og som udnævnes i deres personlige egenskab, sammen med deres ekspertiseområde mindst en gang om året på Kommissionens eller det relevante finansieringsorgans websted. Sådanne oplysninger indsamles, behandles og offentliggøres i overensstemmelse med EU's databeskyttelsesregler. | 3.   Ud over artikel 38, stk. 2 og 3, i finansforordningen offentliggøres navnene på de
  uafhængige
  eksterne eksperter, der evaluerer ansøgningerne om tilskud, og som udnævnes i deres personlige egenskab, sammen med deres ekspertiseområde mindst en gang om året på Kommissionens eller det relevante finansieringsorgans websted. Sådanne oplysninger indsamles, behandles og offentliggøres i overensstemmelse med EU's databeskyttelsesregler. |
| | 3a.
     
  Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan sikrer, at en ekspert, der står over for en interessekonflikt i forbindelse med et spørgsmål, som vedkommende skal udtale sig om, ikke bedømmer, rådgiver om eller bistår med det pågældende spørgsmål. |
| | 3b.
     
  For hver indkaldelse sikres et passende antal uafhængige eksperter som garanti for kvaliteten af evalueringen. |
| | 3c.
     
  Aflønningen af alle uafhængige og eksterne eksperter indberettes årligt til Europa-Parlamentet og til Rådet. Den dækkes af programmets administrationsomkostninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 44

Artikel 44

Udnævnelse af eksterne eksperter

Udnævnelse af
  uafhængige
  eksterne eksperter

uafhængige

1.   Uanset finansforordningens artikel 237, stk. 3,
  og
  hvis
  det
  er
  berettiget, kan
  eksterne eksperter
  udnævnes
  uden indkaldelse af interessetilkendegivelser, og udnævnelsen foregår på gennemsigtig vis.

1.   Uanset finansforordningens artikel 237, stk. 3,
  kan uafhængige eksterne eksperter undtagelsesvist udnævnes uden indkaldelse af interessetilkendegivelser, dog kun
  hvis
  der ikke
  er
  fundet passende
  eksterne eksperter
  i forbindelse med en indkaldelse af interessetilkendegivelser. Enhver udvælgelse af eksterne eksperter
  uden
  en
  indkaldelse af interessetilkendegivelser
  begrundes behørigt
  , og udnævnelsen foregår på gennemsigtig vis.
  Sådanne eksperter skal bevise deres uafhængighed og kapacitet til at støtte Horisont Europas målsætninger.

1a.
     
  Uafhængige eksterne eksperter udvælges på grundlag af deres færdigheder, erfaring og viden, som skal være afpasset de opgaver, de skal løse. I forbindelse med udpegelsen af uafhængige eksterne eksperter søger Kommissionen eller Unionens finansieringsorgan at opnå en afbalanceret repræsentation og sammensætning i ekspertgruppen og evalueringspanelerne med hensyn til specialisering, geografisk baggrund, køn og den type organisation, de repræsenterer.

2.   I overensstemmelse med finansforordningens artikel 237, stk. 2 og 3, aflønnes eksterne eksperter på grundlag af standardbetingelser.
  Hvis det er berettiget, kan der fastsættes et andet passende lønningsniveau, der ligger ud over standardbetingelserne, baseret på relevante markedsstandarder, navnlig for specifikke eksperter på højt niveau.

2.   I overensstemmelse med finansforordningens artikel 237, stk. 2 og 3, aflønnes
  uafhængige
  eksterne eksperter på grundlag af standardbetingelser.

3.   Ud over artikel 38, stk. 2 og 3, i finansforordningen offentliggøres navnene på de eksterne eksperter, der evaluerer ansøgningerne om tilskud, og som udnævnes i deres personlige egenskab, sammen med deres ekspertiseområde mindst en gang om året på Kommissionens eller det relevante finansieringsorgans websted. Sådanne oplysninger indsamles, behandles og offentliggøres i overensstemmelse med EU's databeskyttelsesregler.

3.   Ud over artikel 38, stk. 2 og 3, i finansforordningen offentliggøres navnene på de
  uafhængige
  eksterne eksperter, der evaluerer ansøgningerne om tilskud, og som udnævnes i deres personlige egenskab, sammen med deres ekspertiseområde mindst en gang om året på Kommissionens eller det relevante finansieringsorgans websted. Sådanne oplysninger indsamles, behandles og offentliggøres i overensstemmelse med EU's databeskyttelsesregler.

3a.
     
  Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan sikrer, at en ekspert, der står over for en interessekonflikt i forbindelse med et spørgsmål, som vedkommende skal udtale sig om, ikke bedømmer, rådgiver om eller bistår med det pågældende spørgsmål.

3b.
     
  For hver indkaldelse sikres et passende antal uafhængige eksperter som garanti for kvaliteten af evalueringen.

3c.
     
  Aflønningen af alle uafhængige og eksterne eksperter indberettes årligt til Europa-Parlamentet og til Rådet. Den dækkes af programmets administrationsomkostninger.

Ændring 105

Ændring 105

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 45

Artikel 45

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 45 | Artikel 45 |
| Overvågning og rapportering | Overvågning og rapportering |
| | 1.
     
  Kommissionen fører årligt tilsyn med gennemførelsen af Horisont Europa, det tilhørende særprogram og EIT's aktiviteter. De årlige tilsynsrapporter omfatter: |
| 1.
     
  Indikatorer, som skal rapporteres
  vedrørende programmets fremskridt hen imod opfyldelsen af målsætningerne i artikel 3
  , findes
  i bilag V sammen med virkningsveje. | i) | indikatorerne
  vedrørende programmets fremskridt hen imod opfyldelsen af målsætningerne
  , der er indeholdt
  i artikel 3
  og fastlagt
  i bilag V sammen med virkningsveje |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 45

Artikel 45

Overvågning og rapportering

Overvågning og rapportering

1.
     
  Kommissionen fører årligt tilsyn med gennemførelsen af Horisont Europa, det tilhørende særprogram og EIT's aktiviteter. De årlige tilsynsrapporter omfatter:

1.
     
  Indikatorer, som skal rapporteres
  vedrørende programmets fremskridt hen imod opfyldelsen af målsætningerne i artikel 3
  , findes
  i bilag V sammen med virkningsveje.

i)

i)

indikatorerne
  vedrørende programmets fremskridt hen imod opfyldelsen af målsætningerne
  , der er indeholdt
  i artikel 3
  og fastlagt
  i bilag V sammen med virkningsveje

indikatorerne

, der er indeholdt

og fastlagt

| ii) | oplysninger om gennemførelsen af principperne om finansiering og tværgående spørgsmål, som navnlig er fastlagt i artikel 6a, såsom graden af integrering af samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber, forholdet mellem lavere og højere teknologisk modenhedsniveau i forskningssamarbejdet, udvidelse af antallet af deltagerlande, listen over lande, der kan omfattes af en udvidelse af deltagerkredsen, som ajourført i arbejdsprogrammerne, fremskridt med hensyn til at mindske FUI-kløften, den geografiske dækning i samarbejdsprojekter, aflønning af forskere, anvendelse af en indgivelses- og evalueringsprocedure i to trin, anvendelse af fornyet gennemgang og antallet af klager, niveauet for klimamainstreaming og dermed forbundne udgifter, inddragelse af SMV'er, herunder sammenligning med lignede nationale SMV-specifikke instrumenter, den private sektors deltagelse, fremskridt med hensyn til ligestilling mellem kønnene, Seal of Excellence, offentlig-private partnerskaber samt løftestangseffekten for yderligere privat og offentlig finansiering, den supplerende og kumulative finansiering fra andre EU-fonde, særlig synergi med de programmer, der er omhandlet i bilag IV, anvendelsen af forskningsinfrastrukturer, der støttes af andre EU-støtteprogrammer, den hurtige vej til forskning og innovation, graden og indvirkningen af internationalt samarbejde, også for så vidt angår princippet om gensidighed, inddragelse af borgernes og civilsamfundets deltagelse både på nationalt plan og på EU-plan |
| --- | --- |

ii)

ii)

oplysninger om gennemførelsen af principperne om finansiering og tværgående spørgsmål, som navnlig er fastlagt i artikel 6a, såsom graden af integrering af samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber, forholdet mellem lavere og højere teknologisk modenhedsniveau i forskningssamarbejdet, udvidelse af antallet af deltagerlande, listen over lande, der kan omfattes af en udvidelse af deltagerkredsen, som ajourført i arbejdsprogrammerne, fremskridt med hensyn til at mindske FUI-kløften, den geografiske dækning i samarbejdsprojekter, aflønning af forskere, anvendelse af en indgivelses- og evalueringsprocedure i to trin, anvendelse af fornyet gennemgang og antallet af klager, niveauet for klimamainstreaming og dermed forbundne udgifter, inddragelse af SMV'er, herunder sammenligning med lignede nationale SMV-specifikke instrumenter, den private sektors deltagelse, fremskridt med hensyn til ligestilling mellem kønnene, Seal of Excellence, offentlig-private partnerskaber samt løftestangseffekten for yderligere privat og offentlig finansiering, den supplerende og kumulative finansiering fra andre EU-fonde, særlig synergi med de programmer, der er omhandlet i bilag IV, anvendelsen af forskningsinfrastrukturer, der støttes af andre EU-støtteprogrammer, den hurtige vej til forskning og innovation, graden og indvirkningen af internationalt samarbejde, også for så vidt angår princippet om gensidighed, inddragelse af borgernes og civilsamfundets deltagelse både på nationalt plan og på EU-plan

oplysninger om gennemførelsen af principperne om finansiering og tværgående spørgsmål, som navnlig er fastlagt i artikel 6a, såsom graden af integrering af samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber, forholdet mellem lavere og højere teknologisk modenhedsniveau i forskningssamarbejdet, udvidelse af antallet af deltagerlande, listen over lande, der kan omfattes af en udvidelse af deltagerkredsen, som ajourført i arbejdsprogrammerne, fremskridt med hensyn til at mindske FUI-kløften, den geografiske dækning i samarbejdsprojekter, aflønning af forskere, anvendelse af en indgivelses- og evalueringsprocedure i to trin, anvendelse af fornyet gennemgang og antallet af klager, niveauet for klimamainstreaming og dermed forbundne udgifter, inddragelse af SMV'er, herunder sammenligning med lignede nationale SMV-specifikke instrumenter, den private sektors deltagelse, fremskridt med hensyn til ligestilling mellem kønnene, Seal of Excellence, offentlig-private partnerskaber samt løftestangseffekten for yderligere privat og offentlig finansiering, den supplerende og kumulative finansiering fra andre EU-fonde, særlig synergi med de programmer, der er omhandlet i bilag IV, anvendelsen af forskningsinfrastrukturer, der støttes af andre EU-støtteprogrammer, den hurtige vej til forskning og innovation, graden og indvirkningen af internationalt samarbejde, også for så vidt angår princippet om gensidighed, inddragelse af borgernes og civilsamfundets deltagelse både på nationalt plan og på EU-plan

| iii) | niveauet af udgifter pr. interventionsområde, jf. bilag I, og tværgående spørgsmål i programmet og EIT for at muliggøre porteføljeanalyse, og for at øge gennemsigtigheden skal disse data også gøres offentligt tilgængelige på Kommissionens websted i overensstemmelse med den seneste opdatering |
| --- | --- |

iii)

iii)

niveauet af udgifter pr. interventionsområde, jf. bilag I, og tværgående spørgsmål i programmet og EIT for at muliggøre porteføljeanalyse, og for at øge gennemsigtigheden skal disse data også gøres offentligt tilgængelige på Kommissionens websted i overensstemmelse med den seneste opdatering

niveauet af udgifter pr. interventionsområde, jf. bilag I, og tværgående spørgsmål i programmet og EIT for at muliggøre porteføljeanalyse, og for at øge gennemsigtigheden skal disse data også gøres offentligt tilgængelige på Kommissionens websted i overensstemmelse med den seneste opdatering

| iv) | graden af overtegning, navnlig antallet af forslag pr. budgetpost og pr. interventionsområde, deres gennemsnitlige score, andelen af forslag over og under tærsklerne. |
| --- | --- |

iv)

iv)

graden af overtegning, navnlig antallet af forslag pr. budgetpost og pr. interventionsområde, deres gennemsnitlige score, andelen af forslag over og under tærsklerne.

graden af overtegning, navnlig antallet af forslag pr. budgetpost og pr. interventionsområde, deres gennemsnitlige score, andelen af forslag over og under tærsklerne.

2.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 50 vedrørende ændringer af bilag V for om nødvendigt at supplere eller ændre indikatorerne for virkningsveje og fastsætte referencescenarier og mål.

2.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 50 vedrørende ændringer af bilag V for om nødvendigt at supplere eller ændre indikatorerne for virkningsveje og fastsætte referencescenarier og mål.

3.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater indsamles effektivt
  , virkningsfuldt
  og rettidigt.
  Til dette formål pålægges modtagere af EU-midler
  og
  (hvis det er relevant) medlemsstater forholdsmæssige rapporteringskrav
  .

3.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater indsamles effektivt og rettidigt
  og uden at øge den administrative byrde for modtagerne
  .
  Navnlig skal data for projekter, der finansieres under EFR, europæiske partnerskaber, missioner, EIC
  og
  EIT medtages i den samme database som aktioner, der finansieres direkte under programmet (f.eks. E-corda-databasen)
  .

3a.
     
  Kvalitative analyser fra Kommissionen og EU-organer eller nationale finansieringsorganer supplerer så vidt muligt de kvantitative data.

Ændring 106

Ændring 106

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 46

Artikel 46

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 46 | Artikel 46 |
| Oplysning, kommunikation, reklame, formidling og udnyttelse | Oplysning, kommunikation, reklame, formidling og udnyttelse |
| 1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse (navnlig ved fremstød for aktionerne og disses resultater) gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden. | 1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse (navnlig ved fremstød for aktionerne og disses resultater
  , herunder for priser
  ) gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden. |
| 2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende programmet, dets aktioner og resultater.
  De finansielle midler, der er afsat til programmet, skal også bidrage
  til
  den institutionelle formidling af EU's politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målene i artikel 3
  . | 2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende programmet, dets aktioner og resultater.
  Den leverer navnlig rettidige og udtømmende oplysninger
  til
  medlemsstaterne og modtagerne
  . |
| 3.   Kommissionen skal ligeledes udforme en strategi for formidling og udnyttelse med henblik på at øge tilgængeligheden og formidlingen af programmets forsknings- og innovationsrelaterede resultater og viden med henblik på at fremskynde udnyttelsen på markedet og øge virkningen af programmet. De finansielle midler, der er afsat til programmet, skal ligeledes bidrage til den institutionelle formidling af Unionens politiske prioriteter tillige med aktiviteter med henblik på oplysning, kommunikation, reklame, formidling og udnyttelse, for så vidt som de vedrører målsætningerne i artikel 3. | 3.   Kommissionen skal ligeledes udforme en strategi for formidling og udnyttelse med henblik på at øge tilgængeligheden og formidlingen af programmets forsknings- og innovationsrelaterede resultater og viden med henblik på at fremskynde udnyttelsen på markedet
  , navnlig inden for Unionen,
  og øge virkningen af programmet. De finansielle midler, der er afsat til programmet, skal ligeledes bidrage til den institutionelle formidling af Unionens politiske prioriteter tillige med aktiviteter med henblik på oplysning, kommunikation, reklame, formidling og udnyttelse, for så vidt som de vedrører målsætningerne i artikel 3. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 46

Artikel 46

Oplysning, kommunikation, reklame, formidling og udnyttelse

Oplysning, kommunikation, reklame, formidling og udnyttelse

1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse (navnlig ved fremstød for aktionerne og disses resultater) gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden.

1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse (navnlig ved fremstød for aktionerne og disses resultater
  , herunder for priser
  ) gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden.

2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende programmet, dets aktioner og resultater.
  De finansielle midler, der er afsat til programmet, skal også bidrage
  til
  den institutionelle formidling af EU's politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målene i artikel 3
  .

2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende programmet, dets aktioner og resultater.
  Den leverer navnlig rettidige og udtømmende oplysninger
  til
  medlemsstaterne og modtagerne
  .

3.   Kommissionen skal ligeledes udforme en strategi for formidling og udnyttelse med henblik på at øge tilgængeligheden og formidlingen af programmets forsknings- og innovationsrelaterede resultater og viden med henblik på at fremskynde udnyttelsen på markedet og øge virkningen af programmet. De finansielle midler, der er afsat til programmet, skal ligeledes bidrage til den institutionelle formidling af Unionens politiske prioriteter tillige med aktiviteter med henblik på oplysning, kommunikation, reklame, formidling og udnyttelse, for så vidt som de vedrører målsætningerne i artikel 3.

3.   Kommissionen skal ligeledes udforme en strategi for formidling og udnyttelse med henblik på at øge tilgængeligheden og formidlingen af programmets forsknings- og innovationsrelaterede resultater og viden med henblik på at fremskynde udnyttelsen på markedet
  , navnlig inden for Unionen,
  og øge virkningen af programmet. De finansielle midler, der er afsat til programmet, skal ligeledes bidrage til den institutionelle formidling af Unionens politiske prioriteter tillige med aktiviteter med henblik på oplysning, kommunikation, reklame, formidling og udnyttelse, for så vidt som de vedrører målsætningerne i artikel 3.

Ændring 107

Ændring 107

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 47

Artikel 47

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 47 | Artikel 47 |
| Evaluering af programmet | Evaluering af programmet |
| 1.   Evalueringer af programmet gennemføres
  så betids
  ,
  at
  resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen vedrørende programmet, dets efterfølger og andre initiativer af relevans for forskning og innovation. | 1.   Evalueringer af programmet gennemføres
  rettidigt og offentliggøres
  ,
  så
  resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen vedrørende programmet, dets efterfølger og andre initiativer af relevans for forskning og innovation. |
| | 1a.
     
  Evalueringen af missionerne skal være fuldført senest den 31. december 2022, inden der træffes afgørelse om at etablere nye missioner eller om at omlægge, afslutte eller fortsætte igangværende missioner eller om at forhøje deres budget. Resultaterne af evalueringen af missioner skal gøres offentligt tilgængelige og omfatter, men er ikke begrænset til, en analyse af deres udvælgelsesproces og af deres styring, fokus og performance. |
| 2.   Den foreløbige evaluering af programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om programmets gennemførelse, dog senest
  fire
  år efter påbegyndelsen af programmets gennemførelse. Den skal omfatte en vurdering af de langsigtede virkninger af tidligere rammeprogrammer og danne grundlag for at tilpasse gennemførelsen af programmet, hvis dette er relevant. | 2.   Den foreløbige evaluering af programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om programmets gennemførelse, dog senest
  tre
  år efter påbegyndelsen af programmets gennemførelse. Den skal omfatte
  en porteføljeanalyse og
  en vurdering af de langsigtede virkninger af tidligere rammeprogrammer og danne grundlag for at tilpasse gennemførelsen af programmet
  og/eller gennemgå programmet
  , hvis dette er relevant.
  Den vurderer programmets effektivitet, virkningsfuldhed, relevans, sammenhæng, løftestangseffekt og komplementaritet med andre EU- og nationale FUI-finansieringsprogrammer og EU-merværdi. Navnlig skal virkningen af overførte midler fra andre EU-programmer vurderes. |
| 3.   Ved afslutningen af programmets gennemførelse og senest
  fire
  år efter afslutningen af den periode, der er omhandlet i artikel 1, foretager Kommissionen en endelig evaluering af programmet. Den skal omfatte en vurdering af de langsigtede virkninger af tidligere rammeprogrammer. | 3.   Ved afslutningen af programmets gennemførelse og senest
  tre
  år efter afslutningen af den periode, der er omhandlet i artikel 1, foretager Kommissionen en endelig evaluering af programmet. Den skal omfatte en vurdering af de langsigtede virkninger af tidligere rammeprogrammer. |
| 4.   Kommissionen
  meddeler
  Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget
  resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil
  . | 4.   Kommissionen
  offentliggør og videreformidler resultaterne og konklusionerne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil og forelægger dem for
  Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 47

Artikel 47

Evaluering af programmet

Evaluering af programmet

1.   Evalueringer af programmet gennemføres
  så betids
  ,
  at
  resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen vedrørende programmet, dets efterfølger og andre initiativer af relevans for forskning og innovation.

1.   Evalueringer af programmet gennemføres
  rettidigt og offentliggøres
  ,
  så
  resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen vedrørende programmet, dets efterfølger og andre initiativer af relevans for forskning og innovation.

1a.
     
  Evalueringen af missionerne skal være fuldført senest den 31. december 2022, inden der træffes afgørelse om at etablere nye missioner eller om at omlægge, afslutte eller fortsætte igangværende missioner eller om at forhøje deres budget. Resultaterne af evalueringen af missioner skal gøres offentligt tilgængelige og omfatter, men er ikke begrænset til, en analyse af deres udvælgelsesproces og af deres styring, fokus og performance.

2.   Den foreløbige evaluering af programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om programmets gennemførelse, dog senest
  fire
  år efter påbegyndelsen af programmets gennemførelse. Den skal omfatte en vurdering af de langsigtede virkninger af tidligere rammeprogrammer og danne grundlag for at tilpasse gennemførelsen af programmet, hvis dette er relevant.

2.   Den foreløbige evaluering af programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om programmets gennemførelse, dog senest
  tre
  år efter påbegyndelsen af programmets gennemførelse. Den skal omfatte
  en porteføljeanalyse og
  en vurdering af de langsigtede virkninger af tidligere rammeprogrammer og danne grundlag for at tilpasse gennemførelsen af programmet
  og/eller gennemgå programmet
  , hvis dette er relevant.
  Den vurderer programmets effektivitet, virkningsfuldhed, relevans, sammenhæng, løftestangseffekt og komplementaritet med andre EU- og nationale FUI-finansieringsprogrammer og EU-merværdi. Navnlig skal virkningen af overførte midler fra andre EU-programmer vurderes.

3.   Ved afslutningen af programmets gennemførelse og senest
  fire
  år efter afslutningen af den periode, der er omhandlet i artikel 1, foretager Kommissionen en endelig evaluering af programmet. Den skal omfatte en vurdering af de langsigtede virkninger af tidligere rammeprogrammer.

3.   Ved afslutningen af programmets gennemførelse og senest
  tre
  år efter afslutningen af den periode, der er omhandlet i artikel 1, foretager Kommissionen en endelig evaluering af programmet. Den skal omfatte en vurdering af de langsigtede virkninger af tidligere rammeprogrammer.

4.   Kommissionen
  meddeler
  Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget
  resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil
  .

4.   Kommissionen
  offentliggør og videreformidler resultaterne og konklusionerne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil og forelægger dem for
  Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.

Ændring 108

Ændring 108

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 48

Artikel 48

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 48 | Artikel 48 |
| Revision | Revision |
| 1.   Kontrolsystemet for programmet skal sikre en passende balance mellem tillid og kontrol under hensyntagen til administrative og andre omkostninger ved kontrol på alle niveauer, navnlig for støttemodtagere. | 1.   Kontrolsystemet for programmet skal sikre en passende balance mellem tillid og kontrol under hensyntagen til administrative og andre omkostninger ved kontrol på alle niveauer, navnlig for støttemodtagere.
  Revisionsreglerne skal være klare, konsistente og sammenhængende for hele programmet. |
| 2.   Revisionsstrategien for programmet skal være baseret på en finansiel revision af en repræsentativ stikprøve af udgifter fra programmet som helhed. Denne repræsentative stikprøve suppleres af en udvælgelse baseret på en vurdering af risiciene i forbindelse med udgifterne. Aktioner, der modtager fælles finansiering fra forskellige EU-programmer, skal kun underkastes én revision, der dækker alle involverede programmer og deres respektive gældende regler. | 2.   Revisionsstrategien for programmet skal være baseret på en finansiel revision af en repræsentativ stikprøve af udgifter fra programmet som helhed. Denne repræsentative stikprøve suppleres af en udvælgelse baseret på en vurdering af risiciene i forbindelse med udgifterne. Aktioner, der modtager fælles finansiering fra forskellige EU-programmer, skal kun underkastes én revision, der dækker alle involverede programmer og deres respektive gældende regler. |
| 3.   Kommissionen eller finansieringsorganet kan derudover basere sig på kombinerede systemgennemgange på støttemodtagerniveau. Disse kombinerede gennemgange skal være frivillige for visse typer af modtagere og skal bestå af en revision af systemer og processer suppleret med en revision af transaktioner foretaget af en kompetent uafhængig revisor, der er kvalificeret til at udføre lovpligtig revision af regnskabsdokumenter i overensstemmelse med direktiv 2006/43/EF (34). Kommissionen eller finansieringsorganet kan anvende disse til at fastslå, om udgifterne overordnet set er forvaltet økonomisk forsvarligt, og genoverveje niveauet for efterfølgende revisioner og attester vedrørende udgiftsopgørelser. | 3.   Kommissionen eller finansieringsorganet kan derudover basere sig på kombinerede systemgennemgange på støttemodtagerniveau. Disse kombinerede gennemgange skal være frivillige for visse typer af modtagere og skal bestå af en revision af systemer og processer suppleret med en revision af transaktioner foretaget af en kompetent uafhængig revisor, der er kvalificeret til at udføre lovpligtig revision af regnskabsdokumenter i overensstemmelse med direktiv 2006/43/EF (34). Kommissionen eller finansieringsorganet kan anvende disse til at fastslå, om udgifterne overordnet set er forvaltet økonomisk forsvarligt, og genoverveje
  , om de anmeldte udgifter er støtteberettigede samt
  niveauet for efterfølgende revisioner og attester vedrørende udgiftsopgørelser. |
| 4.   Kommissionen eller finansieringsorganet
  kan basere
  sig på revisioner af anvendelse af EU-midler, der gennemføres af andre personer eller enheder — herunder andre end dem, som er pålagt denne opgave af Unionens institutioner eller organer, jf. finansforordningens artikel 127. | 4.   Kommissionen eller finansieringsorganet
  baserer
  sig på revisioner af anvendelse af EU-midler, der gennemføres af andre
  certificerede
  personer eller enheder — herunder andre end dem, som er pålagt denne opgave af Unionens institutioner eller organer, jf. finansforordningens artikel 127. |
| 5.   Revisioner kan udføres op til to år efter
  udligning af saldoen
  . | 5.   Revisioner kan udføres op til to år efter
  projektets slutdato
  . |
| | 5a.
     
  Kommissionen offentliggør revisionsretningslinjer, der er udarbejdet i samarbejde med Den Europæiske Revisionsret. Revisorer skal med henblik på at garantere retssikkerheden sikre gennemsigtigheden af den revision, de har udført, samt en pålidelig og ensartet fortolkning af revisionsreglerne i hele programmets løbetid. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 48

Artikel 48

Revision

Revision

1.   Kontrolsystemet for programmet skal sikre en passende balance mellem tillid og kontrol under hensyntagen til administrative og andre omkostninger ved kontrol på alle niveauer, navnlig for støttemodtagere.

1.   Kontrolsystemet for programmet skal sikre en passende balance mellem tillid og kontrol under hensyntagen til administrative og andre omkostninger ved kontrol på alle niveauer, navnlig for støttemodtagere.
  Revisionsreglerne skal være klare, konsistente og sammenhængende for hele programmet.

2.   Revisionsstrategien for programmet skal være baseret på en finansiel revision af en repræsentativ stikprøve af udgifter fra programmet som helhed. Denne repræsentative stikprøve suppleres af en udvælgelse baseret på en vurdering af risiciene i forbindelse med udgifterne. Aktioner, der modtager fælles finansiering fra forskellige EU-programmer, skal kun underkastes én revision, der dækker alle involverede programmer og deres respektive gældende regler.

2.   Revisionsstrategien for programmet skal være baseret på en finansiel revision af en repræsentativ stikprøve af udgifter fra programmet som helhed. Denne repræsentative stikprøve suppleres af en udvælgelse baseret på en vurdering af risiciene i forbindelse med udgifterne. Aktioner, der modtager fælles finansiering fra forskellige EU-programmer, skal kun underkastes én revision, der dækker alle involverede programmer og deres respektive gældende regler.

3.   Kommissionen eller finansieringsorganet kan derudover basere sig på kombinerede systemgennemgange på støttemodtagerniveau. Disse kombinerede gennemgange skal være frivillige for visse typer af modtagere og skal bestå af en revision af systemer og processer suppleret med en revision af transaktioner foretaget af en kompetent uafhængig revisor, der er kvalificeret til at udføre lovpligtig revision af regnskabsdokumenter i overensstemmelse med direktiv 2006/43/EF (34). Kommissionen eller finansieringsorganet kan anvende disse til at fastslå, om udgifterne overordnet set er forvaltet økonomisk forsvarligt, og genoverveje niveauet for efterfølgende revisioner og attester vedrørende udgiftsopgørelser.

3.   Kommissionen eller finansieringsorganet kan derudover basere sig på kombinerede systemgennemgange på støttemodtagerniveau. Disse kombinerede gennemgange skal være frivillige for visse typer af modtagere og skal bestå af en revision af systemer og processer suppleret med en revision af transaktioner foretaget af en kompetent uafhængig revisor, der er kvalificeret til at udføre lovpligtig revision af regnskabsdokumenter i overensstemmelse med direktiv 2006/43/EF (34). Kommissionen eller finansieringsorganet kan anvende disse til at fastslå, om udgifterne overordnet set er forvaltet økonomisk forsvarligt, og genoverveje
  , om de anmeldte udgifter er støtteberettigede samt
  niveauet for efterfølgende revisioner og attester vedrørende udgiftsopgørelser.

4.   Kommissionen eller finansieringsorganet
  kan basere
  sig på revisioner af anvendelse af EU-midler, der gennemføres af andre personer eller enheder — herunder andre end dem, som er pålagt denne opgave af Unionens institutioner eller organer, jf. finansforordningens artikel 127.

4.   Kommissionen eller finansieringsorganet
  baserer
  sig på revisioner af anvendelse af EU-midler, der gennemføres af andre
  certificerede
  personer eller enheder — herunder andre end dem, som er pålagt denne opgave af Unionens institutioner eller organer, jf. finansforordningens artikel 127.

5.   Revisioner kan udføres op til to år efter
  udligning af saldoen
  .

5.   Revisioner kan udføres op til to år efter
  projektets slutdato
  .

5a.
     
  Kommissionen offentliggør revisionsretningslinjer, der er udarbejdet i samarbejde med Den Europæiske Revisionsret. Revisorer skal med henblik på at garantere retssikkerheden sikre gennemsigtigheden af den revision, de har udført, samt en pålidelig og ensartet fortolkning af revisionsreglerne i hele programmets løbetid.

Ændring 109

Ændring 109

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — nr. 1 — titel

Bilag I — nr. 1 — titel

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1) | Søjle I —
  »Åben
  videnskab« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1)

Søjle I —
  »Åben
  videnskab«

»Åben

| 1) | Søjle I —
  »Videnskabelig topkvalitet og åben
  videnskab« |
| --- | --- |

1)

Søjle I —
  »Videnskabelig topkvalitet og åben
  videnskab«

»Videnskabelig topkvalitet og åben

Ændring 110

Ændring 110

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — nr. 1 — afsnit 1 — litra a

Bilag I — nr. 1 — afsnit 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | Det Europæiske Forskningsråd: tilbyder attraktive og fleksible finansieringsmuligheder for at sætte talentfulde og kreative forskere og forskerhold, der udvælges i EU-dækkende konkurrence, i stand til at udforske de mest lovende områder i forskningens grænseland. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

Det Europæiske Forskningsråd: tilbyder attraktive og fleksible finansieringsmuligheder for at sætte talentfulde og kreative forskere og forskerhold, der udvælges i EU-dækkende konkurrence, i stand til at udforske de mest lovende områder i forskningens grænseland.

| a) | Det Europæiske Forskningsråd: tilbyder attraktive og fleksible finansieringsmuligheder for at sætte talentfulde og kreative forskere
  , med fokus på unge forskere,
  og forskerhold, der udvælges i EU-dækkende konkurrence, i stand til at udforske de mest lovende områder i forskningens grænseland. |
| --- | --- |

a)

Det Europæiske Forskningsråd: tilbyder attraktive og fleksible finansieringsmuligheder for at sætte talentfulde og kreative forskere
  , med fokus på unge forskere,
  og forskerhold, der udvælges i EU-dækkende konkurrence, i stand til at udforske de mest lovende områder i forskningens grænseland.

, med fokus på unge forskere,

Ændring 111

Ændring 111

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — nr. 1 — afsnit 1 — litra b — afsnit 1

Bilag I — nr. 1 — afsnit 1 — litra b — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | Marie
  Skłodowska-Curie aktiviteter
  : giver forskere ny viden og nye færdigheder gennem mobilitet og engagement på tværs af grænser, sektorer og fagområder, og strukturerer og forbedrer desuden institutionelle og nationale ansættelses-, uddannelses- og karriereudviklingssystemer; Marie Skłodowska-Curie-aktiviteterne bidrager i den forbindelse til at bane vejen for Europas fremragende forskningslandskab, der medvirker til at fremme beskæftigelse, vækst og investeringer, og finde løsninger på de aktuelle og fremtidige samfundsrelaterede udfordringer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

Marie
  Skłodowska-Curie aktiviteter
  : giver forskere ny viden og nye færdigheder gennem mobilitet og engagement på tværs af grænser, sektorer og fagområder, og strukturerer og forbedrer desuden institutionelle og nationale ansættelses-, uddannelses- og karriereudviklingssystemer; Marie Skłodowska-Curie-aktiviteterne bidrager i den forbindelse til at bane vejen for Europas fremragende forskningslandskab, der medvirker til at fremme beskæftigelse, vækst og investeringer, og finde løsninger på de aktuelle og fremtidige samfundsrelaterede udfordringer.

Skłodowska-Curie aktiviteter

| b) | Marie
  Skłodowska-Curie-aktiviteter
  : giver forskere ny viden og nye færdigheder gennem mobilitet og engagement på tværs af grænser, sektorer og fagområder, og strukturerer og forbedrer desuden institutionelle og nationale ansættelses-, uddannelses- og karriereudviklingssystemer; Marie Skłodowska-Curie-aktiviteterne bidrager i den forbindelse til at bane vejen for Europas fremragende forskningslandskab
  i hele Europa
  , der medvirker til at fremme beskæftigelse, vækst og investeringer, og finde løsninger på de aktuelle og fremtidige samfundsrelaterede udfordringer. |
| --- | --- |

b)

Marie
  Skłodowska-Curie-aktiviteter
  : giver forskere ny viden og nye færdigheder gennem mobilitet og engagement på tværs af grænser, sektorer og fagområder, og strukturerer og forbedrer desuden institutionelle og nationale ansættelses-, uddannelses- og karriereudviklingssystemer; Marie Skłodowska-Curie-aktiviteterne bidrager i den forbindelse til at bane vejen for Europas fremragende forskningslandskab
  i hele Europa
  , der medvirker til at fremme beskæftigelse, vækst og investeringer, og finde løsninger på de aktuelle og fremtidige samfundsrelaterede udfordringer.

Skłodowska-Curie-aktiviteter

i hele Europa

Ændring 112

Ændring 112

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — nr. 1 — afsnit 1 — litra b — afsnit 2

Bilag I — nr. 1 — afsnit 1 — litra b — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Interventionsområder: fremme af topkvalitet via forskermobilitet på tværs af landegrænser og sektorer; fremme af nye kvalifikationer gennem fremragende uddannelse af forskere; styrkelse af
  den
  menneskelige
  kapital
  og udvikling af færdigheder i det europæiske forskningsrum; forbedring og fremme af synergier og øget oplysning af offentligheden. | Interventionsområder: fremme af topkvalitet via forskermobilitet på tværs af landegrænser og sektorer; fremme af nye kvalifikationer gennem fremragende uddannelse af forskere; styrkelse af
  de
  menneskelige
  ressourcer
  og udvikling af færdigheder i det europæiske forskningsrum; forbedring og fremme af synergier og øget oplysning af offentligheden. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Interventionsområder: fremme af topkvalitet via forskermobilitet på tværs af landegrænser og sektorer; fremme af nye kvalifikationer gennem fremragende uddannelse af forskere; styrkelse af
  den
  menneskelige
  kapital
  og udvikling af færdigheder i det europæiske forskningsrum; forbedring og fremme af synergier og øget oplysning af offentligheden.

den

kapital

Interventionsområder: fremme af topkvalitet via forskermobilitet på tværs af landegrænser og sektorer; fremme af nye kvalifikationer gennem fremragende uddannelse af forskere; styrkelse af
  de
  menneskelige
  ressourcer
  og udvikling af færdigheder i det europæiske forskningsrum; forbedring og fremme af synergier og øget oplysning af offentligheden.

de

ressourcer

Ændring 113

Ændring 113

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — nr. 2 — titel

Bilag I — nr. 2 — titel

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2) | Søjle II — »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2)

Søjle II — »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«

| 2) | Søjle II — »Globale udfordringer og
  europæisk
  industriel konkurrenceevne« |
| --- | --- |

2)

Søjle II — »Globale udfordringer og
  europæisk
  industriel konkurrenceevne«

europæisk

Ændring 114

Ændring 114

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — nr. 2 — afsnit 2

Bilag I — nr. 2 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| For at maksimere virkning, fleksibilitet og synergi opdeles forsknings- og innovationsaktiviteterne i 
  fem
  klynger, som hver for sig og sammen vil fremme tværfagligt, tværsektorielt, tværpolitisk, grænseoverskridende og internationalt samarbejde. | For at maksimere virkning, fleksibilitet og synergi opdeles forsknings- og innovationsaktiviteterne i 
  seks
  klynger,
  som er forbundet gennem tværeuropæiske forskningsinfrastrukturer, og
  som hver for sig og sammen vil fremme tværfagligt, tværsektorielt, tværpolitisk, grænseoverskridende og internationalt samarbejde.
  De seks klynger vil også støtte innovation af individuelle SMV'er efter bottom-up-princippet ved hjælp af tilskud. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

For at maksimere virkning, fleksibilitet og synergi opdeles forsknings- og innovationsaktiviteterne i 
  fem
  klynger, som hver for sig og sammen vil fremme tværfagligt, tværsektorielt, tværpolitisk, grænseoverskridende og internationalt samarbejde.

fem

For at maksimere virkning, fleksibilitet og synergi opdeles forsknings- og innovationsaktiviteterne i 
  seks
  klynger,
  som er forbundet gennem tværeuropæiske forskningsinfrastrukturer, og
  som hver for sig og sammen vil fremme tværfagligt, tværsektorielt, tværpolitisk, grænseoverskridende og internationalt samarbejde.
  De seks klynger vil også støtte innovation af individuelle SMV'er efter bottom-up-princippet ved hjælp af tilskud.

seks

som er forbundet gennem tværeuropæiske forskningsinfrastrukturer, og

De seks klynger vil også støtte innovation af individuelle SMV'er efter bottom-up-princippet ved hjælp af tilskud.

Ændring 115

Ændring 115

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — nr. 2 — afsnit 4 — litra a — afsnit 1

Bilag I — nr. 2 — afsnit 4 — litra a — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | Klyngen »Sundhed«: forbedring og beskyttelse af sundheden for borgere i alle aldre, ved at der udvikles innovative løsninger for at forebygge, diagnosticere, overvåge, behandle og helbrede sygdomme; mindskede sundhedsrisici, beskyttelse af befolkningen og fremmer af sundhed; de offentlige sundhedssystemer gøres mere omkostningseffektive, retfærdige og bæredygtige samt støtte til og muliggørelse af patienters deltagelse og selvforvaltning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

Klyngen »Sundhed«: forbedring og beskyttelse af sundheden for borgere i alle aldre, ved at der udvikles innovative løsninger for at forebygge, diagnosticere, overvåge, behandle og helbrede sygdomme; mindskede sundhedsrisici, beskyttelse af befolkningen og fremmer af sundhed; de offentlige sundhedssystemer gøres mere omkostningseffektive, retfærdige og bæredygtige samt støtte til og muliggørelse af patienters deltagelse og selvforvaltning.

| a) | Klyngen »Sundhed«: forbedring og beskyttelse af sundheden for borgere i alle aldre, ved at der udvikles innovative løsninger for at forebygge, diagnosticere, overvåge, behandle og helbrede sygdomme
  og udvikling af sundhedsteknologier
  ; mindskede sundhedsrisici, beskyttelse af befolkningen og fremmer af sundhed; de offentlige sundhedssystemer gøres mere omkostningseffektive, retfærdige og bæredygtige samt støtte til og muliggørelse af patienters deltagelse og selvforvaltning. |
| --- | --- |

a)

Klyngen »Sundhed«: forbedring og beskyttelse af sundheden for borgere i alle aldre, ved at der udvikles innovative løsninger for at forebygge, diagnosticere, overvåge, behandle og helbrede sygdomme
  og udvikling af sundhedsteknologier
  ; mindskede sundhedsrisici, beskyttelse af befolkningen og fremmer af sundhed; de offentlige sundhedssystemer gøres mere omkostningseffektive, retfærdige og bæredygtige samt støtte til og muliggørelse af patienters deltagelse og selvforvaltning.

og udvikling af sundhedsteknologier

Ændring 116

Ændring 116

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — nr. 2 — afsnit 4 — litra b — afsnit 1

Bilag I — nr. 2 — afsnit 4 — litra b — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | Klyngen »Inklusive og
  sikre
  samfund«: styrkelse af de europæiske demokratiske værdier, herunder retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder, beskyttelse af vores kulturarv og fremme af socioøkonomiske forandringer, som bidrager til social inklusion og vækst,
  samtidig med at der reageres på udfordringerne som følge af de vedvarende trusler mod sikkerheden,
  herunder
  cyberkriminalitet, samt naturkatastrofer
  og
  menneskeskabte katastrofer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

Klyngen »Inklusive og
  sikre
  samfund«: styrkelse af de europæiske demokratiske værdier, herunder retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder, beskyttelse af vores kulturarv og fremme af socioøkonomiske forandringer, som bidrager til social inklusion og vækst,
  samtidig med at der reageres på udfordringerne som følge af de vedvarende trusler mod sikkerheden,
  herunder
  cyberkriminalitet, samt naturkatastrofer
  og
  menneskeskabte katastrofer.

sikre

samtidig med at der reageres på udfordringerne som følge af de vedvarende trusler mod sikkerheden,

cyberkriminalitet, samt naturkatastrofer

menneskeskabte katastrofer.

| b) | Klyngen »Inklusive og
  kreative
  samfund«: styrkelse af de europæiske demokratiske værdier, herunder retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder, beskyttelse af vores kulturarv
  , udforskning af potentialet i kulturelle og kreative sektorer
  og fremme af socioøkonomiske forandringer, som bidrager til social inklusion og vækst, herunder
  migrationsforvaltning
  og
  integration af migranter. |
| --- | --- |

b)

Klyngen »Inklusive og
  kreative
  samfund«: styrkelse af de europæiske demokratiske værdier, herunder retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder, beskyttelse af vores kulturarv
  , udforskning af potentialet i kulturelle og kreative sektorer
  og fremme af socioøkonomiske forandringer, som bidrager til social inklusion og vækst, herunder
  migrationsforvaltning
  og
  integration af migranter.

kreative

, udforskning af potentialet i kulturelle og kreative sektorer

migrationsforvaltning

integration af migranter.

Ændring 117

Ændring 117

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — nr. 2 — afsnit 4 — litra b — afsnit 2

Bilag I — nr. 2 — afsnit 4 — litra b — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Interventionsområder: demokrati;
  kulturarv;
  sociale og økonomiske forandringer;
  samfund, der er modstandsdygtige over for katastrofer; beskyttelse og sikkerhed samt cybersikkerhed. | Interventionsområder: demokrati;
  kultur
  og
  kreativitet
  ; sociale
  , kulturelle
  og økonomiske forandringer;
  samfundsvidenskab og humaniora. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Interventionsområder: demokrati;
  kulturarv;
  sociale og økonomiske forandringer;
  samfund, der er modstandsdygtige over for katastrofer; beskyttelse og sikkerhed samt cybersikkerhed.

kulturarv;

samfund, der er modstandsdygtige over for katastrofer; beskyttelse og sikkerhed samt cybersikkerhed.

Interventionsområder: demokrati;
  kultur
  og
  kreativitet
  ; sociale
  , kulturelle
  og økonomiske forandringer;
  samfundsvidenskab og humaniora.

kultur

kreativitet

, kulturelle

samfundsvidenskab og humaniora.

Ændring 118

Ændring 118

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — nr. 2 — afsnit 4 — litra c — afsnit 2

Bilag I — nr. 2 — afsnit 4 — litra c — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Interventionsområder: produktionsteknologier; digitale teknologier; avancerede materialer; kunstig intelligens og robotteknologi; næste generation af internettet; højtydende databehandling og big data; cirkulære industrier; ren lavemissionsindustri og rummet. | Interventionsområder: produktionsteknologier; digitale teknologier; avancerede materialer; kunstig intelligens og robotteknologi; næste generation af internettet;
  kvanteteknologier;
  højtydende databehandling og big data; cirkulære industrier; ren lavemissionsindustri og rummet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Interventionsområder: produktionsteknologier; digitale teknologier; avancerede materialer; kunstig intelligens og robotteknologi; næste generation af internettet; højtydende databehandling og big data; cirkulære industrier; ren lavemissionsindustri og rummet.

Interventionsområder: produktionsteknologier; digitale teknologier; avancerede materialer; kunstig intelligens og robotteknologi; næste generation af internettet;
  kvanteteknologier;
  højtydende databehandling og big data; cirkulære industrier; ren lavemissionsindustri og rummet.

kvanteteknologier;

Ændring 119

Ændring 119

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — nr. 2 — afsnit 4 — litra c a (nyt)

Bilag I — nr. 2 — afsnit 4 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | Klyngen »Sikre samfund«: reaktion på udfordringerne som følge af de vedvarende trusler mod sikkerheden, herunder cyberkriminalitet, samt naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer.



  Interventionsområder: organiseret kriminalitet; terrorisme, ekstremisme, radikalisering og politisk motiveret vold; forvaltning af grænsebeskyttelse; cybersikkerhed, sikring af privatlivets fred, databeskyttelse; beskyttelse af kritisk infrastruktur og forbedring af katastrofeberedskabet; piratkopiering og forfalskning af produkter; støtte til Unionens eksterne sikkerhedspolitikker, herunder gennem konfliktforebyggelse og fredsopbygning; fremme af koordinering, samarbejde og synergier |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

Klyngen »Sikre samfund«: reaktion på udfordringerne som følge af de vedvarende trusler mod sikkerheden, herunder cyberkriminalitet, samt naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer.

Klyngen »Sikre samfund«: reaktion på udfordringerne som følge af de vedvarende trusler mod sikkerheden, herunder cyberkriminalitet, samt naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer.

Interventionsområder: organiseret kriminalitet; terrorisme, ekstremisme, radikalisering og politisk motiveret vold; forvaltning af grænsebeskyttelse; cybersikkerhed, sikring af privatlivets fred, databeskyttelse; beskyttelse af kritisk infrastruktur og forbedring af katastrofeberedskabet; piratkopiering og forfalskning af produkter; støtte til Unionens eksterne sikkerhedspolitikker, herunder gennem konfliktforebyggelse og fredsopbygning; fremme af koordinering, samarbejde og synergier

Ændring 120

Ændring 120

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — nr. 2 — afsnit 4 — litra d — afsnit 1

Bilag I — nr. 2 — afsnit 4 — litra d — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | Klyngen »Klima, energi og mobilitet«: bekæmper klimaændringerne gennem en bedre forståelse af deres årsager, udvikling, risici, konsekvenser og muligheder og ved at gøre energi- og transportsektoren mere klima- og miljøvenlig, mere effektiv og konkurrencedygtig samt mere intelligent, sikrere og mere modstandsdygtig. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

Klyngen »Klima, energi og mobilitet«: bekæmper klimaændringerne gennem en bedre forståelse af deres årsager, udvikling, risici, konsekvenser og muligheder og ved at gøre energi- og transportsektoren mere klima- og miljøvenlig, mere effektiv og konkurrencedygtig samt mere intelligent, sikrere og mere modstandsdygtig.

| d) | Klyngen »Klima, energi og mobilitet«: bekæmper klimaændringerne gennem en bedre forståelse af deres årsager, udvikling, risici, konsekvenser og muligheder og ved at gøre energi- og transportsektoren mere klima- og miljøvenlig, mere effektiv og konkurrencedygtig samt mere intelligent, sikrere og mere modstandsdygtig
  ; fremme brug af vedvarende energikilder og adfærdsmæssige ændringer. |
| --- | --- |

d)

Klyngen »Klima, energi og mobilitet«: bekæmper klimaændringerne gennem en bedre forståelse af deres årsager, udvikling, risici, konsekvenser og muligheder og ved at gøre energi- og transportsektoren mere klima- og miljøvenlig, mere effektiv og konkurrencedygtig samt mere intelligent, sikrere og mere modstandsdygtig
  ; fremme brug af vedvarende energikilder og adfærdsmæssige ændringer.

; fremme brug af vedvarende energikilder og adfærdsmæssige ændringer.

Ændring 121

Ændring 121

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — nr. 2 — afsnit 4 — litra d — afsnit 2

Bilag I — nr. 2 — afsnit 4 — litra d — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Interventionsområder: klimaforskning og -løsninger; energiforsyning; energisystemer og -net;
  bygninger og
  industrianlæg i energiomstillingen; lokalsamfund og byer; industriel konkurrenceevne inden for transport; ren transport og mobilitet; intelligent mobilitet samt energilagring. | Interventionsområder: klimaforskning og -løsninger; energiforsyning; energisystemer og -net;
  bygninger i energiomstillingen;
  industrianlæg i energiomstillingen;
  kulregioner under omstilling;
  lokalsamfund og byer; industriel konkurrenceevne inden for transport; ren transport og mobilitet; intelligent mobilitet samt energilagring. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Interventionsområder: klimaforskning og -løsninger; energiforsyning; energisystemer og -net;
  bygninger og
  industrianlæg i energiomstillingen; lokalsamfund og byer; industriel konkurrenceevne inden for transport; ren transport og mobilitet; intelligent mobilitet samt energilagring.

bygninger og

Interventionsområder: klimaforskning og -løsninger; energiforsyning; energisystemer og -net;
  bygninger i energiomstillingen;
  industrianlæg i energiomstillingen;
  kulregioner under omstilling;
  lokalsamfund og byer; industriel konkurrenceevne inden for transport; ren transport og mobilitet; intelligent mobilitet samt energilagring.

bygninger i energiomstillingen;

kulregioner under omstilling;

Ændring 122

Ændring 122

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — nr. 2 — afsnit 4 — litra e — afsnit 1

Bilag I — nr. 2 — afsnit 4 — litra e — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | Klyngen »Fødevarer og
  naturressourcer«:
  beskytter, genopretter, sikrer bæredygtig forvaltning og anvendelse af naturressourcer og biologiske ressourcer fra
  land-
  og
  vandområder
  med henblik på at tilgodese fødevare- og ernæringssikkerhed samt omstillingen til en ressourceeffektiv, cirkulær lavemissionsøkonomi. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

Klyngen »Fødevarer og
  naturressourcer«:
  beskytter, genopretter, sikrer bæredygtig forvaltning og anvendelse af naturressourcer og biologiske ressourcer fra
  land-
  og
  vandområder
  med henblik på at tilgodese fødevare- og ernæringssikkerhed samt omstillingen til en ressourceeffektiv, cirkulær lavemissionsøkonomi.

naturressourcer«:

land-

vandområder

| e) | Klyngen »Fødevarer
  , naturressourcer
  og
  landbrug«
  beskytter, genopretter, sikrer bæredygtig forvaltning og anvendelse af naturressourcer og biologiske ressourcer fra
  landområder, indvand
  og
  havet
  med henblik på at tilgodese fødevare- og ernæringssikkerhed samt omstillingen til en ressourceeffektiv, cirkulær lavemissionsøkonomi. |
| --- | --- |

e)

Klyngen »Fødevarer
  , naturressourcer
  og
  landbrug«
  beskytter, genopretter, sikrer bæredygtig forvaltning og anvendelse af naturressourcer og biologiske ressourcer fra
  landområder, indvand
  og
  havet
  med henblik på at tilgodese fødevare- og ernæringssikkerhed samt omstillingen til en ressourceeffektiv, cirkulær lavemissionsøkonomi.

, naturressourcer

landbrug«

landområder, indvand

havet

Ændring 123

Ændring 123

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — nr. 2 — afsnit 4 — litra e — afsnit 2

Bilag I — nr. 2 — afsnit 4 — litra e — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Interventionsområder: miljøobservation; biodiversitet og naturkapital; landbrug, skovbrug og landdistrikter;
  have
  og
  oceaner
  ; fødevaresystemer; biobaserede innovationssystemer og cirkulære systemer. | Interventionsområder: miljøobservation; biodiversitet og naturkapital; landbrug, skovbrug og landdistrikter;
  have, oceaner, indvand
  og
  den blå økonomi
  ; fødevaresystemer; biobaserede innovationssystemer og cirkulære systemer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Interventionsområder: miljøobservation; biodiversitet og naturkapital; landbrug, skovbrug og landdistrikter;
  have
  og
  oceaner
  ; fødevaresystemer; biobaserede innovationssystemer og cirkulære systemer.

have

oceaner

Interventionsområder: miljøobservation; biodiversitet og naturkapital; landbrug, skovbrug og landdistrikter;
  have, oceaner, indvand
  og
  den blå økonomi
  ; fødevaresystemer; biobaserede innovationssystemer og cirkulære systemer.

have, oceaner, indvand

den blå økonomi

Ændring 124

Ændring 124

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — nr. 2 — afsnit 4 — litra f — afsnit 2

Bilag I — nr. 2 — afsnit 4 — litra f — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Interventionsområder: sundhed;
  modstandsdygtighed og sikkerhed
  ; det digitale område og
  industri
  ; klima, energi og mobilitet; fødevarer og naturressourcer; støtte til det indre markeds funktion og Unionens økonomiske styring; støtte til medlemsstaterne med hensyn til gennemførelse af lovgivning og udvikling af strategier for intelligent specialisering; analytiske værktøjer og metoder til politisk beslutningstagning; videnforvaltning; overførsel af viden og teknologi samt støtte til videnskab med henblik på politikplatforme. | Interventionsområder: sundhed;
  inklusive og kreative samfund; sikre samfund;
  det digitale område
  , industri
  og
  rummet
  ; klima, energi og mobilitet; fødevarer og naturressourcer; støtte til det indre markeds funktion og Unionens økonomiske styring; støtte til medlemsstaterne med hensyn til gennemførelse af lovgivning og udvikling af strategier for intelligent specialisering; analytiske værktøjer og metoder til politisk beslutningstagning; videnforvaltning; overførsel af viden og teknologi samt støtte til videnskab med henblik på politikplatforme. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Interventionsområder: sundhed;
  modstandsdygtighed og sikkerhed
  ; det digitale område og
  industri
  ; klima, energi og mobilitet; fødevarer og naturressourcer; støtte til det indre markeds funktion og Unionens økonomiske styring; støtte til medlemsstaterne med hensyn til gennemførelse af lovgivning og udvikling af strategier for intelligent specialisering; analytiske værktøjer og metoder til politisk beslutningstagning; videnforvaltning; overførsel af viden og teknologi samt støtte til videnskab med henblik på politikplatforme.

modstandsdygtighed og sikkerhed

industri

Interventionsområder: sundhed;
  inklusive og kreative samfund; sikre samfund;
  det digitale område
  , industri
  og
  rummet
  ; klima, energi og mobilitet; fødevarer og naturressourcer; støtte til det indre markeds funktion og Unionens økonomiske styring; støtte til medlemsstaterne med hensyn til gennemførelse af lovgivning og udvikling af strategier for intelligent specialisering; analytiske værktøjer og metoder til politisk beslutningstagning; videnforvaltning; overførsel af viden og teknologi samt støtte til videnskab med henblik på politikplatforme.

inklusive og kreative samfund; sikre samfund;

, industri

rummet

Ændring 125

Ændring 125

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — nr. 3 — titel

Bilag I — nr. 3 — titel

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3) | Søjle III —
  »Åben innovation« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3)

Søjle III —
  »Åben innovation«

»Åben innovation«

| 3) | Søjle III —
  »Det innovative Europa« |
| --- | --- |

3)

Søjle III —
  »Det innovative Europa«

»Det innovative Europa«

Ændring 126

Ændring 126

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — nr. 3 — afsnit 1 — indledning

Bilag I — nr. 3 — afsnit 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Denne søjle vil med følgende aktiviteter i tråd med artikel 4 fremme alle former for innovation, herunder banebrydende innovation, og styrke ibrugtagningen på markedet af innovative løsninger. Den vil også bidrage til opfyldelsen af programmets øvrige specifikke mål, som er beskrevet i artikel 3. | Denne søjle vil med følgende aktiviteter i tråd med artikel 4 fremme alle former for innovation, herunder banebrydende
  teknologisk og social
  innovation, og styrke ibrugtagningen på markedet af innovative løsninger
  , navnlig gennem opstartsvirksomheder og SMV'er, der arbejder sammen med forskningsinstitutioner.
  Den vil også bidrage til opfyldelsen af programmets øvrige specifikke mål, som er beskrevet i artikel 3. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Denne søjle vil med følgende aktiviteter i tråd med artikel 4 fremme alle former for innovation, herunder banebrydende innovation, og styrke ibrugtagningen på markedet af innovative løsninger. Den vil også bidrage til opfyldelsen af programmets øvrige specifikke mål, som er beskrevet i artikel 3.

Denne søjle vil med følgende aktiviteter i tråd med artikel 4 fremme alle former for innovation, herunder banebrydende
  teknologisk og social
  innovation, og styrke ibrugtagningen på markedet af innovative løsninger
  , navnlig gennem opstartsvirksomheder og SMV'er, der arbejder sammen med forskningsinstitutioner.
  Den vil også bidrage til opfyldelsen af programmets øvrige specifikke mål, som er beskrevet i artikel 3.

teknologisk og social

, navnlig gennem opstartsvirksomheder og SMV'er, der arbejder sammen med forskningsinstitutioner.

Ændring 127

Ændring 127

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — nr. 4 — afsnit 1

Bilag I — nr. 4 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Denne søjle vil med følgende aktiviteter i tråd med artikel 4 optimere programmets bidrag for at øge virkningen inden for et styrket europæisk forskningsrum. Den vil også støtte opfyldelsen af programmets øvrige specifikke mål, som er beskrevet i artikel 3 Samtidig med, at hele programmet understøttes, vil denne del støtte aktiviteter, der bidrager til et mere videnbaseret og innovativt Europa med ligestilling mellem kønnene på forkant af den globale konkurrence, hvorved nationale styrker og potentialet i hele Europa optimeres i et velfungerende europæisk forskningsrum (ERA), hvor viden og en højt kvalificeret arbejdsstyrke har fri bevægelighed, hvor velinformerede borgere forstår og har tillid til
  FoIresultaterne
  til gavn for samfundet som helhed, og hvor EU-politik, navnlig FoI-politikken, bygger på videnskabelig dokumentation af høj kvalitet. | Denne søjle vil med følgende aktiviteter i tråd med artikel 4 optimere programmets bidrag for at øge virkningen
  og tiltrækningskraften
  inden for et styrket europæisk forskningsrum. Den vil også støtte opfyldelsen af programmets øvrige specifikke mål, som er beskrevet i artikel 3. Samtidig med, at hele programmet understøttes, vil denne del støtte aktiviteter, der bidrager til
  at tiltrække talenter til Unionen og håndtere hjerneflugt. Den vil også bidrage til
  et mere videnbaseret og innovativt Europa med ligestilling mellem kønnene på forkant af den globale konkurrence, hvorved nationale styrker og potentialet i hele Europa optimeres i et velfungerende europæisk forskningsrum (ERA), hvor viden og en højt kvalificeret arbejdsstyrke har fri bevægelighed
  på en afbalanceret måde
  , hvor velinformerede borgere forstår og har tillid til
  FoI-resultaterne
  til gavn for samfundet som helhed, og hvor EU-politik, navnlig FoI-politikken, bygger på videnskabelig dokumentation af høj kvalitet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Denne søjle vil med følgende aktiviteter i tråd med artikel 4 optimere programmets bidrag for at øge virkningen inden for et styrket europæisk forskningsrum. Den vil også støtte opfyldelsen af programmets øvrige specifikke mål, som er beskrevet i artikel 3 Samtidig med, at hele programmet understøttes, vil denne del støtte aktiviteter, der bidrager til et mere videnbaseret og innovativt Europa med ligestilling mellem kønnene på forkant af den globale konkurrence, hvorved nationale styrker og potentialet i hele Europa optimeres i et velfungerende europæisk forskningsrum (ERA), hvor viden og en højt kvalificeret arbejdsstyrke har fri bevægelighed, hvor velinformerede borgere forstår og har tillid til
  FoIresultaterne
  til gavn for samfundet som helhed, og hvor EU-politik, navnlig FoI-politikken, bygger på videnskabelig dokumentation af høj kvalitet.

FoIresultaterne

Denne søjle vil med følgende aktiviteter i tråd med artikel 4 optimere programmets bidrag for at øge virkningen
  og tiltrækningskraften
  inden for et styrket europæisk forskningsrum. Den vil også støtte opfyldelsen af programmets øvrige specifikke mål, som er beskrevet i artikel 3. Samtidig med, at hele programmet understøttes, vil denne del støtte aktiviteter, der bidrager til
  at tiltrække talenter til Unionen og håndtere hjerneflugt. Den vil også bidrage til
  et mere videnbaseret og innovativt Europa med ligestilling mellem kønnene på forkant af den globale konkurrence, hvorved nationale styrker og potentialet i hele Europa optimeres i et velfungerende europæisk forskningsrum (ERA), hvor viden og en højt kvalificeret arbejdsstyrke har fri bevægelighed
  på en afbalanceret måde
  , hvor velinformerede borgere forstår og har tillid til
  FoI-resultaterne
  til gavn for samfundet som helhed, og hvor EU-politik, navnlig FoI-politikken, bygger på videnskabelig dokumentation af høj kvalitet.

og tiltrækningskraften

at tiltrække talenter til Unionen og håndtere hjerneflugt. Den vil også bidrage til

på en afbalanceret måde

FoI-resultaterne

Ændring 128

Ændring 128

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — nr. 4 — afsnit 2

Bilag I — nr. 4 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Interventionsområder:
  delt
  topkvalitet; reform og styrkelse af det europæiske FoI-system. | Interventionsområder:
  udbredelse af
  topkvalitet
  og udvidelse af deltagerkredsen gennem samarbejde, parvist samarbejde, initiativer fra ERA-professorater, COST, topkvalitetsinitiativer og udvidelse af stipendier
  ; reform og styrkelse af det europæiske FoI-system. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Interventionsområder:
  delt
  topkvalitet; reform og styrkelse af det europæiske FoI-system.

delt

Interventionsområder:
  udbredelse af
  topkvalitet
  og udvidelse af deltagerkredsen gennem samarbejde, parvist samarbejde, initiativer fra ERA-professorater, COST, topkvalitetsinitiativer og udvidelse af stipendier
  ; reform og styrkelse af det europæiske FoI-system.

udbredelse af

og udvidelse af deltagerkredsen gennem samarbejde, parvist samarbejde, initiativer fra ERA-professorater, COST, topkvalitetsinitiativer og udvidelse af stipendier

Ændring 129

Ændring 129

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — afsnit 2 — led 1

Bilag II — afsnit 2 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Forsknings- og innovationsaktion: aktion, der primært består af aktiviteter med sigte på at skabe ny viden og/eller undersøge gennemførligheden af nye eller forbedrede teknologier, produkter, processer, tjenesteydelser eller løsninger. Dette kan omfatte grundforskning og anvendt forskning, teknologiudvikling og -integration, test og validering af prototyper i lille målestok i et laboratorium eller et simuleret miljø. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Forsknings- og innovationsaktion: aktion, der primært består af aktiviteter med sigte på at skabe ny viden og/eller undersøge gennemførligheden af nye eller forbedrede teknologier, produkter, processer, tjenesteydelser eller løsninger. Dette kan omfatte grundforskning og anvendt forskning, teknologiudvikling og -integration, test og validering af prototyper i lille målestok i et laboratorium eller et simuleret miljø.

| — | Forsknings- og innovationsaktion: aktion, der primært består af aktiviteter med sigte på at skabe ny viden og/eller undersøge gennemførligheden af nye eller forbedrede teknologier, produkter, processer, tjenesteydelser eller løsninger. Dette kan omfatte grundforskning og anvendt forskning, teknologiudvikling og -integration, test og validering af prototyper i lille målestok i et laboratorium eller et simuleret miljø.
  Logikken med den hurtige vej til forskning og innovation anvendes for en udvalgt række samarbejdsaktioner inden for forskning og innovation. |
| --- | --- |

—

Forsknings- og innovationsaktion: aktion, der primært består af aktiviteter med sigte på at skabe ny viden og/eller undersøge gennemførligheden af nye eller forbedrede teknologier, produkter, processer, tjenesteydelser eller løsninger. Dette kan omfatte grundforskning og anvendt forskning, teknologiudvikling og -integration, test og validering af prototyper i lille målestok i et laboratorium eller et simuleret miljø.
  Logikken med den hurtige vej til forskning og innovation anvendes for en udvalgt række samarbejdsaktioner inden for forskning og innovation.

Logikken med den hurtige vej til forskning og innovation anvendes for en udvalgt række samarbejdsaktioner inden for forskning og innovation.

Ændring 130

Ændring 130

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — afsnit 2 — led 6

Bilag II — afsnit 2 — led 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Programsamfinansieringsaktion: aktion, hvormed der tilvejebringes samfinansiering til et aktivitetsprogram, som etableres og/eller gennemføres af enheder, der forvalter og/eller finansierer forsknings- og innovationsprogrammer, dog undtagen Unionens finansieringsorganer. Et sådant aktivitetsprogram kan støtte netværksarbejde og koordinering, forskning, innovation, pilotprojekter samt innovations- og markedsføringsaktioner, uddannelses- og mobilitetsaktioner, oplysnings- og kommunikationsforanstaltninger, formidling og udnyttelse eller en kombination heraf, som gennemføres direkte af disse enheder eller af tredjeparter, til hvem de kan yde al relevant finansiel støtte såsom tilskud, priser og indkøb, samt blandet finansiering via Horisont Europa. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Programsamfinansieringsaktion: aktion, hvormed der tilvejebringes samfinansiering til et aktivitetsprogram, som etableres og/eller gennemføres af enheder, der forvalter og/eller finansierer forsknings- og innovationsprogrammer, dog undtagen Unionens finansieringsorganer. Et sådant aktivitetsprogram kan støtte netværksarbejde og koordinering, forskning, innovation, pilotprojekter samt innovations- og markedsføringsaktioner, uddannelses- og mobilitetsaktioner, oplysnings- og kommunikationsforanstaltninger, formidling og udnyttelse eller en kombination heraf, som gennemføres direkte af disse enheder eller af tredjeparter, til hvem de kan yde al relevant finansiel støtte såsom tilskud, priser og indkøb, samt blandet finansiering via Horisont Europa.

| — | Programsamfinansieringsaktion: aktion, hvormed der tilvejebringes samfinansiering til et aktivitetsprogram, som etableres og/eller gennemføres af enheder, der forvalter og/eller finansierer forsknings- og innovationsprogrammer, dog undtagen Unionens finansieringsorganer. Et sådant aktivitetsprogram kan støtte
  sammenkobling,
  netværksarbejde og koordinering, forskning, innovation, pilotprojekter samt innovations- og markedsføringsaktioner, uddannelses- og mobilitetsaktioner, oplysnings- og kommunikationsforanstaltninger, formidling og udnyttelse eller en kombination heraf, som gennemføres direkte af disse enheder eller af tredjeparter, til hvem de kan yde al relevant finansiel støtte såsom tilskud, priser og indkøb, samt blandet finansiering via Horisont Europa. |
| --- | --- |

—

Programsamfinansieringsaktion: aktion, hvormed der tilvejebringes samfinansiering til et aktivitetsprogram, som etableres og/eller gennemføres af enheder, der forvalter og/eller finansierer forsknings- og innovationsprogrammer, dog undtagen Unionens finansieringsorganer. Et sådant aktivitetsprogram kan støtte
  sammenkobling,
  netværksarbejde og koordinering, forskning, innovation, pilotprojekter samt innovations- og markedsføringsaktioner, uddannelses- og mobilitetsaktioner, oplysnings- og kommunikationsforanstaltninger, formidling og udnyttelse eller en kombination heraf, som gennemføres direkte af disse enheder eller af tredjeparter, til hvem de kan yde al relevant finansiel støtte såsom tilskud, priser og indkøb, samt blandet finansiering via Horisont Europa.

sammenkobling,

Ændring 131

Ændring 131

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — afsnit 1 — nr. 1 — litra a — afsnit 1

Bilag III — afsnit 1 — nr. 1 — litra a — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | Dokumentation for, at det europæiske partnerskab mere effektivt vil opfylde programmets målsætninger, bl.a. med hensyn til at skabe tydelige virkninger
  for EU
  og
  dets
  borgere og navnlig med henblik på at skabe resultater i henseende til de globale udfordringer og forsknings- og innovationsmålsætningerne, sikre EU's konkurrenceevne og bidrage til at styrke det europæiske rum for forskning og innovation såvel som internationale forpligtelser. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

Dokumentation for, at det europæiske partnerskab mere effektivt vil opfylde programmets målsætninger, bl.a. med hensyn til at skabe tydelige virkninger
  for EU
  og
  dets
  borgere og navnlig med henblik på at skabe resultater i henseende til de globale udfordringer og forsknings- og innovationsmålsætningerne, sikre EU's konkurrenceevne og bidrage til at styrke det europæiske rum for forskning og innovation såvel som internationale forpligtelser.

for EU

dets

| a) | Dokumentation for, at det europæiske partnerskab mere effektivt vil opfylde programmets målsætninger, bl.a. med hensyn til at skabe tydelige virkninger
  i hele Unionen
  og
  for dens
  borgere og navnlig med henblik på at skabe resultater i henseende til de globale udfordringer og forsknings- og innovationsmålsætningerne, sikre EU's konkurrenceevne
  og bæredygtighed
  og bidrage til at styrke det europæiske rum for forskning og innovation såvel som internationale forpligtelser. |
| --- | --- |

a)

Dokumentation for, at det europæiske partnerskab mere effektivt vil opfylde programmets målsætninger, bl.a. med hensyn til at skabe tydelige virkninger
  i hele Unionen
  og
  for dens
  borgere og navnlig med henblik på at skabe resultater i henseende til de globale udfordringer og forsknings- og innovationsmålsætningerne, sikre EU's konkurrenceevne
  og bæredygtighed
  og bidrage til at styrke det europæiske rum for forskning og innovation såvel som internationale forpligtelser.

i hele Unionen

for dens

og bæredygtighed

Ændring 132

Ændring 132

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — afsnit 1 — nr. 1 — litra b

Bilag III — afsnit 1 — nr. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | Det
  europæiske
  partnerskabs
  kohærens og synergier inden for Unionens forsknings- og innovationslandskab. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

Det
  europæiske
  partnerskabs
  kohærens og synergier inden for Unionens forsknings- og innovationslandskab.

Det

partnerskabs

| b) | De
  europæiske
  partnerskabers
  kohærens og synergier inden for Unionens forsknings- og innovationslandskab
  , herunder nationale og regionale strategier
  . |
| --- | --- |

b)

De
  europæiske
  partnerskabers
  kohærens og synergier inden for Unionens forsknings- og innovationslandskab
  , herunder nationale og regionale strategier
  .

De

partnerskabers

, herunder nationale og regionale strategier

Ændring 133

Ændring 133

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — afsnit 1 — nr. 1 — litra c

Bilag III — afsnit 1 — nr. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | Det
  europæiske
  partnerskabs
  gennemsigtighed og åbenhed angående fastsættelse af prioriteter og mål samt inddragelse af partnere og interessenter fra forskellige sektorer, også på internationalt plan, hvor dette er relevant. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

Det
  europæiske
  partnerskabs
  gennemsigtighed og åbenhed angående fastsættelse af prioriteter og mål samt inddragelse af partnere og interessenter fra forskellige sektorer, også på internationalt plan, hvor dette er relevant.

Det

partnerskabs

| c) | De
  europæiske
  partnerskabers
  gennemsigtighed og åbenhed angående fastsættelse af prioriteter og mål
  og forvaltningen heraf
  samt inddragelse af partnere og interessenter fra forskellige sektorer
  og baggrunde
  , også på internationalt plan, hvor dette er relevant. |
| --- | --- |

c)

De
  europæiske
  partnerskabers
  gennemsigtighed og åbenhed angående fastsættelse af prioriteter og mål
  og forvaltningen heraf
  samt inddragelse af partnere og interessenter fra forskellige sektorer
  og baggrunde
  , også på internationalt plan, hvor dette er relevant.

De

partnerskabers

og forvaltningen heraf

og baggrunde

Ændring 134

Ændring 134

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — afsnit 1 — nr. 1 — litra d — led 1

Bilag III — afsnit 1 — nr. 1 — litra d — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | fastsættelse af målbare forventede udfald, resultater og virkninger inden for bestemte tidsrammer, herunder deres væsentlige økonomiske værdi for
  Europa |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

fastsættelse af målbare forventede udfald, resultater og virkninger inden for bestemte tidsrammer, herunder deres væsentlige økonomiske værdi for
  Europa

Europa

| — | fastsættelse af målbare forventede udfald, resultater og virkninger inden for bestemte tidsrammer, herunder deres væsentlige økonomiske værdi for
  EU |
| --- | --- |

—

fastsættelse af målbare forventede udfald, resultater og virkninger inden for bestemte tidsrammer, herunder deres væsentlige økonomiske værdi for
  EU

EU

Ændring 135

Ændring 135

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — afsnit 1 — nr. 1 — litra d — led 2

Bilag III — afsnit 1 — nr. 1 — litra d — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | påvisning af forventede kvalitative og kvantitative løftestangseffekter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

påvisning af forventede kvalitative og kvantitative løftestangseffekter

| — | påvisning af
  kraftige
  forventede kvalitative og kvantitative løftestangseffekter |
| --- | --- |

—

påvisning af
  kraftige
  forventede kvalitative og kvantitative løftestangseffekter

kraftige

Ændring 136

Ændring 136

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — afsnit 1 — nr. 1 — litra d — led 3

Bilag III — afsnit 1 — nr. 1 — litra d — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | tilgange, hvormed der sikres fleksibilitet mht. gennemførelsen, og med henblik på at sikre tilpasningsevnen i forhold til skiftende politiske eller markedsmæssige behov såvel som videnskabelige fremskridt |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

tilgange, hvormed der sikres fleksibilitet mht. gennemførelsen, og med henblik på at sikre tilpasningsevnen i forhold til skiftende politiske eller markedsmæssige behov såvel som videnskabelige fremskridt

| — | tilgange, hvormed der sikres fleksibilitet mht. gennemførelsen, og med henblik på at sikre tilpasningsevnen i forhold til skiftende politiske
  , samfundsmæssige og/
  eller markedsmæssige behov såvel som videnskabelige fremskridt |
| --- | --- |

—

tilgange, hvormed der sikres fleksibilitet mht. gennemførelsen, og med henblik på at sikre tilpasningsevnen i forhold til skiftende politiske
  , samfundsmæssige og/
  eller markedsmæssige behov såvel som videnskabelige fremskridt

, samfundsmæssige og/

Ændring 137

Ændring 137

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — afsnit 1 — nr. 1 — litra e — afsnit 2

Bilag III — afsnit 1 — nr. 1 — litra e — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| For institutionaliserede europæiske partnerskaber udgør de finansielle bidrag og/eller bidrag i naturalier fra andre partnere end Unionen mindst 50 % og kan udgøre op til 75 % af det europæiske partnerskabs aggregerede budgetforpligtelser.
  For institutionaliserede europæiske partnerskaber antager andelen bidraget fra andre partnere end Unionen form af finansielle bidrag. | For institutionaliserede europæiske partnerskaber udgør de finansielle bidrag og/eller bidrag i naturalier fra andre partnere end Unionen mindst 50 % i 
  forbindelse med partnerskaber mellem Unionen og private partnere,
  og kan udgøre op til 75 %
  i tilfælde af partnerskaber, der også involverer medlemsstaterne,
  af det europæiske partnerskabs aggregerede budgetforpligtelser. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

For institutionaliserede europæiske partnerskaber udgør de finansielle bidrag og/eller bidrag i naturalier fra andre partnere end Unionen mindst 50 % og kan udgøre op til 75 % af det europæiske partnerskabs aggregerede budgetforpligtelser.
  For institutionaliserede europæiske partnerskaber antager andelen bidraget fra andre partnere end Unionen form af finansielle bidrag.

For institutionaliserede europæiske partnerskaber antager andelen bidraget fra andre partnere end Unionen form af finansielle bidrag.

For institutionaliserede europæiske partnerskaber udgør de finansielle bidrag og/eller bidrag i naturalier fra andre partnere end Unionen mindst 50 % i 
  forbindelse med partnerskaber mellem Unionen og private partnere,
  og kan udgøre op til 75 %
  i tilfælde af partnerskaber, der også involverer medlemsstaterne,
  af det europæiske partnerskabs aggregerede budgetforpligtelser.

forbindelse med partnerskaber mellem Unionen og private partnere,

i tilfælde af partnerskaber, der også involverer medlemsstaterne,

Ændring 138

Ændring 138

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — afsnit 1 — nr. 1 — litra e a (nyt)

Bilag III — afsnit 1 — nr. 1 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ea) | EFRU accepteres efter aftale med regionale myndigheder som et delvist nationalt bidrag til programmets samfinansieringsaktioner, der omfatter medlemsstater. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ea)

ea)

EFRU accepteres efter aftale med regionale myndigheder som et delvist nationalt bidrag til programmets samfinansieringsaktioner, der omfatter medlemsstater.

EFRU accepteres efter aftale med regionale myndigheder som et delvist nationalt bidrag til programmets samfinansieringsaktioner, der omfatter medlemsstater.

Ændring 139

Ændring 139

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — afsnit 1 — nr. 2 — litra c

Bilag III — afsnit 1 — nr. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | Samordning og/eller fælles aktiviteter med andre relevante forsknings- og innovationsinitiativer
  , hvormed der sikres
  effektive synergier. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

Samordning og/eller fælles aktiviteter med andre relevante forsknings- og innovationsinitiativer
  , hvormed der sikres
  effektive synergier.

, hvormed der sikres

| c) | Samordning og/eller fælles aktiviteter med andre relevante forsknings- og innovationsinitiativer
  for at sikre det bedst mulige niveau af sammenkoblinger og sikre
  effektive synergier. |
| --- | --- |

c)

Samordning og/eller fælles aktiviteter med andre relevante forsknings- og innovationsinitiativer
  for at sikre det bedst mulige niveau af sammenkoblinger og sikre
  effektive synergier.

for at sikre det bedst mulige niveau af sammenkoblinger og sikre

Ændring 140

Ændring 140

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — afsnit 1 — nr. 2 — litra d

Bilag III — afsnit 1 — nr. 2 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | Retligt bindende forpligtelser, især for finansielle bidrag fra hver enkelt partner i hele initiativets levetid. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

Retligt bindende forpligtelser, især for finansielle bidrag fra hver enkelt partner i hele initiativets levetid.

| d) | Retligt bindende forpligtelser, især for
  bidrag i naturalier og/eller
  finansielle bidrag fra hver enkelt partner i hele initiativets levetid. |
| --- | --- |

d)

Retligt bindende forpligtelser, især for
  bidrag i naturalier og/eller
  finansielle bidrag fra hver enkelt partner i hele initiativets levetid.

bidrag i naturalier og/eller

Ændring 141

Ændring 141

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — afsnit 1 — nr. 3 — litra a

Bilag III — afsnit 1 — nr. 3 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | Et overvågningssystem i overensstemmelse med kravene i artikel 45 til at spore fremskridt hen imod opfyldelsen af
  specifikke
  politiske mål/målsætninger, resultater og centrale performanceindikatorer, der muliggør en vurdering af resultater og virkninger med tiden samt potentielle behov for korrigerende foranstaltninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

Et overvågningssystem i overensstemmelse med kravene i artikel 45 til at spore fremskridt hen imod opfyldelsen af
  specifikke
  politiske mål/målsætninger, resultater og centrale performanceindikatorer, der muliggør en vurdering af resultater og virkninger med tiden samt potentielle behov for korrigerende foranstaltninger.

specifikke

| a) | Et overvågningssystem i overensstemmelse med kravene i artikel 45 til at spore fremskridt hen imod opfyldelsen af
  programspecifikke
  politiske mål/målsætninger, resultater og centrale performanceindikatorer, der muliggør en vurdering af resultater og virkninger med tiden samt potentielle behov for korrigerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

a)

Et overvågningssystem i overensstemmelse med kravene i artikel 45 til at spore fremskridt hen imod opfyldelsen af
  programspecifikke
  politiske mål/målsætninger, resultater og centrale performanceindikatorer, der muliggør en vurdering af resultater og virkninger med tiden samt potentielle behov for korrigerende foranstaltninger.

programspecifikke

Ændring 142

Ændring 142

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — afsnit 1 — nr. 4 — litra b

Bilag III — afsnit 1 — nr. 4 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | Passende
  foranstaltninger, hvormed udfasning sikres ifølge
  de
  aftalte betingelser
  og den aftalte frist
  , uden at dette berører en eventuel fortsat tværnational finansiering fra nationale programmer eller andre EU-programmer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

Passende
  foranstaltninger, hvormed udfasning sikres ifølge
  de
  aftalte betingelser
  og den aftalte frist
  , uden at dette berører en eventuel fortsat tværnational finansiering fra nationale programmer eller andre EU-programmer.

Passende

de

og den aftalte frist

| b) | I mangel af fornyelse, passende
  foranstaltninger, hvormed udfasning sikres ifølge
  den
  aftalte
  frist og de
  betingelser
  , der er aftalt med de forpligtede partnere
  , uden at dette berører en eventuel fortsat tværnational finansiering fra nationale programmer eller andre EU-programmer
  , og uden at det berører private investeringer og igangværende projekter. |
| --- | --- |

b)

I mangel af fornyelse, passende
  foranstaltninger, hvormed udfasning sikres ifølge
  den
  aftalte
  frist og de
  betingelser
  , der er aftalt med de forpligtede partnere
  , uden at dette berører en eventuel fortsat tværnational finansiering fra nationale programmer eller andre EU-programmer
  , og uden at det berører private investeringer og igangværende projekter.

I mangel af fornyelse, passende

den

frist og de

, der er aftalt med de forpligtede partnere

, og uden at det berører private investeringer og igangværende projekter.

Ændring 143

Ændring 143

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — nr. 1 — litra b

Bilag IV — nr. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | den fælles landbrugspolitik udnytter forsknings- og innovationsresultater bedst muligt og fremmer anvendelsen, gennemførelsen og ibrugtagningen af innovative løsninger, herunder løsninger fra projekter, der finansieres over rammeprogrammerne for forskning og innovation og det europæiske innovationspartnerskab om landbrugets produktivitet og bæredygtighed |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

den fælles landbrugspolitik udnytter forsknings- og innovationsresultater bedst muligt og fremmer anvendelsen, gennemførelsen og ibrugtagningen af innovative løsninger, herunder løsninger fra projekter, der finansieres over rammeprogrammerne for forskning og innovation og det europæiske innovationspartnerskab om landbrugets produktivitet og bæredygtighed

| b) | den fælles landbrugspolitik udnytter forsknings- og innovationsresultater bedst muligt og fremmer anvendelsen, gennemførelsen og ibrugtagningen af innovative løsninger, herunder løsninger fra projekter, der finansieres over rammeprogrammerne for forskning og innovation og det europæiske innovationspartnerskab om landbrugets produktivitet og bæredygtighed
  og relevante EIT-videns- og innovationsfællesskaber |
| --- | --- |

b)

den fælles landbrugspolitik udnytter forsknings- og innovationsresultater bedst muligt og fremmer anvendelsen, gennemførelsen og ibrugtagningen af innovative løsninger, herunder løsninger fra projekter, der finansieres over rammeprogrammerne for forskning og innovation og det europæiske innovationspartnerskab om landbrugets produktivitet og bæredygtighed
  og relevante EIT-videns- og innovationsfællesskaber

og relevante EIT-videns- og innovationsfællesskaber

Ændring 144

Ændring 144

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — nr. 2 — litra b

Bilag IV — nr. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | EHFF støtter udrulning af nye teknologier og innovative produkter, processer og tjenester, særlig dem, der følger af programmet på området marin og maritim politik; EHFF også fremmer dataindsamling, og med databehandling formidles relevante aktioner, der støttes under programmet, hvilket med tiden bidrager til at gennemføre den fælles fiskeripolitik, EU's havpolitik
  og
  den internationale havforvaltning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

EHFF støtter udrulning af nye teknologier og innovative produkter, processer og tjenester, særlig dem, der følger af programmet på området marin og maritim politik; EHFF også fremmer dataindsamling, og med databehandling formidles relevante aktioner, der støttes under programmet, hvilket med tiden bidrager til at gennemføre den fælles fiskeripolitik, EU's havpolitik
  og
  den internationale havforvaltning.

og

| b) | EHFF støtter udrulning af nye teknologier og innovative produkter, processer og tjenester, særlig dem, der følger af programmet på området marin og maritim politik; EHFF også fremmer dataindsamling, og med databehandling formidles relevante aktioner, der støttes under programmet, hvilket med tiden bidrager til at gennemføre den fælles fiskeripolitik, EU's havpolitik, den internationale havforvaltning
  og internationale forpligtelser. |
| --- | --- |

b)

EHFF støtter udrulning af nye teknologier og innovative produkter, processer og tjenester, særlig dem, der følger af programmet på området marin og maritim politik; EHFF også fremmer dataindsamling, og med databehandling formidles relevante aktioner, der støttes under programmet, hvilket med tiden bidrager til at gennemføre den fælles fiskeripolitik, EU's havpolitik, den internationale havforvaltning
  og internationale forpligtelser.

og internationale forpligtelser.

Ændring 145

Ændring 145

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — nr. 3 — litra a

Bilag IV — nr. 3 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | ordninger for kombineret finansiering fra EFRU og
  programmet
  anvendes til støtte for aktiviteter, der kan slå bro mellem strategier for intelligent specialisering og international topkvalitet inden for forskning og innovation, herunder fælles tværregionale/tværnationale programmer og paneuropæiske forskningsinfrastrukturer med henblik på at styrke det europæiske forskningsrum |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

ordninger for kombineret finansiering fra EFRU og
  programmet
  anvendes til støtte for aktiviteter, der kan slå bro mellem strategier for intelligent specialisering og international topkvalitet inden for forskning og innovation, herunder fælles tværregionale/tværnationale programmer og paneuropæiske forskningsinfrastrukturer med henblik på at styrke det europæiske forskningsrum

programmet

| a) | ordninger for kombineret finansiering fra EFRU og
  Horisont Europa
  anvendes til støtte for aktiviteter, der kan slå bro mellem
  regionale operationelle programmer,
  strategier for intelligent specialisering og international topkvalitet inden for forskning og innovation, herunder fælles tværregionale/tværnationale programmer og paneuropæiske forskningsinfrastrukturer med henblik på at styrke det europæiske forskningsrum |
| --- | --- |

a)

ordninger for kombineret finansiering fra EFRU og
  Horisont Europa
  anvendes til støtte for aktiviteter, der kan slå bro mellem
  regionale operationelle programmer,
  strategier for intelligent specialisering og international topkvalitet inden for forskning og innovation, herunder fælles tværregionale/tværnationale programmer og paneuropæiske forskningsinfrastrukturer med henblik på at styrke det europæiske forskningsrum

Horisont Europa

regionale operationelle programmer,

Ændring 146

Ændring 146

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — nr. 3 — litra a a (nyt)

Bilag IV — nr. 3 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | EFRU-midler kan overføres på frivillig basis til at støtte aktiviteter under programmet, navnlig kvalitetsmærket »Seal of excellence« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

EFRU-midler kan overføres på frivillig basis til at støtte aktiviteter under programmet, navnlig kvalitetsmærket »Seal of excellence«

EFRU-midler kan overføres på frivillig basis til at støtte aktiviteter under programmet, navnlig kvalitetsmærket »Seal of excellence«

Ændring 147

Ændring 147

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — nr. 3 — litra b a (nyt)

Bilag IV — nr. 3 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | eksisterende regionale økosystemer, netværksplatforme og regionale strategier styrkes |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

eksisterende regionale økosystemer, netværksplatforme og regionale strategier styrkes

eksisterende regionale økosystemer, netværksplatforme og regionale strategier styrkes

Ændring 148

Ændring 148

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — nr. 4 — litra b

Bilag IV — nr. 4 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | ordninger for supplerende
  ordninger
  fra ESF+ kan bruges til at støtte aktiviteter
  med henblik på at udvikle
  den menneskelige kapital inden for forskning og innovation for derigennem at styrke det europæiske forskningsrum |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

ordninger for supplerende
  ordninger
  fra ESF+ kan bruges til at støtte aktiviteter
  med henblik på at udvikle
  den menneskelige kapital inden for forskning og innovation for derigennem at styrke det europæiske forskningsrum

ordninger

med henblik på at udvikle

| b) | ordninger for supplerende
  finansiering
  fra ESF+ kan
  på frivillig basis
  bruges til at støtte aktiviteter
  i programmet, der fremmer udvikling af
  den menneskelige kapital inden for forskning og innovation for derigennem at styrke det europæiske forskningsrum |
| --- | --- |

b)

ordninger for supplerende
  finansiering
  fra ESF+ kan
  på frivillig basis
  bruges til at støtte aktiviteter
  i programmet, der fremmer udvikling af
  den menneskelige kapital inden for forskning og innovation for derigennem at styrke det europæiske forskningsrum

finansiering

på frivillig basis

i programmet, der fremmer udvikling af

Ændring 149

Ændring 149

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — nr. 6 — litra b

Bilag IV — nr. 6 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | forsknings- og innovationsrelaterede behov i relation til digitale aspekter udpeges og fastlægges i programmets strategiske forsknings- og innovationsplaner; dette omfatter forskning og innovation med henblik på højtydende databehandling, kunstig intelligens, cybersikkerhed, hvori digitale og andre støtteteknologier kombineres med ikke-teknologiske innovationer; der ydes støtte til opskalering af virksomheder, der introducerer banebrydende innovationer, idet mange af disse kombinerer digitale og fysiske teknologier; digitale aspekter integreres i hele søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne« samt støtten til digitale forskningsinfrastrukturer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

forsknings- og innovationsrelaterede behov i relation til digitale aspekter udpeges og fastlægges i programmets strategiske forsknings- og innovationsplaner; dette omfatter forskning og innovation med henblik på højtydende databehandling, kunstig intelligens, cybersikkerhed, hvori digitale og andre støtteteknologier kombineres med ikke-teknologiske innovationer; der ydes støtte til opskalering af virksomheder, der introducerer banebrydende innovationer, idet mange af disse kombinerer digitale og fysiske teknologier; digitale aspekter integreres i hele søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne« samt støtten til digitale forskningsinfrastrukturer

| b) | forsknings- og innovationsrelaterede behov i relation til digitale aspekter udpeges og fastlægges i programmets strategiske forsknings- og innovationsplaner; dette omfatter forskning og innovation med henblik på højtydende databehandling, kunstig intelligens
  , distributed ledger-teknologier, kvanteteknologier
  , cybersikkerhed, hvori digitale og andre støtteteknologier kombineres med ikke-teknologiske innovationer; der ydes støtte til opskalering af virksomheder, der introducerer banebrydende innovationer, idet mange af disse kombinerer digitale og fysiske teknologier; digitale aspekter integreres i hele søjlen »Globale udfordringer og
  europæisk
  industriel konkurrenceevne« samt støtten til digitale forskningsinfrastrukturer |
| --- | --- |

b)

forsknings- og innovationsrelaterede behov i relation til digitale aspekter udpeges og fastlægges i programmets strategiske forsknings- og innovationsplaner; dette omfatter forskning og innovation med henblik på højtydende databehandling, kunstig intelligens
  , distributed ledger-teknologier, kvanteteknologier
  , cybersikkerhed, hvori digitale og andre støtteteknologier kombineres med ikke-teknologiske innovationer; der ydes støtte til opskalering af virksomheder, der introducerer banebrydende innovationer, idet mange af disse kombinerer digitale og fysiske teknologier; digitale aspekter integreres i hele søjlen »Globale udfordringer og
  europæisk
  industriel konkurrenceevne« samt støtten til digitale forskningsinfrastrukturer

, distributed ledger-teknologier, kvanteteknologier

europæisk

Ændring 150

Ændring 150

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — nr. 6 — litra c

Bilag IV — nr. 6 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | DEP fokuserer på storstilet digital kapacitets- og infrastrukturopbygning på områderne højtydende databehandling, kunstig intelligens, cybersikkerhed og højtudviklede IT-færdigheder med henblik på bred indførelse og ibrugtagning i Europa af kritiske eksisterende eller afprøvede innovative digitale løsninger inden for en EU-ramme på områder af almen interesse (såsom sundhed, offentlig forvaltning, retsvæsen og uddannelse) eller markedssvigt (såsom digitalisering af virksomheder, navnlig små og mellemstore virksomheder); DEP først og fremmest gennemføres gennem koordinerede og strategiske investeringer med medlemsstaterne, navnlig gennem fælles offentlige indkøb, således at digital kapacitet deles i hele Europa, men også gennem EUdækkende aktioner, der støtter interoperabilitet og standardisering som led i udviklingen af et digitalt indre marked |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

DEP fokuserer på storstilet digital kapacitets- og infrastrukturopbygning på områderne højtydende databehandling, kunstig intelligens, cybersikkerhed og højtudviklede IT-færdigheder med henblik på bred indførelse og ibrugtagning i Europa af kritiske eksisterende eller afprøvede innovative digitale løsninger inden for en EU-ramme på områder af almen interesse (såsom sundhed, offentlig forvaltning, retsvæsen og uddannelse) eller markedssvigt (såsom digitalisering af virksomheder, navnlig små og mellemstore virksomheder); DEP først og fremmest gennemføres gennem koordinerede og strategiske investeringer med medlemsstaterne, navnlig gennem fælles offentlige indkøb, således at digital kapacitet deles i hele Europa, men også gennem EUdækkende aktioner, der støtter interoperabilitet og standardisering som led i udviklingen af et digitalt indre marked

| c) | DEP fokuserer på storstilet digital kapacitets- og infrastrukturopbygning på områderne højtydende databehandling, kunstig intelligens, cybersikkerhed
  , distributed ledger-teknologier, kvanteteknologier
  og højtudviklede IT-færdigheder med henblik på bred indførelse og ibrugtagning i Europa af kritiske eksisterende eller afprøvede innovative digitale løsninger inden for en EU-ramme på områder af almen interesse (såsom sundhed, offentlig forvaltning, retsvæsen og uddannelse) eller markedssvigt (såsom digitalisering af virksomheder, navnlig små og mellemstore virksomheder); DEP først og fremmest gennemføres gennem koordinerede og strategiske investeringer med medlemsstaterne, navnlig gennem fælles offentlige indkøb, således at digital kapacitet deles i hele Europa, men også gennem EU-dækkende aktioner, der støtter interoperabilitet og standardisering som led i udviklingen af et digitalt indre marked |
| --- | --- |

c)

DEP fokuserer på storstilet digital kapacitets- og infrastrukturopbygning på områderne højtydende databehandling, kunstig intelligens, cybersikkerhed
  , distributed ledger-teknologier, kvanteteknologier
  og højtudviklede IT-færdigheder med henblik på bred indførelse og ibrugtagning i Europa af kritiske eksisterende eller afprøvede innovative digitale løsninger inden for en EU-ramme på områder af almen interesse (såsom sundhed, offentlig forvaltning, retsvæsen og uddannelse) eller markedssvigt (såsom digitalisering af virksomheder, navnlig små og mellemstore virksomheder); DEP først og fremmest gennemføres gennem koordinerede og strategiske investeringer med medlemsstaterne, navnlig gennem fælles offentlige indkøb, således at digital kapacitet deles i hele Europa, men også gennem EU-dækkende aktioner, der støtter interoperabilitet og standardisering som led i udviklingen af et digitalt indre marked

, distributed ledger-teknologier, kvanteteknologier

Ændring 151

Ændring 151

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — nr. 6 — litra f

Bilag IV — nr. 6 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | programmets initiativer med henblik på at udvikle færdigheder og kompetencer, herunder på samplaceringscentrene under Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologis
  KIC-Digital
  , suppleres af støtte fra programmet for det digitale Europa til kapacitetsopbygning i højtudviklede
  ITfærdigheder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

programmets initiativer med henblik på at udvikle færdigheder og kompetencer, herunder på samplaceringscentrene under Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologis
  KIC-Digital
  , suppleres af støtte fra programmet for det digitale Europa til kapacitetsopbygning i højtudviklede
  ITfærdigheder

KIC-Digital

ITfærdigheder

| f) | programmets initiativer med henblik på at udvikle færdigheder og kompetencer, herunder på samplaceringscentrene under Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologis
  videns- og innovationsfællesskaber
  , suppleres af støtte fra programmet for det digitale Europa til kapacitetsopbygning i højtudviklede
  IT-færdigheder |
| --- | --- |

f)

programmets initiativer med henblik på at udvikle færdigheder og kompetencer, herunder på samplaceringscentrene under Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologis
  videns- og innovationsfællesskaber
  , suppleres af støtte fra programmet for det digitale Europa til kapacitetsopbygning i højtudviklede
  IT-færdigheder

videns- og innovationsfællesskaber

IT-færdigheder

Ændring 152

Ændring 152

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — nr. 7 — litra a

Bilag IV — nr. 7 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | programmet for det indre marked tager fat på de markedssvigt, der påvirker alle SMV'er, og vil fremme iværksætteri samt virksomhedsetablering og vækst. Der hersker fuld komplementaritet mellem programmet for det indre marked og aktionerne i det fremtidige Europæiske Innovationsråd for innovative virksomheder, samt inden for støttetjenester for SMV'er, navnlig når markedet ikke tilvejebringer en levedygtig finansiering |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

programmet for det indre marked tager fat på de markedssvigt, der påvirker alle SMV'er, og vil fremme iværksætteri samt virksomhedsetablering og vækst. Der hersker fuld komplementaritet mellem programmet for det indre marked og aktionerne i det fremtidige Europæiske Innovationsråd for innovative virksomheder, samt inden for støttetjenester for SMV'er, navnlig når markedet ikke tilvejebringer en levedygtig finansiering

| a) | programmet for det indre marked tager fat på de markedssvigt, der påvirker alle SMV'er, og vil fremme iværksætteri samt virksomhedsetablering og vækst. Der hersker fuld komplementaritet mellem programmet for det indre marked og aktionerne
  fra både EIT og
  i det fremtidige Europæiske Innovationsråd for innovative virksomheder, samt inden for støttetjenester for SMV'er, navnlig når markedet ikke tilvejebringer en levedygtig finansiering |
| --- | --- |

a)

programmet for det indre marked tager fat på de markedssvigt, der påvirker alle SMV'er, og vil fremme iværksætteri samt virksomhedsetablering og vækst. Der hersker fuld komplementaritet mellem programmet for det indre marked og aktionerne
  fra både EIT og
  i det fremtidige Europæiske Innovationsråd for innovative virksomheder, samt inden for støttetjenester for SMV'er, navnlig når markedet ikke tilvejebringer en levedygtig finansiering

fra både EIT og

Ændring 153

Ændring 153

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — nr. 7 — litra b

Bilag IV — nr. 7 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | Enterprise Europe-netværket i lighed med andre eksisterende støtteforanstaltningerne for SMV'er (f.eks. nationale kontaktpunkter
  og
  agenturer for innovation) kan levere støttetjenester inden for rammerne af Det Europæiske Innovationsråd. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

Enterprise Europe-netværket i lighed med andre eksisterende støtteforanstaltningerne for SMV'er (f.eks. nationale kontaktpunkter
  og
  agenturer for innovation) kan levere støttetjenester inden for rammerne af Det Europæiske Innovationsråd.

og

| b) | Enterprise Europe-netværket i lighed med andre eksisterende støtteforanstaltningerne for SMV'er (f.eks. nationale kontaktpunkter, agenturer for innovation
  , digitale innovationsknudepunkter, kompetencecentre, certificerede væksthuse
  ) kan levere støttetjenester inden for rammerne af
  Horisont Europa-programmet, herunder
  Det Europæiske Innovationsråd. |
| --- | --- |

b)

Enterprise Europe-netværket i lighed med andre eksisterende støtteforanstaltningerne for SMV'er (f.eks. nationale kontaktpunkter, agenturer for innovation
  , digitale innovationsknudepunkter, kompetencecentre, certificerede væksthuse
  ) kan levere støttetjenester inden for rammerne af
  Horisont Europa-programmet, herunder
  Det Europæiske Innovationsråd.

, digitale innovationsknudepunkter, kompetencecentre, certificerede væksthuse

Horisont Europa-programmet, herunder

Ændring 154

Ændring 154

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — punkt 8 — afsnit 1

Bilag IV — punkt 8 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Forsknings- og innovationsbehov med henblik på at imødegå miljø-, klima- og energirelaterede udfordringer inden for Unionen udpeges og fastlægges i forbindelse med programmets strategiske planlægningsproces for forskning og innovation. LIFE fortsat vil fungere som en katalysator for gennemførelsen af Unionens politik og lovgivning på områderne miljø, klima og relevant energi, bl.a. ved at udbrede og anvende forsknings- og innovationsresultater fra programmet og bidrage til, at de tages i brug i national og (inter)regional skala, hvor dette kan medvirke til at imødegå problemer på områderne miljø, klima eller omstilling til ren energi. LIFE vil navnlig fortsat tilskynde til synergier med programmet gennem tildelingen af bonuspoint i forbindelse med evalueringen af forslag, som omhandler indførelsen af programmets resultater. LIFE standard indsatsprojekter vil støtte udvikling, test eller demonstration af egnede teknologier eller metoder til gennemførelse af Unionens miljø- og klimapolitik, som efterfølgende kan ibrugtages i stor skala finansieret af andre kilder, bl.a. via programmet.
  Programmets
  Europæiske Innovationsråd kan yde støtte til opskaleringen og kommercialisere nye banebrydende idéer, der kan opstå ved gennemførelsen af LIFE-projekter. | Forsknings- og innovationsbehov med henblik på at imødegå miljø-, klima- og energirelaterede udfordringer inden for Unionen udpeges og fastlægges i forbindelse med programmets strategiske planlægningsproces for forskning og innovation. LIFE fortsat vil fungere som en katalysator for gennemførelsen af Unionens politik og lovgivning på områderne miljø, klima og relevant energi, bl.a. ved at udbrede og anvende forsknings- og innovationsresultater fra programmet og bidrage til, at de tages i brug i national og (inter)regional skala, hvor dette kan medvirke til at imødegå problemer på områderne miljø, klima eller omstilling til ren energi. LIFE vil navnlig fortsat tilskynde til synergier med programmet gennem tildelingen af bonuspoint i forbindelse med evalueringen af forslag, som omhandler indførelsen af programmets resultater. LIFE standard indsatsprojekter vil støtte udvikling, test eller demonstration af egnede teknologier eller metoder til gennemførelse af Unionens miljø- og klimapolitik, som efterfølgende kan ibrugtages i stor skala finansieret af andre kilder, bl.a. via programmet.
  Programmets EIT såvel som det fremtidige
  Europæiske Innovationsråd kan yde støtte til opskaleringen og kommercialisere nye banebrydende idéer, der kan opstå ved gennemførelsen af LIFE-projekter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Forsknings- og innovationsbehov med henblik på at imødegå miljø-, klima- og energirelaterede udfordringer inden for Unionen udpeges og fastlægges i forbindelse med programmets strategiske planlægningsproces for forskning og innovation. LIFE fortsat vil fungere som en katalysator for gennemførelsen af Unionens politik og lovgivning på områderne miljø, klima og relevant energi, bl.a. ved at udbrede og anvende forsknings- og innovationsresultater fra programmet og bidrage til, at de tages i brug i national og (inter)regional skala, hvor dette kan medvirke til at imødegå problemer på områderne miljø, klima eller omstilling til ren energi. LIFE vil navnlig fortsat tilskynde til synergier med programmet gennem tildelingen af bonuspoint i forbindelse med evalueringen af forslag, som omhandler indførelsen af programmets resultater. LIFE standard indsatsprojekter vil støtte udvikling, test eller demonstration af egnede teknologier eller metoder til gennemførelse af Unionens miljø- og klimapolitik, som efterfølgende kan ibrugtages i stor skala finansieret af andre kilder, bl.a. via programmet.
  Programmets
  Europæiske Innovationsråd kan yde støtte til opskaleringen og kommercialisere nye banebrydende idéer, der kan opstå ved gennemførelsen af LIFE-projekter.

Programmets

Forsknings- og innovationsbehov med henblik på at imødegå miljø-, klima- og energirelaterede udfordringer inden for Unionen udpeges og fastlægges i forbindelse med programmets strategiske planlægningsproces for forskning og innovation. LIFE fortsat vil fungere som en katalysator for gennemførelsen af Unionens politik og lovgivning på områderne miljø, klima og relevant energi, bl.a. ved at udbrede og anvende forsknings- og innovationsresultater fra programmet og bidrage til, at de tages i brug i national og (inter)regional skala, hvor dette kan medvirke til at imødegå problemer på områderne miljø, klima eller omstilling til ren energi. LIFE vil navnlig fortsat tilskynde til synergier med programmet gennem tildelingen af bonuspoint i forbindelse med evalueringen af forslag, som omhandler indførelsen af programmets resultater. LIFE standard indsatsprojekter vil støtte udvikling, test eller demonstration af egnede teknologier eller metoder til gennemførelse af Unionens miljø- og klimapolitik, som efterfølgende kan ibrugtages i stor skala finansieret af andre kilder, bl.a. via programmet.
  Programmets EIT såvel som det fremtidige
  Europæiske Innovationsråd kan yde støtte til opskaleringen og kommercialisere nye banebrydende idéer, der kan opstå ved gennemførelsen af LIFE-projekter.

Programmets EIT såvel som det fremtidige

Ændring 155

Ændring 155

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — nr. 9 — litra a

Bilag IV — nr. 9 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | de kombinerede ressourcer fra programmet og Erasmus-programmet anvendes til at støtte aktiviteter med henblik på at styrke og modernisere de videregående uddannelsesinstitutioner i Europa. Programmet vil supplere Erasmusprogrammets støtte til initiativet »Europauniversiteter«, især dets forskningsdimension som led i udviklingen af nye fælles og integrerede langsigtede og bæredygtige strategier for uddannelse, forskning og innovation, der er baseret på tværfaglige og tværsektorielle tilgange, med henblik på at virkeliggøre videnstrekanten for derigennem at sætte skub i den økonomiske vækst |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

de kombinerede ressourcer fra programmet og Erasmus-programmet anvendes til at støtte aktiviteter med henblik på at styrke og modernisere de videregående uddannelsesinstitutioner i Europa. Programmet vil supplere Erasmusprogrammets støtte til initiativet »Europauniversiteter«, især dets forskningsdimension som led i udviklingen af nye fælles og integrerede langsigtede og bæredygtige strategier for uddannelse, forskning og innovation, der er baseret på tværfaglige og tværsektorielle tilgange, med henblik på at virkeliggøre videnstrekanten for derigennem at sætte skub i den økonomiske vækst

| a) | de kombinerede ressourcer fra programmet og Erasmus-programmet anvendes til at støtte aktiviteter med henblik på at styrke og modernisere de videregående uddannelsesinstitutioner i Europa. Programmet vil supplere Erasmusprogrammets støtte til initiativet »Europauniversiteter«, især dets forskningsdimension som led i udviklingen af nye fælles og integrerede langsigtede og bæredygtige strategier for uddannelse, forskning og innovation, der er baseret på tværfaglige og tværsektorielle tilgange, med henblik på at virkeliggøre videnstrekanten for derigennem at sætte skub i den økonomiske vækst;
  EIT's uddannelsesaktiviteter kan både tjene som inspiration og være forbundet med initiativet »Europauniversiteter«. |
| --- | --- |

a)

de kombinerede ressourcer fra programmet og Erasmus-programmet anvendes til at støtte aktiviteter med henblik på at styrke og modernisere de videregående uddannelsesinstitutioner i Europa. Programmet vil supplere Erasmusprogrammets støtte til initiativet »Europauniversiteter«, især dets forskningsdimension som led i udviklingen af nye fælles og integrerede langsigtede og bæredygtige strategier for uddannelse, forskning og innovation, der er baseret på tværfaglige og tværsektorielle tilgange, med henblik på at virkeliggøre videnstrekanten for derigennem at sætte skub i den økonomiske vækst;
  EIT's uddannelsesaktiviteter kan både tjene som inspiration og være forbundet med initiativet »Europauniversiteter«.

EIT's uddannelsesaktiviteter kan både tjene som inspiration og være forbundet med initiativet »Europauniversiteter«.

Ændring 156

Ændring 156

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — nr. 13 — litra b

Bilag IV — nr. 13 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | finansielle instrumenter til forskning og innovation samt SMV'er grupperes sammen under InvestEU-fonden, navnlig gennem et særskilt tematisk FoIvindue og med produkter, som ibrugtages inden for rammerne af SMV-vinduet, og som er målrettet innovative virksomheder, for på denne måde også at bidrage til at opfylde programmets målsætninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

finansielle instrumenter til forskning og innovation samt SMV'er grupperes sammen under InvestEU-fonden, navnlig gennem et særskilt tematisk FoIvindue og med produkter, som ibrugtages inden for rammerne af SMV-vinduet, og som er målrettet innovative virksomheder, for på denne måde også at bidrage til at opfylde programmets målsætninger.

| b) | finansielle instrumenter til forskning og innovation samt SMV'er grupperes sammen under InvestEU-fonden, navnlig gennem et særskilt tematisk FoIvindue og med produkter, som ibrugtages inden for rammerne af SMV-vinduet, og som er målrettet innovative virksomheder, for på denne måde også at bidrage til at opfylde programmets målsætninger.
  Der vil blive etableret stærke komplementære forbindelser mellem InvestEU og Horisont Europa. |
| --- | --- |

b)

finansielle instrumenter til forskning og innovation samt SMV'er grupperes sammen under InvestEU-fonden, navnlig gennem et særskilt tematisk FoIvindue og med produkter, som ibrugtages inden for rammerne af SMV-vinduet, og som er målrettet innovative virksomheder, for på denne måde også at bidrage til at opfylde programmets målsætninger.
  Der vil blive etableret stærke komplementære forbindelser mellem InvestEU og Horisont Europa.

Der vil blive etableret stærke komplementære forbindelser mellem InvestEU og Horisont Europa.

Ændring 157

Ændring 157

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — nr. 14 — litra a

Bilag IV — nr. 14 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | Innovationsfonden specifikt vil være målrettet innovation inden for lavemissionsteknologier og -processer, herunder miljømæssigt sikker CO2opsamling og -anvendelse, som bidrager væsentligt til at modvirke klimaændringer, samt produkter, der erstatter kulstofintensive produkter, og som ligeledes bidrager til at fremme opførelsen og driften af projekter, der sigter mod en miljømæssigt forsvarlig opsamling og geologisk lagring af CO2 samt innovative vedvarende energi- og energioplagringsteknologier |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

Innovationsfonden specifikt vil være målrettet innovation inden for lavemissionsteknologier og -processer, herunder miljømæssigt sikker CO2opsamling og -anvendelse, som bidrager væsentligt til at modvirke klimaændringer, samt produkter, der erstatter kulstofintensive produkter, og som ligeledes bidrager til at fremme opførelsen og driften af projekter, der sigter mod en miljømæssigt forsvarlig opsamling og geologisk lagring af CO2 samt innovative vedvarende energi- og energioplagringsteknologier

2

2

| a) | Innovationsfonden specifikt vil være målrettet innovation inden for lavemissionsteknologier og -processer, herunder miljømæssigt sikker CO2-opsamling og -anvendelse, som bidrager væsentligt til at modvirke klimaændringer, samt produkter, der erstatter kulstofintensive produkter, og som ligeledes bidrager til at fremme opførelsen og driften af projekter, der sigter mod en miljømæssigt forsvarlig opsamling og geologisk lagring af CO2 samt innovative vedvarende energi- og energioplagringsteknologier
  Der vil blive etableret en passende ramme for at skabe mulighed for og tilskynde til »grønnere« produkter med en bæredygtig merværdi for kunder/slutbrugere. |
| --- | --- |

a)

Innovationsfonden specifikt vil være målrettet innovation inden for lavemissionsteknologier og -processer, herunder miljømæssigt sikker CO2-opsamling og -anvendelse, som bidrager væsentligt til at modvirke klimaændringer, samt produkter, der erstatter kulstofintensive produkter, og som ligeledes bidrager til at fremme opførelsen og driften af projekter, der sigter mod en miljømæssigt forsvarlig opsamling og geologisk lagring af CO2 samt innovative vedvarende energi- og energioplagringsteknologier
  Der vil blive etableret en passende ramme for at skabe mulighed for og tilskynde til »grønnere« produkter med en bæredygtig merværdi for kunder/slutbrugere.

2

2

Der vil blive etableret en passende ramme for at skabe mulighed for og tilskynde til »grønnere« produkter med en bæredygtig merværdi for kunder/slutbrugere.

Ændring 158

Ændring 158

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — nr. 14 — litra b

Bilag IV — nr. 14 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | programmet vil finansiere udvikling og
  demonstration
  af teknologier, der kan skabe resultater med hensyn til
  EU's
  målsætninger angående dekarbonisering, energi og industriel omstilling, navnlig i programmets søjle 2 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

programmet vil finansiere udvikling og
  demonstration
  af teknologier, der kan skabe resultater med hensyn til
  EU's
  målsætninger angående dekarbonisering, energi og industriel omstilling, navnlig i programmets søjle 2

demonstration

EU's

| b) | programmet vil finansiere udvikling
  , demonstration
  og
  implementering
  af teknologier,
  herunder banebrydende løsninger,
  der kan skabe resultater med hensyn til
  kulsstoffattig økonomi og Unionens
  målsætninger angående dekarbonisering, energi og industriel omstilling, navnlig i programmets søjle 2 |
| --- | --- |

b)

programmet vil finansiere udvikling
  , demonstration
  og
  implementering
  af teknologier,
  herunder banebrydende løsninger,
  der kan skabe resultater med hensyn til
  kulsstoffattig økonomi og Unionens
  målsætninger angående dekarbonisering, energi og industriel omstilling, navnlig i programmets søjle 2

, demonstration

implementering

herunder banebrydende løsninger,

kulsstoffattig økonomi og Unionens

Ændring 159

Ændring 159

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — nr. 14 — litra c

Bilag IV — nr. 14 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | Innovationsfonden, forudsat at udvælgelses- og tildelingskriterier er opfyldt, kan støtte demonstrationsfasen af støtteberettigede projekter, der
  har modtaget
  støtte fra rammeprogrammerne for forskning og innovation. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

Innovationsfonden, forudsat at udvælgelses- og tildelingskriterier er opfyldt, kan støtte demonstrationsfasen af støtteberettigede projekter, der
  har modtaget
  støtte fra rammeprogrammerne for forskning og innovation.

har modtaget

| c) | Innovationsfonden, forudsat at udvælgelses- og tildelingskriterier er opfyldt, kan støtte demonstrationsfasen af støtteberettigede projekter
  . Projekter
  , der
  modtager støtte fra innovationsfonden, kan være berettigede til
  støtte fra rammeprogrammerne for forskning og innovation
  og omvendt
  .
  Innovationsfonden kan med henblik på at supplere Horisont Europa fokusere på markedsnære innovationer, der bidrager til en betydelig og hurtig reduktion af CO2-emissioner. Der vil blive etableret stærke supplerende forbindelser mellem innovationsfonden og Horisont Europa. |
| --- | --- |

c)

Innovationsfonden, forudsat at udvælgelses- og tildelingskriterier er opfyldt, kan støtte demonstrationsfasen af støtteberettigede projekter
  . Projekter
  , der
  modtager støtte fra innovationsfonden, kan være berettigede til
  støtte fra rammeprogrammerne for forskning og innovation
  og omvendt
  .
  Innovationsfonden kan med henblik på at supplere Horisont Europa fokusere på markedsnære innovationer, der bidrager til en betydelig og hurtig reduktion af CO2-emissioner. Der vil blive etableret stærke supplerende forbindelser mellem innovationsfonden og Horisont Europa.

. Projekter

modtager støtte fra innovationsfonden, kan være berettigede til

og omvendt

Innovationsfonden kan med henblik på at supplere Horisont Europa fokusere på markedsnære innovationer, der bidrager til en betydelig og hurtig reduktion af CO2-emissioner. Der vil blive etableret stærke supplerende forbindelser mellem innovationsfonden og Horisont Europa.

Ændring 160

Ændring 160

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — nr. 16

Bilag IV — nr. 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 16. | Med
  synergier med Den Europæiske Forsvarsfond
  sikres det,
  at
  : unødvendig
  overlapning
  vil blive udelukket
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

16.

Med
  synergier med Den Europæiske Forsvarsfond
  sikres det,
  at
  : unødvendig
  overlapning
  vil blive udelukket
  .

Med

sikres det,

: unødvendig

vil blive udelukket

| 16. | Potentielle
  synergier med Den Europæiske Forsvarsfond
  vil bidrage til
  at
  undgå
  overlapning. |
| --- | --- |

16.

Potentielle
  synergier med Den Europæiske Forsvarsfond
  vil bidrage til
  at
  undgå
  overlapning.

Potentielle

vil bidrage til

undgå

Ændring 161

Ændring 161

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — nr. 16 a (nyt)

Bilag IV — nr. 16 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 16a. | Synergier med Et Kreativt Europa vil støtte konkurrenceevne og innovation, bidrage til økonomisk og social vækst og fremme en effektiv anvendelse af offentlige midler. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

16a.

16a.

Synergier med Et Kreativt Europa vil støtte konkurrenceevne og innovation, bidrage til økonomisk og social vækst og fremme en effektiv anvendelse af offentlige midler.

Ændring 162

Ændring 162

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — nr. 16 b (nyt)

Bilag IV — nr. 16 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 16b. | Der kan blive tale om synergier med vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

16b.

16b.

Der kan blive tale om synergier med vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse.

Ændring 163

Ændring 163

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — afsnit 1

Bilag V — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Overvågningen af rammeprogrammets performance mht. opfyldelsen af sine målsætninger struktureres med virkningsveje og tilknyttede centrale indikatorer for virkningsveje. Virkningsvejene er følsomme over for tidsfaktoren
  : der skelnes mellem kort
  ,
  mellemlang
  og
  lang sigt
  .
  Indikatorer for virkningsvejene udgør referencer for rapporteringen om
  fremskridt
  med hensyn til hver type forsknings-
  og
  innovationsrelateret (FoI) virkning på rammeprogramniveauet
  . Programmets enkelte dele vil bidrage til disse indikatorer i forskelligt omfang og via forskellige mekanismer. Yderligere indikatorer kan anvendes til at overvåge de enkelte dele af programmet, hvor det er relevant. | Overvågningen af rammeprogrammets performance mht. opfyldelsen af dets målsætninger struktureres med virkningsveje og tilknyttede centrale indikatorer for virkningsveje
  , som omhandlet i artikel 3.
  Virkningsvejene er følsomme over for tidsfaktoren
  og afspejler fire supplerende kategorier af virkninger
  ,
  hvilket afspejler den ikkelineære karakter af FoI-investeringer: den videnskabelige, den samfundsmæssige og den økonomiske kategori samt det europæiske forskningsrum. For hver af disse kategorier af virkninger vil der blive anvendt referenceindikatorer til at spore
  fremskridt
  , idet der skelnes mellem det korte, mellemlange og langsigtede plan
  og
  med en relevant opdeling, hvor der skelnes mellem medlemsstater og associerede lande
  . Programmets enkelte dele vil bidrage til disse indikatorer i forskelligt omfang og via forskellige mekanismer. Yderligere indikatorer kan anvendes til at overvåge de enkelte dele af programmet, hvor det er relevant. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Overvågningen af rammeprogrammets performance mht. opfyldelsen af sine målsætninger struktureres med virkningsveje og tilknyttede centrale indikatorer for virkningsveje. Virkningsvejene er følsomme over for tidsfaktoren
  : der skelnes mellem kort
  ,
  mellemlang
  og
  lang sigt
  .
  Indikatorer for virkningsvejene udgør referencer for rapporteringen om
  fremskridt
  med hensyn til hver type forsknings-
  og
  innovationsrelateret (FoI) virkning på rammeprogramniveauet
  . Programmets enkelte dele vil bidrage til disse indikatorer i forskelligt omfang og via forskellige mekanismer. Yderligere indikatorer kan anvendes til at overvåge de enkelte dele af programmet, hvor det er relevant.

: der skelnes mellem kort

mellemlang

lang sigt

Indikatorer for virkningsvejene udgør referencer for rapporteringen om

med hensyn til hver type forsknings-

innovationsrelateret (FoI) virkning på rammeprogramniveauet

Overvågningen af rammeprogrammets performance mht. opfyldelsen af dets målsætninger struktureres med virkningsveje og tilknyttede centrale indikatorer for virkningsveje
  , som omhandlet i artikel 3.
  Virkningsvejene er følsomme over for tidsfaktoren
  og afspejler fire supplerende kategorier af virkninger
  ,
  hvilket afspejler den ikkelineære karakter af FoI-investeringer: den videnskabelige, den samfundsmæssige og den økonomiske kategori samt det europæiske forskningsrum. For hver af disse kategorier af virkninger vil der blive anvendt referenceindikatorer til at spore
  fremskridt
  , idet der skelnes mellem det korte, mellemlange og langsigtede plan
  og
  med en relevant opdeling, hvor der skelnes mellem medlemsstater og associerede lande
  . Programmets enkelte dele vil bidrage til disse indikatorer i forskelligt omfang og via forskellige mekanismer. Yderligere indikatorer kan anvendes til at overvåge de enkelte dele af programmet, hvor det er relevant.

, som omhandlet i artikel 3.

og afspejler fire supplerende kategorier af virkninger

hvilket afspejler den ikkelineære karakter af FoI-investeringer: den videnskabelige, den samfundsmæssige og den økonomiske kategori samt det europæiske forskningsrum. For hver af disse kategorier af virkninger vil der blive anvendt referenceindikatorer til at spore

, idet der skelnes mellem det korte, mellemlange og langsigtede plan

med en relevant opdeling, hvor der skelnes mellem medlemsstater og associerede lande

Ændring 164

Ændring 164

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — afsnit 2

Bilag V — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Mikrodataene bag de centrale indikatorer for virkningsveje vil blive indsamlet for alle dele af programmet og alle gennemførelsesmekanismer på en centralt styret og ensartet måde og med en tilstrækkelig detaljeringsgrad, idet rapporteringsbyrden for støttemodtagerne minimeres. | Mikrodataene bag de centrale indikatorer for virkningsveje vil blive indsamlet for alle dele af programmet og alle gennemførelsesmekanismer på en centralt styret og ensartet måde og med en tilstrækkelig detaljeringsgrad, idet rapporteringsbyrden for støttemodtagerne minimeres.
  Empiriske data og indikatorer skal så vidt muligt være ledsaget af en kvalitativ analyse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Mikrodataene bag de centrale indikatorer for virkningsveje vil blive indsamlet for alle dele af programmet og alle gennemførelsesmekanismer på en centralt styret og ensartet måde og med en tilstrækkelig detaljeringsgrad, idet rapporteringsbyrden for støttemodtagerne minimeres.

Mikrodataene bag de centrale indikatorer for virkningsveje vil blive indsamlet for alle dele af programmet og alle gennemførelsesmekanismer på en centralt styret og ensartet måde og med en tilstrækkelig detaljeringsgrad, idet rapporteringsbyrden for støttemodtagerne minimeres.
  Empiriske data og indikatorer skal så vidt muligt være ledsaget af en kvalitativ analyse.

Empiriske data og indikatorer skal så vidt muligt være ledsaget af en kvalitativ analyse.

Ændring 165

Ændring 165

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — afsnit 4

Bilag V — afsnit 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Programmet forventes at få en samfundsrelateret virkning, idet EU-politiske prioriteter tackles gennem FoI, der skabes fordele og virkninger gennem FoI-missioner, og udnyttelsen af innovation i samfundet styrkes. Fremskridt på dette område vil blive overvåget via referenceindikatorer fastsat for de følgende fire centrale virkningsveje. | Programmet forventes at få en samfundsrelateret virkning, idet
  globale udfordringer, som er identificeret under søjle II, herunder FN's mål for bæredygtig udvikling, samt
  EU-politiske prioriteter
  og forpligtelser
  tackles gennem FoI, der skabes fordele og virkninger gennem FoI-missioner, og udnyttelsen af innovation i samfundet styrkes
  , hvilket i sidste ende vil bidrage til befolkningernes velfærd.
  Fremskridt på dette område vil blive overvåget via referenceindikatorer fastsat for de følgende fire centrale virkningsveje. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Programmet forventes at få en samfundsrelateret virkning, idet EU-politiske prioriteter tackles gennem FoI, der skabes fordele og virkninger gennem FoI-missioner, og udnyttelsen af innovation i samfundet styrkes. Fremskridt på dette område vil blive overvåget via referenceindikatorer fastsat for de følgende fire centrale virkningsveje.

Programmet forventes at få en samfundsrelateret virkning, idet
  globale udfordringer, som er identificeret under søjle II, herunder FN's mål for bæredygtig udvikling, samt
  EU-politiske prioriteter
  og forpligtelser
  tackles gennem FoI, der skabes fordele og virkninger gennem FoI-missioner, og udnyttelsen af innovation i samfundet styrkes
  , hvilket i sidste ende vil bidrage til befolkningernes velfærd.
  Fremskridt på dette område vil blive overvåget via referenceindikatorer fastsat for de følgende fire centrale virkningsveje.

globale udfordringer, som er identificeret under søjle II, herunder FN's mål for bæredygtig udvikling, samt

og forpligtelser

, hvilket i sidste ende vil bidrage til befolkningernes velfærd.

Ændring 166

Ændring 166

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — tabel 2

Bilag V — tabel 2

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

| Virkninger for samfundet | Kortfristet | Mellemfristet | Længerefristet |
| --- | --- | --- | --- |
| EU-politiske prioriteter tackles gennem FoI | Output — antal og andel af output med henblik på at tage fat på specifikke EU-politiske prioriteter | Løsninger — antal og andel af innovationer og videnskabelige resultater vedrørende specifikke EU-politiske prioriteter | Fordele — aggregerede anslåede virkninger af udnyttelsen af resultater, der er finansieret via rammeprogrammet, med hensyn til at tackle specifikke EU-politiske prioriteter
  , herunder
  bidrag til politikken og lovgivningsprocessen |
| Der skabes fordele og virkninger gennem FoI-missioner | FoI-missioners output –
  output i specifikke FoI-missioner | FoI-missioners resultater –
  resultater af specifikke FoI-missioner | FoI-missioners målopfyldelse –
  opfyldte mål i specifikke FoI-missioner |
| Styrket ajourføring af
  innovation
  i samfundet | Medskabelse –
  antal og andel af rammeprogram-projekter, hvor EU-borgere og slutbrugere bidrager til medskabelse af FoI-indhold | Inddragelse –
  antal og andel af rammeprogram-støttemodtagende enheder med mekanismer til inddragelse af borgerne og slutbrugerne efter rammeprogram-projekter | Indførelse af samfundsrelateret R&I –
  indførelse og opsøgende aktiviteter med hensyn til rammeprogrammets
  medskabte
  videnskabelige resultater og innovative løsninger |

Virkninger for samfundet

Kortfristet

Mellemfristet

Længerefristet

EU-politiske prioriteter tackles gennem FoI

Output — antal og andel af output med henblik på at tage fat på specifikke EU-politiske prioriteter

Løsninger — antal og andel af innovationer og videnskabelige resultater vedrørende specifikke EU-politiske prioriteter

Fordele — aggregerede anslåede virkninger af udnyttelsen af resultater, der er finansieret via rammeprogrammet, med hensyn til at tackle specifikke EU-politiske prioriteter
  , herunder
  bidrag til politikken og lovgivningsprocessen

, herunder

Der skabes fordele og virkninger gennem FoI-missioner

FoI-missioners output –

output i specifikke FoI-missioner

FoI-missioners resultater –

resultater af specifikke FoI-missioner

FoI-missioners målopfyldelse –

opfyldte mål i specifikke FoI-missioner

Styrket ajourføring af
  innovation
  i samfundet

innovation

Medskabelse –

antal og andel af rammeprogram-projekter, hvor EU-borgere og slutbrugere bidrager til medskabelse af FoI-indhold

Inddragelse –

antal og andel af rammeprogram-støttemodtagende enheder med mekanismer til inddragelse af borgerne og slutbrugerne efter rammeprogram-projekter

Indførelse af samfundsrelateret R&I –

indførelse og opsøgende aktiviteter med hensyn til rammeprogrammets
  medskabte
  videnskabelige resultater og innovative løsninger

medskabte

Ændring

Ændring

| Virkninger for samfundet | Kortfristet | Mellemfristet | Længerefristet |
| --- | --- | --- | --- |
| Horisont Europa-målsætninger og
  EU-politiske prioriteter tackles gennem FoI | Output –
  antal og andel af output med henblik på at tage fat på specifikke
  Horisont Europa-målsætninger og
  EU-politiske prioriteter | Løsninger –
  antal og andel af innovationer og videnskabelige resultater vedrørende specifikke
  Horisont Europa-målsætninger og
  EU-politiske prioriteter | Fordele –
  aggregerede anslåede virkninger af udnyttelsen af resultater, der er finansieret via rammeprogrammet, med hensyn til at tackle specifikke
  Horisont Europa-målsætninger og
  EU-politiske prioriteter, herunder bidrag til politikken og lovgivningsprocessen |
| Der skabes fordele og virkninger gennem FoI-missioner
  og partnerskaber | FoI-missioners output –
  output i specifikke FoI-missioner
  og partnerskaber | FoI-missioners resultater –
  resultater af specifikke FoI-missioner
  og partnerskaber | FoI-missioners målopfyldelse –
  opfyldte mål i specifikke FoI-missioner
  og partnerskaber |
| Opfyldelse af Unionens klimaforpligtelse | Projekter og output –




  antal og andel af projekter og output, som er klimarelevante (opdelt i programmets missioner, partnerskaber og budgetposter) | Innovation fra klimarelevante rammeprogram-projekter –




  antal innovationer fra rammeprogram-projekter, som er klimarelevante, herunder fra tildelte intellektuelle ejendomsrettigheder | Samfundsmæssige og økonomiske virkninger af klimarelevante projekter — aggregerede anslåede virkninger af anvendelsen af resultater, der er finansieret af rammeprogrammet, til opnåelse af EU's langsigtede klima- og energiforpligtelser i henhold til Parisaftalen




  Økonomiske, samfundsmæssige og miljømæssige omkostninger og fordele ved klimarelevante projekter








  — | optagelse af innovative løsninger til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer, der stammer fra rammeprogram-projekter |

Virkninger for samfundet

Kortfristet

Mellemfristet

Længerefristet

Horisont Europa-målsætninger og
  EU-politiske prioriteter tackles gennem FoI

Horisont Europa-målsætninger og

Output –

antal og andel af output med henblik på at tage fat på specifikke
  Horisont Europa-målsætninger og
  EU-politiske prioriteter

Horisont Europa-målsætninger og

Løsninger –

antal og andel af innovationer og videnskabelige resultater vedrørende specifikke
  Horisont Europa-målsætninger og
  EU-politiske prioriteter

Horisont Europa-målsætninger og

Fordele –

aggregerede anslåede virkninger af udnyttelsen af resultater, der er finansieret via rammeprogrammet, med hensyn til at tackle specifikke
  Horisont Europa-målsætninger og
  EU-politiske prioriteter, herunder bidrag til politikken og lovgivningsprocessen

Horisont Europa-målsætninger og

Der skabes fordele og virkninger gennem FoI-missioner
  og partnerskaber

og partnerskaber

FoI-missioners output –

output i specifikke FoI-missioner
  og partnerskaber

og partnerskaber

FoI-missioners resultater –

resultater af specifikke FoI-missioner
  og partnerskaber

og partnerskaber

FoI-missioners målopfyldelse –

opfyldte mål i specifikke FoI-missioner
  og partnerskaber

og partnerskaber

Opfyldelse af Unionens klimaforpligtelse

Opfyldelse af Unionens klimaforpligtelse

Projekter og output –

Projekter og output –

antal og andel af projekter og output, som er klimarelevante (opdelt i programmets missioner, partnerskaber og budgetposter)

antal og andel af projekter og output, som er klimarelevante (opdelt i programmets missioner, partnerskaber og budgetposter)

Innovation fra klimarelevante rammeprogram-projekter –

Innovation fra klimarelevante rammeprogram-projekter –

antal innovationer fra rammeprogram-projekter, som er klimarelevante, herunder fra tildelte intellektuelle ejendomsrettigheder

antal innovationer fra rammeprogram-projekter, som er klimarelevante, herunder fra tildelte intellektuelle ejendomsrettigheder

Samfundsmæssige og økonomiske virkninger af klimarelevante projekter — aggregerede anslåede virkninger af anvendelsen af resultater, der er finansieret af rammeprogrammet, til opnåelse af EU's langsigtede klima- og energiforpligtelser i henhold til Parisaftalen

Samfundsmæssige og økonomiske virkninger af klimarelevante projekter — aggregerede anslåede virkninger af anvendelsen af resultater, der er finansieret af rammeprogrammet, til opnåelse af EU's langsigtede klima- og energiforpligtelser i henhold til Parisaftalen

Økonomiske, samfundsmæssige og miljømæssige omkostninger og fordele ved klimarelevante projekter

Økonomiske, samfundsmæssige og miljømæssige omkostninger og fordele ved klimarelevante projekter

—

optagelse af innovative løsninger til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer, der stammer fra rammeprogram-projekter

optagelse af innovative løsninger til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer, der stammer fra rammeprogram-projekter

| — | aggregerede anslåede virkninger af anvendelsen af disse løsninger på beskæftigelse og virksomhedsoprettelse, økonomisk vækst, ren energi, sundhed og trivsel (herunder luft-, jord- og vandkvalitet) |
| --- | --- |

—

aggregerede anslåede virkninger af anvendelsen af disse løsninger på beskæftigelse og virksomhedsoprettelse, økonomisk vækst, ren energi, sundhed og trivsel (herunder luft-, jord- og vandkvalitet)

aggregerede anslåede virkninger af anvendelsen af disse løsninger på beskæftigelse og virksomhedsoprettelse, økonomisk vækst, ren energi, sundhed og trivsel (herunder luft-, jord- og vandkvalitet)

Styrket ajourføring af
  FoI
  i samfundet, i medlemsstaterne

FoI

Medskabelse –

antal og andel af rammeprogram-projekter, hvor EU-borgere og slutbrugere bidrager til medskabelse af FoI-indhold

Inddragelse –

antal og andel af rammeprogram-støttemodtagende enheder med mekanismer til inddragelse af borgerne og slutbrugerne efter rammeprogram-projekter

Indførelse af samfundsrelateret R&I –

adgang,
  indførelse og opsøgende aktiviteter med hensyn til rammeprogrammets medskabte videnskabelige resultater og innovative løsninger

adgang,

Ændring 167

Ændring 167

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — afsnit 5

Bilag V — afsnit 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Programmet forventes at få en økonomi/innovationsrelateret virkning, idet virksomhedsetablering og -vækst påvirkes, hvilket skaber direkte og indirekte beskæftigelse, og idet investeringer inden for forskning og innovation opnår løftestangseffekt. Fremskridt på dette område vil blive overvåget via referenceindikatorer fastsat for de følgende tre centrale virkningsveje. | Programmet forventes at få en økonomi/innovationsrelateret virkning,
  navnlig i Unionen,
  idet virksomhedsetablering og -vækst
  af især SMV'er
  påvirkes, hvilket skaber direkte og indirekte beskæftigelse
  , navnlig i Unionen
  , og idet investeringer inden for forskning og innovation opnår løftestangseffekt. Fremskridt på dette område vil blive overvåget via referenceindikatorer fastsat for de følgende tre centrale virkningsveje. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Programmet forventes at få en økonomi/innovationsrelateret virkning, idet virksomhedsetablering og -vækst påvirkes, hvilket skaber direkte og indirekte beskæftigelse, og idet investeringer inden for forskning og innovation opnår løftestangseffekt. Fremskridt på dette område vil blive overvåget via referenceindikatorer fastsat for de følgende tre centrale virkningsveje.

Programmet forventes at få en økonomi/innovationsrelateret virkning,
  navnlig i Unionen,
  idet virksomhedsetablering og -vækst
  af især SMV'er
  påvirkes, hvilket skaber direkte og indirekte beskæftigelse
  , navnlig i Unionen
  , og idet investeringer inden for forskning og innovation opnår løftestangseffekt. Fremskridt på dette område vil blive overvåget via referenceindikatorer fastsat for de følgende tre centrale virkningsveje.

navnlig i Unionen,

af især SMV'er

, navnlig i Unionen

Ændring 168

Ændring 168

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — tabel 3

Bilag V — tabel 3

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

| Virkninger for økonomien/innovationen | Kortfristet | Mellemfristet | Længerefristet |
| --- | --- | --- | --- |
| Innovationsbaseret vækst genereres | Innovative output — antal innovative produkter, processer eller metoder fra rammeprogrammet (opdelt på type af innovation) og IPR-anvendelser | Innovationer — antal innovationer fra rammeprogram-projekter (opdelt på type af innovation), herunder fra tildelte intellektuelle ejendomsrettigheder | Økonomisk vækst — etablering, vækst og markedsandele for virksomheder, som har udviklet innovationer, der er finansieret via rammeprogrammet |
| Skabelse af flere og bedre job | Beskæftigelsesstøtte —
  antal
  skabte job og bevarede job (fuldtidsækvivalenter) i rammeprogram-projektets støttemodtagende enheder (opdelt på type af job) | Varig beskæftigelse —
  tilvækst i
  antallet af job (fuldtidsækvivalenter) i støttemodtagende enheder efter rammeprogram-projekter (opdelt på type af job) | Samlet beskæftigelse — antal skabte eller bevarede direkte og indirekte job som følge af formidlingen af rammeprogrammets resultater (opdelt på type job) |
| Løftestangseffekt af investeringer i FoI | Saminvestering — omfanget af offentlige og private investeringer, der blev mobiliseret via rammeprogrammets oprindelige investering | Opskalering — omfanget af offentlige og private investeringer, der blev mobiliseret med henblik på at udnytte eller opskalere rammeprogrammets resultater | Bidrag til »3 %-målet« –
  rammeprogrammets bidrag til EU's fremskridt hen imod målet om 3 % af BNP |

Virkninger for økonomien/innovationen

Kortfristet

Mellemfristet

Længerefristet

Innovationsbaseret vækst genereres

Innovative output — antal innovative produkter, processer eller metoder fra rammeprogrammet (opdelt på type af innovation) og IPR-anvendelser

Innovationer — antal innovationer fra rammeprogram-projekter (opdelt på type af innovation), herunder fra tildelte intellektuelle ejendomsrettigheder

Økonomisk vækst — etablering, vækst og markedsandele for virksomheder, som har udviklet innovationer, der er finansieret via rammeprogrammet

Skabelse af flere og bedre job

Beskæftigelsesstøtte —
  antal
  skabte job og bevarede job (fuldtidsækvivalenter) i rammeprogram-projektets støttemodtagende enheder (opdelt på type af job)

antal

Varig beskæftigelse —
  tilvækst i
  antallet af job (fuldtidsækvivalenter) i støttemodtagende enheder efter rammeprogram-projekter (opdelt på type af job)

tilvækst i

Samlet beskæftigelse — antal skabte eller bevarede direkte og indirekte job som følge af formidlingen af rammeprogrammets resultater (opdelt på type job)

Løftestangseffekt af investeringer i FoI

Saminvestering — omfanget af offentlige og private investeringer, der blev mobiliseret via rammeprogrammets oprindelige investering

Opskalering — omfanget af offentlige og private investeringer, der blev mobiliseret med henblik på at udnytte eller opskalere rammeprogrammets resultater

Bidrag til »3 %-målet« –

rammeprogrammets bidrag til EU's fremskridt hen imod målet om 3 % af BNP

Ændring

Ændring

| Virkninger for økonomien/innovationen | Kortfristet | Mellemfristet | Længerefristet |
| --- | --- | --- | --- |
| Innovationsbaseret vækst genereres
  i Unionen | Innovative output –
  Innovative output — antal innovative produkter, processer eller metoder fra rammeprogrammet (opdelt på type af innovation) og IPR-anvendelser
  i alle deltagende lande | Innovationer –
  antal innovationer fra rammeprogram-projekter (opdelt på type af innovation
  og på land
  ), herunder fra tildelte intellektuelle ejendomsrettigheder,
  SMV'er




  SMV'er der indfører produkt- eller procesinnovationer, takket være finansiering fra rammeprogrammet som % af rammeprogram-finansierede SMV'er




  normer og standarder




  antal normer og standarder, der er resultatet af rammeprogram-projekter, der er udviklet inden for EU | Økonomisk vækst –
  etablering, vækst og markedsandele for virksomheder, som har udviklet innovationer, der er finansieret via rammeprogrammet
  i og uden for Unionen |
| Håndtering af kløften mellem FoU-aktiviteter og markedet i Unionen | Udnyttelse af FoU-resultater




  Andel af rammeprogram-resultater, der fører til kommerciel udnyttelse i eller uden for Unionen, afhængigt af den berørte sektor




  Analyse af udnyttelsen i og uden for Unionen




  Årsager til (tidligere) rammeprogram-deltageres udnyttelse af FoU uden for Unionen |
| Skabelse af flere og bedre job | Beskæftigelsesstøtte –
  antal skabte job og bevarede job (fuldtidsækvivalenter) i rammeprogram-projektets støttemodtagende enheder (opdelt på type af job)
  for hvert deltagende land | Varig beskæftigelse –
  tilvækst i antallet af job (fuldtidsækvivalenter) i støttemodtagende enheder efter rammeprogram-projekter (opdelt på type af job)
  for hvert deltagende land | Samlet beskæftigelse –
  antal direkte og indirekte job, der er skabt, bevaret
  eller overført i Unionen
  som følge af formidlingen af rammeprogrammets resultater (opdelt på type job)






  — | antal direkte og indirekte job skabt i videnintensive sektorer pr. deltagerland |

Virkninger for økonomien/innovationen

Kortfristet

Mellemfristet

Længerefristet

Innovationsbaseret vækst genereres
  i Unionen

i Unionen

Innovative output –

Innovative output — antal innovative produkter, processer eller metoder fra rammeprogrammet (opdelt på type af innovation) og IPR-anvendelser
  i alle deltagende lande

i alle deltagende lande

Innovationer –

antal innovationer fra rammeprogram-projekter (opdelt på type af innovation
  og på land
  ), herunder fra tildelte intellektuelle ejendomsrettigheder,
  SMV'er

og på land

SMV'er

SMV'er der indfører produkt- eller procesinnovationer, takket være finansiering fra rammeprogrammet som % af rammeprogram-finansierede SMV'er

SMV'er der indfører produkt- eller procesinnovationer, takket være finansiering fra rammeprogrammet som % af rammeprogram-finansierede SMV'er

normer og standarder

normer og standarder

antal normer og standarder, der er resultatet af rammeprogram-projekter, der er udviklet inden for EU

antal normer og standarder, der er resultatet af rammeprogram-projekter, der er udviklet inden for EU

Økonomisk vækst –

etablering, vækst og markedsandele for virksomheder, som har udviklet innovationer, der er finansieret via rammeprogrammet
  i og uden for Unionen

i og uden for Unionen

Håndtering af kløften mellem FoU-aktiviteter og markedet i Unionen

Håndtering af kløften mellem FoU-aktiviteter og markedet i Unionen

Udnyttelse af FoU-resultater

Udnyttelse af FoU-resultater

Andel af rammeprogram-resultater, der fører til kommerciel udnyttelse i eller uden for Unionen, afhængigt af den berørte sektor

Andel af rammeprogram-resultater, der fører til kommerciel udnyttelse i eller uden for Unionen, afhængigt af den berørte sektor

Analyse af udnyttelsen i og uden for Unionen

Analyse af udnyttelsen i og uden for Unionen

Årsager til (tidligere) rammeprogram-deltageres udnyttelse af FoU uden for Unionen

Årsager til (tidligere) rammeprogram-deltageres udnyttelse af FoU uden for Unionen

Skabelse af flere og bedre job

Beskæftigelsesstøtte –

antal skabte job og bevarede job (fuldtidsækvivalenter) i rammeprogram-projektets støttemodtagende enheder (opdelt på type af job)
  for hvert deltagende land

for hvert deltagende land

Varig beskæftigelse –

tilvækst i antallet af job (fuldtidsækvivalenter) i støttemodtagende enheder efter rammeprogram-projekter (opdelt på type af job)
  for hvert deltagende land

for hvert deltagende land

Samlet beskæftigelse –

antal direkte og indirekte job, der er skabt, bevaret
  eller overført i Unionen
  som følge af formidlingen af rammeprogrammets resultater (opdelt på type job)

eller overført i Unionen

—

antal direkte og indirekte job skabt i videnintensive sektorer pr. deltagerland

antal direkte og indirekte job skabt i videnintensive sektorer pr. deltagerland

Løftestangseffekt af investeringer i FoI

Saminvestering –

omfanget af offentlige og private investeringer, der blev mobiliseret via rammeprogrammets oprindelige investering

Opskalering –

omfanget af offentlige og private investeringer, der blev mobiliseret med henblik på at udnytte eller opskalere rammeprogrammets resultater

Bidrag til »3 %-målet« –

rammeprogrammets bidrag til EU's fremskridt hen imod målet om 3 % af BNP

Ændring 169

Ændring 169

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — overskrift 4 a (ny)

Bilag V — overskrift 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Indikatorer for virkningsveje for det europæiske forskningsrum |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Indikatorer for virkningsveje for det europæiske forskningsrum

Indikatorer for virkningsveje for det europæiske forskningsrum

Ændring 170

Ændring 170

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — tabel 3 a (ny)

Bilag V — tabel 3 a (ny)

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

| Virkninger for det europæiske forskningsrum | Kortfristet | Mellemfristet | Længerefristet |
| --- | --- | --- | --- |
| Tiltrækning og fastholdelse af talenter i Unionen | Rammeprogram-finansieret mobilitet




  Indgående og udgående mobilitet eller forskere og innovatorer i og uden for Unionen pr. land | Internationalisering finansieret af rammeprogrammet








  — | udvikling og deling af udenlandske forskere og innovatorer i alle EFR-lande |

Virkninger for det europæiske forskningsrum

Virkninger for det europæiske forskningsrum

Kortfristet

Kortfristet

Mellemfristet

Mellemfristet

Længerefristet

Længerefristet

Tiltrækning og fastholdelse af talenter i Unionen

Tiltrækning og fastholdelse af talenter i Unionen

Rammeprogram-finansieret mobilitet

Rammeprogram-finansieret mobilitet

Indgående og udgående mobilitet eller forskere og innovatorer i og uden for Unionen pr. land

Indgående og udgående mobilitet eller forskere og innovatorer i og uden for Unionen pr. land

Internationalisering finansieret af rammeprogrammet

Internationalisering finansieret af rammeprogrammet

—

udvikling og deling af udenlandske forskere og innovatorer i alle EFR-lande

udvikling og deling af udenlandske forskere og innovatorer i alle EFR-lande

| — | udvikling i forskningsinstitutioners konnektivitet og netværksaktiviteter, herunder offentlig-private forbindelser |
| --- | --- |

—

udvikling i forskningsinstitutioners konnektivitet og netværksaktiviteter, herunder offentlig-private forbindelser

udvikling i forskningsinstitutioners konnektivitet og netværksaktiviteter, herunder offentlig-private forbindelser

Attraktive FoI-systemer

Attraktive FoI-systemer

| — | udenlandske investeringer i innovative aktiviteter i Unionen




  -


  antal patenter i de deltagende lande |
| --- | --- |

—

udenlandske investeringer i innovative aktiviteter i Unionen

udenlandske investeringer i innovative aktiviteter i Unionen

-


  antal patenter i de deltagende lande

-

antal patenter i de deltagende lande

| — | licensindtægter fra udlandet |
| --- | --- |

—

licensindtægter fra udlandet

licensindtægter fra udlandet

Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen

Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen

Deltagelse i rammeprogrammet

Deltagelse i rammeprogrammet

| — | andel af koordinatorer og deltagere fra lande, der kan omfattes af en udvidelse af deltagerkredsen, pr. del af programmet og pr. instrumenter |
| --- | --- |

—

andel af koordinatorer og deltagere fra lande, der kan omfattes af en udvidelse af deltagerkredsen, pr. del af programmet og pr. instrumenter

andel af koordinatorer og deltagere fra lande, der kan omfattes af en udvidelse af deltagerkredsen, pr. del af programmet og pr. instrumenter

| — | andel af evaluatorer og bestyrelsesmedlemmer, herunder fra lande, der kan omfattes af en udvidelse af deltagerkredsen, og regioner med lav FoI-performance |
| --- | --- |

—

andel af evaluatorer og bestyrelsesmedlemmer, herunder fra lande, der kan omfattes af en udvidelse af deltagerkredsen, og regioner med lav FoI-performance

andel af evaluatorer og bestyrelsesmedlemmer, herunder fra lande, der kan omfattes af en udvidelse af deltagerkredsen, og regioner med lav FoI-performance

Etablering og modernisering af enklaver af ekspertise

Etablering og modernisering af enklaver af ekspertise

FoI-økosystemer af topkvalitet, herunder skal regioner med lav FoI-performance være knudepunkter og drivkræfter bag forandring i deres eget land

FoI-økosystemer af topkvalitet, herunder skal regioner med lav FoI-performance være knudepunkter og drivkræfter bag forandring i deres eget land

FoI-kløft

FoI-kløft

Geografisk koncentration

Geografisk koncentration

| — | succesrater |
| --- | --- |

—

succesrater

succesrater

| — | udnyttelse af EU-finansierede forskningsinfrastrukturer i alle EFR-lande |
| --- | --- |

—

udnyttelse af EU-finansierede forskningsinfrastrukturer i alle EFR-lande

udnyttelse af EU-finansierede forskningsinfrastrukturer i alle EFR-lande

Strategisk planlægning af EU's finansieringsprogrammer

Strategisk planlægning af EU's finansieringsprogrammer

Synergier og interaktioner mellem rammeprogrammerne og strategierne for intelligent specialisering

Synergier og interaktioner mellem rammeprogrammerne og strategierne for intelligent specialisering

Styrkelse af de nationale FoI-systemer

Styrkelse af de nationale FoI-systemer

| — | forøgelse af finansiering af uafhængig og konkurrencedygtig forsknings- og karriereevalueringssystemer |
| --- | --- |

—

forøgelse af finansiering af uafhængig og konkurrencedygtig forsknings- og karriereevalueringssystemer

forøgelse af finansiering af uafhængig og konkurrencedygtig forsknings- og karriereevalueringssystemer

| — | forøgelse af private og nationale offentlige udgifter til FoI |
| --- | --- |

—

forøgelse af private og nationale offentlige udgifter til FoI

forøgelse af private og nationale offentlige udgifter til FoI

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0401/2018).

1

13

(14)  Jf. Kommissionens forslag til en forordning om et regelsæt for screening af udenlandske direkte investeringer i EU (COM(2017) 487).

14

15

(15)  ...

15

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 294/2008 af 11. marts 2008 (EUT L 97 af 9.4.2008, s. 1), som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1292/2013 af 11. december 2013 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 174).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 294/2008 af 11. marts 2008 (EUT L 97 af 9.4.2008, s. 1), som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1292/2013 af 11. december 2013 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 174).

(1b)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU).

1b

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU).

16

(16)  ...

16

(23)  Rådets afgørelse 2013/755/EU af 25. november 2013 om de oversøiske landes og territoriers associering med Den Europæiske Union (»associeringsafgørelse«) (EUT L 344 af 19.12.2013, s. 1).

23

(23)  Rådets afgørelse 2013/755/EU af 25. november 2013 om de oversøiske landes og territoriers associering med Den Europæiske Union (»associeringsafgørelse«) (EUT L 344 af 19.12.2013, s. 1).

23

(25)  EUT C 205 af 19.7.2013, s. 9.

25

(25)  EUT C 205 af 19.7.2013, s. 9.

25

25

25

(26)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006. EUT C [...] af [...], s. [...].

26

(26)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006. EUT C [...] af [...], s. [...].

26

(26a)  
  Kommissionen kan revidere og om nødvendigt i sit arbejdsprogram ajourføre listen over lande, der er omfattet af initiativet om bredere deltagelse.

26a

Kommissionen kan revidere og om nødvendigt i sit arbejdsprogram ajourføre listen over lande, der er omfattet af initiativet om bredere deltagelse.

27

27

(28)  OJ ....

28

(28)  OJ ....

28

(29)  ...

29

(29)  ...

29

(31)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65).

31

(32)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU af 26. februar 2014 om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester og om ophævelse af direktiv 2004/17/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 243).

32

(33)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/81/EF af 13. juli 2009 om samordning af fremgangsmåderne ved ordregivende myndigheders eller ordregiveres indgåelse af visse bygge- og anlægs-, vareindkøbs- og tjenesteydelseskontrakter på forsvars- og sikkerhedsområdet og om ændring af direktiv 2004/17/EF og 2004/18/EF (EUT L 216 af 20.8.2009, s. 76).

33

(31)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65).

31

(32)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU af 26. februar 2014 om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester og om ophævelse af direktiv 2004/17/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 243).

32

(33)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/81/EF af 13. juli 2009 om samordning af fremgangsmåderne ved ordregivende myndigheders eller ordregiveres indgåelse af visse bygge- og anlægs-, vareindkøbs- og tjenesteydelseskontrakter på forsvars- og sikkerhedsområdet og om ændring af direktiv 2004/17/EF og 2004/18/EF (EUT L 216 af 20.8.2009, s. 76).

33

(1a)  
  Disse kan omfatte emner som eksempelvis kunstig intelligens, kvanteteknologier, biologisk bekæmpelse og anden generation af digitale tvillinger eller andre emner, der indkredses inden for rammerne af Horisont Europas strategiske programmering (herunder med medlemsstaternes forbundne programmer).

1a

Disse kan omfatte emner som eksempelvis kunstig intelligens, kvanteteknologier, biologisk bekæmpelse og anden generation af digitale tvillinger eller andre emner, der indkredses inden for rammerne af Horisont Europas strategiske programmering (herunder med medlemsstaternes forbundne programmer).

(34)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/43/EF af 17. maj 2006 om lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber, om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF og om ophævelse af Rådets direktiv 84/253/EØF (EUT L 157 af 9.6.2006, s. 87).

34

(34)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/43/EF af 17. maj 2006 om lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber, om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF og om ophævelse af Rådets direktiv 84/253/EØF (EUT L 157 af 9.6.2006, s. 87).)

34

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/459 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/459

---

P8_TA(2018)0510

Særprogrammet til gennemførelse af Horisont Europa ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 12. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om særprogrammet til gennemførelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (COM(2018)0436 — C8-0253/2018 — 2018/0225(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 388/40)

Ændring 1

Forslag til afgørelse

Henvisning 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | under henvisning til Europa-Parlamentets betænkning om vurdering af gennemførelsen af Horisont 2020 med henblik på midtvejsevalueringen og forslaget til det 9. rammeprogram, |

Kommissionens forslag

Ændring

under henvisning til Europa-Parlamentets betænkning om vurdering af gennemførelsen af Horisont 2020 med henblik på midtvejsevalueringen og forslaget til det 9. rammeprogram,

Ændring 2

Forslag til afgørelse

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af særprogrammet bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at vedtage arbejdsprogrammer for gennemførelsen af særprogrammet. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (4). |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af særprogrammet bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at vedtage arbejdsprogrammer for gennemførelsen af særprogrammet. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (4).

| (3) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af særprogrammet bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at vedtage
  strategiske FoI-planer og
  arbejdsprogrammer for gennemførelsen af særprogrammet. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (4). |
| --- | --- |

(3)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af særprogrammet bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at vedtage
  strategiske FoI-planer og
  arbejdsprogrammer for gennemførelsen af særprogrammet. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (4).

Ændring 3

Forslag til afgørelse

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | For at afspejle betydningen af at tage hånd om klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og FN's mål for bæredygtig udvikling vil dette særprogram bidrage til at mainstreame klimaindsatsen og til at nå det overordnede mål om, at 25 % af Unionens udgifter skal bidrage til at opfylde klimamålene. Aktionerne under dette særprogram forventes at bidrage med 35 % af særprogrammets samlede finansieringsramme til
  klimamålene
  . Relevante aktioner vil blive indkredset i løbet af særprogrammets forberedelse og gennemførelse og revurderet i forbindelse med relevante evaluerings- og revisionsprocesser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

For at afspejle betydningen af at tage hånd om klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og FN's mål for bæredygtig udvikling vil dette særprogram bidrage til at mainstreame klimaindsatsen og til at nå det overordnede mål om, at 25 % af Unionens udgifter skal bidrage til at opfylde klimamålene. Aktionerne under dette særprogram forventes at bidrage med 35 % af særprogrammets samlede finansieringsramme til
  klimamålene
  . Relevante aktioner vil blive indkredset i løbet af særprogrammets forberedelse og gennemførelse og revurderet i forbindelse med relevante evaluerings- og revisionsprocesser.

| (5) | For at afspejle betydningen af at tage hånd om klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og FN's mål for bæredygtig udvikling vil dette særprogram bidrage til at mainstreame klimaindsatsen og til at nå det overordnede mål om, at 25 % af Unionens udgifter skal bidrage til at opfylde klimamålene. Aktionerne under dette særprogram forventes at bidrage med
  mindst
  35 % af særprogrammets samlede finansieringsramme til
  EU's klimamål og -forpligtelser, når det er relevant
  . Relevante aktioner vil blive indkredset i løbet af særprogrammets forberedelse og gennemførelse og
  overvåget, indberettet og
  revurderet i forbindelse med relevante evaluerings- og revisionsprocesser. |
| --- | --- |

(5)

For at afspejle betydningen af at tage hånd om klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og FN's mål for bæredygtig udvikling vil dette særprogram bidrage til at mainstreame klimaindsatsen og til at nå det overordnede mål om, at 25 % af Unionens udgifter skal bidrage til at opfylde klimamålene. Aktionerne under dette særprogram forventes at bidrage med
  mindst
  35 % af særprogrammets samlede finansieringsramme til
  EU's klimamål og -forpligtelser, når det er relevant
  . Relevante aktioner vil blive indkredset i løbet af særprogrammets forberedelse og gennemførelse og
  overvåget, indberettet og
  revurderet i forbindelse med relevante evaluerings- og revisionsprocesser.

Ændring 4

Forslag til afgørelse

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Særprogrammets aktioner bør anvendes til at imødegå markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold
  , på en forholdsmæssigt afpasset måde, uden at dette medfører overlapning eller fortrænger
  privat finansiering
  , og en klar europæisk merværdi sikres
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Særprogrammets aktioner bør anvendes til at imødegå markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold
  , på en forholdsmæssigt afpasset måde, uden at dette medfører overlapning eller fortrænger
  privat finansiering
  , og en klar europæisk merværdi sikres
  .

| (6) | Særprogrammets aktioner bør anvendes til at
  styrke, udbrede og udvide topkvaliteten i Unionens videnskabelige og teknologiske grundlag, håndtere store globale udfordringer, øge Unionens industrielle lederskab, forbedre livskvaliteten i EU og fremme investeringer,
  imødegå markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold
  og mobilisere yderligere midler frem for at fortrænge
  privat finansiering. |
| --- | --- |

(6)

Særprogrammets aktioner bør anvendes til at
  styrke, udbrede og udvide topkvaliteten i Unionens videnskabelige og teknologiske grundlag, håndtere store globale udfordringer, øge Unionens industrielle lederskab, forbedre livskvaliteten i EU og fremme investeringer,
  imødegå markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold
  og mobilisere yderligere midler frem for at fortrænge
  privat finansiering.

Ændring 5

Forslag til afgørelse

Betragtning 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6a) | Ligestilling mellem mænd og kvinder er en politisk prioritet for EU og en vigtig samfundsmæssig udfordring (FN's SDG5). Desuden er målet om ligestilling mellem mænd og kvinder i samfundet en afgørende drivkraft for de sociale og industrielle ændringer, som er genstand for andre udviklingsmål. Kønsaspekter bør således integreres på passende vis i hele programmet, og der bør stilles krav om kønsspecifik forskning for at støtte gennemførelsen og udformningen af en bedre EU-politik for ligestilling mellem mænd og kvinder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6a)

Ligestilling mellem mænd og kvinder er en politisk prioritet for EU og en vigtig samfundsmæssig udfordring (FN's SDG5). Desuden er målet om ligestilling mellem mænd og kvinder i samfundet en afgørende drivkraft for de sociale og industrielle ændringer, som er genstand for andre udviklingsmål. Kønsaspekter bør således integreres på passende vis i hele programmet, og der bør stilles krav om kønsspecifik forskning for at støtte gennemførelsen og udformningen af en bedre EU-politik for ligestilling mellem mænd og kvinder.

Ændring 6

Forslag til afgørelse

Betragtning 6 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6b) | Særprogrammet bør gennemføres på en gennemsigtig, deltagelsesorienteret og strategisk måde med inddragelse af interessenter og civilsamfundet. Deltagelsen af interessenter og civilsamfundet bør afbalanceres, så forskellige baggrunde repræsenteres. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6b)

Særprogrammet bør gennemføres på en gennemsigtig, deltagelsesorienteret og strategisk måde med inddragelse af interessenter og civilsamfundet. Deltagelsen af interessenter og civilsamfundet bør afbalanceres, så forskellige baggrunde repræsenteres.

Ændring 7

Forslag til afgørelse

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | For at afspejle det vigtige bidrag, som forskning og innovation bør yde til at tackle udfordringerne inden for fødevareområdet, landbrug, udvikling af landdistrikterne og bioøkonomi, og for at gribe de tilsvarende forsknings- og innovationsmuligheder i tæt synergi med den fælles landbrugspolitik, vil de relevante aktioner under særprogrammet blive støttet
  med 10 mia. EUR til klyngen
  »Fødevarer
  og
  naturressourcer« i perioden 2021-2027. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

For at afspejle det vigtige bidrag, som forskning og innovation bør yde til at tackle udfordringerne inden for fødevareområdet, landbrug, udvikling af landdistrikterne og bioøkonomi, og for at gribe de tilsvarende forsknings- og innovationsmuligheder i tæt synergi med den fælles landbrugspolitik, vil de relevante aktioner under særprogrammet blive støttet
  med 10 mia. EUR til klyngen
  »Fødevarer
  og
  naturressourcer« i perioden 2021-2027.

| (7) | For at afspejle det vigtige bidrag, som forskning og innovation bør yde til at tackle udfordringerne inden for fødevareområdet, landbrug, udvikling af landdistrikterne og bioøkonomi,
  for at gøre dem mere bæredygtige
  og for at gribe de tilsvarende forsknings- og innovationsmuligheder i tæt synergi med den fælles landbrugspolitik, vil de relevante aktioner under særprogrammet blive støttet
  i en særlig klynge
  »Fødevarer, naturressourcer
  og landbrug
  « i perioden 2021-2027. |
| --- | --- |

(7)

For at afspejle det vigtige bidrag, som forskning og innovation bør yde til at tackle udfordringerne inden for fødevareområdet, landbrug, udvikling af landdistrikterne og bioøkonomi,
  for at gøre dem mere bæredygtige
  og for at gribe de tilsvarende forsknings- og innovationsmuligheder i tæt synergi med den fælles landbrugspolitik, vil de relevante aktioner under særprogrammet blive støttet
  i en særlig klynge
  »Fødevarer, naturressourcer
  og landbrug
  « i perioden 2021-2027.

Ændring 8

Forslag til afgørelse

Betragtning 7 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (7a) | De europæiske kulturelle og kreative sektorer bygger bro mellem kunst, kultur, erhvervsliv og teknologi. Kulturarv er en integreret del af den europæiske samhørighed og styrker forbindelsen mellem tradition og innovation. Bevarelse af kulturarven og udvikling af kreative løsninger, navnlig inden for digitalisering, vil blive prioriteret i programmet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7a)

De europæiske kulturelle og kreative sektorer bygger bro mellem kunst, kultur, erhvervsliv og teknologi. Kulturarv er en integreret del af den europæiske samhørighed og styrker forbindelsen mellem tradition og innovation. Bevarelse af kulturarven og udvikling af kreative løsninger, navnlig inden for digitalisering, vil blive prioriteret i programmet.

Ændring 9

Forslag til afgørelse

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | Fuldførelsen af det digitale indre marked og de stadig større muligheder som følge af konvergensen mellem digitale og fysiske teknologier kræver øgede investeringer. Horisont Europa vil bidrage til denne indsats med en
  betydelig forøgelse af udgiftsbeløbet til primære aktiviteter inden for digital forskning og innovation sammenlignet med Horisont 2020-rammeprogrammet for forskning og innovation

   (6)

  . Dette
  skal sikre, at Europa forbliver i front, når det drejer sig om forskning og innovation på det digitale område. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

Fuldførelsen af det digitale indre marked og de stadig større muligheder som følge af konvergensen mellem digitale og fysiske teknologier kræver øgede investeringer. Horisont Europa vil bidrage til denne indsats med en
  betydelig forøgelse af udgiftsbeløbet til primære aktiviteter inden for digital forskning og innovation sammenlignet med Horisont 2020-rammeprogrammet for forskning og innovation

   (6)

  . Dette
  skal sikre, at Europa forbliver i front, når det drejer sig om forskning og innovation på det digitale område.

| (8) | Fuldførelsen af det digitale indre marked og de stadig større muligheder som følge af konvergensen mellem digitale og fysiske teknologier kræver øgede investeringer. Horisont Europa vil bidrage til denne indsats med en
  særlig klynge, som
  skal sikre, at Europa forbliver i front, når det drejer sig om forskning og innovation på det digitale område. |
| --- | --- |

(8)

Fuldførelsen af det digitale indre marked og de stadig større muligheder som følge af konvergensen mellem digitale og fysiske teknologier kræver øgede investeringer. Horisont Europa vil bidrage til denne indsats med en
  særlig klynge, som
  skal sikre, at Europa forbliver i front, når det drejer sig om forskning og innovation på det digitale område.

Ændring 10

Forslag til afgørelse

Betragtning 8 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (8a) | Som et udtryk for betydningen af bedre formidling af EU-foranstaltningernes merværdi og virkning over for et bredere publikum bør Kommissionen intensivere sin indsats for at øge synligheden af Horisont Europa. Støttemodtagerne bør på samme måde sikre, at de resultater, de har opnået med EU-støtten, synliggøres. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8a)

Som et udtryk for betydningen af bedre formidling af EU-foranstaltningernes merværdi og virkning over for et bredere publikum bør Kommissionen intensivere sin indsats for at øge synligheden af Horisont Europa. Støttemodtagerne bør på samme måde sikre, at de resultater, de har opnået med EU-støtten, synliggøres.

Ændring 11

Forslag til afgørelse

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne afgørelse bør vælges ud fra den mulighed, som de giver for at nå aktionernes specifikke målsætninger og levere resultater, bl.a. under hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. For tilskud bør dette omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste satser og standardsatser for enhedsomkostninger – |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne afgørelse bør vælges ud fra den mulighed, som de giver for at nå aktionernes specifikke målsætninger og levere resultater, bl.a. under hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. For tilskud bør dette omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste satser og standardsatser for enhedsomkostninger –

udgår

Ændring 12

Forslag til afgørelse

Artikel 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 2 | Artikel 2 |
| Operationelle målsætninger | Operationelle målsætninger |
| 1.   Særprogrammet skal bidrage til de generelle og specifikke målsætninger, som er fastsat i artikel 3 i forordning ... [forordningen om rammeprogrammet/om reglerne for deltagelse]. | 1.   Særprogrammet skal bidrage til de generelle og specifikke målsætninger, som er fastsat i artikel 3 i forordning ... [forordningen om rammeprogrammet/om reglerne for deltagelse]. |
| 2.   Særprogrammet har følgende operationelle målsætninger: | 2.   Særprogrammet har følgende operationelle målsætninger: |
| (a) | styrke og udbrede topkvalitet |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 2

Artikel 2

Operationelle målsætninger

Operationelle målsætninger

1.   Særprogrammet skal bidrage til de generelle og specifikke målsætninger, som er fastsat i artikel 3 i forordning ... [forordningen om rammeprogrammet/om reglerne for deltagelse].

1.   Særprogrammet skal bidrage til de generelle og specifikke målsætninger, som er fastsat i artikel 3 i forordning ... [forordningen om rammeprogrammet/om reglerne for deltagelse].

2.   Særprogrammet har følgende operationelle målsætninger:

2.   Særprogrammet har følgende operationelle målsætninger:

(a)

styrke og udbrede topkvalitet

| (a) | styrke og udvide Europas videnskabelige og teknologiske grundlag og
  styrke og udbrede topkvalitet |
| --- | --- |

(a)

styrke og udvide Europas videnskabelige og teknologiske grundlag og
  styrke og udbrede topkvalitet

styrke og udvide Europas videnskabelige og teknologiske grundlag og

| (b) | øge samarbejdet på tværs af sektorer og fagområder |
| --- | --- |

(b)

øge samarbejdet på tværs af sektorer og fagområder

| (b) | øge samarbejdet på tværs af sektorer og fagområder |
| --- | --- |

(b)

øge samarbejdet på tværs af sektorer og fagområder

| (c) | forbinde
  og
  udvikle forskningsinfrastrukturer i hele det europæiske forskningsområde |
| --- | --- |

(c)

forbinde
  og
  udvikle forskningsinfrastrukturer i hele det europæiske forskningsområde

og

| (c) | forbinde, udvikle
  og fremme udbredt adgang, herunder virtuel, til
  forskningsinfrastrukturer i hele det europæiske forskningsområde |
| --- | --- |

(c)

forbinde, udvikle
  og fremme udbredt adgang, herunder virtuel, til
  forskningsinfrastrukturer i hele det europæiske forskningsområde

og fremme udbredt adgang, herunder virtuel, til

| (d) | styrke internationalt samarbejde |
| --- | --- |

(d)

styrke internationalt samarbejde

| (d) | styrke internationalt samarbejde
  inden for videnskab og teknologi for at fremme topkvalitet i EU |
| --- | --- |

(d)

styrke internationalt samarbejde
  inden for videnskab og teknologi for at fremme topkvalitet i EU

inden for videnskab og teknologi for at fremme topkvalitet i EU

| (e) | tiltrække, uddanne og fastholde forskere og innovatorer i det europæiske forskningsområde, herunder via mobilitet blandt forskere |
| --- | --- |

(e)

tiltrække, uddanne og fastholde forskere og innovatorer i det europæiske forskningsområde, herunder via mobilitet blandt forskere

| (e) | tiltrække, uddanne og fastholde
  europæiske og internationale
  forskere og innovatorer, herunder via mobilitet blandt forskere
  , med det sigte at gøre det europæiske forskningsområde til verdens mest konkurrencedygtige for videnskab på højt niveau |
| --- | --- |

(e)

tiltrække, uddanne og fastholde
  europæiske og internationale
  forskere og innovatorer, herunder via mobilitet blandt forskere
  , med det sigte at gøre det europæiske forskningsområde til verdens mest konkurrencedygtige for videnskab på højt niveau

europæiske og internationale

, med det sigte at gøre det europæiske forskningsområde til verdens mest konkurrencedygtige for videnskab på højt niveau

| (f) | fremme åben videnskab og
  sikre synlighed over for offentligheden samt
  åben adgang til resultater |
| --- | --- |

(f)

fremme åben videnskab og
  sikre synlighed over for offentligheden samt
  åben adgang til resultater

sikre synlighed over for offentligheden samt

| (f) | fremme åben videnskab og åben adgang til resultater |
| --- | --- |

(f)

fremme åben videnskab og åben adgang til resultater

| (g) | aktivt formidle og udnytte resultater, navnlig med henblik på politikudvikling |
| --- | --- |

(g)

aktivt formidle og udnytte resultater, navnlig med henblik på politikudvikling

| (g) | aktivt formidle og udnytte resultater, navnlig med henblik på politikudvikling |
| --- | --- |

(g)

aktivt formidle og udnytte resultater, navnlig med henblik på politikudvikling

| (h) | støtte gennemførelsen af Unionens politiske prioriteter |
| --- | --- |

(h)

støtte gennemførelsen af Unionens politiske prioriteter

| (h) | støtte gennemførelsen af Unionens politiske
  mål og
  prioriteter |
| --- | --- |

(h)

støtte gennemførelsen af Unionens politiske
  mål og
  prioriteter

mål og

| (i) | styrke forbindelsen mellem forskning
  og
  innovation og andre politikker, herunder målene for bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

(i)

styrke forbindelsen mellem forskning
  og
  innovation og andre politikker, herunder målene for bæredygtig udvikling

og

| (i) | styrke forbindelsen mellem forskning, innovation
  , uddannelse
  og andre politikker, herunder målene for bæredygtig udvikling
  og Parisaftalen |
| --- | --- |

(i)

styrke forbindelsen mellem forskning, innovation
  , uddannelse
  og andre politikker, herunder målene for bæredygtig udvikling
  og Parisaftalen

, uddannelse

og Parisaftalen

| (j) | via FoI-missioner at opfylde ambitiøse mål inden for en fastsat frist |
| --- | --- |

(j)

via FoI-missioner at opfylde ambitiøse mål inden for en fastsat frist

| (j) | via FoI-missioner at opfylde ambitiøse mål inden for en fastsat frist |
| --- | --- |

(j)

via FoI-missioner at opfylde ambitiøse mål inden for en fastsat frist

| (k) | involvere borgere og
  slutbrugere
  i fælles udformning og fælles skabelsesprocesser |
| --- | --- |

(k)

involvere borgere og
  slutbrugere
  i fælles udformning og fælles skabelsesprocesser

slutbrugere

| (k) | involvere
  relevante interessenter inden for forskning og innovation, herunder
  borgere
  , den akademiske verden, forskningsorganisationer
  og
  industrien,
  i fælles udformning og fælles skabelsesprocesser |
| --- | --- |

(k)

involvere
  relevante interessenter inden for forskning og innovation, herunder
  borgere
  , den akademiske verden, forskningsorganisationer
  og
  industrien,
  i fælles udformning og fælles skabelsesprocesser

relevante interessenter inden for forskning og innovation, herunder

, den akademiske verden, forskningsorganisationer

industrien,

| (l) | forbedre videnskabelig kommunikation |
| --- | --- |

(l)

forbedre videnskabelig kommunikation

| (l) | forbedre videnskabelig kommunikation |
| --- | --- |

(l)

forbedre videnskabelig kommunikation

| (m) | fremme industriel omstilling |
| --- | --- |

(m)

fremme industriel omstilling

| (m) | fremme industriel omstilling
  i EU for at indfri de europæiske strategiske sektorers potentiale såsom centrale støtteteknologier |
| --- | --- |

(m)

fremme industriel omstilling
  i EU for at indfri de europæiske strategiske sektorers potentiale såsom centrale støtteteknologier

i EU for at indfri de europæiske strategiske sektorers potentiale såsom centrale støtteteknologier

| (n) | forbedre
  innovationsfærdigheder |
| --- | --- |

(n)

forbedre
  innovationsfærdigheder

innovationsfærdigheder

| (n) | forbedre
  færdigheder via uddannelse og fremme kreativitet inden for forskning og innovation |
| --- | --- |

(n)

forbedre
  færdigheder via uddannelse og fremme kreativitet inden for forskning og innovation

færdigheder via uddannelse og fremme kreativitet inden for forskning og innovation

| (o) | stimulere oprettelse og opskalering af innovative virksomheder, navnlig SMV'er |
| --- | --- |

(o)

stimulere oprettelse og opskalering af innovative virksomheder, navnlig SMV'er

| (o) | stimulere oprettelse og opskalering af innovative virksomheder, navnlig
  opstartsvirksomheder og
  SMV'er |
| --- | --- |

(o)

stimulere oprettelse og opskalering af innovative virksomheder, navnlig
  opstartsvirksomheder og
  SMV'er

opstartsvirksomheder og

| (p) | forbedre adgangen til risikofinansiering, især der, hvor markedet ikke tilvejebringer levedygtig finansiering. |
| --- | --- |

(p)

forbedre adgangen til risikofinansiering, især der, hvor markedet ikke tilvejebringer levedygtig finansiering.

| (p) | forbedre adgangen til risikofinansiering
  , herunder via synergier med InvestEU,
  især der, hvor markedet ikke tilvejebringer levedygtig finansiering |
| --- | --- |

(p)

forbedre adgangen til risikofinansiering
  , herunder via synergier med InvestEU,
  især der, hvor markedet ikke tilvejebringer levedygtig finansiering

, herunder via synergier med InvestEU,

| (pa) | styrke integrationen af ligestillingsaspektet og integrering af kønsdimensionen i forskning og innovation |
| --- | --- |

(pa)

(pa)

styrke integrationen af ligestillingsaspektet og integrering af kønsdimensionen i forskning og innovation

styrke integrationen af ligestillingsaspektet og integrering af kønsdimensionen i forskning og innovation

| (pb) | optimere de videnskabelige, teknologiske, samfundsmæssige og økonomiske virkninger. |
| --- | --- |

(pb)

(pb)

optimere de videnskabelige, teknologiske, samfundsmæssige og økonomiske virkninger.

optimere de videnskabelige, teknologiske, samfundsmæssige og økonomiske virkninger.

3.   Inden for målsætningerne i stk. 2 kan nye og uventede behov, der opstår under gennemførelsen af særprogrammet, inddrages. Dette kan, hvis det er behørigt begrundet, omfatte reaktion på nye muligheder, kriser og trusler, såvel som på behov i forbindelse med udvikling af nye EU-politikker.

3.   Inden for målsætningerne i stk. 2 kan nye og uventede behov, der opstår under gennemførelsen af særprogrammet, inddrages. Dette kan, hvis det er behørigt begrundet, omfatte reaktion på nye muligheder, kriser og trusler, såvel som på behov i forbindelse med udvikling af nye EU-politikker.

Ændring 13

Ændring 13

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3

Artikel 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Struktur | Struktur |
| 1.   I overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, i forordning ... [forordningen om rammeprogrammet/om reglerne for deltagelse] består særprogrammet af følgende dele: | 1.   I overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, i forordning ... [forordningen om rammeprogrammet/om reglerne for deltagelse] består særprogrammet af følgende dele: |
| (1) | Søjle I »Åben videnskab« med følgende komponenter: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 3

Artikel 3

Struktur

Struktur

1.   I overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, i forordning ... [forordningen om rammeprogrammet/om reglerne for deltagelse] består særprogrammet af følgende dele:

1.   I overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, i forordning ... [forordningen om rammeprogrammet/om reglerne for deltagelse] består særprogrammet af følgende dele:

(1)

Søjle I »Åben videnskab« med følgende komponenter:

| (1) | Søjle I »Åben videnskab
  i topkvalitet
  « med følgende komponenter: |
| --- | --- |

(1)

Søjle I »Åben videnskab
  i topkvalitet
  « med følgende komponenter:

i topkvalitet

| | (a) | Det Europæiske Forskningsråd (EFR) som beskrevet i bilag I, søjle I, afsnit 1 |
| --- | --- | --- |

(a)

Det Europæiske Forskningsråd (EFR) som beskrevet i bilag I, søjle I, afsnit 1

| | (a) | Det Europæiske Forskningsråd (EFR) som beskrevet i bilag I, søjle I, afsnit 1 |
| --- | --- | --- |

(a)

Det Europæiske Forskningsråd (EFR) som beskrevet i bilag I, søjle I, afsnit 1

| | (b) | Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter (MSCA) som beskrevet i bilag I, søjle I, afsnit 2 |
| --- | --- | --- |

(b)

Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter (MSCA) som beskrevet i bilag I, søjle I, afsnit 2

| | (b) | Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter (MSCA) som beskrevet i bilag I, søjle I, afsnit 2 |
| --- | --- | --- |

(b)

Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter (MSCA) som beskrevet i bilag I, søjle I, afsnit 2

| | (c) | forskningsinfrastrukturer som beskrevet i bilag I, søjle I, afsnit 3 |
| --- | --- | --- |

(c)

forskningsinfrastrukturer som beskrevet i bilag I, søjle I, afsnit 3

| | (c) | forskningsinfrastrukturer som beskrevet i bilag I, søjle I, afsnit 3 |
| --- | --- | --- |

(c)

forskningsinfrastrukturer som beskrevet i bilag I, søjle I, afsnit 3

| (2) | Søjle II »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«
  med følgende komponenter
  : |
| --- | --- |

(2)

Søjle II »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«
  med følgende komponenter
  :

med følgende komponenter

| (2) | Søjle II »Globale udfordringer og
  europæisk
  industriel konkurrenceevne«
  , herunder et tilskudsbaseret SMV-instrument med en enkelt modtager som omhandlet i forordningens artikel 43a og særprogrammets bilag I
  : |
| --- | --- |

(2)

Søjle II »Globale udfordringer og
  europæisk
  industriel konkurrenceevne«
  , herunder et tilskudsbaseret SMV-instrument med en enkelt modtager som omhandlet i forordningens artikel 43a og særprogrammets bilag I
  :

europæisk

, herunder et tilskudsbaseret SMV-instrument med en enkelt modtager som omhandlet i forordningens artikel 43a og særprogrammets bilag I

| | (a) | klyngen »Sundhed« som beskrevet i bilag I, søjle II, afsnit 1 |
| --- | --- | --- |

(a)

klyngen »Sundhed« som beskrevet i bilag I, søjle II, afsnit 1

| | (a) | klyngen »Sundhed« som beskrevet i bilag I, søjle II, afsnit 1 |
| --- | --- | --- |

(a)

klyngen »Sundhed« som beskrevet i bilag I, søjle II, afsnit 1

| | (b) | klyngen »Inklusive og
  sikre
  samfund« som beskrevet i bilag I, søjle II, afsnit 2 |
| --- | --- | --- |

(b)

klyngen »Inklusive og
  sikre
  samfund« som beskrevet i bilag I, søjle II, afsnit 2

sikre

| | (b) | klyngen »Inklusive og
  kreative
  samfund« som beskrevet i bilag I, søjle II, afsnit 2 |
| --- | --- | --- |

(b)

klyngen »Inklusive og
  kreative
  samfund« som beskrevet i bilag I, søjle II, afsnit 2

kreative

| | (ba) | klyngen »Sikre samfund« |
| --- | --- | --- |

(ba)

(ba)

klyngen »Sikre samfund«

klyngen »Sikre samfund«

| | (c) | klyngen »Det digitale område
  og
  industri« som beskrevet i bilag I, søjle II, afsnit 3 |
| --- | --- | --- |

(c)

klyngen »Det digitale område
  og
  industri« som beskrevet i bilag I, søjle II, afsnit 3

og

| | (c) | klyngen »Det digitale område, industri
  og rummet
  « som beskrevet i bilag I, søjle II, afsnit 3 |
| --- | --- | --- |

(c)

klyngen »Det digitale område, industri
  og rummet
  « som beskrevet i bilag I, søjle II, afsnit 3

og rummet

| | (d) | klyngen »Klima, energi og mobilitet« som beskrevet i bilag I, søjle II, afsnit 4 |
| --- | --- | --- |

(d)

klyngen »Klima, energi og mobilitet« som beskrevet i bilag I, søjle II, afsnit 4

| | (d) | klyngen »Klima, energi og mobilitet« som beskrevet i bilag I, søjle II, afsnit 4 |
| --- | --- | --- |

(d)

klyngen »Klima, energi og mobilitet« som beskrevet i bilag I, søjle II, afsnit 4

| | (e) | klyngen »Fødevarer
  og
  naturressourcer« som beskrevet i bilag I, søjle II, afsnit 5 |
| --- | --- | --- |

(e)

klyngen »Fødevarer
  og
  naturressourcer« som beskrevet i bilag I, søjle II, afsnit 5

og

| | (e) | klyngen »Fødevarer, naturressourcer
  og landbrug
  « som beskrevet i bilag I, søjle II, afsnit 5 |
| --- | --- | --- |

(e)

klyngen »Fødevarer, naturressourcer
  og landbrug
  « som beskrevet i bilag I, søjle II, afsnit 5

og landbrug

| | (f) | Det Fælles Forskningscenters (JRC) ikkenukleare direkte aktioner som beskrevet i bilag I, søjle II, afsnit 6 |
| --- | --- | --- |

(f)

Det Fælles Forskningscenters (JRC) ikkenukleare direkte aktioner som beskrevet i bilag I, søjle II, afsnit 6

| | (f) | Det Fælles Forskningscenters (JRC) ikkenukleare direkte aktioner som beskrevet i bilag I, søjle II, afsnit 6 |
| --- | --- | --- |

(f)

Det Fælles Forskningscenters (JRC) ikkenukleare direkte aktioner som beskrevet i bilag I, søjle II, afsnit 6

| (3) | Søjle III »
  Åben innovation
  « med følgende komponenter: |
| --- | --- |

(3)

Søjle III »
  Åben innovation
  « med følgende komponenter:

Åben innovation

| (3) | Søjle III »
  Et innovativt Europa
  « med følgende komponenter: |
| --- | --- |

(3)

Søjle III »
  Et innovativt Europa
  « med følgende komponenter:

Et innovativt Europa

| | (a) | Det Europæiske Innovationsråd (EIC) som beskrevet i bilag I, søjle III, afsnit 1 |
| --- | --- | --- |

(a)

Det Europæiske Innovationsråd (EIC) som beskrevet i bilag I, søjle III, afsnit 1

| | (a) | Det Europæiske Innovationsråd (EIC) som beskrevet i bilag I, søjle III, afsnit 1
  , herunder de europæiske innovationsøkosystemer som beskrevet i bilag I, søjle III, afsnit 2 |
| --- | --- | --- |

(a)

Det Europæiske Innovationsråd (EIC) som beskrevet i bilag I, søjle III, afsnit 1
  , herunder de europæiske innovationsøkosystemer som beskrevet i bilag I, søjle III, afsnit 2

, herunder de europæiske innovationsøkosystemer som beskrevet i bilag I, søjle III, afsnit 2

| | (b) | de europæiske innovationsøkosystemer som beskrevet i bilag I, søjle III, afsnit 2 |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

de europæiske innovationsøkosystemer som beskrevet i bilag I, søjle III, afsnit 2

de europæiske innovationsøkosystemer som beskrevet i bilag I, søjle III, afsnit 2

| | udgår |
| --- | --- |

udgår

udgår

| | (c) | Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi som beskrevet i bilag I, søjle III, afsnit 3. |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi som beskrevet i bilag I, søjle III, afsnit 3.

| | (b) | Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi som beskrevet i bilag I, søjle III, afsnit 3 |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi som beskrevet i bilag I, søjle III, afsnit 3

| (4) | Del »Styrkelse af det europæiske forskningsrum« med følgende komponenter: |
| --- | --- |

(4)

Del »Styrkelse af det europæiske forskningsrum« med følgende komponenter:

| (4) | Del »Styrkelse af det europæiske forskningsrum« med følgende komponenter: |
| --- | --- |

(4)

Del »Styrkelse af det europæiske forskningsrum« med følgende komponenter:

| | (a) | deling
  af topkvalitet som beskrevet i bilag I, del »Styrkelse af det europæiske forskningsrum«, afsnit 1: |
| --- | --- | --- |

(a)

deling
  af topkvalitet som beskrevet i bilag I, del »Styrkelse af det europæiske forskningsrum«, afsnit 1:

deling

| | (a) | udbredelse
  af topkvalitet
  og udvidelse af deltagelsen
  som beskrevet i bilag I, del »Styrkelse af det europæiske forskningsrum«, afsnit 1: |
| --- | --- | --- |

(a)

udbredelse
  af topkvalitet
  og udvidelse af deltagelsen
  som beskrevet i bilag I, del »Styrkelse af det europæiske forskningsrum«, afsnit 1:

udbredelse

og udvidelse af deltagelsen

| | (b) | reform og forbedring af det europæiske FoI-system som beskrevet i bilag I, del »Styrkelse af det europæiske forskningsrum«, afsnit 2. |
| --- | --- | --- |

(b)

reform og forbedring af det europæiske FoI-system som beskrevet i bilag I, del »Styrkelse af det europæiske forskningsrum«, afsnit 2.

| | (b) | reform og forbedring af det europæiske FoI-system som beskrevet i bilag I, del »Styrkelse af det europæiske forskningsrum«, afsnit 2. |
| --- | --- | --- |

(b)

reform og forbedring af det europæiske FoI-system som beskrevet i bilag I, del »Styrkelse af det europæiske forskningsrum«, afsnit 2.

2.   De aktiviteter, som skal udføres under de i stk. 1 omhandlede dele, er fastsat i bilag I.

2.   De aktiviteter, som skal udføres under de i stk. 1 omhandlede dele, er fastsat i bilag I.

Ændring 14

Ændring 14

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 4

Artikel 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 4 | Artikel 4 |
| Budget | Budget |
| 1.   I overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, i forordning ... [forordningen om rammeprogrammet/reglerne for deltagelse] udgør budgettet for gennemførelsen af særprogrammet for perioden 2021-2027
  94 100 000 000  EUR
  i 
  løbende priser
  . | 1.   I overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, i forordning ... [forordningen om rammeprogrammet/reglerne for deltagelse] udgør budgettet for gennemførelsen af særprogrammet for perioden 2021-2027
  120 000 000 000  EUR
  i 
  2018-priser
  . |
| 2.   Beløbet i stk. 1 i nærværende artikel fordeles mellem de komponenter, der er beskrevet i artikel 3, stk. 1, i nærværende afgørelse, i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, i forordning ... [forordningen om rammeprogrammet/reglerne for deltagelse]. Ordningerne i artikel 9, stk. 3-8, i forordning ... [forordningen om rammeprogrammet/reglerne for deltagelse] finder anvendelse. | 2.   Beløbet i stk. 1 i nærværende artikel fordeles mellem de komponenter, der er beskrevet i artikel 3, stk. 1, i nærværende afgørelse, i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, i forordning ... [forordningen om rammeprogrammet/reglerne for deltagelse]. Ordningerne i artikel 9, stk. 3-8, i forordning ... [forordningen om rammeprogrammet/reglerne for deltagelse] finder anvendelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 4

Artikel 4

Budget

Budget

1.   I overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, i forordning ... [forordningen om rammeprogrammet/reglerne for deltagelse] udgør budgettet for gennemførelsen af særprogrammet for perioden 2021-2027
  94 100 000 000  EUR
  i 
  løbende priser
  .

1.   I overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, i forordning ... [forordningen om rammeprogrammet/reglerne for deltagelse] udgør budgettet for gennemførelsen af særprogrammet for perioden 2021-2027
  120 000 000 000  EUR
  i 
  2018-priser
  .

2.   Beløbet i stk. 1 i nærværende artikel fordeles mellem de komponenter, der er beskrevet i artikel 3, stk. 1, i nærværende afgørelse, i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, i forordning ... [forordningen om rammeprogrammet/reglerne for deltagelse]. Ordningerne i artikel 9, stk. 3-8, i forordning ... [forordningen om rammeprogrammet/reglerne for deltagelse] finder anvendelse.

2.   Beløbet i stk. 1 i nærværende artikel fordeles mellem de komponenter, der er beskrevet i artikel 3, stk. 1, i nærværende afgørelse, i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, i forordning ... [forordningen om rammeprogrammet/reglerne for deltagelse]. Ordningerne i artikel 9, stk. 3-8, i forordning ... [forordningen om rammeprogrammet/reglerne for deltagelse] finder anvendelse.

Ændring 15

Ændring 15

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 5

Artikel 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 5 | Artikel 5 |
| Missioner | Missioner |
| 1.   For hver mission
  kan der
  oprettes et missionsudvalg. Det skal bestå af
  ca. 15
   personer på højt niveau, herunder
  relevante repræsentanter for slutbrugerne
  . Missionsudvalget rådgiver om: | 1.   For hver mission oprettes
  der
  et missionsudvalg
  til at gennemføre og styre den fælles udformning
  . Det skal bestå af
  15-20 uafhængige
  personer på højt niveau, herunder
  FoI-repræsentanter fra forskellige sektorer og fagområder, den akademiske verden, forsknings- og teknologiorganisationer, industrier af alle størrelser, nationale og regionale myndigheder og civilsamfundsorganisationer. Medlemmerne af missionsudvalget udpeges af Kommissionen i henhold til en uafhængig og gennemsigtig procedure, herunder en åben indkaldelse af interessetilkendegivelser
  . Missionsudvalget rådgiver om: |
| (a) | indholdet af
  arbejdsprogrammerne
  og deres revision, hvor det er nødvendigt for at nå målsætningerne med missionen
  , i fælles design med interessenter og eventuelt offentligheden |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 5

Artikel 5

Missioner

Missioner

1.   For hver mission
  kan der
  oprettes et missionsudvalg. Det skal bestå af
  ca. 15
   personer på højt niveau, herunder
  relevante repræsentanter for slutbrugerne
  . Missionsudvalget rådgiver om:

1.   For hver mission oprettes
  der
  et missionsudvalg
  til at gennemføre og styre den fælles udformning
  . Det skal bestå af
  15-20 uafhængige
  personer på højt niveau, herunder
  FoI-repræsentanter fra forskellige sektorer og fagområder, den akademiske verden, forsknings- og teknologiorganisationer, industrier af alle størrelser, nationale og regionale myndigheder og civilsamfundsorganisationer. Medlemmerne af missionsudvalget udpeges af Kommissionen i henhold til en uafhængig og gennemsigtig procedure, herunder en åben indkaldelse af interessetilkendegivelser
  . Missionsudvalget rådgiver om:

(a)

indholdet af
  arbejdsprogrammerne
  og deres revision, hvor det er nødvendigt for at nå målsætningerne med missionen
  , i fælles design med interessenter og eventuelt offentligheden

arbejdsprogrammerne

, i fælles design med interessenter og eventuelt offentligheden

| (a) | indholdet af
  relevante arbejdsprogrammer
  og deres revision, hvor det er nødvendigt for at nå målsætningerne med missionen |
| --- | --- |

(a)

indholdet af
  relevante arbejdsprogrammer
  og deres revision, hvor det er nødvendigt for at nå målsætningerne med missionen

relevante arbejdsprogrammer

| (b) | tilpasningsforanstaltninger eller, hvis det er nødvendigt, afslutning, på grundlag af en vurdering af gennemførelsen af missionen |
| --- | --- |

(b)

tilpasningsforanstaltninger eller, hvis det er nødvendigt, afslutning, på grundlag af en vurdering af gennemførelsen af missionen

| (b) | tilpasningsforanstaltninger eller, hvis det er nødvendigt, afslutning, på grundlag af en vurdering af gennemførelsen af missionen |
| --- | --- |

(b)

tilpasningsforanstaltninger eller, hvis det er nødvendigt, afslutning, på grundlag af en vurdering af gennemførelsen af missionen

| (c) | udvælgelse af ekspertevaluatorer og orientering af disse samt evalueringskriterier og deres vægtning |
| --- | --- |

(c)

udvælgelse af ekspertevaluatorer og orientering af disse samt evalueringskriterier og deres vægtning

| (c) | udvælgelse af ekspertevaluatorer
  , forebyggelse af interessekonflikter hos ekspertevaluatorerne
  og orientering af disse samt evalueringskriterier og deres vægtning
  i tillæg til de almindelige udvælgelseskriterier, navnlig »topkvalitet, virkning og gennemførelsens kvalitet og effektivitet« |
| --- | --- |

(c)

udvælgelse af ekspertevaluatorer
  , forebyggelse af interessekonflikter hos ekspertevaluatorerne
  og orientering af disse samt evalueringskriterier og deres vægtning
  i tillæg til de almindelige udvælgelseskriterier, navnlig »topkvalitet, virkning og gennemførelsens kvalitet og effektivitet«

, forebyggelse af interessekonflikter hos ekspertevaluatorerne

i tillæg til de almindelige udvælgelseskriterier, navnlig »topkvalitet, virkning og gennemførelsens kvalitet og effektivitet«

| (d) | rammebetingelser, som bidrager til at opfylde missionens målsætninger |
| --- | --- |

(d)

rammebetingelser, som bidrager til at opfylde missionens målsætninger

| (d) | rammebetingelser, som bidrager til at opfylde missionens målsætninger
  i overensstemmelse med EU's prioriteter |
| --- | --- |

(d)

rammebetingelser, som bidrager til at opfylde missionens målsætninger
  i overensstemmelse med EU's prioriteter

i overensstemmelse med EU's prioriteter

| (e) | kommunikation. |
| --- | --- |

(e)

kommunikation.

| (e) | kommunikation |
| --- | --- |

(e)

kommunikation

| (ea) | klare og målbare mål og mulige resultater for missionen |
| --- | --- |

(ea)

(ea)

klare og målbare mål og mulige resultater for missionen

klare og målbare mål og mulige resultater for missionen

| (eb) | evaluering af missionens sociale virkninger og forretningspotentiale. |
| --- | --- |

(eb)

(eb)

evaluering af missionens sociale virkninger og forretningspotentiale.

evaluering af missionens sociale virkninger og forretningspotentiale.

2.   Der
  kan
  i arbejdsprogrammet som omhandlet i artikel 11 fastsættes særlige bestemmelser, som muliggør en effektiv og fleksibel porteføljetilgang.

2.   Der
  skal
  i arbejdsprogrammet som omhandlet i artikel 11 fastsættes særlige bestemmelser, som muliggør en effektiv og fleksibel porteføljetilgang.

2a.
     
  Missionernes indhold, oplysninger om deres gennemførelse, herunder deres omfang, indikatorer, målbare mål og milepæle, estimerede budgetter og synergier med andre EU-fonde samt forbindelser med europæiske partnerskaber skal vedtages i strategiske FoI-planer, jf. bilag I i denne afgørelse.

2b.
     
  Missionerne gennemføres via offentlige indkaldelser af projektforslag inden for de relevante klyngers arbejdsprogrammer, som bidrager til missionen og ligger inden for rammerne af en eller flere af klyngernes interventionsområder.

Ændring 16

Ændring 16

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 6

Artikel 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 6 | Artikel 6 |
| Det Europæiske Forskningsråd | Det Europæiske Forskningsråd |
| 1.   Kommissionen opretter et europæisk forskningsråd (»EFR«), som gennemfører de aktioner under søjle I, Åben
  innovation
  , som vedrører EFR. EFR skal efterfølge det EFR, der er nedsat ved Kommissionens afgørelse C(2013)1895 (7). | 1.   Kommissionen opretter et europæisk forskningsråd (»EFR«), som gennemfører de aktioner under søjle I, Åben
  videnskab i topkvalitet
  , som vedrører EFR. EFR skal efterfølge det EFR, der er nedsat ved Kommissionens afgørelse C(2013)1895 (7). |
| 2.   EFR består af det uafhængige Videnskabelige Råd i henhold til artikel 7 og den specifikke gennemførelsesstruktur i henhold til artikel 8. | 2.   EFR består af det uafhængige Videnskabelige Råd i henhold til artikel 7 og den specifikke gennemførelsesstruktur i henhold til artikel 8. |
| 3.   EFR's formand vælges blandt internationalt velrenommerede seniorforskere. | 3.   EFR's formand vælges blandt internationalt velrenommerede seniorforskere. |
| Formanden udnævnes af Kommissionen efter en gennemsigtig ansættelsesprocedure, som bl.a. omfatter et uafhængigt indstillingsudvalg, for en periode på fire år, som kan fornys én gang. Ansættelsesproceduren og den valgte kandidat skal godkendes af Det Videnskabelige Råd. | Formanden udnævnes af Kommissionen efter en gennemsigtig ansættelsesprocedure, som bl.a. omfatter et uafhængigt indstillingsudvalg, for en periode på fire år, som kan fornys én gang. Ansættelsesproceduren og den valgte kandidat skal godkendes af Det Videnskabelige Råd. |
| Formanden leder Det Videnskabelige Råd, varetager forbindelserne til den specifikke gennemførelsesstruktur og repræsenterer Det Videnskabelige Råd i forskningsverdenen. | Formanden leder Det Videnskabelige Råd, varetager forbindelserne til den specifikke gennemførelsesstruktur og repræsenterer Det Videnskabelige Råd i forskningsverdenen. |
| 4.   Grundlaget for EFR's arbejde er videnskabelig topkvalitet, uafhængighed, effektivitet, åbenhed og ansvarlighed. Det sikrer kontinuiteten af de aktioner, som blev varetaget af EFR i henhold til afgørelse ... | 4.   Grundlaget for EFR's arbejde er videnskabelig topkvalitet, uafhængighed, effektivitet, åbenhed og ansvarlighed. Det sikrer kontinuiteten af de aktioner, som blev varetaget af EFR i henhold til afgørelse ... |
| 5.   EFR's aktiviteter skal understøtte forskning inden for alle områder, som udføres af individuelle eller tværnationale forskerhold, som konkurrerer på EU-niveau. | 5.   EFR's aktiviteter skal understøtte forskning inden for alle områder, som udføres af individuelle eller tværnationale forskerhold, som konkurrerer på EU-niveau.
  Der bør fortsat ydes støtte til innovation, dvs. via proof of concept-ordningen, for at fremme hurtigere omsætning af nye opdagelser til kommercielt eller socialt værdifulde produkter, processer og tjenesteydelser. For at bidrage hertil er EFR-ansøgere i topklasse, som har bestået tærsklen, men som ikke har kunnet opnå finansiering på grund af mangel på ressourcer, støtteberettigede under proof of concept-ordningen. |
| | 5a.
     
  En modtager af EFR's proof of concept tildeles et seal of excellence, hvis forslaget er støtteberettiget, har bestået visse tærskler og ikke har kunnet finansieres. |
| 6.   Kommissionen står som garant for EFR's uafhængighed og integritet og sikrer, at det udfører sine opgaver korrekt. | 6.   Kommissionen står som garant for EFR's uafhængighed og integritet og sikrer, at det udfører sine opgaver korrekt. |
| Kommissionen sikrer, at gennemførelsen af EFR's aktioner udføres i overensstemmelse med principperne i stk. 4 såvel som den overordnede strategi for EFR, jf. artikel 7, stk. 2, litra a), som fastsat af Det Videnskabelige Råd. | Kommissionen sikrer, at gennemførelsen af EFR's aktioner udføres i overensstemmelse med principperne i stk. 4 såvel som den overordnede strategi for EFR, jf. artikel 7, stk. 2, litra a), som fastsat af Det Videnskabelige Råd. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 6

Artikel 6

Det Europæiske Forskningsråd

Det Europæiske Forskningsråd

1.   Kommissionen opretter et europæisk forskningsråd (»EFR«), som gennemfører de aktioner under søjle I, Åben
  innovation
  , som vedrører EFR. EFR skal efterfølge det EFR, der er nedsat ved Kommissionens afgørelse C(2013)1895 (7).

1.   Kommissionen opretter et europæisk forskningsråd (»EFR«), som gennemfører de aktioner under søjle I, Åben
  videnskab i topkvalitet
  , som vedrører EFR. EFR skal efterfølge det EFR, der er nedsat ved Kommissionens afgørelse C(2013)1895 (7).

2.   EFR består af det uafhængige Videnskabelige Råd i henhold til artikel 7 og den specifikke gennemførelsesstruktur i henhold til artikel 8.

2.   EFR består af det uafhængige Videnskabelige Råd i henhold til artikel 7 og den specifikke gennemførelsesstruktur i henhold til artikel 8.

3.   EFR's formand vælges blandt internationalt velrenommerede seniorforskere.

3.   EFR's formand vælges blandt internationalt velrenommerede seniorforskere.

Formanden udnævnes af Kommissionen efter en gennemsigtig ansættelsesprocedure, som bl.a. omfatter et uafhængigt indstillingsudvalg, for en periode på fire år, som kan fornys én gang. Ansættelsesproceduren og den valgte kandidat skal godkendes af Det Videnskabelige Råd.

Formanden udnævnes af Kommissionen efter en gennemsigtig ansættelsesprocedure, som bl.a. omfatter et uafhængigt indstillingsudvalg, for en periode på fire år, som kan fornys én gang. Ansættelsesproceduren og den valgte kandidat skal godkendes af Det Videnskabelige Råd.

Formanden leder Det Videnskabelige Råd, varetager forbindelserne til den specifikke gennemførelsesstruktur og repræsenterer Det Videnskabelige Råd i forskningsverdenen.

Formanden leder Det Videnskabelige Råd, varetager forbindelserne til den specifikke gennemførelsesstruktur og repræsenterer Det Videnskabelige Råd i forskningsverdenen.

4.   Grundlaget for EFR's arbejde er videnskabelig topkvalitet, uafhængighed, effektivitet, åbenhed og ansvarlighed. Det sikrer kontinuiteten af de aktioner, som blev varetaget af EFR i henhold til afgørelse ...

4.   Grundlaget for EFR's arbejde er videnskabelig topkvalitet, uafhængighed, effektivitet, åbenhed og ansvarlighed. Det sikrer kontinuiteten af de aktioner, som blev varetaget af EFR i henhold til afgørelse ...

5.   EFR's aktiviteter skal understøtte forskning inden for alle områder, som udføres af individuelle eller tværnationale forskerhold, som konkurrerer på EU-niveau.

5.   EFR's aktiviteter skal understøtte forskning inden for alle områder, som udføres af individuelle eller tværnationale forskerhold, som konkurrerer på EU-niveau.
  Der bør fortsat ydes støtte til innovation, dvs. via proof of concept-ordningen, for at fremme hurtigere omsætning af nye opdagelser til kommercielt eller socialt værdifulde produkter, processer og tjenesteydelser. For at bidrage hertil er EFR-ansøgere i topklasse, som har bestået tærsklen, men som ikke har kunnet opnå finansiering på grund af mangel på ressourcer, støtteberettigede under proof of concept-ordningen.

5a.
     
  En modtager af EFR's proof of concept tildeles et seal of excellence, hvis forslaget er støtteberettiget, har bestået visse tærskler og ikke har kunnet finansieres.

6.   Kommissionen står som garant for EFR's uafhængighed og integritet og sikrer, at det udfører sine opgaver korrekt.

6.   Kommissionen står som garant for EFR's uafhængighed og integritet og sikrer, at det udfører sine opgaver korrekt.

Kommissionen sikrer, at gennemførelsen af EFR's aktioner udføres i overensstemmelse med principperne i stk. 4 såvel som den overordnede strategi for EFR, jf. artikel 7, stk. 2, litra a), som fastsat af Det Videnskabelige Råd.

Kommissionen sikrer, at gennemførelsen af EFR's aktioner udføres i overensstemmelse med principperne i stk. 4 såvel som den overordnede strategi for EFR, jf. artikel 7, stk. 2, litra a), som fastsat af Det Videnskabelige Råd.

Ændring 17

Ændring 17

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 7

Artikel 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 7 | Artikel 7 |
| EFR's Videnskabelige Råd | EFR's Videnskabelige Råd |
| 1.   Det Videnskabelige Råd består af forskere, ingeniører og akademikere
  af begge køn i forskellige aldersgrupper
  med særlig fremragende renommé og med relevant sagkundskab; de dækker tilsammen et bredt spektrum af forskningsområder og handler i deres personlige egenskab, uafhængigt af eksterne interesser. | 1.   Det Videnskabelige Råd består af forskere, ingeniører og akademikere med særlig fremragende renommé og med relevant sagkundskab; de dækker tilsammen et bredt spektrum af forskningsområder og handler i deres personlige egenskab, uafhængigt af eksterne interesser. |
| Medlemmer af Det Videnskabelige Råd udnævnes af Kommissionen efter en uafhængig og åben indstillingsprocedure, der er aftalt med Det Videnskabelige Råd, og som omfatter en høring af forskersamfundet og en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet. | Medlemmer af Det Videnskabelige Råd udnævnes af Kommissionen efter en uafhængig og åben indstillingsprocedure, der er aftalt med Det Videnskabelige Råd, og som omfatter en høring af forskersamfundet og en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet. |
| Medlemmerne udnævnes for en periode på fire år, der kan fornys én gang, i et rotationssystem, der skal sikre kontinuiteten i Det Videnskabelige Råds arbejde. | Medlemmerne udnævnes for en periode på fire år, der kan fornys én gang, i et rotationssystem, der skal sikre kontinuiteten i Det Videnskabelige Råds arbejde. |
| 2.   Det Videnskabelige Råd fastlægger: | 2.   Det Videnskabelige Råd fastlægger: |
| (a) | EFR's overordnede strategi |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 7

Artikel 7

EFR's Videnskabelige Råd

EFR's Videnskabelige Råd

1.   Det Videnskabelige Råd består af forskere, ingeniører og akademikere
  af begge køn i forskellige aldersgrupper
  med særlig fremragende renommé og med relevant sagkundskab; de dækker tilsammen et bredt spektrum af forskningsområder og handler i deres personlige egenskab, uafhængigt af eksterne interesser.

1.   Det Videnskabelige Råd består af forskere, ingeniører og akademikere med særlig fremragende renommé og med relevant sagkundskab; de dækker tilsammen et bredt spektrum af forskningsområder og handler i deres personlige egenskab, uafhængigt af eksterne interesser.

Medlemmer af Det Videnskabelige Råd udnævnes af Kommissionen efter en uafhængig og åben indstillingsprocedure, der er aftalt med Det Videnskabelige Råd, og som omfatter en høring af forskersamfundet og en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet.

Medlemmer af Det Videnskabelige Råd udnævnes af Kommissionen efter en uafhængig og åben indstillingsprocedure, der er aftalt med Det Videnskabelige Råd, og som omfatter en høring af forskersamfundet og en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet.

Medlemmerne udnævnes for en periode på fire år, der kan fornys én gang, i et rotationssystem, der skal sikre kontinuiteten i Det Videnskabelige Råds arbejde.

Medlemmerne udnævnes for en periode på fire år, der kan fornys én gang, i et rotationssystem, der skal sikre kontinuiteten i Det Videnskabelige Råds arbejde.

2.   Det Videnskabelige Råd fastlægger:

2.   Det Videnskabelige Råd fastlægger:

(a)

EFR's overordnede strategi

| (a) | EFR's overordnede strategi |
| --- | --- |

(a)

EFR's overordnede strategi

| (b) | arbejdsprogrammet for gennemførelsen af EFR's aktiviteter |
| --- | --- |

(b)

arbejdsprogrammet for gennemførelsen af EFR's aktiviteter

| (b) | arbejdsprogrammet for gennemførelsen af EFR's aktiviteter |
| --- | --- |

(b)

arbejdsprogrammet for gennemførelsen af EFR's aktiviteter

| (c) | metoderne til og proceduren for peer review-processen og den bedømmelse af indkomne forslag, der danner grundlag for udvælgelsen af, hvilke forslag der skal have støtte |
| --- | --- |

(c)

metoderne til og proceduren for peer review-processen og den bedømmelse af indkomne forslag, der danner grundlag for udvælgelsen af, hvilke forslag der skal have støtte

| (c) | metoderne til og proceduren for peer review-processen og den bedømmelse af indkomne forslag, der danner grundlag for udvælgelsen af, hvilke forslag der skal have støtte |
| --- | --- |

(c)

metoderne til og proceduren for peer review-processen og den bedømmelse af indkomne forslag, der danner grundlag for udvælgelsen af, hvilke forslag der skal have støtte

| (d) | sin holdning til ethvert forhold, som fra et videnskabeligt synspunkt kan forbedre resultaterne og virkningerne af EFR's arbejde samt kvaliteten af den udførte forskning |
| --- | --- |

(d)

sin holdning til ethvert forhold, som fra et videnskabeligt synspunkt kan forbedre resultaterne og virkningerne af EFR's arbejde samt kvaliteten af den udførte forskning

| (d) | sin holdning til ethvert forhold, som fra et videnskabeligt synspunkt kan forbedre resultaterne og virkningerne af EFR's arbejde samt kvaliteten af den udførte forskning |
| --- | --- |

(d)

sin holdning til ethvert forhold, som fra et videnskabeligt synspunkt kan forbedre resultaterne og virkningerne af EFR's arbejde samt kvaliteten af den udførte forskning

| (e) | en adfærdskodeks, bl.a. for, hvordan potentielle interessekonflikter imødegås. |
| --- | --- |

(e)

(e)

en adfærdskodeks, bl.a. for, hvordan potentielle interessekonflikter imødegås.

en adfærdskodeks, bl.a. for, hvordan potentielle interessekonflikter imødegås.

Kommissionen afviger kun fra holdninger, som Det Videnskabelige Råd har fastlagt i henhold til litra a), c), d)
  og e)
  , hvis den er af den opfattelse, at de ikke overholder bestemmelserne i denne afgørelse. I så fald vedtager Kommissionen foranstaltninger for at bevare kontinuiteten i gennemførelsen af særprogrammet og for at nå dets målsætninger, ligesom den beskriver de punkter, hvor der afviges fra Det Videnskabelige Råds holdninger, og begrunder afvigelserne behørigt.

og e)

Kommissionen
  fastsætter en adfærdskodeks, bl.a. for, hvordan potentielle interessekonflikter undgås, og
  afviger kun fra holdninger, som Det Videnskabelige Råd har fastlagt i henhold til litra a), c)
  og
  d), hvis den er af den opfattelse, at de ikke overholder bestemmelserne i denne afgørelse. I så fald vedtager Kommissionen foranstaltninger for at bevare kontinuiteten i gennemførelsen af særprogrammet og for at nå dets målsætninger, ligesom den beskriver de punkter, hvor der afviges fra Det Videnskabelige Råds holdninger, og begrunder afvigelserne behørigt.

fastsætter en adfærdskodeks, bl.a. for, hvordan potentielle interessekonflikter undgås, og

og

3.   Det Videnskabelige Råd handler i overensstemmelse med det mandat, der er fastlagt i bilag I, søjle I, afsnit 1.

3.   Det Videnskabelige Råd handler i overensstemmelse med det mandat, der er fastlagt i bilag I, søjle I, afsnit 1.

4.   Det Videnskabelige Råd handler udelukkende med sigte på at
  fuldføre EFR
  , jf. principperne i artikel 6. Det skal handle hæderligt og ubestikkeligt og varetage sine opgaver effektivt og i størst mulig åbenhed.

4.   Det Videnskabelige Råd handler udelukkende med sigte på at
  nå EFR's mål
  , jf. principperne i artikel 6. Det skal handle
  fuldstændigt uafhængigt,
  hæderligt og ubestikkeligt og varetage sine opgaver effektivt og i størst mulig åbenhed
  samt maksimere EFR's bidrag til at nå EU's forsknings- og innovationspolitiske mål og navnlig målene i Horisont Europa
  .

Ændring 18

Ændring 18

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 9

Artikel 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 9 | Artikel 9 |
| Det Europæiske Innovationsråd | Det Europæiske Innovationsråd |
| 1.   Kommissionen opretter et Europæisk Innovationsråd (EIC)
  , som skal gennemføre aktionerne under søjle III »Åben innovation«, der vedrører EIC
  .
  Grundlaget for EIC's arbejde er følgende principper: fokus på banebrydende og disruptiv innovation, autonomi, evne til at løbe en risiko, effektivitet, gennemsigtighed og ansvarlighed. | 1.   Kommissionen opretter et Europæisk Innovationsråd (EIC)
  i henhold til forordningens artikel 7a
  . |
| | 1a.
     
  EIC indbygges i to instrumenter, Pathfinder og Accelerator som beskrevet i bilag I til denne afgørelse. EIC-instrumenterne evalueres løbende for at støtte innovation på en systematisk måde. |
| | 1b.
     
  Hvor det er relevant, knyttes EIC's mål og aktioner til andre dele af programmet samt til andre nationale fonde og EU-fonde, navnlig EIT og InvestEU. |
| 2.   EIC omfatter det udvalg på højt niveau (»EIC-udvalget«), som er fastsat i artikel 10. | 2.   EIC omfatter det udvalg på højt niveau (»EIC-udvalget«), som er fastsat i artikel 10. |
| 3.   Kommissionen sikrer, at gennemførelsen af EIC: | 3.   Kommissionen sikrer, at gennemførelsen af EIC: |
| (a) | er i overensstemmelse med principperne i stk. 1 under behørig hensyntagen til EIC-udvalgets udtalelse om EIC's overordnede strategi, jf. artikel 10, stk. 1, litra a), og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 9

Artikel 9

Det Europæiske Innovationsråd

Det Europæiske Innovationsråd

1.   Kommissionen opretter et Europæisk Innovationsråd (EIC)
  , som skal gennemføre aktionerne under søjle III »Åben innovation«, der vedrører EIC
  .
  Grundlaget for EIC's arbejde er følgende principper: fokus på banebrydende og disruptiv innovation, autonomi, evne til at løbe en risiko, effektivitet, gennemsigtighed og ansvarlighed.

1.   Kommissionen opretter et Europæisk Innovationsråd (EIC)
  i henhold til forordningens artikel 7a
  .

1a.
     
  EIC indbygges i to instrumenter, Pathfinder og Accelerator som beskrevet i bilag I til denne afgørelse. EIC-instrumenterne evalueres løbende for at støtte innovation på en systematisk måde.

1b.
     
  Hvor det er relevant, knyttes EIC's mål og aktioner til andre dele af programmet samt til andre nationale fonde og EU-fonde, navnlig EIT og InvestEU.

2.   EIC omfatter det udvalg på højt niveau (»EIC-udvalget«), som er fastsat i artikel 10.

2.   EIC omfatter det udvalg på højt niveau (»EIC-udvalget«), som er fastsat i artikel 10.

3.   Kommissionen sikrer, at gennemførelsen af EIC:

3.   Kommissionen sikrer, at gennemførelsen af EIC:

(a)

er i overensstemmelse med principperne i stk. 1 under behørig hensyntagen til EIC-udvalgets udtalelse om EIC's overordnede strategi, jf. artikel 10, stk. 1, litra a), og

| (a) | er i overensstemmelse med principperne i stk. 1 under behørig hensyntagen til EIC-udvalgets udtalelse om EIC's overordnede strategi, jf. artikel 10, stk. 1, litra a), og |
| --- | --- |

(a)

er i overensstemmelse med principperne i stk. 1 under behørig hensyntagen til EIC-udvalgets udtalelse om EIC's overordnede strategi, jf. artikel 10, stk. 1, litra a), og

| (b) | ikke medfører konkurrenceforvridning, som er i modstrid med den fælles interesse. |
| --- | --- |

(b)

ikke medfører konkurrenceforvridning, som er i modstrid med den fælles interesse.

| (b) | ikke medfører konkurrenceforvridning, som er i modstrid med den fælles interesse. |
| --- | --- |

(b)

ikke medfører konkurrenceforvridning, som er i modstrid med den fælles interesse.

4.   Kommissionen kan med henblik på forvaltning af EIC's blandede finansiering gøre brug af indirekte forvaltning, eller, hvor dette ikke er muligt, oprette et SPV-selskab. Kommissionen sørger for at sikre, at andre offentlige og private investorer deltager. Hvis dette indledningsvist ikke er muligt, vil SPV-selskabet blive struktureret på en sådan måde, at det kan tiltrække andre offentlige og private investorer med henblik på at øge løftestangseffekten ved Unionens bidrag.

4.   Kommissionen kan med henblik på forvaltning af EIC's blandede finansiering gøre brug af indirekte forvaltning, eller, hvor dette ikke er muligt, oprette et SPV-selskab. Kommissionen sørger for at sikre, at andre offentlige og private investorer deltager. Hvis dette indledningsvist ikke er muligt, vil SPV-selskabet blive struktureret på en sådan måde, at det kan tiltrække andre offentlige og private investorer med henblik på at øge løftestangseffekten ved Unionens bidrag.

4a.
     
  Kommissionen sikrer samarbejde mellem EIC og EIT, navnlig via EIT's videns- og innovationsfællesskaber.

Ændring 19

Ændring 19

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 10

Artikel 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 10 | Artikel 10 |
| EIC-udvalget | EIC-udvalget |
| 1.   EIC-udvalget rådgiver Kommissionen om: | 1.   EIC-udvalget rådgiver Kommissionen om: |
| (a) | den overordnede strategi for EIC-komponenten under søjle III, »
  Åben innovation
  « |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 10

Artikel 10

EIC-udvalget

EIC-udvalget

1.   EIC-udvalget rådgiver Kommissionen om:

1.   EIC-udvalget rådgiver Kommissionen om:

(a)

den overordnede strategi for EIC-komponenten under søjle III, »
  Åben innovation
  «

Åben innovation

| (a) | den overordnede strategi for EIC-komponenten under søjle III, »
  Et innovativt Europa
  « |
| --- | --- |

(a)

den overordnede strategi for EIC-komponenten under søjle III, »
  Et innovativt Europa
  «

Et innovativt Europa

| (b) | arbejdsprogrammet for gennemførelsen af EIC's aktioner |
| --- | --- |

(b)

arbejdsprogrammet for gennemførelsen af EIC's aktioner

| (b) | arbejdsprogrammet for gennemførelsen af EIC's aktioner |
| --- | --- |

(b)

arbejdsprogrammet for gennemførelsen af EIC's aktioner

| (c) | kriterierne for evaluering af forslagenes innovative karakter og risikoprofil og den passende balance mellem tilskud, egenkapital og andre former for finansiering i forbindelse med EIC's accelerator |
| --- | --- |

(c)

kriterierne for evaluering af forslagenes innovative karakter og risikoprofil og den passende balance mellem tilskud, egenkapital og andre former for finansiering i forbindelse med EIC's accelerator

| (c) | kriterierne for evaluering af forslagenes innovative karakter og risikoprofil og den passende balance mellem tilskud, egenkapital og andre former for finansiering i forbindelse med EIC's accelerator |
| --- | --- |

(c)

kriterierne for evaluering af forslagenes innovative karakter og risikoprofil og den passende balance mellem tilskud, egenkapital og andre former for finansiering i forbindelse med EIC's accelerator

| (d) | udpegning af strategiske projektporteføljer |
| --- | --- |

(d)

udpegning af strategiske projektporteføljer

| (d) | udpegning af strategiske projektporteføljer |
| --- | --- |

(d)

udpegning af strategiske projektporteføljer

| (e) | programforvalternes profil. |
| --- | --- |

(e)

programforvalternes profil.

| (e) | programforvalternes profil |
| --- | --- |

(e)

programforvalternes profil

| (ea) | den systematiske og løbende evalueringsproces for EIC's aktioner. |
| --- | --- |

(ea)

(ea)

den systematiske og løbende evalueringsproces for EIC's aktioner.

den systematiske og løbende evalueringsproces for EIC's aktioner.

2.   EIC-udvalget kan på anmodning rette henstillinger til Kommissionen om:

2.   EIC-udvalget kan på anmodning
  , og hvor det er relevant i samråd med EIT's bestyrelse,
  rette henstillinger til Kommissionen om

| (a) | ethvert emne, der — set fra et innovationsperspektiv — kan øge og fremme innovationsøkosystemer i hele Europa, resultaterne og virkningerne af EIC-komponentens målsætninger og innovative virksomheders evne til at udrulle deres løsninger |
| --- | --- |

(a)

ethvert emne, der — set fra et innovationsperspektiv — kan øge og fremme innovationsøkosystemer i hele Europa, resultaterne og virkningerne af EIC-komponentens målsætninger og innovative virksomheders evne til at udrulle deres løsninger

| (a) | ethvert emne, der — set fra et innovationsperspektiv — kan øge og fremme innovationsøkosystemer i hele Europa, resultaterne og virkningerne af EIC-komponentens målsætninger og innovative virksomheders evne til at udrulle deres løsninger |
| --- | --- |

(a)

ethvert emne, der — set fra et innovationsperspektiv — kan øge og fremme innovationsøkosystemer i hele Europa, resultaterne og virkningerne af EIC-komponentens målsætninger og innovative virksomheders evne til at udrulle deres løsninger

| (b) | eventuelle lovgivningsmæssige hindringer, som er indkredset i samarbejde med de relevante tjenestegrene inden for Kommissionen, og som iværksættere støder på, herunder navnlig dem, som modtager støtte under EIC-komponenten |
| --- | --- |

(b)

eventuelle lovgivningsmæssige hindringer, som er indkredset i samarbejde med de relevante tjenestegrene inden for Kommissionen, og som iværksættere støder på, herunder navnlig dem, som modtager støtte under EIC-komponenten

| (b) | eventuelle lovgivningsmæssige hindringer, som er indkredset i samarbejde med de relevante tjenestegrene inden for Kommissionen
  samt EIT
  , og som iværksættere støder på, herunder navnlig dem, som modtager støtte under EIC-komponenten |
| --- | --- |

(b)

eventuelle lovgivningsmæssige hindringer, som er indkredset i samarbejde med de relevante tjenestegrene inden for Kommissionen
  samt EIT
  , og som iværksættere støder på, herunder navnlig dem, som modtager støtte under EIC-komponenten

samt EIT

| (c) | fremspirende teknologitrends fra EIC's portefølje, som skal understøtte de andre dele af særprogrammet |
| --- | --- |

(c)

fremspirende teknologitrends fra EIC's portefølje, som skal understøtte de andre dele af særprogrammet

| (c) | fremspirende teknologitrends fra EIC's portefølje, som skal understøtte de andre dele af særprogrammet |
| --- | --- |

(c)

fremspirende teknologitrends fra EIC's portefølje, som skal understøtte de andre dele af særprogrammet

| (d) | afdækkede særlige problemer, hvor EIC's rådgivning er nødvendig. |
| --- | --- |

(d)

afdækkede særlige problemer, hvor EIC's rådgivning er nødvendig.

| (d) | afdækkede særlige problemer, hvor EIC's rådgivning er nødvendig. |
| --- | --- |

(d)

afdækkede særlige problemer, hvor EIC's rådgivning er nødvendig.

EIC-udvalget handler med henblik på at nå målsætningerne for
  EIC-komponenten
  . Det skal handle hæderligt og ubestikkeligt og varetage sine opgaver effektivt og åbent.

EIC-komponenten

EIC-udvalget handler med henblik på at nå målsætningerne for
  EIC under hensyntagen til EU's industrielle strategi, konkurrenceevne og globale udfordringer
  . Det skal handle hæderligt og ubestikkeligt og varetage sine opgaver effektivt og åbent
  og undgå konkurrenceforvridning på det indre marked
  .

EIC under hensyntagen til EU's industrielle strategi, konkurrenceevne og globale udfordringer

og undgå konkurrenceforvridning på det indre marked

EIC-udvalget handler i overensstemmelse med det mandat, der er fastlagt i bilag I, søjle III, afsnit 1.

EIC-udvalget handler i overensstemmelse med det mandat, der er fastlagt i bilag I, søjle III, afsnit 1.

3.   EIC-udvalget sammensættes af 15-20 personer på højt niveau fra forskellige dele af Europas innovationsøkosystem, herunder iværksættere,
  virksomhedsledere
  , investorer
  og
  forskere. Det bidrager til offentlige oplysningsaktiviteter, hvor EIC-udvalgets medlemmer stræber efter at øge EIC-brandets prestige.

3.   EIC-udvalget sammensættes af 15-20
  uafhængige
  personer på højt niveau fra forskellige dele af Europas
  forsknings- og
  innovationsøkosystem, herunder iværksættere
  fra virksomheder af alle størrelser
  ,
  økonomer
  , investorer, forskere
  og akademiske innovationspolitiske eksperter
  . Det bidrager til offentlige oplysningsaktiviteter, hvor EIC-udvalgets medlemmer stræber efter at øge EIC-brandets prestige.

Medlemmerne af EIC-udvalget udnævnes af Kommissionen efter en åben indkaldelse af ansøgninger til hvervet, interessetilkendegivelser eller begge, alt efter hvad Kommissionen finder mest hensigtsmæssigt, og tager højde for behovet for balance med hensyn til ekspertise, køn, alder og geografisk fordeling.

Medlemmerne af EIC-udvalget udnævnes af Kommissionen efter en åben indkaldelse af ansøgninger til hvervet, interessetilkendegivelser eller begge, alt efter hvad Kommissionen finder mest hensigtsmæssigt, og tager højde for behovet for balance med hensyn til ekspertise, køn, alder og geografisk fordeling.

Medlemmerne udnævnes for en periode på
  to år
  , der kan fornys
  to gange
  , i et rotationssystem (
  medlemmer udnævnes
  hvert andet år).

to år

to gange

medlemmer udnævnes

Medlemmerne udnævnes for en periode på
  tre år
  , der kan fornys
  én gang
  , i et rotationssystem (
  halvdelen af medlemmerne udskiftes
  hvert andet år).

tre år

én gang

halvdelen af medlemmerne udskiftes

4.   EIC-udvalget har en formand, som udnævnes af Kommissionen efter en gennemsigtig ansættelsesprocedure. Formanden skal være en højtprofileret
  offentlig
  person
  , som er knyttet til innovationsverdenen
  .

4.   EIC-udvalget har en formand, som udnævnes af Kommissionen efter en gennemsigtig ansættelsesprocedure. Formanden skal være en højtprofileret person
  med dokumenteret ekspertise inden for forskning og innovation
  .

Formanden udnævnes for en periode på
  fire år
  , som kan fornys én gang.

fire år

Formanden udnævnes for en periode på
  tre år
  , som kan fornys én gang.

tre år

Formanden leder EIC-udvalget, forbereder dets møder, tildeler opgaver til medlemmerne og kan oprette særlige undergrupper, som især skal indkredse de fremspirende teknologitendenser i EIC's portefølje. Han/hun promoverer EIC, samarbejder med Kommissionen og repræsenterer EIC i innovationsverdenen. Kommissionen
  kan yde
  administrativ bistand til formanden i forbindelse med, at han/hun varetager sit hverv.

kan yde

Formanden leder EIC-udvalget, forbereder dets møder, tildeler opgaver til medlemmerne og kan oprette særlige undergrupper, som især skal indkredse de fremspirende teknologitendenser i EIC's portefølje. Han/hun promoverer EIC
  og dets rolle med hensyn til at nå programmets mål og EU's mål vedrørende FoI
  , samarbejder med Kommissionen og repræsenterer EIC i 
  forsknings- og
  innovationsverdenen. Kommissionen
  yder
  administrativ bistand til formanden i forbindelse med, at han/hun varetager sit hverv.

og dets rolle med hensyn til at nå programmets mål og EU's mål vedrørende FoI

forsknings- og

yder

5.   Kommissionen fastsætter en adfærdskodeks, bl.a. for, hvordan potentielle interessekonflikter undgås. EIC-udvalgets medlemmer
  forventes at
  efterleve adfærdskodeksen, når de tiltræder deres hverv.

5.   Kommissionen fastsætter en adfærdskodeks, bl.a. for, hvordan potentielle interessekonflikter undgås. EIC-udvalgets medlemmer
  skal
  efterleve adfærdskodeksen, når de tiltræder deres hverv.

Ændring 20

Ændring 20

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 11

Artikel 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 11 | Artikel 11 |
| Arbejdsprogrammer | Strategisk planlægning og
  arbejdsprogrammer |
| | -1.
     
  Gennemførelsen af særprogrammet baseres på de specifikke FoI-planer, som defineres hvert andet år, ved hjælp af delegerede retsakter i overensstemmelse med denne forordnings artikel 6 og efter en gennemsigtig, inklusiv og strategisk flerårig planlægningsproces for forsknings- og innovationsaktiviteter, navnlig for søjlen »Globale udfordringer og europæisk industriel konkurrenceevne«. Obligatoriske multiinteressenthøringer med nationale myndigheder, Europa-Parlamentet, repræsentanterne for FUI-interessenter, herunder civilsamfundet, om prioriteter og de passende typer af aktioner og gennemførelsesformer, herunder for missioner og europæiske partnerskaber, sikrer de tværfaglige og tværsektorielle perspektiver samt overensstemmelse med andre relevante eksisterende initiativer på EU-plan samt på nationalt og regionalt plan. Det vil bidrage til at mobilisere yderligere privat og offentlig finansiering og dermed styrke det europæiske forskningsområde som beskrevet i bilag I til denne afgørelse. |
| 1.   Programmet
  gennemføres
  ved hjælp af de i finansforordningens artikel 110 omhandlede arbejdsprogrammer.
  De udarbejdes efter en strategisk planlægningsproces som beskrevet i bilag I til denne afgørelse. | 1.   
  Efter den strategiske FoI-plan gennemføres
  programmet ved hjælp af de i finansforordningens artikel 110 omhandlede arbejdsprogrammer. |
| Arbejdsprogrammerne skal, hvor det er relevant, fastsætte det overordnede beløb, der er afsat til blandingsoperationer. | Arbejdsprogrammerne skal, hvor det er relevant, fastsætte det overordnede beløb, der er afsat til blandingsoperationer. |
| 2.   Kommissionen vedtager ved hjælp af en gennemførelsesretsakt særskilte arbejdsprogrammer til gennemførelse af aktioner under følgende komponenter som fastsat i artikel 3, stk. 1: | 2.   Kommissionen vedtager ved hjælp af en gennemførelsesretsakt særskilte arbejdsprogrammer til gennemførelse af aktioner under følgende komponenter som fastsat i artikel 3, stk. 1: |
| (a) | EFR, hvor arbejdsprogrammet fastsættes af Det Videnskabelige Råd i henhold til artikel 7, stk. 2, litra b), i overensstemmelse med rådgivningsproceduren i artikel 12, stk. 3. Kommissionen afviger kun fra det arbejdsprogram, der er fastlagt af Det Videnskabelige Råd, hvis den er af den opfattelse, at det ikke er i overensstemmelse med denne afgørelses bestemmelser. I så fald vedtager Kommissionen arbejdsprogrammet ved hjælp af en gennemførelsesretsakt i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 12, stk. 4. Kommissionen skal på behørig vis begrunde en sådan foranstaltning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 11

Artikel 11

Arbejdsprogrammer

Strategisk planlægning og
  arbejdsprogrammer

Strategisk planlægning og

-1.
     
  Gennemførelsen af særprogrammet baseres på de specifikke FoI-planer, som defineres hvert andet år, ved hjælp af delegerede retsakter i overensstemmelse med denne forordnings artikel 6 og efter en gennemsigtig, inklusiv og strategisk flerårig planlægningsproces for forsknings- og innovationsaktiviteter, navnlig for søjlen »Globale udfordringer og europæisk industriel konkurrenceevne«. Obligatoriske multiinteressenthøringer med nationale myndigheder, Europa-Parlamentet, repræsentanterne for FUI-interessenter, herunder civilsamfundet, om prioriteter og de passende typer af aktioner og gennemførelsesformer, herunder for missioner og europæiske partnerskaber, sikrer de tværfaglige og tværsektorielle perspektiver samt overensstemmelse med andre relevante eksisterende initiativer på EU-plan samt på nationalt og regionalt plan. Det vil bidrage til at mobilisere yderligere privat og offentlig finansiering og dermed styrke det europæiske forskningsområde som beskrevet i bilag I til denne afgørelse.

1.   Programmet
  gennemføres
  ved hjælp af de i finansforordningens artikel 110 omhandlede arbejdsprogrammer.
  De udarbejdes efter en strategisk planlægningsproces som beskrevet i bilag I til denne afgørelse.

1.   
  Efter den strategiske FoI-plan gennemføres
  programmet ved hjælp af de i finansforordningens artikel 110 omhandlede arbejdsprogrammer.

Arbejdsprogrammerne skal, hvor det er relevant, fastsætte det overordnede beløb, der er afsat til blandingsoperationer.

Arbejdsprogrammerne skal, hvor det er relevant, fastsætte det overordnede beløb, der er afsat til blandingsoperationer.

2.   Kommissionen vedtager ved hjælp af en gennemførelsesretsakt særskilte arbejdsprogrammer til gennemførelse af aktioner under følgende komponenter som fastsat i artikel 3, stk. 1:

2.   Kommissionen vedtager ved hjælp af en gennemførelsesretsakt særskilte arbejdsprogrammer til gennemførelse af aktioner under følgende komponenter som fastsat i artikel 3, stk. 1:

(a)

EFR, hvor arbejdsprogrammet fastsættes af Det Videnskabelige Råd i henhold til artikel 7, stk. 2, litra b), i overensstemmelse med rådgivningsproceduren i artikel 12, stk. 3. Kommissionen afviger kun fra det arbejdsprogram, der er fastlagt af Det Videnskabelige Råd, hvis den er af den opfattelse, at det ikke er i overensstemmelse med denne afgørelses bestemmelser. I så fald vedtager Kommissionen arbejdsprogrammet ved hjælp af en gennemførelsesretsakt i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 12, stk. 4. Kommissionen skal på behørig vis begrunde en sådan foranstaltning

| (a) | EFR, hvor arbejdsprogrammet fastsættes af Det Videnskabelige Råd i henhold til artikel 7, stk. 2, litra b), i overensstemmelse med rådgivningsproceduren i artikel 12, stk. 3. Kommissionen afviger kun fra det arbejdsprogram, der er fastlagt af Det Videnskabelige Råd, hvis den er af den opfattelse, at det ikke er i overensstemmelse med denne afgørelses bestemmelser. I så fald vedtager Kommissionen arbejdsprogrammet ved hjælp af en gennemførelsesretsakt i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 12, stk. 4. Kommissionen skal på behørig vis begrunde en sådan foranstaltning |
| --- | --- |

(a)

EFR, hvor arbejdsprogrammet fastsættes af Det Videnskabelige Råd i henhold til artikel 7, stk. 2, litra b), i overensstemmelse med rådgivningsproceduren i artikel 12, stk. 3. Kommissionen afviger kun fra det arbejdsprogram, der er fastlagt af Det Videnskabelige Råd, hvis den er af den opfattelse, at det ikke er i overensstemmelse med denne afgørelses bestemmelser. I så fald vedtager Kommissionen arbejdsprogrammet ved hjælp af en gennemførelsesretsakt i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 12, stk. 4. Kommissionen skal på behørig vis begrunde en sådan foranstaltning

| (b) | alle klynger under søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«, MSCA, forskningsinfrastrukturer, støtte til innovationsøkosystemer,
  deling
  af topkvalitet og reform og forbedring af det europæiske FoI-system i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 12, stk. 4 |
| --- | --- |

(b)

alle klynger under søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«, MSCA, forskningsinfrastrukturer, støtte til innovationsøkosystemer,
  deling
  af topkvalitet og reform og forbedring af det europæiske FoI-system i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 12, stk. 4

deling

| (b) | alle klynger under søjlen »Globale udfordringer og
  europæisk
  industriel konkurrenceevne«, MSCA, forskningsinfrastrukturer, støtte til
  europæiske
  innovationsøkosystemer,
  udbredelse
  af topkvalitet og
  udvidelse af deltagelsen og
  reform og forbedring af det europæiske FoI-system i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 12, stk. 4 |
| --- | --- |

(b)

alle klynger under søjlen »Globale udfordringer og
  europæisk
  industriel konkurrenceevne«, MSCA, forskningsinfrastrukturer, støtte til
  europæiske
  innovationsøkosystemer,
  udbredelse
  af topkvalitet og
  udvidelse af deltagelsen og
  reform og forbedring af det europæiske FoI-system i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 12, stk. 4

europæisk

europæiske

udbredelse

udvidelse af deltagelsen og

| (c) | EIC, hvor arbejdsprogrammet fastsættes af EIC-udvalget i henhold til artikel 10, stk. 1, litra b), i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 12, stk. 4 |
| --- | --- |

(c)

EIC, hvor arbejdsprogrammet fastsættes af EIC-udvalget i henhold til artikel 10, stk. 1, litra b), i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 12, stk. 4

| (c) | EIC, hvor arbejdsprogrammet fastsættes af EIC-udvalget i henhold til artikel 10, stk. 1, litra b), i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 12, stk. 4 |
| --- | --- |

(c)

EIC, hvor arbejdsprogrammet fastsættes af EIC-udvalget i henhold til artikel 10, stk. 1, litra b), i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 12, stk. 4

| (d) | JRC, hvor der i det flerårige arbejdsprogram skal tages hensyn til udtalelsen fra JRC's Styrelsesråd i overensstemmelse med afgørelse 96/282/Euratom. |
| --- | --- |

(d)

JRC, hvor der i det flerårige arbejdsprogram skal tages hensyn til udtalelsen fra JRC's Styrelsesråd i overensstemmelse med afgørelse 96/282/Euratom.

| (d) | JRC, hvor der i det flerårige arbejdsprogram skal tages hensyn til udtalelsen fra JRC's Styrelsesråd i overensstemmelse med afgørelse 96/282/Euratom. |
| --- | --- |

(d)

JRC, hvor der i det flerårige arbejdsprogram skal tages hensyn til udtalelsen fra JRC's Styrelsesråd i overensstemmelse med afgørelse 96/282/Euratom.

3.   Ud over kravet i finansforordningens artikel 110 skal det i stk. 2 omhandlede arbejdsprogram, når det er relevant, indeholde:

3.   Ud over kravet i finansforordningens artikel 110 skal det i stk. 2 omhandlede arbejdsprogram, når det er relevant, indeholde:

| (a) | en angivelse af det beløb, der er afsat til hver aktion
  og
  mission, og en foreløbig tidsplan for gennemførelsen |
| --- | --- |

(a)

en angivelse af det beløb, der er afsat til hver aktion
  og
  mission, og en foreløbig tidsplan for gennemførelsen

og

| (a) | en angivelse af det beløb
  og den andel af programmets budget
  , der er afsat til hver aktion, mission
  og europæisk partnerskab
  , og en foreløbig tidsplan for gennemførelsen |
| --- | --- |

(a)

en angivelse af det beløb
  og den andel af programmets budget
  , der er afsat til hver aktion, mission
  og europæisk partnerskab
  , og en foreløbig tidsplan for gennemførelsen

og den andel af programmets budget

og europæisk partnerskab

| (b) | for så vidt angår tilskud prioriteterne, udvælgelses- og tildelingskriterierne og de forskellige tildelingskriteriers relative vægt samt den maksimale sats for finansiering af de samlede støtteberettigede omkostninger |
| --- | --- |

(b)

for så vidt angår tilskud prioriteterne, udvælgelses- og tildelingskriterierne og de forskellige tildelingskriteriers relative vægt samt den maksimale sats for finansiering af de samlede støtteberettigede omkostninger

| (b) | for så vidt angår tilskud prioriteterne, udvælgelses- og tildelingskriterierne og de forskellige tildelingskriteriers relative vægt samt den maksimale sats for finansiering af de samlede støtteberettigede omkostninger |
| --- | --- |

(b)

for så vidt angår tilskud prioriteterne, udvælgelses- og tildelingskriterierne og de forskellige tildelingskriteriers relative vægt samt den maksimale sats for finansiering af de samlede støtteberettigede omkostninger

| (c) | det beløb, der er tildelt til blandet finansiering i henhold til artikel 41-43 i forordning ... [forordningen om rammeprogrammet/reglerne for deltagelse] |
| --- | --- |

(c)

det beløb, der er tildelt til blandet finansiering i henhold til artikel 41-43 i forordning ... [forordningen om rammeprogrammet/reglerne for deltagelse]

| (c) | det beløb, der er tildelt til blandet finansiering i henhold til artikel 41-43 i forordning ... [forordningen om rammeprogrammet/reglerne for deltagelse] |
| --- | --- |

(c)

det beløb, der er tildelt til blandet finansiering i henhold til artikel 41-43 i forordning ... [forordningen om rammeprogrammet/reglerne for deltagelse]

| (d) | eventuelle yderligere forpligtelser for støttemodtagerne, jf. artikel 35 og 37 i [forordningen om rammeprogrammet/reglerne for deltagelse]. |
| --- | --- |

(d)

eventuelle yderligere forpligtelser for støttemodtagerne, jf. artikel 35 og 37 i [forordningen om rammeprogrammet/reglerne for deltagelse].

| (d) | eventuelle yderligere forpligtelser for støttemodtagerne, jf. artikel 35 og 37 i [forordningen om rammeprogrammet/reglerne for deltagelse]. |
| --- | --- |

(d)

eventuelle yderligere forpligtelser for støttemodtagerne, jf. artikel 35 og 37 i [forordningen om rammeprogrammet/reglerne for deltagelse].

Ændring 21

Ændring 21

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 12 a (ny)

Artikel 12 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 12a |
| | Styrelsesråd for sundhed |
| | 1.
     
  Kommissionen nedsætter et styrelsesråd for sundhed til gennemførelse af aktionerne under søjle II »Globale udfordringer og europæisk industriel konkurrenceevne«, der vedrører klyngen »Sundhed«. |
| | 2.
     
  Styrelsesrådet for Sundhed består af 15-20 personer på højt niveau fra forskellige fagområder og aktiviteter inden for forskning, innovation, offentlig sundhed og velfærd. |
| | 3.
     
  Styrelsesrådet for Sundhed fokuserer på følgende principper: koordinering og samspil mellem europæiske og nationale sundhedsprogrammer og mellem klyngen »Sundhed« og de øvrige dele af Horisont Europa, herunder missioner og partnerskaber. Styrelsesrådet fremmer inddragelse af patienter og samfundet og giver videnskabelig rådgivning og anbefalinger. Aktionerne skal fremme værdiorienteret sundhedsforskning og bedre sundhedsløsninger og nedbringe uligheder på sundhedsområdet. |
| | 4.
     
  Styrelsesrådet for Sundhed bidrager til: |
| | (a) | strategien for klyngen »Sundhed« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 12a

Artikel 12a

Styrelsesråd for sundhed

Styrelsesråd for sundhed

1.
     
  Kommissionen nedsætter et styrelsesråd for sundhed til gennemførelse af aktionerne under søjle II »Globale udfordringer og europæisk industriel konkurrenceevne«, der vedrører klyngen »Sundhed«.

2.
     
  Styrelsesrådet for Sundhed består af 15-20 personer på højt niveau fra forskellige fagområder og aktiviteter inden for forskning, innovation, offentlig sundhed og velfærd.

3.
     
  Styrelsesrådet for Sundhed fokuserer på følgende principper: koordinering og samspil mellem europæiske og nationale sundhedsprogrammer og mellem klyngen »Sundhed« og de øvrige dele af Horisont Europa, herunder missioner og partnerskaber. Styrelsesrådet fremmer inddragelse af patienter og samfundet og giver videnskabelig rådgivning og anbefalinger. Aktionerne skal fremme værdiorienteret sundhedsforskning og bedre sundhedsløsninger og nedbringe uligheder på sundhedsområdet.

4.
     
  Styrelsesrådet for Sundhed bidrager til:

(a)

(a)

strategien for klyngen »Sundhed«

strategien for klyngen »Sundhed«

| (b) | planen for styring af koordinering og samarbejde mellem sundhedsprogrammerne, relaterede søjler såsom EIC, EFR samt inden for strategiske partnerskaber og EU's strukturfonde. Planen skal sikre øget synlighed og koordinering af de eksisterende finansielle mekanismer til sundhedsforskning og udstikke retningslinjer for koordineringen og samarbejdet samt for udviklingen af arbejdsprogrammer og missioner på sundhedsområdet |
| --- | --- |

(b)

(b)

planen for styring af koordinering og samarbejde mellem sundhedsprogrammerne, relaterede søjler såsom EIC, EFR samt inden for strategiske partnerskaber og EU's strukturfonde. Planen skal sikre øget synlighed og koordinering af de eksisterende finansielle mekanismer til sundhedsforskning og udstikke retningslinjer for koordineringen og samarbejdet samt for udviklingen af arbejdsprogrammer og missioner på sundhedsområdet

planen for styring af koordinering og samarbejde mellem sundhedsprogrammerne, relaterede søjler såsom EIC, EFR samt inden for strategiske partnerskaber og EU's strukturfonde. Planen skal sikre øget synlighed og koordinering af de eksisterende finansielle mekanismer til sundhedsforskning og udstikke retningslinjer for koordineringen og samarbejdet samt for udviklingen af arbejdsprogrammer og missioner på sundhedsområdet

| (c) | metoderne og procedurerne til udvikling, udvælgelse og gennemførelse af sundhedsmissionerne |
| --- | --- |

(c)

(c)

metoderne og procedurerne til udvikling, udvælgelse og gennemførelse af sundhedsmissionerne

metoderne og procedurerne til udvikling, udvælgelse og gennemførelse af sundhedsmissionerne

| (d) | borgernes deltagelse og engagement i en bottom-up-beslutningsproces |
| --- | --- |

(d)

(d)

borgernes deltagelse og engagement i en bottom-up-beslutningsproces

borgernes deltagelse og engagement i en bottom-up-beslutningsproces

| (e) | fremme af bæredygtighed ved at finansiere strategier og mekanismer, der giver mulighed for langsigtede projekter og ambitiøse missioner |
| --- | --- |

(e)

(e)

fremme af bæredygtighed ved at finansiere strategier og mekanismer, der giver mulighed for langsigtede projekter og ambitiøse missioner

fremme af bæredygtighed ved at finansiere strategier og mekanismer, der giver mulighed for langsigtede projekter og ambitiøse missioner

| (f) | frugtbare tværnationale forskningssamarbejder, der maksimerer det europæiske potentiale og omsætter resultaterne til sundhedssystemer |
| --- | --- |

(f)

(f)

frugtbare tværnationale forskningssamarbejder, der maksimerer det europæiske potentiale og omsætter resultaterne til sundhedssystemer

frugtbare tværnationale forskningssamarbejder, der maksimerer det europæiske potentiale og omsætter resultaterne til sundhedssystemer

| (g) | fremme af tværfaglig forskning mellem sygdomsområder, hvor der findes fællestræk, og derved færre tilfælde af overlapning og isoleret forskning |
| --- | --- |

(g)

(g)

fremme af tværfaglig forskning mellem sygdomsområder, hvor der findes fællestræk, og derved færre tilfælde af overlapning og isoleret forskning

fremme af tværfaglig forskning mellem sygdomsområder, hvor der findes fællestræk, og derved færre tilfælde af overlapning og isoleret forskning

| (h) | øget synlighed af Horisont Europa og dets fordele for EU-borgerne, bekæmpelse af fragmentering af ansvaret for videnskab og forskning i EU's styrende organer og strømlining af de eksisterende finansieringsmekanismer. |
| --- | --- |

(h)

(h)

øget synlighed af Horisont Europa og dets fordele for EU-borgerne, bekæmpelse af fragmentering af ansvaret for videnskab og forskning i EU's styrende organer og strømlining af de eksisterende finansieringsmekanismer.

øget synlighed af Horisont Europa og dets fordele for EU-borgerne, bekæmpelse af fragmentering af ansvaret for videnskab og forskning i EU's styrende organer og strømlining af de eksisterende finansieringsmekanismer.

5.
     
  Styrelsesrådet for Sundhed tilvejebringer en omfattende forskningsstrategi og styring i udviklingen af arbejdsprogrammer og missioner i relation til sundhed som supplement til arbejdet i det relevante missionsudvalg.

6.
     
  Styrelsesrådet for Sundhed skal være en uafhængig videnskabsorienteret interessentgruppe bestående af aktører fra biomedicinsk forskning og innovation og andre relevante sektorer inden for forskning og industri og med omfattende deltagelse af patientrepræsentanter og borgere.

7.
     
  Medlemmerne af Styrelsesrådet for Sundhed udnævnes af Kommissionen efter en åben indkaldelse af ansøgninger til hvervet, interessetilkendegivelser eller begge, alt efter hvad der er relevant, og tager højde for behovet for balance med hensyn til ekspertise, køn, alder og geografisk fordeling. Medlemmerne udnævnes for en periode på to år, der kan fornys to gange, i et rotationssystem (medlemmer udnævnes hvert andet år).

8.
     
  Styrelsesrådet for Sundhed har en formand, der udpeges af Kommissionen efter en gennemsigtig ansættelsesproces. Formanden skal være en højt profileret offentlig person med tilknytning til sundhedsforskningsområdet.

9.
     
  Styrelsesrådets aktiviteter og resultater revideres, og der aflægges rapport herom i midtvejsevalueringen af programmet, hvori der fastsættes foranstaltninger til at forlænge, tilpasse eller lukke rådet afhængigt af resultatet af revisionen.

Ændring 22

Ændring 22

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — Programmets aktiviteter

Bilag I — Programmets aktiviteter

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| PROGRAMMETS AKTIVITETER | PROGRAMMETS AKTIVITETER |
| Følgende finder anvendelse ved gennemførelsen af programmet | Følgende finder anvendelse ved gennemførelsen af programmet |
| Strategisk planlægning | Strategisk planlægning |
| Flerårig strategisk planlægning vil sørge for, at
  Horisont
  Europas målsætninger på programniveau
  vil blive gennemført på integreret vis.
  En sådan planlægning
  vil sætte fokus på programmets
  overordnede
  virkning og sammenhæng mellem dets forskellige søjler såvel som synergi med andre EU-programmer og støtte til
  og fra
  andre EU-politikker. | Gennemførelsen af
  Horisont
  Europa skal styres af en inkluderende og gennemsigtig strategisk planlægningsproces af forsknings- og innovationsaktiviteter, der er finansieret af programmet
  .
  Den strategiske planlægningsproces skal føre til gennemførelsen af Horisont Europas programmålsætninger ved at fastsætte de prioriterede områder, der skal finansieres. Den
  vil sætte fokus på programmets virkning og sammenhæng mellem dets forskellige søjler såvel som synergi med andre EU-programmer og støtte til andre EU-politikker. |
| | Den strategiske planlægningsproces og vedtagelsen af den strategiske FoI-plan ved hjælp af en delegeret retsakt vil øge borgernes engagement og forståelse af programmets formål og vil give medlovgivere, interessenter og medlemsstater mulighed for at holde sig fuldt ud underrettet om de planlagte initiativer. Den strategiske planlægningsproces vil bidrage til udvikling og gennemførelse af politikken for de relevante områder, der er omfattet, på EU-plan og supplere medlemsstaternes politikker, samtidig med at det sikres, at Horisont Europa afspejler og støtter de vigtigste EU-politiske mål ved at stille passende ressourcer til rådighed. Den vil muliggøre en forenkling af finansieringsrammerne, undgå duplikering og overlapning mellem finansieringsmulighederne, samtidig med at man udnytter yderligere private og offentlige midler og fremmer hurtigere formidling og optagelse af forsknings- og innovationsresultater. |
| | En systemisk tværfaglig, tværsektoriel og tværpolitisk tilgang til forskning og innovation vil sikre, at samfundsmæssige og økonomiske udfordringer kan håndteres, viden skabes og, hvor det er muligt, give anledning til nye konkurrencedygtige og bæredygtige virksomheder og industrier, social og teknologisk innovation, fremme af konkurrence, stimulering af private investeringer og opretholdelse af lige konkurrencevilkår på det indre marked. |
| Den strategiske
  planlægning
  vil fremme et stærkt engagement blandt borgere og civilsamfundsorganisationer
  på alle forsknings- og innovationsstadier
  , fælles tilvejebringelse af viden, effektiv fremme af lighed mellem kønnene, herunder integrering af kønsaspektet i 
  forsknings- og innovationsindholdet, og sørge for overholdelse
  og fremme af de højeste standarder for etik og integritet. | Den strategiske
  planlægningsproces
  vil fremme et stærkt engagement blandt borgere og civilsamfundsorganisationer
  inden for forskning og innovation
  , fælles tilvejebringelse af viden, effektiv fremme af lighed mellem kønnene, herunder integrering af kønsaspektet i 
  forskning og innovation
  , og fremme af de højeste standarder for etik og integritet. |
| Den vil inkludere omfattende høringer og udvekslinger
  med medlemsstaterne, Europa-Parlamentet
  hvor det er relevant, og forskellige
  interessenter
  om
  prioriteter, herunder missioner under søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne« og
  om hvilke
  typer af
  aktioner
  , det er passende at anvende, navnlig europæiske partnerskaber. | Med henblik på opfyldelse af disse målsætninger vil Kommissionen lancere en åben høringsfase
  med medlemsstaterne, Europa-Parlamentet
  og en række
  interessenter
  , herunder bl.a. det videnskabelige samfund, forskningsinstitutioner og teknologiske organisationer, industri og civilsamfundets organisationer. Høringen vil omfatte programmets strategiske
  prioriteter, herunder missioner under søjlen »Globale udfordringer og
  europæisk
  industriel konkurrenceevne«, og
  de
  typer af
  instrumenter
  , det er passende at anvende, navnlig
  de
  europæiske partnerskaber.
  Resultaterne af høringen vil blive offentliggjort på en særlig webside, som også bør indeholde nærmere oplysninger om indholdet af den strategiske planlægning og den proces, der har ligget til grund for udformningen af denne. |
| | Med hensyn til de europæiske partnerskaber vil den strategiske FoI-plan skitsere og redegøre for baggrunden for oprettelse, sammenlægning og udfasning af europæiske partnerskaber. Det bør overvejes at videreføre de fælles teknologiinitiativer og aftalemæssige offentlig-private partnerskaber, der vurderes positivt, efter 2020 på grund af deres merværdi i form af social og økonomisk indvirkning og mobilisering af private investeringer, og deres bidrag til fondenes synergier. |
| | Igangværende og potentielle nye VIF'er vil blive fastlagt i forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om den strategiske innovationsdagsorden for EIT, i overensstemmelse med den strategiske FoI-plan. Oprettelsen af eventuelle nye VIF'er bør dog være betinget af, at der afsættes passende finansiering, så de eksisterende VIF'er kan udvikle økosystemer, opbygge partnerskaber og effektivt forfølge og gennemføre deres ambitiøse målsætninger. |
| | »FET flagskibe«, der støttes under Horisont 2020, vil fortsat blive støttet under programmet. Da andre »FET flagskibe« frembyder væsentlige analogier med missioner, kan de modtage støtte under dette rammeprogram som missioner, der er rettet mod fremtidige og nye teknologier. Missionerne skal styrke programmets samarbejdsaspekter og supplere eksisterende europæiske partnerskaber, der vil kunne fungere som supplerende gennemførelsessøjler for missionerne. Missionerne vil have teknologiske og samfundsmæssige elementer og vil også blive fastlagt i tæt samarbejde med alle de relevante generaldirektorater. Den strategiske planlægningsproces vil fastlægge missionerne i henhold til forordningens artikel 7 og artikel 5 i denne afgørelse. |
| Den strategiske planlægning vil på grundlag af sådanne omfattende høringer indkredse fælles målsætninger og fælles aktivitetsområder såsom partnerskabsområder (det foreslåede retsgrundlag fastsætter kun instrumenter og kriterier, der vil fungere som rettesnor for deres anvendelse) og missionsområder. | |
| Den strategiske planlægning vil hjælpe med at udvikle og gennemføre politikken på de berørte områder på EU-niveau såvel som supplere politik og politiske tilgange i medlemsstaterne. I forbindelse med den strategiske planlægningsproces vil der blive taget højde for EU's politiske prioriteter med henblik på at øge det bidrag, som forskning og innovation yder til gennemførelsen af politikkerne. Den vil ligeledes tage højde for fremsynsaktiviteter, undersøgelser og andre videnskabelige beviser og for relevante eksisterende initiativer på EU-niveau og nationalt niveau. | |
| Den strategiske
  planlægning vil fremme synergier
  mellem Horisont Europa og andre EU-programmer,
  herunder Euratomprogrammet, og vil således fungere som
  referencepunkt for forskning og innovation i alle relaterede programmer på tværs af EU-budgettet
  og ikke-finansieringsinstrumenter
  . Det vil også
  fremme hurtigere formidling og udbredelse af forsknings- og innovationsresultater og forebygge dobbeltarbejde og overlapninger mellem finansieringsmulighederne. Den vil
  udgøre en ramme, hvor Det Fælles Forskningscenters direkte forskningsaktioner og andre aktioner, der støttes under tiltaget, knyttes sammen, herunder anvendelse af resultater til gavn for politikken. | Den strategiske
  planlægningsproces vil afdække eksisterende forbindelser mellem
  Horisont Europa og andre EU-programmer
  og åbne mulighed for synergier mellem europæiske, regionale og nationale fonde
  .
  Horisont Europa bliver
  et referencepunkt for forskning og innovation i alle relaterede programmer på tværs af EU's budget
  , så det kan bidrage til at indfri EU's politiske prioriteter og mål
  . Det vil også udgøre en ramme, hvor Det Fælles Forskningscenters direkte forskningsaktioner og andre aktioner, der støttes under tiltaget, knyttes sammen, herunder anvendelse af resultater til gavn for politikken. |
| En strategisk plan vil fastlægge en flerårig strategi for udviklingen af arbejdsprogrammets indhold (som defineret i artikel 11), idet der bibeholdes tilstrækkelig fleksibilitet til hurtig reaktion på uforudsete muligheder og kriser. Eftersom Horisont Europa er syvårigt program, kan programmets økonomiske, samfundsmæssige og politiske sammenhæng ændre sig væsentligt i løbet af dets levetid. Horisont Europa skal hurtigt kunne tilpasse sig disse ændringer. Der vil derfor være mulighed for at inddrage støtte til aktiviteter, der ligger uden for nedenstående beskrivelser, hvis dette begrundes behørigt med en væsentlig udvikling, politiske behov eller krisesituationer, f.eks. som reaktion på alvorlige sundhedstrusler i forbindelse med eksempelvis epidemier. | |
| I gennemførelsen af Horisont Europa vil der være særligt fokus på at sikre en afbalanceret og bred tilgang til forskning og innovation, som ikke kun er begrænset til udvikling af nye produkter, processer og tjenester på grundlag af videnskabelig og teknologisk viden og gennembrud, men som også omfatter anvendelse af eksisterende teknologier i nye applikationer, løbende forbedringer samt ikke-teknologisk og samfundsmæssig innovation. En systemisk, tværfaglig, tværsektoriel og tværpolitisk tilgang til forskning og innovation vil sikre, at det er muligt at tackle udfordringer og bane vejen for nye konkurrencedygtige virksomheder og industrier, fremme konkurrencen, stimulere private investeringer og bibeholde lige vilkår i det indre marked. | |
| Under søjlerne »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne« og »Åben innovation« vil forskning og innovation blive suppleret med aktiviteter, som finder sted tæt på slutbrugerne og markedet såsom demonstration, pilotprojekter eller proof of concept, hvorimod markedsføringsaktiviteter, som går videre end forsknings- og innovationsfasen, er udelukket. Der vil også blive ydet støtte til aktiviteter på efterspørgselssiden for at fremskynde ibrugtagning og udbredelse af en bred vifte af innovationer. Der vil blive lagt vægt på ikkebindende indkaldelser af forslag. | |
| Under søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«, som bygger på erfaringerne fra Horisont 2020, vil samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber blive fuldt ud integreret i alle klynger, herunder i de særlige aktiviteter. Marine og maritime forsknings- og innovationsaktiviteter vil ligeledes blive gennemført på strategisk og integreret vis i overensstemmelse med EU's integrerede havpolitik, den fælles fiskeripolitik og internationale forpligtelser. | |
| De »FET-flagskibe«, som støttes under Horisont 2020, vil fortsat blive støttet under det nye program. Da de har store ligheder med missioner vil eventuelt yderligere »FET-flagskibe« under dette rammeprogram blive støttet som missioner, der er rettet mod fremtidige og fremspirende teknologier. | |
| Dialogerne om videnskabeligt og teknologisk samarbejde med EU's internationale partnere og de politiske dialoger med de vigtigste regioner i verden vil være et vigtigt bidrag til den systematiske indkredsning af muligheder for samarbejde, som kombineret med differentiering efter land/region vil være med til at opstille prioriteterne. | |
| Mens Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologis (EIT) fokus på innovationsøkosystemer gør, at det passer naturligt ind under Horisont Europas søjle »Åben innovation«, vil EIT's videns- og innovationsfællesskaber (VIF) via den strategiske planlægningsproces blive tilpasset søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«. | |
| | En hurtig vej til forskning og innovation |
| | Horisont Europa vil åbne mulighed for, at støttemodtagerne kan ansøge om støtte på en hurtigere måde, hvor der åbnes mulighed herfor i alle klyngers arbejdsprogrammer, EIC, og »udbrede kvalitet«, omfattende forsknings- og innovationsaktiviteter. Denne tilgang, der bygger på den succes, som det eksisterende instrument »Hurtig vej til innovation« i Horisont 2020, har opnået, vil være baseret på bottom-up-princippet og på løbende åbne indkaldelser og en »tid til støtte« på højst seks måneder. I delen om »udbredelse af kvalitet« vil denne tilgang støtte mindre udviklede EU-medlemsstater med at få adgang til midler på en hurtigere bottom-up-måde. Denne metode vil blive anvendt på mindst 15 % af programmets budget. |
| Formidling og kommunikation | Formidling og kommunikation |
| Under Horisont Europa vil der blive ydet særlig støtte til fri brugsret til videnskabelige publikationer, videnbanker og andre datakilder. Aktioner vedrørende formidling og spredning af viden vil blive støttet, også via samarbejdet med andre EU-programmer, herunder gruppering af resultater og data på sprog og i formater tilpasset målgrupper og netværk blandt borgerne, industrien, de offentlige forvaltninger,
  den akademiske verden,
  civilsamfundsorganisationerne og de politiske beslutningstagere. Horisont Europa kan i den forbindelse gøre brug af avancerede teknologier og intelligente værktøjer. | Under Horisont Europa vil der blive ydet særlig støtte til fri brugsret til videnskabelige publikationer, videnbanker og andre datakilder. Aktioner vedrørende formidling og spredning af viden vil blive støttet, også via samarbejdet med andre EU-programmer, herunder gruppering af resultater og data på sprog og i formater tilpasset målgrupper og netværk blandt borgerne, industrien, de offentlige forvaltninger,
  det videnskabelige samfund,
  civilsamfundsorganisationerne og de politiske beslutningstagere. Horisont Europa kan i den forbindelse gøre brug af avancerede teknologier og intelligente værktøjer. |
| Der vil blive ydet passende støtte til mekanismer, der formidler programmet til potentielle ansøgere (f.eks. nationale kontaktpunkter). | Der vil blive ydet passende støtte til mekanismer, der formidler programmet til potentielle ansøgere (f.eks. nationale kontaktpunkter). |
| Kommissionen vil ligeledes gennemføre informations- og kommunikationsaktiviteter i forbindelse med Horisont Europa for at promovere det forhold, at resultaterne er opnået med støtte fra EU. Den vil også øge offentlighedens bevidsthed om vigtigheden af forskning og innovation og om den bredere indvirkning og relevans af EU-finansieret forskning og innovation ved hjælp af publikationer, medierelationer, arrangementer, videnbanker, databaser, platforme med mange kanaler, websteder eller målrettet brug af sociale medier. Horisont Europa vil også yde støtte, så støttemodtagerne kan formidle deres arbejde og resultater til samfundet som helhed. | Kommissionen vil ligeledes gennemføre informations- og kommunikationsaktiviteter i forbindelse med Horisont Europa for at promovere det forhold, at resultaterne er opnået med støtte fra EU. Den vil også øge offentlighedens bevidsthed om vigtigheden af forskning og innovation og om den bredere indvirkning og relevans af EU-finansieret forskning og innovation ved hjælp af publikationer, medierelationer, arrangementer, videnbanker, databaser, platforme med mange kanaler, websteder eller målrettet brug af sociale medier. Horisont Europa vil også yde støtte, så støttemodtagerne kan formidle deres arbejde og resultater til samfundet som helhed. |
| Udnyttelse og markedsudbredelse | Udnyttelse og markedsudbredelse |
| Kommissionen vil fastsætte omfattende foranstaltninger for udnyttelse af de resultater og den viden, der genereres med Horisont Europa. Det vil sætte skub i udnyttelsen hen mod markedsudbredelse og øge programmets virkning. | Kommissionen vil fastsætte omfattende foranstaltninger for udnyttelse af de resultater og den viden, der genereres med Horisont Europa
  , hvilket også vil omfatte fremme af standardisering
  . Det vil sætte skub i udnyttelsen hen mod markedsudbredelse og øge programmets virkning. |
| Kommissionen vil systematisk identificere og registrere resultaterne af programmets forsknings- og innovationsaktiviteter og overføre eller formidle disse resultater og den genererede viden på ikke-diskriminerende vis til industrier og virksomheder uanset størrelse, offentlige forvaltninger,
  den akademiske verden,
  civilsamfundsorganisationer og politiske beslutningstagere med henblik på at maksimere programmets EU-merværdi. | Kommissionen vil systematisk identificere og registrere resultaterne af programmets forsknings- og innovationsaktiviteter og overføre eller formidle disse resultater og den genererede viden på ikke-diskriminerende vis til industrier og virksomheder uanset størrelse, offentlige forvaltninger,
  det videnskabelige samfund,
  civilsamfundsorganisationer og politiske beslutningstagere med henblik på at maksimere programmets EU-merværdi.
  Der vil blive indført en særlig kontrolprocedure for det nye europæiske innovationsråd. |
| Internationalt samarbejde | Internationalt samarbejde |
| Ved at tilpasse aktionerne til andre nationer og regioner i verden inden for rammerne af et internationalt samarbejde af hidtil uset omfang vil der opnås større virkninger. Partnere fra hele verden vil blive inviteret til at tage del i EU's indsats som en integreret del af initiativerne til støtte for EU's tiltag for bæredygtighed, styrket forskning og innovation af topkvalitet samt konkurrenceevne. | Ved at tilpasse aktionerne til andre nationer og regioner i verden inden for rammerne af et internationalt samarbejde af hidtil uset omfang vil der opnås større virkninger. Partnere fra hele verden,
  herunder det videnskabelige samfund, industrier, civilsamfundets organisationer, regeringer og NGO'er
  , vil blive inviteret til at tage del i EU's indsats som en integreret del af initiativerne til støtte for EU's tiltag for bæredygtighed, styrket forskning og innovation af topkvalitet samt konkurrenceevne.
  Overførsel af viden, deling af kapacitet og infrastruktur mellem partnere på internationalt plan vil bidrage til fælles tilgange og regulering, der vil medføre synergirelateret handel for alle parter. |
| En international fælles indsats vil sikre effektiv håndtering af globale
  samfundsmæssige
  udfordringer og målene for bæredygtig udvikling, adgang til verdens bedste talenter, ekspertise og ressourcer samt øget udbud og efterspørgsel efter innovative løsninger. | En international fælles indsats vil sikre effektiv håndtering af globale udfordringer og målene for bæredygtig udvikling, adgang til verdens bedste talenter, ekspertise og ressourcer samt øget udbud og efterspørgsel efter innovative løsninger.
  Det internationale samarbejde vil blive tilrettelagt omkring fælles mål. Dette vil gøre det lettere for europæiske forskere at indgå samarbejde med de bedste forskere på deres område. |
| Arbejdsmetoder i forbindelse med evaluering | Arbejdsmetoder i forbindelse med evaluering |
| Brugen af uafhængig ekspertise af høj kvalitet i evalueringsprocessen underbygger programmets fokus på alle interessenter, samfund og interesser og er en forudsætning for at bevare de finansierede aktiviteters topkvalitet og relevans. | Brugen af uafhængig ekspertise af høj kvalitet i evalueringsprocessen underbygger programmets fokus på alle interessenter, samfund og interesser og er en forudsætning for at bevare de finansierede aktiviteters topkvalitet og relevans. |
| Kommissionen eller finansieringsorganet vil sørge for objektivitet i processen og undgå interessekonflikter, jf. artikel 61 i finansforordningen. | Kommissionen eller finansieringsorganet vil sørge for objektivitet i processen og undgå interessekonflikter, jf. artikel 61 i finansforordningen. |
| Uafhængige eksperter, som bistår eller er medlem af evalueringsudvalget, kan
  undtagelsesvist, og
  når det er begrundet i kravet om at udpege de bedste disponible eksperter og/eller i den begrænsede gruppe af kvalificerede eksperter, evaluere specifikke forslag, for hvilke de har indberettet en eventuel interesse. Kommissionen eller finansieringsorganet træffer i så tilfælde alle de fornødne afbødende foranstaltninger for at sikre evalueringsprocessens integritet. Evalueringsprocessen vil blive foretaget i overensstemmelse hermed, herunder en fase, hvor diverse eksperter træder sammen. Evalueringsudvalget vil tage højde for de særlige omstændigheder, når det udvælger forslag til finansiering. | Uafhængige eksperter, som bistår eller er medlem af evalueringsudvalget, kan, når det er begrundet i kravet om at udpege de bedste disponible eksperter og/eller i den begrænsede gruppe af kvalificerede eksperter, evaluere specifikke forslag, for hvilke de har indberettet en eventuel interesse. Kommissionen eller finansieringsorganet træffer i så tilfælde alle de fornødne afbødende foranstaltninger for at sikre evalueringsprocessens integritet
  herunder med hensyn til interessekonflikter
  . Evalueringsprocessen vil blive foretaget i overensstemmelse hermed, herunder en fase, hvor diverse eksperter træder sammen.
  Anvendelsen af denne proces vil fremgå af den årlige tilsynsrapport for programmet.
  Evalueringsudvalget vil tage højde for de særlige omstændigheder, når det udvælger forslag til finansiering. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

PROGRAMMETS AKTIVITETER

PROGRAMMETS AKTIVITETER

Følgende finder anvendelse ved gennemførelsen af programmet

Følgende finder anvendelse ved gennemførelsen af programmet

Strategisk planlægning

Strategisk planlægning

Flerårig strategisk planlægning vil sørge for, at
  Horisont
  Europas målsætninger på programniveau
  vil blive gennemført på integreret vis.
  En sådan planlægning
  vil sætte fokus på programmets
  overordnede
  virkning og sammenhæng mellem dets forskellige søjler såvel som synergi med andre EU-programmer og støtte til
  og fra
  andre EU-politikker.

Flerårig strategisk planlægning vil sørge for, at

Europas målsætninger på programniveau

En sådan planlægning

overordnede

og fra

Gennemførelsen af
  Horisont
  Europa skal styres af en inkluderende og gennemsigtig strategisk planlægningsproces af forsknings- og innovationsaktiviteter, der er finansieret af programmet
  .
  Den strategiske planlægningsproces skal føre til gennemførelsen af Horisont Europas programmålsætninger ved at fastsætte de prioriterede områder, der skal finansieres. Den
  vil sætte fokus på programmets virkning og sammenhæng mellem dets forskellige søjler såvel som synergi med andre EU-programmer og støtte til andre EU-politikker.

Gennemførelsen af

Europa skal styres af en inkluderende og gennemsigtig strategisk planlægningsproces af forsknings- og innovationsaktiviteter, der er finansieret af programmet

Den strategiske planlægningsproces skal føre til gennemførelsen af Horisont Europas programmålsætninger ved at fastsætte de prioriterede områder, der skal finansieres. Den

Den strategiske planlægningsproces og vedtagelsen af den strategiske FoI-plan ved hjælp af en delegeret retsakt vil øge borgernes engagement og forståelse af programmets formål og vil give medlovgivere, interessenter og medlemsstater mulighed for at holde sig fuldt ud underrettet om de planlagte initiativer. Den strategiske planlægningsproces vil bidrage til udvikling og gennemførelse af politikken for de relevante områder, der er omfattet, på EU-plan og supplere medlemsstaternes politikker, samtidig med at det sikres, at Horisont Europa afspejler og støtter de vigtigste EU-politiske mål ved at stille passende ressourcer til rådighed. Den vil muliggøre en forenkling af finansieringsrammerne, undgå duplikering og overlapning mellem finansieringsmulighederne, samtidig med at man udnytter yderligere private og offentlige midler og fremmer hurtigere formidling og optagelse af forsknings- og innovationsresultater.

Den strategiske planlægningsproces og vedtagelsen af den strategiske FoI-plan ved hjælp af en delegeret retsakt vil øge borgernes engagement og forståelse af programmets formål og vil give medlovgivere, interessenter og medlemsstater mulighed for at holde sig fuldt ud underrettet om de planlagte initiativer. Den strategiske planlægningsproces vil bidrage til udvikling og gennemførelse af politikken for de relevante områder, der er omfattet, på EU-plan og supplere medlemsstaternes politikker, samtidig med at det sikres, at Horisont Europa afspejler og støtter de vigtigste EU-politiske mål ved at stille passende ressourcer til rådighed. Den vil muliggøre en forenkling af finansieringsrammerne, undgå duplikering og overlapning mellem finansieringsmulighederne, samtidig med at man udnytter yderligere private og offentlige midler og fremmer hurtigere formidling og optagelse af forsknings- og innovationsresultater.

En systemisk tværfaglig, tværsektoriel og tværpolitisk tilgang til forskning og innovation vil sikre, at samfundsmæssige og økonomiske udfordringer kan håndteres, viden skabes og, hvor det er muligt, give anledning til nye konkurrencedygtige og bæredygtige virksomheder og industrier, social og teknologisk innovation, fremme af konkurrence, stimulering af private investeringer og opretholdelse af lige konkurrencevilkår på det indre marked.

En systemisk tværfaglig, tværsektoriel og tværpolitisk tilgang til forskning og innovation vil sikre, at samfundsmæssige og økonomiske udfordringer kan håndteres, viden skabes og, hvor det er muligt, give anledning til nye konkurrencedygtige og bæredygtige virksomheder og industrier, social og teknologisk innovation, fremme af konkurrence, stimulering af private investeringer og opretholdelse af lige konkurrencevilkår på det indre marked.

Den strategiske
  planlægning
  vil fremme et stærkt engagement blandt borgere og civilsamfundsorganisationer
  på alle forsknings- og innovationsstadier
  , fælles tilvejebringelse af viden, effektiv fremme af lighed mellem kønnene, herunder integrering af kønsaspektet i 
  forsknings- og innovationsindholdet, og sørge for overholdelse
  og fremme af de højeste standarder for etik og integritet.

planlægning

på alle forsknings- og innovationsstadier

forsknings- og innovationsindholdet, og sørge for overholdelse

Den strategiske
  planlægningsproces
  vil fremme et stærkt engagement blandt borgere og civilsamfundsorganisationer
  inden for forskning og innovation
  , fælles tilvejebringelse af viden, effektiv fremme af lighed mellem kønnene, herunder integrering af kønsaspektet i 
  forskning og innovation
  , og fremme af de højeste standarder for etik og integritet.

planlægningsproces

inden for forskning og innovation

forskning og innovation

Den vil inkludere omfattende høringer og udvekslinger
  med medlemsstaterne, Europa-Parlamentet
  hvor det er relevant, og forskellige
  interessenter
  om
  prioriteter, herunder missioner under søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne« og
  om hvilke
  typer af
  aktioner
  , det er passende at anvende, navnlig europæiske partnerskaber.

Den vil inkludere omfattende høringer og udvekslinger

hvor det er relevant, og forskellige

om

om hvilke

aktioner

Med henblik på opfyldelse af disse målsætninger vil Kommissionen lancere en åben høringsfase
  med medlemsstaterne, Europa-Parlamentet
  og en række
  interessenter
  , herunder bl.a. det videnskabelige samfund, forskningsinstitutioner og teknologiske organisationer, industri og civilsamfundets organisationer. Høringen vil omfatte programmets strategiske
  prioriteter, herunder missioner under søjlen »Globale udfordringer og
  europæisk
  industriel konkurrenceevne«, og
  de
  typer af
  instrumenter
  , det er passende at anvende, navnlig
  de
  europæiske partnerskaber.
  Resultaterne af høringen vil blive offentliggjort på en særlig webside, som også bør indeholde nærmere oplysninger om indholdet af den strategiske planlægning og den proces, der har ligget til grund for udformningen af denne.

Med henblik på opfyldelse af disse målsætninger vil Kommissionen lancere en åben høringsfase

og en række

, herunder bl.a. det videnskabelige samfund, forskningsinstitutioner og teknologiske organisationer, industri og civilsamfundets organisationer. Høringen vil omfatte programmets strategiske

europæisk

de

instrumenter

de

Resultaterne af høringen vil blive offentliggjort på en særlig webside, som også bør indeholde nærmere oplysninger om indholdet af den strategiske planlægning og den proces, der har ligget til grund for udformningen af denne.

Med hensyn til de europæiske partnerskaber vil den strategiske FoI-plan skitsere og redegøre for baggrunden for oprettelse, sammenlægning og udfasning af europæiske partnerskaber. Det bør overvejes at videreføre de fælles teknologiinitiativer og aftalemæssige offentlig-private partnerskaber, der vurderes positivt, efter 2020 på grund af deres merværdi i form af social og økonomisk indvirkning og mobilisering af private investeringer, og deres bidrag til fondenes synergier.

Med hensyn til de europæiske partnerskaber vil den strategiske FoI-plan skitsere og redegøre for baggrunden for oprettelse, sammenlægning og udfasning af europæiske partnerskaber. Det bør overvejes at videreføre de fælles teknologiinitiativer og aftalemæssige offentlig-private partnerskaber, der vurderes positivt, efter 2020 på grund af deres merværdi i form af social og økonomisk indvirkning og mobilisering af private investeringer, og deres bidrag til fondenes synergier.

Igangværende og potentielle nye VIF'er vil blive fastlagt i forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om den strategiske innovationsdagsorden for EIT, i overensstemmelse med den strategiske FoI-plan. Oprettelsen af eventuelle nye VIF'er bør dog være betinget af, at der afsættes passende finansiering, så de eksisterende VIF'er kan udvikle økosystemer, opbygge partnerskaber og effektivt forfølge og gennemføre deres ambitiøse målsætninger.

Igangværende og potentielle nye VIF'er vil blive fastlagt i forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om den strategiske innovationsdagsorden for EIT, i overensstemmelse med den strategiske FoI-plan. Oprettelsen af eventuelle nye VIF'er bør dog være betinget af, at der afsættes passende finansiering, så de eksisterende VIF'er kan udvikle økosystemer, opbygge partnerskaber og effektivt forfølge og gennemføre deres ambitiøse målsætninger.

»FET flagskibe«, der støttes under Horisont 2020, vil fortsat blive støttet under programmet. Da andre »FET flagskibe« frembyder væsentlige analogier med missioner, kan de modtage støtte under dette rammeprogram som missioner, der er rettet mod fremtidige og nye teknologier. Missionerne skal styrke programmets samarbejdsaspekter og supplere eksisterende europæiske partnerskaber, der vil kunne fungere som supplerende gennemførelsessøjler for missionerne. Missionerne vil have teknologiske og samfundsmæssige elementer og vil også blive fastlagt i tæt samarbejde med alle de relevante generaldirektorater. Den strategiske planlægningsproces vil fastlægge missionerne i henhold til forordningens artikel 7 og artikel 5 i denne afgørelse.

»FET flagskibe«, der støttes under Horisont 2020, vil fortsat blive støttet under programmet. Da andre »FET flagskibe« frembyder væsentlige analogier med missioner, kan de modtage støtte under dette rammeprogram som missioner, der er rettet mod fremtidige og nye teknologier. Missionerne skal styrke programmets samarbejdsaspekter og supplere eksisterende europæiske partnerskaber, der vil kunne fungere som supplerende gennemførelsessøjler for missionerne. Missionerne vil have teknologiske og samfundsmæssige elementer og vil også blive fastlagt i tæt samarbejde med alle de relevante generaldirektorater. Den strategiske planlægningsproces vil fastlægge missionerne i henhold til forordningens artikel 7 og artikel 5 i denne afgørelse.

Den strategiske planlægning vil på grundlag af sådanne omfattende høringer indkredse fælles målsætninger og fælles aktivitetsområder såsom partnerskabsområder (det foreslåede retsgrundlag fastsætter kun instrumenter og kriterier, der vil fungere som rettesnor for deres anvendelse) og missionsområder.

Den strategiske planlægning vil på grundlag af sådanne omfattende høringer indkredse fælles målsætninger og fælles aktivitetsområder såsom partnerskabsområder (det foreslåede retsgrundlag fastsætter kun instrumenter og kriterier, der vil fungere som rettesnor for deres anvendelse) og missionsområder.

Den strategiske planlægning vil hjælpe med at udvikle og gennemføre politikken på de berørte områder på EU-niveau såvel som supplere politik og politiske tilgange i medlemsstaterne. I forbindelse med den strategiske planlægningsproces vil der blive taget højde for EU's politiske prioriteter med henblik på at øge det bidrag, som forskning og innovation yder til gennemførelsen af politikkerne. Den vil ligeledes tage højde for fremsynsaktiviteter, undersøgelser og andre videnskabelige beviser og for relevante eksisterende initiativer på EU-niveau og nationalt niveau.

Den strategiske planlægning vil hjælpe med at udvikle og gennemføre politikken på de berørte områder på EU-niveau såvel som supplere politik og politiske tilgange i medlemsstaterne. I forbindelse med den strategiske planlægningsproces vil der blive taget højde for EU's politiske prioriteter med henblik på at øge det bidrag, som forskning og innovation yder til gennemførelsen af politikkerne. Den vil ligeledes tage højde for fremsynsaktiviteter, undersøgelser og andre videnskabelige beviser og for relevante eksisterende initiativer på EU-niveau og nationalt niveau.

Den strategiske
  planlægning vil fremme synergier
  mellem Horisont Europa og andre EU-programmer,
  herunder Euratomprogrammet, og vil således fungere som
  referencepunkt for forskning og innovation i alle relaterede programmer på tværs af EU-budgettet
  og ikke-finansieringsinstrumenter
  . Det vil også
  fremme hurtigere formidling og udbredelse af forsknings- og innovationsresultater og forebygge dobbeltarbejde og overlapninger mellem finansieringsmulighederne. Den vil
  udgøre en ramme, hvor Det Fælles Forskningscenters direkte forskningsaktioner og andre aktioner, der støttes under tiltaget, knyttes sammen, herunder anvendelse af resultater til gavn for politikken.

planlægning vil fremme synergier

herunder Euratomprogrammet, og vil således fungere som

og ikke-finansieringsinstrumenter

fremme hurtigere formidling og udbredelse af forsknings- og innovationsresultater og forebygge dobbeltarbejde og overlapninger mellem finansieringsmulighederne. Den vil

Den strategiske
  planlægningsproces vil afdække eksisterende forbindelser mellem
  Horisont Europa og andre EU-programmer
  og åbne mulighed for synergier mellem europæiske, regionale og nationale fonde
  .
  Horisont Europa bliver
  et referencepunkt for forskning og innovation i alle relaterede programmer på tværs af EU's budget
  , så det kan bidrage til at indfri EU's politiske prioriteter og mål
  . Det vil også udgøre en ramme, hvor Det Fælles Forskningscenters direkte forskningsaktioner og andre aktioner, der støttes under tiltaget, knyttes sammen, herunder anvendelse af resultater til gavn for politikken.

planlægningsproces vil afdække eksisterende forbindelser mellem

og åbne mulighed for synergier mellem europæiske, regionale og nationale fonde

Horisont Europa bliver

, så det kan bidrage til at indfri EU's politiske prioriteter og mål

En strategisk plan vil fastlægge en flerårig strategi for udviklingen af arbejdsprogrammets indhold (som defineret i artikel 11), idet der bibeholdes tilstrækkelig fleksibilitet til hurtig reaktion på uforudsete muligheder og kriser. Eftersom Horisont Europa er syvårigt program, kan programmets økonomiske, samfundsmæssige og politiske sammenhæng ændre sig væsentligt i løbet af dets levetid. Horisont Europa skal hurtigt kunne tilpasse sig disse ændringer. Der vil derfor være mulighed for at inddrage støtte til aktiviteter, der ligger uden for nedenstående beskrivelser, hvis dette begrundes behørigt med en væsentlig udvikling, politiske behov eller krisesituationer, f.eks. som reaktion på alvorlige sundhedstrusler i forbindelse med eksempelvis epidemier.

En strategisk plan vil fastlægge en flerårig strategi for udviklingen af arbejdsprogrammets indhold (som defineret i artikel 11), idet der bibeholdes tilstrækkelig fleksibilitet til hurtig reaktion på uforudsete muligheder og kriser. Eftersom Horisont Europa er syvårigt program, kan programmets økonomiske, samfundsmæssige og politiske sammenhæng ændre sig væsentligt i løbet af dets levetid. Horisont Europa skal hurtigt kunne tilpasse sig disse ændringer. Der vil derfor være mulighed for at inddrage støtte til aktiviteter, der ligger uden for nedenstående beskrivelser, hvis dette begrundes behørigt med en væsentlig udvikling, politiske behov eller krisesituationer, f.eks. som reaktion på alvorlige sundhedstrusler i forbindelse med eksempelvis epidemier.

I gennemførelsen af Horisont Europa vil der være særligt fokus på at sikre en afbalanceret og bred tilgang til forskning og innovation, som ikke kun er begrænset til udvikling af nye produkter, processer og tjenester på grundlag af videnskabelig og teknologisk viden og gennembrud, men som også omfatter anvendelse af eksisterende teknologier i nye applikationer, løbende forbedringer samt ikke-teknologisk og samfundsmæssig innovation. En systemisk, tværfaglig, tværsektoriel og tværpolitisk tilgang til forskning og innovation vil sikre, at det er muligt at tackle udfordringer og bane vejen for nye konkurrencedygtige virksomheder og industrier, fremme konkurrencen, stimulere private investeringer og bibeholde lige vilkår i det indre marked.

I gennemførelsen af Horisont Europa vil der være særligt fokus på at sikre en afbalanceret og bred tilgang til forskning og innovation, som ikke kun er begrænset til udvikling af nye produkter, processer og tjenester på grundlag af videnskabelig og teknologisk viden og gennembrud, men som også omfatter anvendelse af eksisterende teknologier i nye applikationer, løbende forbedringer samt ikke-teknologisk og samfundsmæssig innovation. En systemisk, tværfaglig, tværsektoriel og tværpolitisk tilgang til forskning og innovation vil sikre, at det er muligt at tackle udfordringer og bane vejen for nye konkurrencedygtige virksomheder og industrier, fremme konkurrencen, stimulere private investeringer og bibeholde lige vilkår i det indre marked.

Under søjlerne »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne« og »Åben innovation« vil forskning og innovation blive suppleret med aktiviteter, som finder sted tæt på slutbrugerne og markedet såsom demonstration, pilotprojekter eller proof of concept, hvorimod markedsføringsaktiviteter, som går videre end forsknings- og innovationsfasen, er udelukket. Der vil også blive ydet støtte til aktiviteter på efterspørgselssiden for at fremskynde ibrugtagning og udbredelse af en bred vifte af innovationer. Der vil blive lagt vægt på ikkebindende indkaldelser af forslag.

Under søjlerne »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne« og »Åben innovation« vil forskning og innovation blive suppleret med aktiviteter, som finder sted tæt på slutbrugerne og markedet såsom demonstration, pilotprojekter eller proof of concept, hvorimod markedsføringsaktiviteter, som går videre end forsknings- og innovationsfasen, er udelukket. Der vil også blive ydet støtte til aktiviteter på efterspørgselssiden for at fremskynde ibrugtagning og udbredelse af en bred vifte af innovationer. Der vil blive lagt vægt på ikkebindende indkaldelser af forslag.

Under søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«, som bygger på erfaringerne fra Horisont 2020, vil samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber blive fuldt ud integreret i alle klynger, herunder i de særlige aktiviteter. Marine og maritime forsknings- og innovationsaktiviteter vil ligeledes blive gennemført på strategisk og integreret vis i overensstemmelse med EU's integrerede havpolitik, den fælles fiskeripolitik og internationale forpligtelser.

Under søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«, som bygger på erfaringerne fra Horisont 2020, vil samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber blive fuldt ud integreret i alle klynger, herunder i de særlige aktiviteter. Marine og maritime forsknings- og innovationsaktiviteter vil ligeledes blive gennemført på strategisk og integreret vis i overensstemmelse med EU's integrerede havpolitik, den fælles fiskeripolitik og internationale forpligtelser.

De »FET-flagskibe«, som støttes under Horisont 2020, vil fortsat blive støttet under det nye program. Da de har store ligheder med missioner vil eventuelt yderligere »FET-flagskibe« under dette rammeprogram blive støttet som missioner, der er rettet mod fremtidige og fremspirende teknologier.

De »FET-flagskibe«, som støttes under Horisont 2020, vil fortsat blive støttet under det nye program. Da de har store ligheder med missioner vil eventuelt yderligere »FET-flagskibe« under dette rammeprogram blive støttet som missioner, der er rettet mod fremtidige og fremspirende teknologier.

Dialogerne om videnskabeligt og teknologisk samarbejde med EU's internationale partnere og de politiske dialoger med de vigtigste regioner i verden vil være et vigtigt bidrag til den systematiske indkredsning af muligheder for samarbejde, som kombineret med differentiering efter land/region vil være med til at opstille prioriteterne.

Dialogerne om videnskabeligt og teknologisk samarbejde med EU's internationale partnere og de politiske dialoger med de vigtigste regioner i verden vil være et vigtigt bidrag til den systematiske indkredsning af muligheder for samarbejde, som kombineret med differentiering efter land/region vil være med til at opstille prioriteterne.

Mens Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologis (EIT) fokus på innovationsøkosystemer gør, at det passer naturligt ind under Horisont Europas søjle »Åben innovation«, vil EIT's videns- og innovationsfællesskaber (VIF) via den strategiske planlægningsproces blive tilpasset søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«.

Mens Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologis (EIT) fokus på innovationsøkosystemer gør, at det passer naturligt ind under Horisont Europas søjle »Åben innovation«, vil EIT's videns- og innovationsfællesskaber (VIF) via den strategiske planlægningsproces blive tilpasset søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«.

En hurtig vej til forskning og innovation

En hurtig vej til forskning og innovation

Horisont Europa vil åbne mulighed for, at støttemodtagerne kan ansøge om støtte på en hurtigere måde, hvor der åbnes mulighed herfor i alle klyngers arbejdsprogrammer, EIC, og »udbrede kvalitet«, omfattende forsknings- og innovationsaktiviteter. Denne tilgang, der bygger på den succes, som det eksisterende instrument »Hurtig vej til innovation« i Horisont 2020, har opnået, vil være baseret på bottom-up-princippet og på løbende åbne indkaldelser og en »tid til støtte« på højst seks måneder. I delen om »udbredelse af kvalitet« vil denne tilgang støtte mindre udviklede EU-medlemsstater med at få adgang til midler på en hurtigere bottom-up-måde. Denne metode vil blive anvendt på mindst 15 % af programmets budget.

Horisont Europa vil åbne mulighed for, at støttemodtagerne kan ansøge om støtte på en hurtigere måde, hvor der åbnes mulighed herfor i alle klyngers arbejdsprogrammer, EIC, og »udbrede kvalitet«, omfattende forsknings- og innovationsaktiviteter. Denne tilgang, der bygger på den succes, som det eksisterende instrument »Hurtig vej til innovation« i Horisont 2020, har opnået, vil være baseret på bottom-up-princippet og på løbende åbne indkaldelser og en »tid til støtte« på højst seks måneder. I delen om »udbredelse af kvalitet« vil denne tilgang støtte mindre udviklede EU-medlemsstater med at få adgang til midler på en hurtigere bottom-up-måde. Denne metode vil blive anvendt på mindst 15 % af programmets budget.

Formidling og kommunikation

Formidling og kommunikation

Under Horisont Europa vil der blive ydet særlig støtte til fri brugsret til videnskabelige publikationer, videnbanker og andre datakilder. Aktioner vedrørende formidling og spredning af viden vil blive støttet, også via samarbejdet med andre EU-programmer, herunder gruppering af resultater og data på sprog og i formater tilpasset målgrupper og netværk blandt borgerne, industrien, de offentlige forvaltninger,
  den akademiske verden,
  civilsamfundsorganisationerne og de politiske beslutningstagere. Horisont Europa kan i den forbindelse gøre brug af avancerede teknologier og intelligente værktøjer.

den akademiske verden,

Under Horisont Europa vil der blive ydet særlig støtte til fri brugsret til videnskabelige publikationer, videnbanker og andre datakilder. Aktioner vedrørende formidling og spredning af viden vil blive støttet, også via samarbejdet med andre EU-programmer, herunder gruppering af resultater og data på sprog og i formater tilpasset målgrupper og netværk blandt borgerne, industrien, de offentlige forvaltninger,
  det videnskabelige samfund,
  civilsamfundsorganisationerne og de politiske beslutningstagere. Horisont Europa kan i den forbindelse gøre brug af avancerede teknologier og intelligente værktøjer.

det videnskabelige samfund,

Der vil blive ydet passende støtte til mekanismer, der formidler programmet til potentielle ansøgere (f.eks. nationale kontaktpunkter).

Der vil blive ydet passende støtte til mekanismer, der formidler programmet til potentielle ansøgere (f.eks. nationale kontaktpunkter).

Kommissionen vil ligeledes gennemføre informations- og kommunikationsaktiviteter i forbindelse med Horisont Europa for at promovere det forhold, at resultaterne er opnået med støtte fra EU. Den vil også øge offentlighedens bevidsthed om vigtigheden af forskning og innovation og om den bredere indvirkning og relevans af EU-finansieret forskning og innovation ved hjælp af publikationer, medierelationer, arrangementer, videnbanker, databaser, platforme med mange kanaler, websteder eller målrettet brug af sociale medier. Horisont Europa vil også yde støtte, så støttemodtagerne kan formidle deres arbejde og resultater til samfundet som helhed.

Kommissionen vil ligeledes gennemføre informations- og kommunikationsaktiviteter i forbindelse med Horisont Europa for at promovere det forhold, at resultaterne er opnået med støtte fra EU. Den vil også øge offentlighedens bevidsthed om vigtigheden af forskning og innovation og om den bredere indvirkning og relevans af EU-finansieret forskning og innovation ved hjælp af publikationer, medierelationer, arrangementer, videnbanker, databaser, platforme med mange kanaler, websteder eller målrettet brug af sociale medier. Horisont Europa vil også yde støtte, så støttemodtagerne kan formidle deres arbejde og resultater til samfundet som helhed.

Udnyttelse og markedsudbredelse

Udnyttelse og markedsudbredelse

Kommissionen vil fastsætte omfattende foranstaltninger for udnyttelse af de resultater og den viden, der genereres med Horisont Europa. Det vil sætte skub i udnyttelsen hen mod markedsudbredelse og øge programmets virkning.

Kommissionen vil fastsætte omfattende foranstaltninger for udnyttelse af de resultater og den viden, der genereres med Horisont Europa
  , hvilket også vil omfatte fremme af standardisering
  . Det vil sætte skub i udnyttelsen hen mod markedsudbredelse og øge programmets virkning.

, hvilket også vil omfatte fremme af standardisering

Kommissionen vil systematisk identificere og registrere resultaterne af programmets forsknings- og innovationsaktiviteter og overføre eller formidle disse resultater og den genererede viden på ikke-diskriminerende vis til industrier og virksomheder uanset størrelse, offentlige forvaltninger,
  den akademiske verden,
  civilsamfundsorganisationer og politiske beslutningstagere med henblik på at maksimere programmets EU-merværdi.

den akademiske verden,

Kommissionen vil systematisk identificere og registrere resultaterne af programmets forsknings- og innovationsaktiviteter og overføre eller formidle disse resultater og den genererede viden på ikke-diskriminerende vis til industrier og virksomheder uanset størrelse, offentlige forvaltninger,
  det videnskabelige samfund,
  civilsamfundsorganisationer og politiske beslutningstagere med henblik på at maksimere programmets EU-merværdi.
  Der vil blive indført en særlig kontrolprocedure for det nye europæiske innovationsråd.

det videnskabelige samfund,

Der vil blive indført en særlig kontrolprocedure for det nye europæiske innovationsråd.

Internationalt samarbejde

Internationalt samarbejde

Ved at tilpasse aktionerne til andre nationer og regioner i verden inden for rammerne af et internationalt samarbejde af hidtil uset omfang vil der opnås større virkninger. Partnere fra hele verden vil blive inviteret til at tage del i EU's indsats som en integreret del af initiativerne til støtte for EU's tiltag for bæredygtighed, styrket forskning og innovation af topkvalitet samt konkurrenceevne.

Ved at tilpasse aktionerne til andre nationer og regioner i verden inden for rammerne af et internationalt samarbejde af hidtil uset omfang vil der opnås større virkninger. Partnere fra hele verden,
  herunder det videnskabelige samfund, industrier, civilsamfundets organisationer, regeringer og NGO'er
  , vil blive inviteret til at tage del i EU's indsats som en integreret del af initiativerne til støtte for EU's tiltag for bæredygtighed, styrket forskning og innovation af topkvalitet samt konkurrenceevne.
  Overførsel af viden, deling af kapacitet og infrastruktur mellem partnere på internationalt plan vil bidrage til fælles tilgange og regulering, der vil medføre synergirelateret handel for alle parter.

herunder det videnskabelige samfund, industrier, civilsamfundets organisationer, regeringer og NGO'er

Overførsel af viden, deling af kapacitet og infrastruktur mellem partnere på internationalt plan vil bidrage til fælles tilgange og regulering, der vil medføre synergirelateret handel for alle parter.

En international fælles indsats vil sikre effektiv håndtering af globale
  samfundsmæssige
  udfordringer og målene for bæredygtig udvikling, adgang til verdens bedste talenter, ekspertise og ressourcer samt øget udbud og efterspørgsel efter innovative løsninger.

samfundsmæssige

En international fælles indsats vil sikre effektiv håndtering af globale udfordringer og målene for bæredygtig udvikling, adgang til verdens bedste talenter, ekspertise og ressourcer samt øget udbud og efterspørgsel efter innovative løsninger.
  Det internationale samarbejde vil blive tilrettelagt omkring fælles mål. Dette vil gøre det lettere for europæiske forskere at indgå samarbejde med de bedste forskere på deres område.

Det internationale samarbejde vil blive tilrettelagt omkring fælles mål. Dette vil gøre det lettere for europæiske forskere at indgå samarbejde med de bedste forskere på deres område.

Arbejdsmetoder i forbindelse med evaluering

Arbejdsmetoder i forbindelse med evaluering

Brugen af uafhængig ekspertise af høj kvalitet i evalueringsprocessen underbygger programmets fokus på alle interessenter, samfund og interesser og er en forudsætning for at bevare de finansierede aktiviteters topkvalitet og relevans.

Brugen af uafhængig ekspertise af høj kvalitet i evalueringsprocessen underbygger programmets fokus på alle interessenter, samfund og interesser og er en forudsætning for at bevare de finansierede aktiviteters topkvalitet og relevans.

Kommissionen eller finansieringsorganet vil sørge for objektivitet i processen og undgå interessekonflikter, jf. artikel 61 i finansforordningen.

Kommissionen eller finansieringsorganet vil sørge for objektivitet i processen og undgå interessekonflikter, jf. artikel 61 i finansforordningen.

Uafhængige eksperter, som bistår eller er medlem af evalueringsudvalget, kan
  undtagelsesvist, og
  når det er begrundet i kravet om at udpege de bedste disponible eksperter og/eller i den begrænsede gruppe af kvalificerede eksperter, evaluere specifikke forslag, for hvilke de har indberettet en eventuel interesse. Kommissionen eller finansieringsorganet træffer i så tilfælde alle de fornødne afbødende foranstaltninger for at sikre evalueringsprocessens integritet. Evalueringsprocessen vil blive foretaget i overensstemmelse hermed, herunder en fase, hvor diverse eksperter træder sammen. Evalueringsudvalget vil tage højde for de særlige omstændigheder, når det udvælger forslag til finansiering.

undtagelsesvist, og

Uafhængige eksperter, som bistår eller er medlem af evalueringsudvalget, kan, når det er begrundet i kravet om at udpege de bedste disponible eksperter og/eller i den begrænsede gruppe af kvalificerede eksperter, evaluere specifikke forslag, for hvilke de har indberettet en eventuel interesse. Kommissionen eller finansieringsorganet træffer i så tilfælde alle de fornødne afbødende foranstaltninger for at sikre evalueringsprocessens integritet
  herunder med hensyn til interessekonflikter
  . Evalueringsprocessen vil blive foretaget i overensstemmelse hermed, herunder en fase, hvor diverse eksperter træder sammen.
  Anvendelsen af denne proces vil fremgå af den årlige tilsynsrapport for programmet.
  Evalueringsudvalget vil tage højde for de særlige omstændigheder, når det udvælger forslag til finansiering.

herunder med hensyn til interessekonflikter

Anvendelsen af denne proces vil fremgå af den årlige tilsynsrapport for programmet.

Ændring 23

Ændring 23

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I –del I

Bilag I –del I

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| I | ÅBEN VIDENSKAB |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

I

ÅBEN VIDENSKAB

| I | ÅBEN VIDENSKAB
  AF TOPKVALITET |
| --- | --- |

I

ÅBEN VIDENSKAB
  AF TOPKVALITET

AF TOPKVALITET

Søgen efter gennembrud inden for forståelse og opnåelse af viden, de faciliteter i verdensklasse, der er nødvendige for at nå dette mål, herunder fysisk infrastruktur og
  videninfrastruktur
  for forskning og innovation, såvel som midlerne til åbent at formidle og dele viden samt en tilstrækkelig masse af fremragende forskere er omdrejningspunktet for alle former for økonomiske, sociale og kulturelle fremskridt.

videninfrastruktur

Søgen efter gennembrud inden for forståelse og opnåelse af viden, de faciliteter i verdensklasse, der er nødvendige for at nå dette mål, herunder fysisk infrastruktur og
  e-infrastruktur
  for forskning og innovation, såvel som midlerne til åbent at formidle og dele viden samt en tilstrækkelig masse af fremragende forskere
  og innovatorer
  er omdrejningspunktet for alle former for økonomiske, sociale og kulturelle fremskridt.

e-infrastruktur

og innovatorer

Åben og fremragende videnskab er uløseligt forbundet med verdensførende innovation. Videnskabelige og teknologiske paradigmeskift er blevet udpeget som de vigtigste drivkræfter for
  vækst i
  produktivitet, konkurrenceevne, rigdom
  , bæredygtig udvikling
  og social fremgang. Sådanne paradigmeskift er historisk set i hovedreglen udsprunget af den offentlige sektors videnskabsgrundlag og har derefter skabt fundament for helt nye industrier og sektorer.

vækst i

, bæredygtig udvikling

Åben og fremragende videnskab er uløseligt forbundet med verdensførende innovation. Videnskabelige og teknologiske paradigmeskift er blevet udpeget som de vigtigste drivkræfter for
  bæredygtig og inkluderende vækst og udvikling,
  konkurrenceevne, rigdom og social fremgang. Sådanne paradigmeskift er historisk set i hovedreglen udsprunget af den offentlige sektors videnskabsgrundlag og har derefter skabt fundament for helt nye industrier og sektorer.

bæredygtig og inkluderende vækst og udvikling,

Offentlige investeringer i forskning, navnlig via universiteter og offentlige forskningsinstitutioner og forskningsfaciliteter, går ofte til mere langsigtet, mere risikobetonet forskning og supplerer den private sektors aktiviteter. Derudover skaber
  de færdigheder
  , knowhow og erfaring, nye videnskabelige instrumenter og metoder samt netværk, gennem hvilke den nyeste viden overføres.

de færdigheder

Offentlige investeringer i forskning, navnlig via universiteter og offentlige forskningsinstitutioner og forskningsfaciliteter, går ofte til mere langsigtet, mere risikobetonet forskning og supplerer den private sektors aktiviteter. Derudover skaber de
  højt kvalificerede menneskelige ressourcer
  , knowhow og erfaring, nye videnskabelige instrumenter og metoder samt netværk, gennem hvilke den nyeste viden overføres.

højt kvalificerede menneskelige ressourcer

Europæisk videnskab og europæiske forskere har været og vil altid være på forkant på mange områder. Men det er ikke noget, vi kan tage for givet. Der er rigeligt med beviser på, at lige så hurtigt som forskningen skrider fremad, lige så hurtigt vokser antallet af lande, der ønsker at være blandt de bedste. USA, der traditionelt set har været en konkurrent, får nu følgeskab af økonomiske giganter såsom Kina og Indien og især nye industrialiserede dele af verden samt alle øvrige lande, hvor regeringerne har erkendt, at investeringer i forskning giver et stort og rigeligt udbytte.

Europæisk videnskab og europæiske forskere har været og vil altid være på forkant på mange områder. Men det er ikke noget, vi kan tage for givet. Der er rigeligt med beviser på, at lige så hurtigt som forskningen skrider fremad, lige så hurtigt vokser antallet af lande, der ønsker at være blandt de bedste. USA, der traditionelt set har været en konkurrent, får nu følgeskab af økonomiske giganter såsom Kina og Indien og især nye industrialiserede dele af verden samt alle øvrige lande, hvor regeringerne har erkendt, at investeringer i forskning giver et stort og rigeligt udbytte.

Ændring 24

Ændring 24

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del I — punkt 1 — underpunkt 1.1

Bilag I — del I — punkt 1 — underpunkt 1.1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.1. | Baggrund |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.1.

Baggrund

| 1.1. | Baggrund |
| --- | --- |

1.1.

Baggrund

Om end
  EU udgiver det største antal videnskabelige publikationer i verden
  , er den i bund og grund »masseproducent« af viden, og i forhold til Unionens størrelse er der relativt få ekspertisecentre, der skiller sig ud på verdensplan, og store områder med gennemsnitlige og dårlige resultater
  . Sammenlignet med USA, og nu også i en vis grad Kina,
  har
  EU
  fortsat tendens til
  at »distribuere topkvaliteten«, hvilket vil sige, at ressourcerne fordeles på et stort antal forskere og forskningsinstitutioner. En anden udfordring er, at den offentlige
  sektor
  i mange EU-lande
  stadig
  ikke tilbyder de bedste forskere tilstrækkeligt attraktive forhold. Disse faktorer gør Europa mindre attraktivt i forhold til andre regioner i den globale konkurrence om videnskabeligt talent.

Om end

, er den i bund og grund »masseproducent« af viden, og i forhold til Unionens størrelse er der relativt få ekspertisecentre, der skiller sig ud på verdensplan, og store områder med gennemsnitlige og dårlige resultater

har

fortsat tendens til

sektor

stadig

EU udgiver det største antal videnskabelige publikationer i verden. Sammenlignet med USA, og nu også i en vis grad Kina,
  følger
  EU
  en model, der går ud på at
  »distribuere topkvaliteten«, hvilket vil sige, at ressourcerne fordeles på et stort antal forskere og forskningsinstitutioner. En anden udfordring er, at den offentlige
  sektors investering i forskning
  i mange EU-lande
  ligger under de acceptable tærskler og dermed
  ikke tilbyder de bedste forskere tilstrækkeligt attraktive forhold. Disse faktorer gør Europa mindre attraktivt i forhold til andre regioner i den globale konkurrence om videnskabeligt talent.

følger

en model, der går ud på at

sektors investering i forskning

ligger under de acceptable tærskler og dermed

Det globale forskningslandskab er under en dramatisk udvikling og bliver mere og mere multipolær som et resultat af det voksende antal vækstlande, særligt Kina, som udvider deres videnskabelige produktion. Hvor EU og USA i 2000 stod for næsten to tredjedele af verdens udgifter til forskning og udvikling, var denne andel faldet til mindre end halvdelen i 2013.

Det globale forskningslandskab er under en dramatisk udvikling og bliver mere og mere multipolær som et resultat af det voksende antal vækstlande, særligt Kina, som udvider deres videnskabelige produktion. Hvor EU og USA i 2000 stod for næsten to tredjedele af verdens udgifter til forskning og udvikling, var denne andel faldet til mindre end halvdelen i 2013.
  Derudover har den europæiske resultattavle for innovation for 2018 bekræftet, at offentlige og private udgifter til FoU i hele EU fortsat ligger under niveauerne for 2010 og ikke lever op til de langsigtede mål om at afsætte 3 % af BNP til FoU-aktiviteter.

Derudover har den europæiske resultattavle for innovation for 2018 bekræftet, at offentlige og private udgifter til FoU i hele EU fortsat ligger under niveauerne for 2010 og ikke lever op til de langsigtede mål om at afsætte 3 % af BNP til FoU-aktiviteter.

EFR støtter de bedste forskere med fleksibel, langsigtet finansiering af banebrydende forskning med høj risiko og høj gevinst. EFR fungerer selvstændigt og består af forskellige forskere, ingeniører og akademikere med særlig fremragende renommé samt relevant sagkundskab. EFR kan trække på et større udvalg af talenter og idéer end nogen national ordning ville kunne, og kan styrke
  topkvaliteten
  gennem måden, hvorpå de bedste forskere og de bedste idéer konkurrerer mod hinanden.

topkvaliteten

EFR støtter de bedste forskere
  , herunder unge forskere,
  med fleksibel, langsigtet finansiering af banebrydende forskning med høj risiko og høj gevinst. EFR fungerer selvstændigt og
  ledes af et uafhængigt videnskabeligt råd med ligevægt mellem køn og fagområder, som
  består af forskellige forskere, ingeniører og akademikere med særlig fremragende renommé samt relevant sagkundskab. EFR kan trække på et større udvalg af talenter og idéer end nogen national ordning ville kunne, og kan styrke
  forskning af topkvalitet inden for alle videnskabelige områder
  gennem måden, hvorpå de bedste forskere og de bedste idéer konkurrerer mod hinanden.

, herunder unge forskere,

ledes af et uafhængigt videnskabeligt råd med ligevægt mellem køn og fagområder, som

forskning af topkvalitet inden for alle videnskabelige områder

Frontlinjeforskning, der støttes af EFR, har en væsentlig direkte virkning i form af fremskridt i forskningens grænseland, idet den baner vej for nye og ofte uforudsete videnskabelige
  og
  teknologiske resultater og nye forskningsområder. Det frembringer til gengæld radikalt nye idéer, som er drivkraft for innovation og forretningsmæssig opfindsomhed og for håndtering af samfundsmæssige udfordringer. EFR har også stor strukturel betydning, idet det er med til at sikre en forbedring af kvaliteten af det europæiske forskningssystem, der rækker ud over de forskere og projekter, som finansieres direkte af EFR. Aktioner og forskere, der finansieres af EFR, sætter et inspirerende mål for frontlinjeforskningen i Europa, højner dens profil og gør den mere attraktiv over for de bedste forskere på verdensplan som et sted at arbejde og arbejde sammen med. Prestigen ved at være vært for EFR's stipendiater skærper konkurrencen mellem de europæiske universiteter og andre forskningsorganisationer om at tilbyde de mest attraktive vilkår for topforskere og kan indirekte hjælpe dem med at vurdere deres relative styrker og svagheder og gennemføre reformer.

og

Frontlinjeforskning, der støttes af EFR, har en væsentlig direkte virkning i form af fremskridt i forskningens grænseland, idet den baner vej for nye og ofte uforudsete videnskabelige, teknologiske
  og samfundsmæssige
  resultater og nye forskningsområder. Det frembringer til gengæld radikalt nye idéer, som er drivkraft for innovation og forretningsmæssig opfindsomhed og for håndtering af samfundsmæssige udfordringer. EFR har også stor strukturel betydning, idet det er med til at sikre en forbedring af kvaliteten af det europæiske forskningssystem, der rækker ud over de forskere og projekter, som finansieres direkte af EFR. Aktioner og forskere, der finansieres af EFR, sætter et inspirerende mål for frontlinjeforskningen i Europa, højner dens profil og gør den mere attraktiv over for de bedste forskere på verdensplan som et sted at arbejde og arbejde sammen med. Prestigen ved at være vært for EFR's stipendiater skærper konkurrencen mellem de europæiske universiteter og andre forskningsorganisationer om at tilbyde de mest attraktive vilkår for topforskere og kan indirekte hjælpe dem med at vurdere deres relative styrker og svagheder og gennemføre reformer.

og samfundsmæssige

Kløften mellem USA og EU-landene, når det drejer sig om resultater på forskningsområdet, er blevet mindre i de ti år, der er gået, siden EFR blev oprettet. EFR finansierer en relativt lille procentdel af al europæisk forskning, men det har alligevel en uforholdsmæssigt stor videnskabelig virkning. Den gennemsnitlige citationshyppighed for forskning, der støttes af EFR, kan sammenlignes med den for verdens mest prestigefyldte forskningsuniversiteter. EFR's forskningsresultater er enormt store sammenlignet med verdens største forskningsfinansierende aktører. EFR finansierer en stor mængde frontlinjeforskning på mange forskningsområder, som har det højeste antal citeringer, herunder de områder, der vokser hurtigt. Om end EFR-finansiering er målrettet frontlinjeforskning, har den resulteret i et betydeligt antal patenter.

Kløften mellem USA og EU-landene, når det drejer sig om resultater på forskningsområdet, er blevet mindre i de ti år, der er gået, siden EFR blev oprettet. EFR finansierer en relativt lille procentdel af al europæisk forskning, men det har alligevel en uforholdsmæssigt stor videnskabelig virkning. Den gennemsnitlige citationshyppighed for forskning, der støttes af EFR, kan sammenlignes med den for verdens mest prestigefyldte forskningsuniversiteter. EFR's forskningsresultater er enormt store sammenlignet med verdens største forskningsfinansierende aktører. EFR finansierer en stor mængde frontlinjeforskning på mange forskningsområder, som har det højeste antal citeringer, herunder de områder, der vokser hurtigt. Om end EFR-finansiering er målrettet frontlinjeforskning, har den resulteret i et betydeligt antal patenter.

Der er ergo klare beviser for, at EFR tiltrækker og finansierer forskere i topklasse via sine indkaldelser, og at EFR's aktioner skaber et væsentligt antal af de mest betydnings- og virkningsfulde forskningsresultater i verden på nye områder, som fører til gennembrud og store fremskridt. Det arbejde, som EFR's støttemodtagere udfører,
  er ligeledes i høj grad
  tværfagligt, og de samarbejder internationalt og offentliggør deres resultater åbent på tværs af alle forskningsområder, herunder samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber.

er ligeledes i høj grad

Der er ergo klare beviser for, at EFR tiltrækker og finansierer forskere i topklasse via sine indkaldelser, og at EFR's aktioner skaber et væsentligt antal af de mest betydnings- og virkningsfulde forskningsresultater i verden på nye områder, som fører til gennembrud og store fremskridt. Det arbejde, som EFR's støttemodtagere udfører
  forventes også i stigende grad at blive
  tværfagligt, og de samarbejder internationalt og offentliggør deres resultater åbent på tværs af alle forskningsområder, herunder samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber.

forventes også i stigende grad at blive

Der er også allerede bevis på de langsigtede virkninger af EFR's tilskud på karrierer, uddannelse af højtkvalificerede
  postdoc'er og ph.d.'er
  , europæisk forsknings øgede globale synlighed og prestige og på de nationale forskningssystemer via den stærke benchmarkeffekt. Denne virkning er især værdifuld, når det drejer sig om EU's model for distribuering af topkvalitet, fordi det at være finansieret under EFR kan erstatte og fungere som en
  mere præcis
  indikator for forskningskvalitet end anerkendelse baseret på institutionernes status. Det gør det muligt for ambitiøse enkeltpersoner, institutioner, regioner og lande at gribe initiativet og styrke særligt fremtrædende forskningsprofiler.

postdoc'er og ph.d.'er

mere præcis

Der er også bevis på de langsigtede virkninger af EFR's tilskud på karrierer, uddannelse af højtkvalificerede
  forskere, indehavere af doktorgrader og postdoktorgrader
  , europæisk forsknings øgede globale synlighed og prestige og på de nationale forskningssystemer via den stærke benchmarkeffekt. Denne virkning er især værdifuld, når det drejer sig om EU's model for distribuering af topkvalitet, fordi det at være finansieret under EFR kan erstatte og fungere som en
  pålidelig
  indikator for forskningskvalitet end anerkendelse baseret på institutionernes status. Det gør det muligt for ambitiøse enkeltpersoner, institutioner, regioner og lande at gribe initiativet og styrke særligt fremtrædende forskningsprofiler.

forskere, indehavere af doktorgrader og postdoktorgrader

pålidelig

Ændring 25

Ændring 25

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del I — punkt 1 — underpunkt 1.2 — underpunkt 1.2.1

Bilag I — del I — punkt 1 — underpunkt 1.2 — underpunkt 1.2.1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.2. | Interventionsområder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.2.

Interventionsområder

| 1.2. | Interventionsområder |
| --- | --- |

1.2.

Interventionsområder

| 1.2.1. | Frontlinjeforskning |
| --- | --- |

1.2.1.

Frontlinjeforskning

| 1.2.1. | Frontlinjeforskning |
| --- | --- |

1.2.1.

Frontlinjeforskning

Forskning støttet af EFR forventes at føre til fremskridt ved vidensgrænsen med videnskabelige publikationer af højeste kvalitet og forskningsresultater med store samfundsmæssige
  og
  økonomiske virkninger, og hvor EFR sætter et klart og inspirerende mål for frontlinjeforskning i hele EU og Europa og på internationalt plan. Idet det sigter på at gøre EU til et mere attraktivt miljø for verdens bedste videnskabsfolk vil EFR stile mod en målbar forbedring af EU's andel af de mest citerede publikationer i verden og mod en betydelig stigning i det antal fremragende forskere fra lande uden for Europa, som det støtter. Støtten fra EFR tildeles i overensstemmelse med følgende veletablerede principper. Videnskabelig topkvalitet er det eneste kriterium for tildeling af støtte fra EFR. EFR følger »bottom-up«-princippet og fastlægger ikke på forhånd sine prioriteter.

og

Forskning støttet af EFR forventes at føre til fremskridt ved vidensgrænsen med videnskabelige publikationer af højeste kvalitet og forskningsresultater med
  potentielt
  store samfundsmæssige, økonomiske
  og miljømæssige
  virkninger, og hvor EFR sætter et klart og inspirerende mål for frontlinjeforskning i hele EU og Europa og på internationalt plan. Idet det sigter på at gøre EU til et mere attraktivt miljø for verdens bedste videnskabsfolk vil EFR stile mod en målbar forbedring af EU's andel af de mest citerede publikationer i verden og mod en betydelig stigning i det antal fremragende forskere fra lande uden for Europa, som det støtter. Støtten fra EFR tildeles i overensstemmelse med følgende veletablerede principper. Videnskabelig topkvalitet er det eneste kriterium for tildeling af støtte fra EFR. EFR følger »bottom-up«-princippet og fastlægger ikke på forhånd sine prioriteter.

potentielt

og miljømæssige

Hovedlinjer

Hovedlinjer

| — | Langsigtet finansiering for at støtte fremragende forskere og deres forskningshold, så de kan udføre banebrydende forskning med høj risiko og høj gevinst |
| --- | --- |

—

Langsigtet finansiering for at støtte fremragende forskere og deres forskningshold, så de kan udføre banebrydende forskning med høj risiko og høj gevinst

| — | Langsigtet finansiering for at støtte fremragende forskere og deres forskningshold, så de kan udføre banebrydende forskning med høj risiko og høj gevinst |
| --- | --- |

—

Langsigtet finansiering for at støtte fremragende forskere og deres forskningshold, så de kan udføre banebrydende forskning med høj risiko og høj gevinst

| — | Bistå fremragende forskere i starten af deres karriere med at tage skridtet til uafhængighed og konsolidere deres eget forskerhold eller forskningsprogram |
| --- | --- |

—

Bistå fremragende forskere i starten af deres karriere med at tage skridtet til uafhængighed og konsolidere deres eget forskerhold eller forskningsprogram

| — | Bistå fremragende forskere i starten af deres karriere med at tage skridtet til uafhængighed og konsolidere deres eget forskerhold eller forskningsprogram |
| --- | --- |

—

Bistå fremragende forskere i starten af deres karriere med at tage skridtet til uafhængighed og konsolidere deres eget forskerhold eller forskningsprogram

| — | Nye arbejdsmetoder i den videnskabelige verden med potentiale til at skabe banebrydende resultater og fremme det kommercielle og sociale innovationspotentiale ved finansieret forskning |
| --- | --- |

—

Nye arbejdsmetoder i den videnskabelige verden med potentiale til at skabe banebrydende resultater og fremme det kommercielle og sociale innovationspotentiale ved finansieret forskning

| — | Nye arbejdsmetoder i den videnskabelige verden med potentiale til at skabe banebrydende resultater og fremme det kommercielle og sociale innovationspotentiale ved finansieret forskning |
| --- | --- |

—

Nye arbejdsmetoder i den videnskabelige verden med potentiale til at skabe banebrydende resultater og fremme det kommercielle og sociale innovationspotentiale ved finansieret forskning

| — | Udveksling af erfaringer og bedste praksis med regionale og nationale organer, som finansierer forskning, med henblik på at støtte fremragende forskere |
| --- | --- |

—

Udveksling af erfaringer og bedste praksis med regionale og nationale organer, som finansierer forskning, med henblik på at støtte fremragende forskere

| — | Udveksling af erfaringer og bedste praksis med regionale og nationale organer, som finansierer forskning,
  og andre EU-organer
  med henblik på at støtte fremragende forskere |
| --- | --- |

—

Udveksling af erfaringer og bedste praksis med regionale og nationale organer, som finansierer forskning,
  og andre EU-organer
  med henblik på at støtte fremragende forskere

og andre EU-organer

| — | Øge EFR-programmernes synlighed. |
| --- | --- |

—

Øge EFR-programmernes synlighed.

| — | Øge EFR-programmernes synlighed. |
| --- | --- |

—

Øge EFR-programmernes synlighed.

Ændring 26

Ændring 26

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del I — punkt 1 — underpunkt 1.3 — underpunkt 1.3.1 — afsnit 2 — nr. 2 — led 4

Bilag I — del I — punkt 1 — underpunkt 1.3 — underpunkt 1.3.1 — afsnit 2 — nr. 2 — led 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | revidere og vurdere
  EFR's resultater og kvaliteten og virkningen af den forskning, som finansieres af EFR, samt
  fremsætte
  anbefalinger om korrigerende indgreb eller fremtidige tiltag |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

revidere og vurdere
  EFR's resultater og kvaliteten og virkningen af den forskning, som finansieres af EFR, samt
  fremsætte
  anbefalinger om korrigerende indgreb eller fremtidige tiltag

revidere og vurdere

fremsætte

| — | regelmæssigt at lade
  EFR's
  resultater revidere og vurdere eksternt
  med hensyn til kvaliteten og virkningen af den forskning, som finansieres af EFR, samt
  , i overensstemmelse hermed, vedtage
  anbefalinger om
  og udarbejde retningslinjer for
  korrigerende indgreb eller fremtidige tiltag |
| --- | --- |

—

regelmæssigt at lade
  EFR's
  resultater revidere og vurdere eksternt
  med hensyn til kvaliteten og virkningen af den forskning, som finansieres af EFR, samt
  , i overensstemmelse hermed, vedtage
  anbefalinger om
  og udarbejde retningslinjer for
  korrigerende indgreb eller fremtidige tiltag

regelmæssigt at lade

resultater revidere og vurdere eksternt

, i overensstemmelse hermed, vedtage

og udarbejde retningslinjer for

Ændring 27

Ændring 27

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del I — punkt 2 — underpunkt 2.1

Bilag I — del I — punkt 2 — underpunkt 2.1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.1. | Baggrund |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.1.

Baggrund

| 2.1. | Baggrund |
| --- | --- |

2.1.

Baggrund

Europa har brug for højt
  kvalificeret
  og
  modstandsdygtig menneskelig kapital
  inden for forskning og innovation, som nemt kan tilpasse sig og finde passende løsninger på fremtidige udfordringer såsom de betydelige demografiske ændringer i Europa. For at sikre topkvalitet skal forskerne være mobile, samarbejde og formidle viden på tværs af landegrænser, sektorer og fagområder med den rette kombination af færdigheder, så de kan tackle samfundsmæssige udfordringer og støtte innovationen.

kvalificeret

modstandsdygtig menneskelig kapital

Europa har brug for højt
  kvalificerede
  og
  modstandsdygtige menneskelige ressourcer
  inden for forskning og innovation, som nemt kan tilpasse sig og finde passende løsninger på
  aktuelle og
  fremtidige udfordringer såsom de betydelige demografiske ændringer i Europa. For at sikre topkvalitet skal forskerne være mobile,
  have adgang til infrastruktur af topkvalitet på mange områder
  , samarbejde og formidle viden på tværs af landegrænser, sektorer og fagområder med den rette kombination af færdigheder, så de kan tackle samfundsmæssige udfordringer og støtte innovationen.

kvalificerede

modstandsdygtige menneskelige ressourcer

aktuelle og

have adgang til infrastruktur af topkvalitet på mange områder

Europa er et kraftcenter for videnskab med omkring 1,8  millioner forskere, som arbejder på tusindvis af universiteter og forskningscentre og hos verdensførende virksomheder. Det anslås imidlertid, at EU vil få brug for at uddanne og ansætte næsten en million nye forskere inden 2027 for at nå de mål, der er sat for øgede investeringer i forskning og innovation. Behovet er særlig akut i den ikke-akademiske sektor. EU skal øge indsatsen for at tiltrække flere unge kvinder og mænd til at forfølge en forskerkarriere, tiltrække forskere fra tredjelande, fastholde sine egne forskere og sørge for, at europæiske forskere, som arbejder andetsteds, kommer tilbage til Europa. For at udbrede ekspertise i bredere forstand
  skal
  de betingelser, under hvilke forskerne arbejder, desuden forbedres yderligere i hele det europæiske forskningsrum. Der er i den forbindelse brug for at knytte stærkere bånd til især det europæiske uddannelsesområde, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Den Europæiske Socialfond (ESF+).

skal

Europa er et kraftcenter for videnskab med omkring 1,8  millioner forskere, som arbejder på tusindvis af universiteter og forskningscentre og hos verdensførende virksomheder. Det anslås imidlertid, at EU vil få brug for at uddanne og ansætte næsten en million nye forskere inden 2027 for at nå de mål, der er sat for øgede investeringer i forskning og innovation. Behovet er særlig akut i den ikke-akademiske sektor.

EU skal øge indsatsen for at tiltrække flere unge kvinder og mænd til at forfølge en forskerkarriere, tiltrække forskere fra tredjelande, fastholde sine egne forskere og sørge for, at europæiske forskere, som arbejder andetsteds, kommer tilbage til Europa.

Med henblik på at nå disse mål bør der også lægges vægt på ordninger, der giver forskere af begge køn større fleksibilitet til at sikre en ligevægt mellem arbejds- og familieliv.

Med henblik på at nå disse mål bør der også lægges vægt på ordninger, der giver forskere af begge køn større fleksibilitet til at sikre en ligevægt mellem arbejds- og familieliv.

Mobilitetsprogrammer skal også sikre reelle lige muligheder og omfatte specifikke foranstaltninger med henblik på fjernelse af hindringer for forskeres og navnlig kvindelige forskeres mobilitet.

Mobilitetsprogrammer skal også sikre reelle lige muligheder og omfatte specifikke foranstaltninger med henblik på fjernelse af hindringer for forskeres og navnlig kvindelige forskeres mobilitet.

For at
  sikre synergier og
  udbrede ekspertise i bredere forstand
  vil »kvalitetsstemplet« (Seal of Excellence) fortsat blive anvendt i forbindelse med indkaldelser under MSCA, og
  de betingelser, under hvilke forskerne arbejder,
  skal
  desuden forbedres yderligere i hele det europæiske forskningsrum. Der er i den forbindelse brug for at knytte stærkere bånd til især det europæiske uddannelsesområde, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Den Europæiske Socialfond (ESF+).

sikre synergier og

vil »kvalitetsstemplet« (Seal of Excellence) fortsat blive anvendt i forbindelse med indkaldelser under MSCA, og

skal

Disse udfordringer kan bedst håndteres på EU-niveau grundet deres systemiske karakter og den tværnationale tilgang, der kræves for at løse problemerne.

Disse udfordringer kan bedst håndteres på EU-niveau grundet deres systemiske karakter og den tværnationale tilgang, der kræves for at løse problemerne.

Marie Skłodowska-Curie-aktiviteterne (MSCA) fokuserer på forskning i topklasse, som er fuldt ud »bottom-up« og åben over for alle forsknings- og innovationsområder fra grundforskning til markedsføring og innovationstjenester. Det omfatter forskningsområder, der er dækket af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom). Hvis der opstår særlige behov, og yderligere finansieringskilder bliver tilgængelige, kan MSCA målrette visse aktiviteter mod udfordringer (herunder indkredsede missioner), typer af forsknings- og innovationsinstitutioner eller mod geografiske områder som reaktion på udviklingen i de europæiske krav til færdigheder, forskeruddannelse, karriereudvikling og vidensudveksling.

Marie Skłodowska-Curie-aktiviteterne (MSCA) fokuserer på forskning i topklasse, som er fuldt ud »bottom-up« og åben over for alle forsknings- og innovationsområder fra grundforskning til markedsføring og innovationstjenester. Det omfatter forskningsområder, der er dækket af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom). Hvis der opstår særlige behov, og yderligere finansieringskilder bliver tilgængelige, kan MSCA målrette visse
  typer af
  aktiviteter mod udfordringer (herunder indkredsede missioner),
  og visse
  typer af forsknings- og innovationsinstitutioner eller mod geografiske områder som reaktion på udviklingen i de europæiske krav til færdigheder, forskeruddannelse, karriereudvikling og vidensudveksling.

typer af

og visse

MSCA er det primære instrument på EU-niveau til tiltrækning af forskere fra tredjelande til Europa og yder som sådan et stort bidrag til det globale forsknings- og innovationssamarbejde. Det er dokumenteret, at MSCA ikke kun har en positiv virkning på enkeltpersoner og organisationer og på systemniveau, men at de også skaber banebrydende forskningsresultater med stor gennemslagskraft og bidrager betydeligt til håndteringen af samfundsmæssige og strategiske udfordringer. Langsigtede investeringer i mennesker betaler sig, hvilket ses i det antal Nobelprisvindere, som enten er tidligere MSCA-stipendiater eller -vejledere.

MSCA er
  , sammen med EFR,
  det primære instrument på EU-niveau til tiltrækning af forskere fra tredjelande til Europa og yder som sådan et stort bidrag til det globale forsknings- og innovationssamarbejde. Det er dokumenteret, at MSCA ikke kun har en positiv virkning på enkeltpersoner og organisationer og på systemniveau, men at de også skaber banebrydende forskningsresultater med stor gennemslagskraft og bidrager betydeligt til håndteringen af samfundsmæssige og strategiske udfordringer. Langsigtede investeringer i mennesker betaler sig, hvilket ses i det antal Nobelprisvindere, som enten er tidligere MSCA-stipendiater eller -vejledere.

, sammen med EFR,

Gennem global forskningskonkurrence mellem videnskabsfolk og mellem værtsorganisationer fra både den akademiske og ikke-akademiske sektor og gennem skabelse og deling af højkvalitetsviden på tværs af landegrænser, sektorer og fagområder bidrager MSCA især til opnåelse af målene for dagsordenen for beskæftigelse, vækst og investeringer, EU's globale strategi og FN's mål for bæredygtig udvikling.

Gennem global forskningskonkurrence mellem videnskabsfolk og mellem værtsorganisationer fra både den akademiske og ikke-akademiske sektor og gennem skabelse og deling af højkvalitetsviden på tværs af landegrænser, sektorer og fagområder bidrager MSCA især til opnåelse af målene for dagsordenen for beskæftigelse, vækst og investeringer, EU's globale strategi og FN's mål for bæredygtig udvikling.

MSCA er med til at gøre det europæiske forskningsrum mere effektivt, konkurrencedygtigt og attraktivt på globalt plan. Dette kan nås ved at fokusere på en ny generation af højt kvalificerede forskere og yde støtte til fremspirende talenter i og uden for EU, fremme udbredelsen og anvendelsen af ny viden og idéer i europæiske politikker, økonomien og samfundet, bl.a. via forbedret videnskabelig kommunikation og offentlige oplysningsforanstaltninger, ved at lette samarbejdet mellem forskningsorganisationer, og ved at en klart strukturerende effekt på det europæiske forskningsrum, forfægte et åbent arbejdsmarked og sætte standarder for kvalitetsuddannelse, attraktive ansættelsesvilkår og åben rekruttering for alle forskere.

MSCA er med til at gøre det europæiske forskningsrum mere effektivt, konkurrencedygtigt og attraktivt på globalt plan. Dette kan nås ved at fokusere på en ny generation af højt kvalificerede forskere og yde støtte til fremspirende talenter i og uden for EU, fremme udbredelsen og anvendelsen af ny viden og idéer i europæiske politikker, økonomien og samfundet, bl.a. via forbedret videnskabelig kommunikation og offentlige oplysningsforanstaltninger, ved at lette samarbejdet mellem forskningsorganisationer, og ved at en klart strukturerende effekt på det europæiske forskningsrum, forfægte et åbent arbejdsmarked og sætte standarder for kvalitetsuddannelse, attraktive ansættelsesvilkår og åben
  og gennemsigtig
  rekruttering for alle forskere.

og gennemsigtig

Ændring 28

Ændring 28

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del I — punkt 2 — underpunkt 2.2 — underpunkt 2.2.2 — afsnit 1

Bilag I — del I — punkt 2 — underpunkt 2.2 — underpunkt 2.2.2 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| EU har brug for et stærkt, modstandsdygtigt og kreativt grundlag af menneskelige ressourcer, som har den rigtige kombination af kvalifikationer, der kan imødekomme arbejdsmarkedets fremtidige behov, og som kan være innovative og omdanne viden og idéer til produkter og tjenester med økonomiske og samfundsmæssige fordele. Dette kan nås ved at uddanne forskerne, så de kan videreudvikle deres centrale forskningskompetencer og øge deres overførbare færdigheder som eksempelvis et kreativt og foretagsomt tankesæt. De vil således være rustet til at håndtere eksisterende og fremtidige globale udfordringer samt forbedre deres karrieremuligheder og innovationspotentiale. | EU har brug for et stærkt, modstandsdygtigt og kreativt grundlag af menneskelige ressourcer, som har den rigtige kombination af kvalifikationer, der kan imødekomme arbejdsmarkedets fremtidige behov, og som kan være innovative og omdanne viden og idéer til produkter og tjenester med
  videnskabelige,
  økonomiske og samfundsmæssige fordele. Dette kan nås ved at uddanne forskerne, så de kan videreudvikle deres centrale forskningskompetencer, øge deres overførbare færdigheder som eksempelvis et kreativt og foretagsomt tankesæt
  , herunder forståelsen af fordelene ved standarder i forbindelse med markedsføringen af nye produkter og tjenester
  . De vil således være rustet til at håndtere eksisterende og fremtidige globale udfordringer samt forbedre deres karrieremuligheder og innovationspotentiale.
  Dette kan, hvor det er relevant, opnås som supplement til EIT's uddannelsesforanstaltninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

EU har brug for et stærkt, modstandsdygtigt og kreativt grundlag af menneskelige ressourcer, som har den rigtige kombination af kvalifikationer, der kan imødekomme arbejdsmarkedets fremtidige behov, og som kan være innovative og omdanne viden og idéer til produkter og tjenester med økonomiske og samfundsmæssige fordele. Dette kan nås ved at uddanne forskerne, så de kan videreudvikle deres centrale forskningskompetencer og øge deres overførbare færdigheder som eksempelvis et kreativt og foretagsomt tankesæt. De vil således være rustet til at håndtere eksisterende og fremtidige globale udfordringer samt forbedre deres karrieremuligheder og innovationspotentiale.

EU har brug for et stærkt, modstandsdygtigt og kreativt grundlag af menneskelige ressourcer, som har den rigtige kombination af kvalifikationer, der kan imødekomme arbejdsmarkedets fremtidige behov, og som kan være innovative og omdanne viden og idéer til produkter og tjenester med
  videnskabelige,
  økonomiske og samfundsmæssige fordele. Dette kan nås ved at uddanne forskerne, så de kan videreudvikle deres centrale forskningskompetencer, øge deres overførbare færdigheder som eksempelvis et kreativt og foretagsomt tankesæt
  , herunder forståelsen af fordelene ved standarder i forbindelse med markedsføringen af nye produkter og tjenester
  . De vil således være rustet til at håndtere eksisterende og fremtidige globale udfordringer samt forbedre deres karrieremuligheder og innovationspotentiale.
  Dette kan, hvor det er relevant, opnås som supplement til EIT's uddannelsesforanstaltninger.

videnskabelige,

, herunder forståelsen af fordelene ved standarder i forbindelse med markedsføringen af nye produkter og tjenester

Dette kan, hvor det er relevant, opnås som supplement til EIT's uddannelsesforanstaltninger.

Ændring 29

Ændring 29

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del I — punkt 2 — underpunkt 2.2 — underpunkt 2.2.3

Bilag I — del I — punkt 2 — underpunkt 2.2 — underpunkt 2.2.3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.2.3. | Styrkelse af
  den
  menneskelige
  kapital
  og udvikling af færdigheder i det europæiske forskningsrum |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.2.3.

Styrkelse af
  den
  menneskelige
  kapital
  og udvikling af færdigheder i det europæiske forskningsrum

den

kapital

| 2.2.3. | Styrkelse af
  de
  menneskelige
  ressourcer
  og udvikling af færdigheder i det europæiske forskningsrum |
| --- | --- |

2.2.3.

Styrkelse af
  de
  menneskelige
  ressourcer
  og udvikling af færdigheder i det europæiske forskningsrum

de

ressourcer

For at fremme topkvalitet, øge samarbejdet mellem forskningsorganisationer og skabe en positiv strukturerende virkning, skal uddannelsesstandarder af høj kvalitet, gode arbejdsbetingelser og effektiv karriereudvikling for forskerne være mere udbredt i det europæiske forskningsrum. Dette vil bidrage til at modernisere eller forbedre forskningsuddannelsesprogrammer og -systemer såvel som øge institutionernes tiltrækningskraft på verdensplan.

For at fremme topkvalitet, øge samarbejdet mellem forskningsorganisationer og skabe en positiv strukturerende virkning, skal uddannelsesstandarder af høj kvalitet, gode arbejdsbetingelser og effektiv karriereudvikling for forskerne være mere udbredt i det europæiske forskningsrum. Dette vil bidrage til at modernisere eller forbedre forskningsuddannelsesprogrammer og -systemer
  , der er udviklet i samarbejde med andre dele af Horisont Europa,
  såvel som øge institutionernes tiltrækningskraft på verdensplan.

, der er udviklet i samarbejde med andre dele af Horisont Europa,

Hovedlinjer

Hovedlinjer

| — | Uddannelsesprogrammer, som skal fremme topkvalitet og udbrede bedste praksis på tværs af institutioner og forsknings- og innovationssystemer |
| --- | --- |

—

Uddannelsesprogrammer, som skal fremme topkvalitet og udbrede bedste praksis på tværs af institutioner og forsknings- og innovationssystemer

| — | Uddannelsesprogrammer, som skal fremme topkvalitet og udbrede bedste praksis på tværs af institutioner og forsknings- og innovationssystemer |
| --- | --- |

—

Uddannelsesprogrammer, som skal fremme topkvalitet og udbrede bedste praksis på tværs af institutioner og forsknings- og innovationssystemer

| — | Samarbejde, produktion og formidling af viden inden for EU og med tredjelande. |
| --- | --- |

—

Samarbejde, produktion og formidling af viden inden for EU og med tredjelande.

| — | Samarbejde, produktion og formidling af viden inden for EU og med tredjelande. |
| --- | --- |

—

Samarbejde, produktion og formidling af viden inden for EU og med tredjelande.

Ændring 30

Ændring 30

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del I — punkt 2 — underpunkt 2.2 — underpunkt 2.2.5

Bilag I — del I — punkt 2 — underpunkt 2.2 — underpunkt 2.2.5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.2.5. | Øget oplysning af offentligheden |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.2.5.

Øget oplysning af offentligheden

| 2.2.5. | Øget oplysning af offentligheden |
| --- | --- |

2.2.5.

Øget oplysning af offentligheden

Kendskabet til programmets aktiviteter og offentlighedens anerkendelse af forskerne skal øges i og uden for EU for at styrke MSCA's globale profil og udvikle en bedre forståelse for den betydning, forskernes arbejde har for borgernes dagligdag, ligesom det skal tilskynde unge til at forfølge en forskerkarriere. Dette kan nås gennem bedre formidling, udnyttelse og spredning viden og praksis.

Kendskabet til programmets aktiviteter og offentlighedens anerkendelse af forskerne skal øges i og uden for EU for at styrke MSCA's globale profil og udvikle en bedre forståelse for den betydning, forskernes arbejde har for borgernes dagligdag, ligesom det skal tilskynde unge
  , navnlig kvinder,
  til at forfølge en forskerkarriere. Dette kan nås gennem bedre formidling, udnyttelse og spredning viden og praksis.

, navnlig kvinder,

Hovedlinjer

Hovedlinjer

| — | Offentlige oplysningsinitiativer, som øger interessen i forskningskarrierer, særlig blandt de unge. |
| --- | --- |

—

Offentlige oplysningsinitiativer, som øger interessen i forskningskarrierer, særlig blandt de unge.

| — | Offentlige oplysningsinitiativer, som øger interessen i forskningskarrierer, særlig blandt de unge. |
| --- | --- |

—

Offentlige oplysningsinitiativer, som øger interessen i forskningskarrierer, særlig blandt de unge.

| — | Bevidsthedsskabende aktiviteter, som skal øge kendskabet til MSCA og deres globale profil og synlighed. |
| --- | --- |

—

Bevidsthedsskabende aktiviteter, som skal øge kendskabet til MSCA og deres globale profil og synlighed.

| — | Bevidsthedsskabende aktiviteter, som skal øge kendskabet til MSCA og deres globale profil og synlighed. |
| --- | --- |

—

Bevidsthedsskabende aktiviteter, som skal øge kendskabet til MSCA og deres globale profil og synlighed.

| — | Spredning og samling af viden gennem samarbejde på tværs af projekter og andre netværksaktiviteter såsom alumneorganisationer. |
| --- | --- |

—

Spredning og samling af viden gennem samarbejde på tværs af projekter og andre netværksaktiviteter såsom alumneorganisationer.

| — | Spredning og samling af viden gennem samarbejde på tværs af projekter og andre netværksaktiviteter såsom alumneorganisationer
  og nationale kontaktpunkter
  . |
| --- | --- |

—

Spredning og samling af viden gennem samarbejde på tværs af projekter og andre netværksaktiviteter såsom alumneorganisationer
  og nationale kontaktpunkter
  .

og nationale kontaktpunkter

Ændring 31

Ændring 31

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del I — punkt 3 — underpunkt 3.1

Bilag I — del I — punkt 3 — underpunkt 3.1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.1. | Baggrund |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.1.

Baggrund

| 3.1. | Baggrund |
| --- | --- |

3.1.

Baggrund

De eksisterende forskningsinfrastrukturer yder centrale tjenester til forsknings- og innovationssamfundene, idet de spiller en afgørende rolle med hensyn til at udvide videngrænserne. Støtte til forskningsinfrastrukturer på EU-niveau hjælper med at afhjælpe problemerne i en virkelighed, hvor de nationale forskningsinfrastrukturer og den videnskabelige topkvalitet i mange tilfælde er spredt, og med at
  håndtere den begrænsede
  formidling af viden på tværs af siloer.

håndtere den begrænsede

De eksisterende forskningsinfrastrukturer yder centrale tjenester til forsknings- og innovationssamfundene, idet de spiller en afgørende rolle med hensyn til at udvide videngrænserne. Støtte til
  alle typer
  forskningsinfrastrukturer på EU-niveau
  , herunder små og mellemstore forskningsinfrastrukturer, der finansieres af EFRU,
  hjælper med at afhjælpe problemerne i en virkelighed, hvor de nationale
  og regionale
  forskningsinfrastrukturer
  , der supplerer og ajourfører
  den videnskabelige topkvalitet, i mange tilfælde er spredt, og med at
  øge
  formidling af viden på tværs af siloer.

alle typer

, herunder små og mellemstore forskningsinfrastrukturer, der finansieres af EFRU,

og regionale

, der supplerer og ajourfører

øge

Det overordnede mål er at udruste Europa med varige forskningsinfrastrukturer i verdensklasse, der er tilgængelig for alle forskere i og uden for Europa, så deres potentiale for videnskabelige fremskridt og innovation kan udnyttes fuldt ud. Centrale målsætninger er at reducere fragmenteringen af forsknings- og innovationsøkosystemerne, forhindre dobbeltarbejde og sørge for bedre koordinering af udviklingen
  og
  anvendelsen af forskningsinfrastrukturer. Det er ligeledes afgørende at sørge for, at alle europæiske forskere har fri brugsret til forskningsinfrastrukturer gennem den europæiske åbne videnskabscloud, øget adgang til digitale forskningsressourcer, og især tage hånd om den nuværende suboptimale brug af åben forskning og åben datapraksis. EU er også nødt til at tage hånd om den hastigt voksende globale konkurrence om talenter ved at tiltrække forskere fra tredjelande til at komme og arbejde med europæiske forskningsinfrastrukturer i verdensklasse. Dertil kommer, at det er en væsentlig målsætning at øge den europæiske industris konkurrenceevne, støtte centrale teknologier og tjenester, som er relevante for forskningsinfrastrukturerne og deres brugere, og således forbedre forudsætningerne for levering af innovative løsninger.

og

Det overordnede mål er at udruste Europa med varige forskningsinfrastrukturer i verdensklasse, der er tilgængelig for alle forskere
  og innovatorer
  i og uden for Europa, så deres potentiale for videnskabelige fremskridt og innovation kan udnyttes fuldt ud. Centrale målsætninger er at reducere fragmenteringen af forsknings- og innovationsøkosystemerne,
  sikre løbende modernisering,
  forhindre dobbeltarbejde og sørge for bedre koordinering af udviklingen, anvendelsen
  og tilgængeligheden
  af forskningsinfrastrukturer.

og innovatorer

sikre løbende modernisering,

og tilgængeligheden

Det er ligeledes afgørende at sørge for, at alle europæiske forskere har fri brugsret til forskningsinfrastrukturer gennem den europæiske åbne videnskabscloud, øget adgang til digitale forskningsressourcer, og især tage hånd om den nuværende suboptimale brug af åben forskning og åben datapraksis. EU er også nødt til at tage hånd om den hastigt voksende globale konkurrence om talenter ved at tiltrække forskere fra tredjelande til at komme og arbejde med europæiske forskningsinfrastrukturer i verdensklasse. Dertil kommer, at det er en væsentlig målsætning at øge den europæiske industris konkurrenceevne, støtte centrale teknologier og tjenester, som er relevante for forskningsinfrastrukturerne og deres brugere, og således forbedre forudsætningerne for levering
  og brug
  af innovative løsninger.

og brug

Tidligere rammeprogrammer har ydet et betydeligt bidrag til en mere effektiv brug af nationale infrastrukturer, ligesom de med Det Europæiske Strategiforum for Forskningsinfrastrukturer (ESFRI) har været med til at udvikle en sammenhængende og strategistyret tilgang til den politiske beslutningsproces vedrørende de paneuropæiske forskningsinfrastrukturer. Denne strategiske tilgang har skabt klare fordele, herunder reducering af dobbeltarbejde med en generelt mere effektiv brug af ressourcer såvel som
  standardiseringsprocesser
  og -procedurer.

standardiseringsprocesser

Tidligere rammeprogrammer har ydet et betydeligt bidrag til en mere effektiv brug af nationale infrastrukturer
  og til fjernelse af hindringerne for tværnational adgang,
  ligesom de med Det Europæiske Strategiforum for Forskningsinfrastrukturer (ESFRI) har været med til at udvikle en sammenhængende og strategistyret tilgang til den politiske beslutningsproces vedrørende de paneuropæiske forskningsinfrastrukturer. Denne strategiske tilgang har skabt klare fordele, herunder reducering af dobbeltarbejde med en generelt mere effektiv brug af ressourcer såvel som
  standardiserings- og harmoniseringsprocesser
  og -procedurer.
  Styrkelse og åbning af eksisterende FoI-netværk af topkvalitet og etablering af nye netværk, hvor det er relevant, vil også være en prioritet under dette afsnit.

og til fjernelse af hindringerne for tværnational adgang,

standardiserings- og harmoniseringsprocesser

Styrkelse og åbning af eksisterende FoI-netværk af topkvalitet og etablering af nye netværk, hvor det er relevant, vil også være en prioritet under dette afsnit.

EU-støttede aktiviteter vil skabe merværdi gennem sammenlægning og optimering af eksisterende forskningsinfrastrukturer sideløbende med indsatsen for udvikling af nye infrastrukturer, etablering af den europæiske åbne videnskabscloud som et effektivt skalerbart og bæredygtigt miljø for datadreven forskning, sammenkobling af nationale og regionale forsknings- og uddannelsesnetværk, udbygning og sikring af netværksinfrastrukturer af høj kapacitet til enorme mængder data og adgang til digitale ressourcer på tværs af grænser og domæner, overvinding af barrierer, der forhindrer de bedste forskerhold i at anvende de bedste forskningsinfrastrukturtjenester i EU, fremme af innovationspotentialet ved forskningsinfrastrukturer, hvor der er fokus på teknologisk udvikling og fælles innovation såvel som øget brug af forskningsinfrastrukturer i industrien.

EU-støttede aktiviteter vil skabe merværdi gennem sammenlægning og optimering af eksisterende forskningsinfrastrukturer
  , herunder e-infrastrukturer,
  sideløbende med indsatsen for udvikling af nye infrastrukturer, etablering af den europæiske åbne videnskabscloud som et effektivt skalerbart og bæredygtigt miljø for datadreven forskning, sammenkobling af nationale og regionale forsknings- og uddannelsesnetværk, udbygning og sikring af netværksinfrastrukturer af høj kapacitet til enorme mængder data og adgang til digitale ressourcer på tværs af grænser og domæner, overvinding af barrierer, der forhindrer de bedste forskerhold i at anvende de bedste forskningsinfrastrukturtjenester i EU, fremme af innovationspotentialet ved forskningsinfrastrukturer, hvor der er fokus på teknologisk udvikling og fælles innovation såvel som øget brug af forskningsinfrastrukturer i industrien.

, herunder e-infrastrukturer,

Den internationale dimension af EU's forskningsinfrastrukturer skal styrkes for at øge samarbejdet med internationale kollegaer og den internationale deltagelse i europæiske forskningsinfrastrukturer til gensidig gavn.

Den internationale dimension af EU's forskningsinfrastrukturer skal styrkes for at øge samarbejdet
  , adgangen og konnektiviteten
  med internationale kollegaer og den internationale deltagelse i europæiske forskningsinfrastrukturer til gensidig gavn.

, adgangen og konnektiviteten

Aktiviteterne vil bidrage til forskellige mål for bæredygtig udvikling (SDG) såsom: SDG 3 — Sundhed og trivsel, SDG 7 — Bæredygtig energi, SDG 9 — Industri, innovation og infrastruktur og SDG 13 — Klimaindsats.

Aktiviteterne vil bidrage til forskellige mål for bæredygtig udvikling (SDG) såsom: SDG 3 — Sundhed og trivsel, SDG 7 — Bæredygtig energi, SDG 9 — Industri, innovation og infrastruktur og SDG 13 — Klimaindsats.

Ændring 32

Ændring 32

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del I — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.1

Bilag I — del I — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.2.1. | Konsolidering af landskabet for europæiske forskningsinfrastrukturer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.2.1.

Konsolidering af landskabet for europæiske forskningsinfrastrukturer

| 3.2.1. | Konsolidering af landskabet for europæiske forskningsinfrastrukturer |
| --- | --- |

3.2.1.

Konsolidering af landskabet for europæiske forskningsinfrastrukturer

Etableringen, driften og den langsigtede bæredygtighed ved de forskningsinfrastrukturer, som ESFRI har indkredset, er afgørende for, at EU kan sikre en førerposition inden for frontlinjeforskning, skabelse og brug af viden og de europæiske industriers konkurrenceevne.

Etableringen, driften og den langsigtede bæredygtighed ved forskningsinfrastrukturer,
  herunder de infrastrukturer,
  som ESFRI har indkredset,
  samt maksimering af deres inddragelse i Horisont Europa-projekter af topkvalitet,
  er afgørende for, at EU kan sikre en førerposition inden for frontlinjeforskning, skabelse og brug af viden og de europæiske industriers konkurrenceevne.

herunder de infrastrukturer,

samt maksimering af deres inddragelse i Horisont Europa-projekter af topkvalitet,

Den europæiske åbne videnskabscloud bør blive en effektiv og omfattende leveringskanal for forskningsinfrastrukturtjenester og bør
  stille
  næste generation af datatjenester til indsamling, lagring, behandling (f.eks. analyse, simulering, visualiseringstjenester)
  til rådighed for Europas forskersamfund
  og dele store mængder videnskabelige data. Videnskabsclouden kan ligeledes give forskere i Europa
  adgang til
  størstedelen af de data, der er genereret og indsamlet af forskningsinfrastrukturer, og til højtydende databehandling og exaskala-ressourcer anvendt i den europæiske datainfrastruktur (EDI) (13).

stille

til rådighed for Europas forskersamfund

adgang til

13

Den europæiske åbne videnskabscloud bør blive en effektiv og omfattende leveringskanal for forskningsinfrastrukturtjenester og bør
  give Europas forskersamfund mulighed for at udvikle
  næste generation af datatjenester til indsamling, lagring, behandling (f.eks. analyse, simulering, visualiseringstjenester) og dele store mængder videnskabelige data. Videnskabsclouden kan ligeledes give forskere i Europa
  tjenester, som tilskynder til at opbevare og behandle
  størstedelen af de kvalitetskontrollerede data, der er genereret og indsamlet af
  forskere i og uden for
  forskningsinfrastrukturer, og
  bør også give adgang
  til højtydende databehandling og exaskala-ressourcer anvendt i den europæiske datainfrastruktur (EDI) (13).

give Europas forskersamfund mulighed for at udvikle

tjenester, som tilskynder til at opbevare og behandle

forskere i og uden for

bør også give adgang

13

Det paneuropæiske forsknings- og uddannelsesnetværk vil forbinde og muliggøre fjernadgang til forskningsinfrastrukturer og forskningsressourcer ved at etablere forbindelser mellem universiteter, forskningsinstitutter og forsknings- og innovationssamfund på EU-niveau og internationale forbindelser til partnernetværk på verdensplan.

Det paneuropæiske forsknings- og uddannelsesnetværk vil forbinde og muliggøre fjernadgang til forskningsinfrastrukturer og forskningsressourcer ved at etablere forbindelser mellem universiteter, forskningsinstitutter og forsknings- og innovationssamfund på EU-niveau og internationale forbindelser til partnernetværk på verdensplan.

Hovedlinjer

Hovedlinjer

| — | De paneuropæiske forskningsinfrastrukturers livscyklus gennem udformning af nye forskningsinfrastrukturer, deres forberedelses- og gennemførelsesfase, deres drift i den tidlige fase i komplementaritet med andre finansieringskilder såvel som sammenlægning og optimering af økosystemet af forskningsinfrastrukturer ved at overvåge ESFRI's milepæle og fremme aftaler om levering af tjenesteydelser, udviklinger, fusioner eller afvikling af paneuropæiske forskningsinfrastrukturer |
| --- | --- |

—

De paneuropæiske forskningsinfrastrukturers livscyklus gennem udformning af nye forskningsinfrastrukturer, deres forberedelses- og gennemførelsesfase, deres drift i den tidlige fase i komplementaritet med andre finansieringskilder såvel som sammenlægning og optimering af økosystemet af forskningsinfrastrukturer ved at overvåge ESFRI's milepæle og fremme aftaler om levering af tjenesteydelser, udviklinger, fusioner eller afvikling af paneuropæiske forskningsinfrastrukturer

| — | De paneuropæiske forskningsinfrastrukturers livscyklus gennem udformning af nye forskningsinfrastrukturer, deres forberedelses- og gennemførelsesfase, deres drift i den tidlige fase i komplementaritet med andre finansieringskilder såvel som sammenlægning og optimering af økosystemet af forskningsinfrastrukturer ved at overvåge ESFRI's milepæle og fremme aftaler om levering af tjenesteydelser, udviklinger, fusioner eller afvikling af paneuropæiske forskningsinfrastrukturer |
| --- | --- |

—

De paneuropæiske forskningsinfrastrukturers livscyklus gennem udformning af nye forskningsinfrastrukturer, deres forberedelses- og gennemførelsesfase, deres drift i den tidlige fase i komplementaritet med andre finansieringskilder såvel som sammenlægning og optimering af økosystemet af forskningsinfrastrukturer ved at overvåge ESFRI's milepæle og fremme aftaler om levering af tjenesteydelser, udviklinger, fusioner eller afvikling af paneuropæiske forskningsinfrastrukturer

| — | Den europæiske åbne videnskabscloud, herunder: leveringskanalens skalerbarhed og bæredygtighed, effektiv sammenlægning af europæiske, nationale, regionale og institutionelle ressourcer, dens tekniske og politiske udvikling med henblik på håndtering af nye forskningsbehov og -krav (f.eks. brug af følsomme datasæt, indbygget privatlivsbeskyttelse), datainteroperabilitet og overholdelse af FAIR-principperne samt et bredere brugergrundlag. |
| --- | --- |

—

Den europæiske åbne videnskabscloud, herunder: leveringskanalens skalerbarhed og bæredygtighed, effektiv sammenlægning af europæiske, nationale, regionale og institutionelle ressourcer, dens tekniske og politiske udvikling med henblik på håndtering af nye forskningsbehov og -krav (f.eks. brug af følsomme datasæt, indbygget privatlivsbeskyttelse), datainteroperabilitet og overholdelse af FAIR-principperne samt et bredere brugergrundlag.

| — | Den europæiske åbne videnskabscloud, herunder: leveringskanalens skalerbarhed og bæredygtighed, effektiv sammenlægning af europæiske, nationale, regionale og institutionelle ressourcer, dens tekniske og politiske udvikling med henblik på håndtering af nye forskningsbehov og -krav (f.eks. brug af følsomme datasæt, indbygget privatlivsbeskyttelse), datainteroperabilitet og overholdelse af FAIR-principperne samt et bredere brugergrundlag. |
| --- | --- |

—

Den europæiske åbne videnskabscloud, herunder: leveringskanalens skalerbarhed og bæredygtighed, effektiv sammenlægning af europæiske, nationale, regionale og institutionelle ressourcer, dens tekniske og politiske udvikling med henblik på håndtering af nye forskningsbehov og -krav (f.eks. brug af følsomme datasæt, indbygget privatlivsbeskyttelse), datainteroperabilitet og overholdelse af FAIR-principperne samt et bredere brugergrundlag.

| — | Det paneuropæiske forsknings- og uddannelsesnetværk, som understøtter den europæiske åbne videnskabscloud og den europæiske datainfrastruktur og muliggør levering af højtydende databehandling/datatjenester i et cloudbaseret miljø, der er i stand til at håndtere enormt store datamængder og databehandlingsprocesser. |
| --- | --- |

—

Det paneuropæiske forsknings- og uddannelsesnetværk, som understøtter den europæiske åbne videnskabscloud og den europæiske datainfrastruktur og muliggør levering af højtydende databehandling/datatjenester i et cloudbaseret miljø, der er i stand til at håndtere enormt store datamængder og databehandlingsprocesser.

| — | Det paneuropæiske forsknings- og uddannelsesnetværk, som understøtter den europæiske åbne videnskabscloud og den europæiske datainfrastruktur og muliggør levering af højtydende databehandling/datatjenester i et cloudbaseret miljø, der er i stand til at håndtere enormt store datamængder og databehandlingsprocesser. |
| --- | --- |

—

Det paneuropæiske forsknings- og uddannelsesnetværk, som understøtter den europæiske åbne videnskabscloud og den europæiske datainfrastruktur og muliggør levering af højtydende databehandling/datatjenester i et cloudbaseret miljø, der er i stand til at håndtere enormt store datamængder og databehandlingsprocesser.

Ændring 33

Ændring 33

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del I — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.2

Bilag I — del I — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.2.2. | Åbning, integrering og sammenkobling af forskningsinfrastrukturer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.2.2.

Åbning, integrering og sammenkobling af forskningsinfrastrukturer

| 3.2.2. | Åbning, integrering og sammenkobling af forskningsinfrastrukturer |
| --- | --- |

3.2.2.

Åbning, integrering og sammenkobling af forskningsinfrastrukturer

Forskningslandskabet vil blive væsentligt forbedret ved at sørge for, at det er åbent for vigtige internationale, nationale og regionale forskningsinfrastrukturer for alle EU-forskere, og ved at integrere deres tjenester, når det er nødvendigt, for at harmonisere adgangsbetingelserne, forbedre og øge leveringen af tjenesteydelser og tilskynde til en fælles udviklingsstrategi for højteknologiske komponenter og avancerede tjenester gennem innovationstiltag.

Forskningslandskabet vil blive væsentligt forbedret ved at sørge for, at det er åbent for vigtige internationale, nationale og regionale forskningsinfrastrukturer for alle EU-forskere
  og -innovatorer
  , og ved at integrere deres tjenester, når det er relevant, for at harmonisere adgangsbetingelserne, forbedre og øge leveringen af tjenesteydelser og tilskynde til en fælles udviklingsstrategi for højteknologiske komponenter og avancerede tjenester gennem innovationstiltag.

og -innovatorer

Hovedlinjer

Hovedlinjer

| — | Netværk, som samler nationale og regionale finansieringskilder til forskningsinfrastrukturer om samfinansiering af forskeres tværnationale adgang |
| --- | --- |

—

Netværk, som samler nationale og regionale finansieringskilder til forskningsinfrastrukturer om samfinansiering af forskeres tværnationale adgang

| — | Netværk, som samler nationale og regionale finansieringskilder til forskningsinfrastrukturer om samfinansiering af forskeres tværnationale adgang |
| --- | --- |

—

Netværk, som samler nationale og regionale finansieringskilder til forskningsinfrastrukturer om samfinansiering af forskeres tværnationale adgang

| — | Netværk af paneuropæiske, nationale og regionale forskningsinfrastrukturer,
  som tager hånd om globale udfordringer
  vedrørende forskeradgang og harmonisering og forbedring af infrastrukturernes tjenester |
| --- | --- |

—

Netværk af paneuropæiske, nationale og regionale forskningsinfrastrukturer,
  som tager hånd om globale udfordringer
  vedrørende forskeradgang og harmonisering og forbedring af infrastrukturernes tjenester

som tager hånd om globale udfordringer

| — | Netværk af paneuropæiske, nationale og regionale forskningsinfrastrukturer
  , herunder små og mellemstore forskningsinfrastrukturer,
  vedrørende forskeradgang og harmonisering og forbedring af infrastrukturernes tjenester |
| --- | --- |

—

Netværk af paneuropæiske, nationale og regionale forskningsinfrastrukturer
  , herunder små og mellemstore forskningsinfrastrukturer,
  vedrørende forskeradgang og harmonisering og forbedring af infrastrukturernes tjenester

, herunder små og mellemstore forskningsinfrastrukturer,

| — | Integrerede netværk af forskningsinfrastrukturer vedrørende udvikling og gennemførelse af en fælles strategi/køreplan for teknologisk udvikling, som er påkrævet for at forbedre deres tjenester, gennem et partnerskab med industrien, såvel som højteknologiske komponenter på områder som videnskabelig instrumentering samt stimulering af industriens brug af forskningsinfrastrukturer, f.eks. som eksperimenterende testfaciliteter. |
| --- | --- |

—

Integrerede netværk af forskningsinfrastrukturer vedrørende udvikling og gennemførelse af en fælles strategi/køreplan for teknologisk udvikling, som er påkrævet for at forbedre deres tjenester, gennem et partnerskab med industrien, såvel som højteknologiske komponenter på områder som videnskabelig instrumentering samt stimulering af industriens brug af forskningsinfrastrukturer, f.eks. som eksperimenterende testfaciliteter.

| — | Integrerede netværk af forskningsinfrastrukturer vedrørende udvikling og gennemførelse af en fælles strategi/køreplan for teknologisk udvikling, som er påkrævet for at forbedre deres tjenester, gennem et partnerskab med industrien, såvel som højteknologiske komponenter på områder som videnskabelig instrumentering samt stimulering af industriens brug af forskningsinfrastrukturer, f.eks. som eksperimenterende testfaciliteter. |
| --- | --- |

—

Integrerede netværk af forskningsinfrastrukturer vedrørende udvikling og gennemførelse af en fælles strategi/køreplan for teknologisk udvikling, som er påkrævet for at forbedre deres tjenester, gennem et partnerskab med industrien, såvel som højteknologiske komponenter på områder som videnskabelig instrumentering samt stimulering af industriens brug af forskningsinfrastrukturer, f.eks. som eksperimenterende testfaciliteter.

Ændring 34

Ændring 34

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II

Bilag I — del II

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| GLOBALE UDFORDRINGER OG INDUSTRIEL KONKURRENCEEVNE | GLOBALE UDFORDRINGER OG
  EUROPÆISK
  INDUSTRIEL KONKURRENCEEVNE |
| Mange
  af de udfordringer, som EU står over for,
  er
  også globale
  udfordringer
  . Omfanget og kompleksiteten af problemerne er enormt, og der er brug for passende
  midler,
  ressourcer og tiltag for at finde løsninger. Det er præcis de områder, hvor EU skal arbejde sammen på intelligent, fleksibel og fælles vis til gavn for borgerne og deres velfærd. | I en sammenkoblet verden er
  mange af de udfordringer, som EU står over for, også globale. Omfanget og kompleksiteten af problemerne er enormt, og der er brug for passende
  finansielle og menneskelige
  ressourcer og tiltag for at finde løsninger. Det er præcis de områder, hvor EU skal arbejde sammen på intelligent, fleksibel og fælles vis til gavn for borgerne og deres velfærd. |
| Der kan — inden for rammerne af et internationalt samarbejde af hidtil uset omfang som
  anført
  i målene for bæredygtig udvikling og Parisaftalen om klimaændringer — opnås større virkninger ved at tilpasse aktionerne til andre nationer og regioner i verden. Partnere fra hele verden vil til gensidig gavn blive inviteret til at tage del i EU's indsats som en integreret del af forskningen og innovationen inden for bæredygtighed. | Der kan — inden for rammerne af et internationalt samarbejde af hidtil uset omfang som
  konkretiseret
  i målene for bæredygtig udvikling og Parisaftalen om klimaændringer — opnås større virkninger ved at tilpasse aktionerne til andre nationer og regioner i verden. Partnere fra hele verden vil til gensidig gavn blive inviteret til at tage del i EU's indsats som en integreret del af forskningen og innovationen inden for bæredygtighed. |
| Forskning og innovation er centrale drivkræfter for bæredygtig vækst og industriel konkurrenceevne, og vil bidrage til at finde løsninger på de eksisterende problemer for så hurtigt som muligt at vende den negative og farlige tendens, hvor der p.t. er en sammenhæng mellem økonomisk udvikling, brug af naturressourcer og samfundsmæssige problemer, og forvandle den til nye forretningsmuligheder. | Forskning og innovation er centrale drivkræfter for bæredygtig
  udvikling, inklusive
  vækst og industriel konkurrenceevne, og vil bidrage til at finde løsninger på de eksisterende problemer for så hurtigt som muligt at vende den negative og farlige tendens, hvor der p.t. er en sammenhæng mellem økonomisk udvikling, brug af naturressourcer og samfundsmæssige problemer, og forvandle den til nye
  job og
  forretningsmuligheder
  samt økonomisk, social og miljømæssig udvikling
  . |
| EU vil drage fordel som bruger og producent af teknologier og industrier,
  som viser,
  hvordan moderne, industrialiserede, bæredygtige, inklusive, åbne og demokratiske samfund og økonomier kan fungere og udvikle sig. Det voksende antal eksempler på forbindelsen mellem økonomi, miljø og samfund i fremtidens bæredygtige industrielle økonomi vil blive fremmet, hvad enten det drejer sig om sundhed og velvære for alle, inklusive og
  sikre
  samfund, tilgængelig ren energi og mobilitet, en digitaliseret økonomi og et digitalt samfund, en tværfaglig og
  kreativ
  industri, rum-, hav- eller landbaserede løsninger, fødevare- og ernæringsløsninger, bæredygtig brug af naturressourcer, klimabeskyttelse og -tilpasning, som alle genererer velfærd i Europa og skaber beskæftigelse af højere kvalitet. Den industrielle omstilling vil være afgørende. | EU vil drage fordel som bruger og producent af
  viden,
  teknologier og industrier.
  Det kan vise
  , hvordan moderne, industrialiserede, bæredygtige, inklusive, åbne og demokratiske samfund og økonomier kan fungere og udvikle sig. Det voksende antal eksempler på forbindelsen mellem økonomi, miljø og samfund i fremtidens bæredygtige industrielle økonomi vil blive fremmet, hvad enten det drejer sig om sundhed og velvære for alle, inklusive og
  kreative samfund eller
  sikre samfund tilgængelig ren energi og mobilitet, en digitaliseret økonomi og et digitalt samfund, en tværfaglig og
  effektiv
  industri, rum-, hav- eller landbaserede løsninger, fødevare- og ernæringsløsninger, bæredygtig brug af naturressourcer, klimabeskyttelse og
  -tilpasning
  , som alle genererer velfærd i Europa og skaber beskæftigelse af højere kvalitet. Den industrielle omstilling vil være afgørende. |
| Forskning og innovation under denne søjle af Horisont Europa er grupperet i integrerede aktivitetsklynger. Frem for at fokusere på sektorer sigter investeringerne på systemiske forandringer for vores samfund og økonomi langs en bæredygtighedsvektor. Forandringerne kan dog kun nås, hvis alle aktører, både private og offentlige, går sammen om at udforme og skabe forskning og innovation, idet de samler slutbrugere, forskere, teknologer, producenter, innovatorer, virksomheder, undervisere, borgere og civilsamfundsorganisationer. Der er derfor ikke nogen af de tematiske klynger, som kun er beregnet til ét sæt aktører. | Forskning og innovation under denne søjle af Horisont Europa er grupperet i integrerede aktivitetsklynger. Frem for at fokusere på sektorer sigter investeringerne på systemiske forandringer for vores samfund og økonomi, der følger en
  inklusiv
  bæredygtighedsvektor. Forandringerne kan dog kun nås, hvis alle aktører, både private og offentlige, går sammen om at udforme og skabe forskning og innovation, idet de samler slutbrugere, forskere,
  videnskabsfolk,
  teknologer,
  designere,
  producenter, innovatorer, virksomheder, undervisere, borgere og civilsamfundsorganisationer. Der er derfor ikke nogen af de tematiske klynger, som kun er beregnet til ét sæt aktører. |
| | Klynger vil fremme videnskabelse i alle dens faser, herunder forskningsaktiviteter i den tidlige fase, suppleret med tværgående støtte til ambitiøse, langsigtede og storstilede forskningsinitiativer, der er rettet mod fremtidige og opdukkende teknologier (FET flagskibe), som blev indledt under det tidligere rammeprogram: Projektet om menneskehjernen, Graphene, kvanteteknologi og fremtidige batteriteknologier. |
| Klyngerne vil udvikle sig og anvende digitale teknologier, centrale støtteteknologier og
  fremspirende
  teknologier som del af en fælles strategi, der skal styrke EU's industrielle førerposition. Der vil, hvis det er hensigtsmæssigt, blive brugt EU-rumunderstøttede data og tjenester. | Klyngerne vil
  også
  udvikle sig og anvende digitale teknologier, centrale støtteteknologier og
  fremtidige
  teknologier som del af en fælles strategi, der skal styrke EU's industrielle førerposition. Der vil, hvis det er hensigtsmæssigt, blive brugt EU-rumunderstøttede data og tjenester. |
| Der vil blive ydet støtte til at bringe teknologier fra laboratoriet ud på markedet og udvikle applikationer, herunder pilotlinjer og demonstratorer, samt foranstaltninger, der skal stimulere markedsudbredelse og sætte skub i den private sektors engagement. Synergier med andre programmer vil blive maksimeret. | Der vil blive ydet støtte til at bringe teknologier fra laboratoriet ud på markedet og udvikle applikationer, herunder pilotlinjer og demonstratorer, samt foranstaltninger, der skal stimulere markedsudbredelse og sætte skub i den private sektors engagement. Synergier med andre
  dele af Horisont Europa, navnlig EIT, samt andre
  programmer vil blive maksimeret. |
| Klyngerne vil booste hurtig indførelse af helt ny innovation i EU via en bred vifte af indlejrede aktiviteter, herunder kommunikation, formidling, udnyttelse og standardisering samt støtte til ikke-teknologisk innovation og innovative leveringsmekanismer, og således bidrage til at skabe innovationsvenlige samfundsmæssige og lovgivningsmæssige vilkår og markedsvilkår som eksempelvis innovationsaftaler. Innovative løsninger, som stammer fra forsknings- og innovationsaktiviteter, vil blive iværksat og målrettet offentlige og private investorer såvel som andre relevante EU-programmer og nationale programmer. | Klyngerne vil booste hurtig indførelse af helt ny innovation i EU
  , samtidig med at dens indvirkninger på samfundet undersøges,
  via en bred vifte af indlejrede aktiviteter, herunder kommunikation, formidling, udnyttelse og standardisering samt støtte til ikke-teknologisk innovation og innovative leveringsmekanismer, og således bidrage til at skabe innovationsvenlige samfundsmæssige og lovgivningsmæssige vilkår og markedsvilkår som eksempelvis innovationsaftaler. Innovative løsninger, som stammer fra forsknings- og innovationsaktiviteter, vil blive iværksat og målrettet
  mobilisering af
  offentlige og private investorer såvel som andre relevante EU-programmer og nationale programmer. |
| | Der vil blive lagt særlig vægt på støtte til SMV'er under søjle 2, i samarbejdsafsnit og via et målrettet, tilskudsbaseret SMV-instrument med én støttemodtager. Alle klynger skal afsætte et passende beløb til SMV-instrumentet, som fuldt ud vil være baseret på bottom-up-princippet, med løbende åbne indkaldelser og et antal skæringsdatoer, der udelukkende er helliget gradvis innovation. Kun SMV'er kan ansøge om støtte, herunder via samarbejde eller underentrepriser. Projekterne skal have en klar europæisk dimension og skal bidrage til europæisk merværdi. |
| | Støtte via SMV-instrumentet vil blive ydet i tre faser baseret på modellen for Horisont Europa: |
| | — | Fase 1: Vurdering af koncept og gennemførlighed:




  SMV'er modtager finansiering til at udforske den videnskabelige eller tekniske gennemførlighed og det kommercielle potentiale i en ny idé (proof-of-concept) for at kunne udvikle et innovationsprojekt. Et positivt resultat af denne vurdering, hvori der lægges vægt på forbindelsen mellem projektemnet og de potentielle brugeres/køberes behov, giver mulighed for finansiering i den eller de følgende fase(r). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

GLOBALE UDFORDRINGER OG INDUSTRIEL KONKURRENCEEVNE

GLOBALE UDFORDRINGER OG
  EUROPÆISK
  INDUSTRIEL KONKURRENCEEVNE

EUROPÆISK

Mange
  af de udfordringer, som EU står over for,
  er
  også globale
  udfordringer
  . Omfanget og kompleksiteten af problemerne er enormt, og der er brug for passende
  midler,
  ressourcer og tiltag for at finde løsninger. Det er præcis de områder, hvor EU skal arbejde sammen på intelligent, fleksibel og fælles vis til gavn for borgerne og deres velfærd.

Mange

er

udfordringer

midler,

I en sammenkoblet verden er
  mange af de udfordringer, som EU står over for, også globale. Omfanget og kompleksiteten af problemerne er enormt, og der er brug for passende
  finansielle og menneskelige
  ressourcer og tiltag for at finde løsninger. Det er præcis de områder, hvor EU skal arbejde sammen på intelligent, fleksibel og fælles vis til gavn for borgerne og deres velfærd.

I en sammenkoblet verden er

finansielle og menneskelige

Der kan — inden for rammerne af et internationalt samarbejde af hidtil uset omfang som
  anført
  i målene for bæredygtig udvikling og Parisaftalen om klimaændringer — opnås større virkninger ved at tilpasse aktionerne til andre nationer og regioner i verden. Partnere fra hele verden vil til gensidig gavn blive inviteret til at tage del i EU's indsats som en integreret del af forskningen og innovationen inden for bæredygtighed.

anført

Der kan — inden for rammerne af et internationalt samarbejde af hidtil uset omfang som
  konkretiseret
  i målene for bæredygtig udvikling og Parisaftalen om klimaændringer — opnås større virkninger ved at tilpasse aktionerne til andre nationer og regioner i verden. Partnere fra hele verden vil til gensidig gavn blive inviteret til at tage del i EU's indsats som en integreret del af forskningen og innovationen inden for bæredygtighed.

konkretiseret

Forskning og innovation er centrale drivkræfter for bæredygtig vækst og industriel konkurrenceevne, og vil bidrage til at finde løsninger på de eksisterende problemer for så hurtigt som muligt at vende den negative og farlige tendens, hvor der p.t. er en sammenhæng mellem økonomisk udvikling, brug af naturressourcer og samfundsmæssige problemer, og forvandle den til nye forretningsmuligheder.

Forskning og innovation er centrale drivkræfter for bæredygtig
  udvikling, inklusive
  vækst og industriel konkurrenceevne, og vil bidrage til at finde løsninger på de eksisterende problemer for så hurtigt som muligt at vende den negative og farlige tendens, hvor der p.t. er en sammenhæng mellem økonomisk udvikling, brug af naturressourcer og samfundsmæssige problemer, og forvandle den til nye
  job og
  forretningsmuligheder
  samt økonomisk, social og miljømæssig udvikling
  .

udvikling, inklusive

job og

samt økonomisk, social og miljømæssig udvikling

EU vil drage fordel som bruger og producent af teknologier og industrier,
  som viser,
  hvordan moderne, industrialiserede, bæredygtige, inklusive, åbne og demokratiske samfund og økonomier kan fungere og udvikle sig. Det voksende antal eksempler på forbindelsen mellem økonomi, miljø og samfund i fremtidens bæredygtige industrielle økonomi vil blive fremmet, hvad enten det drejer sig om sundhed og velvære for alle, inklusive og
  sikre
  samfund, tilgængelig ren energi og mobilitet, en digitaliseret økonomi og et digitalt samfund, en tværfaglig og
  kreativ
  industri, rum-, hav- eller landbaserede løsninger, fødevare- og ernæringsløsninger, bæredygtig brug af naturressourcer, klimabeskyttelse og -tilpasning, som alle genererer velfærd i Europa og skaber beskæftigelse af højere kvalitet. Den industrielle omstilling vil være afgørende.

som viser,

sikre

kreativ

EU vil drage fordel som bruger og producent af
  viden,
  teknologier og industrier.
  Det kan vise
  , hvordan moderne, industrialiserede, bæredygtige, inklusive, åbne og demokratiske samfund og økonomier kan fungere og udvikle sig. Det voksende antal eksempler på forbindelsen mellem økonomi, miljø og samfund i fremtidens bæredygtige industrielle økonomi vil blive fremmet, hvad enten det drejer sig om sundhed og velvære for alle, inklusive og
  kreative samfund eller
  sikre samfund tilgængelig ren energi og mobilitet, en digitaliseret økonomi og et digitalt samfund, en tværfaglig og
  effektiv
  industri, rum-, hav- eller landbaserede løsninger, fødevare- og ernæringsløsninger, bæredygtig brug af naturressourcer, klimabeskyttelse og
  -tilpasning
  , som alle genererer velfærd i Europa og skaber beskæftigelse af højere kvalitet. Den industrielle omstilling vil være afgørende.

viden,

Det kan vise

kreative samfund eller

effektiv

-tilpasning

Forskning og innovation under denne søjle af Horisont Europa er grupperet i integrerede aktivitetsklynger. Frem for at fokusere på sektorer sigter investeringerne på systemiske forandringer for vores samfund og økonomi langs en bæredygtighedsvektor. Forandringerne kan dog kun nås, hvis alle aktører, både private og offentlige, går sammen om at udforme og skabe forskning og innovation, idet de samler slutbrugere, forskere, teknologer, producenter, innovatorer, virksomheder, undervisere, borgere og civilsamfundsorganisationer. Der er derfor ikke nogen af de tematiske klynger, som kun er beregnet til ét sæt aktører.

Forskning og innovation under denne søjle af Horisont Europa er grupperet i integrerede aktivitetsklynger. Frem for at fokusere på sektorer sigter investeringerne på systemiske forandringer for vores samfund og økonomi, der følger en
  inklusiv
  bæredygtighedsvektor. Forandringerne kan dog kun nås, hvis alle aktører, både private og offentlige, går sammen om at udforme og skabe forskning og innovation, idet de samler slutbrugere, forskere,
  videnskabsfolk,
  teknologer,
  designere,
  producenter, innovatorer, virksomheder, undervisere, borgere og civilsamfundsorganisationer. Der er derfor ikke nogen af de tematiske klynger, som kun er beregnet til ét sæt aktører.

inklusiv

videnskabsfolk,

designere,

Klynger vil fremme videnskabelse i alle dens faser, herunder forskningsaktiviteter i den tidlige fase, suppleret med tværgående støtte til ambitiøse, langsigtede og storstilede forskningsinitiativer, der er rettet mod fremtidige og opdukkende teknologier (FET flagskibe), som blev indledt under det tidligere rammeprogram: Projektet om menneskehjernen, Graphene, kvanteteknologi og fremtidige batteriteknologier.

Klynger vil fremme videnskabelse i alle dens faser, herunder forskningsaktiviteter i den tidlige fase, suppleret med tværgående støtte til ambitiøse, langsigtede og storstilede forskningsinitiativer, der er rettet mod fremtidige og opdukkende teknologier (FET flagskibe), som blev indledt under det tidligere rammeprogram: Projektet om menneskehjernen, Graphene, kvanteteknologi og fremtidige batteriteknologier.

Klyngerne vil udvikle sig og anvende digitale teknologier, centrale støtteteknologier og
  fremspirende
  teknologier som del af en fælles strategi, der skal styrke EU's industrielle førerposition. Der vil, hvis det er hensigtsmæssigt, blive brugt EU-rumunderstøttede data og tjenester.

fremspirende

Klyngerne vil
  også
  udvikle sig og anvende digitale teknologier, centrale støtteteknologier og
  fremtidige
  teknologier som del af en fælles strategi, der skal styrke EU's industrielle førerposition. Der vil, hvis det er hensigtsmæssigt, blive brugt EU-rumunderstøttede data og tjenester.

også

fremtidige

Der vil blive ydet støtte til at bringe teknologier fra laboratoriet ud på markedet og udvikle applikationer, herunder pilotlinjer og demonstratorer, samt foranstaltninger, der skal stimulere markedsudbredelse og sætte skub i den private sektors engagement. Synergier med andre programmer vil blive maksimeret.

Der vil blive ydet støtte til at bringe teknologier fra laboratoriet ud på markedet og udvikle applikationer, herunder pilotlinjer og demonstratorer, samt foranstaltninger, der skal stimulere markedsudbredelse og sætte skub i den private sektors engagement. Synergier med andre
  dele af Horisont Europa, navnlig EIT, samt andre
  programmer vil blive maksimeret.

dele af Horisont Europa, navnlig EIT, samt andre

Klyngerne vil booste hurtig indførelse af helt ny innovation i EU via en bred vifte af indlejrede aktiviteter, herunder kommunikation, formidling, udnyttelse og standardisering samt støtte til ikke-teknologisk innovation og innovative leveringsmekanismer, og således bidrage til at skabe innovationsvenlige samfundsmæssige og lovgivningsmæssige vilkår og markedsvilkår som eksempelvis innovationsaftaler. Innovative løsninger, som stammer fra forsknings- og innovationsaktiviteter, vil blive iværksat og målrettet offentlige og private investorer såvel som andre relevante EU-programmer og nationale programmer.

Klyngerne vil booste hurtig indførelse af helt ny innovation i EU
  , samtidig med at dens indvirkninger på samfundet undersøges,
  via en bred vifte af indlejrede aktiviteter, herunder kommunikation, formidling, udnyttelse og standardisering samt støtte til ikke-teknologisk innovation og innovative leveringsmekanismer, og således bidrage til at skabe innovationsvenlige samfundsmæssige og lovgivningsmæssige vilkår og markedsvilkår som eksempelvis innovationsaftaler. Innovative løsninger, som stammer fra forsknings- og innovationsaktiviteter, vil blive iværksat og målrettet
  mobilisering af
  offentlige og private investorer såvel som andre relevante EU-programmer og nationale programmer.

, samtidig med at dens indvirkninger på samfundet undersøges,

mobilisering af

Der vil blive lagt særlig vægt på støtte til SMV'er under søjle 2, i samarbejdsafsnit og via et målrettet, tilskudsbaseret SMV-instrument med én støttemodtager. Alle klynger skal afsætte et passende beløb til SMV-instrumentet, som fuldt ud vil være baseret på bottom-up-princippet, med løbende åbne indkaldelser og et antal skæringsdatoer, der udelukkende er helliget gradvis innovation. Kun SMV'er kan ansøge om støtte, herunder via samarbejde eller underentrepriser. Projekterne skal have en klar europæisk dimension og skal bidrage til europæisk merværdi.

Der vil blive lagt særlig vægt på støtte til SMV'er under søjle 2, i samarbejdsafsnit og via et målrettet, tilskudsbaseret SMV-instrument med én støttemodtager. Alle klynger skal afsætte et passende beløb til SMV-instrumentet, som fuldt ud vil være baseret på bottom-up-princippet, med løbende åbne indkaldelser og et antal skæringsdatoer, der udelukkende er helliget gradvis innovation. Kun SMV'er kan ansøge om støtte, herunder via samarbejde eller underentrepriser. Projekterne skal have en klar europæisk dimension og skal bidrage til europæisk merværdi.

Støtte via SMV-instrumentet vil blive ydet i tre faser baseret på modellen for Horisont Europa:

Støtte via SMV-instrumentet vil blive ydet i tre faser baseret på modellen for Horisont Europa:

—

Fase 1: Vurdering af koncept og gennemførlighed:

Fase 1: Vurdering af koncept og gennemførlighed:

SMV'er modtager finansiering til at udforske den videnskabelige eller tekniske gennemførlighed og det kommercielle potentiale i en ny idé (proof-of-concept) for at kunne udvikle et innovationsprojekt. Et positivt resultat af denne vurdering, hvori der lægges vægt på forbindelsen mellem projektemnet og de potentielle brugeres/køberes behov, giver mulighed for finansiering i den eller de følgende fase(r).

SMV'er modtager finansiering til at udforske den videnskabelige eller tekniske gennemførlighed og det kommercielle potentiale i en ny idé (proof-of-concept) for at kunne udvikle et innovationsprojekt. Et positivt resultat af denne vurdering, hvori der lægges vægt på forbindelsen mellem projektemnet og de potentielle brugeres/køberes behov, giver mulighed for finansiering i den eller de følgende fase(r).

| — | Fase 2: FoU, demonstration, markedsintroduktion:




  Under behørigt hensyn til konceptet om en kuponordning støttes forskning og udvikling med særligt fokus på demonstrationsaktiviteter (test, prototype, opskaleringsundersøgelser, design, pilotprojekter vedrørende innovative processer, produkter og tjenester, validering, resultatkontrol mv.) og markedsintroduktion samt inddragelse af slutbrugere og potentielle kunder tilskyndes. Innovationskuponer vil fremme inddragelsen af unge iværksættere. |
| --- | --- |

—

Fase 2: FoU, demonstration, markedsintroduktion:

Fase 2: FoU, demonstration, markedsintroduktion:

Under behørigt hensyn til konceptet om en kuponordning støttes forskning og udvikling med særligt fokus på demonstrationsaktiviteter (test, prototype, opskaleringsundersøgelser, design, pilotprojekter vedrørende innovative processer, produkter og tjenester, validering, resultatkontrol mv.) og markedsintroduktion samt inddragelse af slutbrugere og potentielle kunder tilskyndes. Innovationskuponer vil fremme inddragelsen af unge iværksættere.

Under behørigt hensyn til konceptet om en kuponordning støttes forskning og udvikling med særligt fokus på demonstrationsaktiviteter (test, prototype, opskaleringsundersøgelser, design, pilotprojekter vedrørende innovative processer, produkter og tjenester, validering, resultatkontrol mv.) og markedsintroduktion samt inddragelse af slutbrugere og potentielle kunder tilskyndes. Innovationskuponer vil fremme inddragelsen af unge iværksættere.

| — | Fase 3: Kommercialisering:




  Denne fase giver ikke anden direkte finansiering end støtteaktiviteter, men har til formål at lette adgangen til privat kapital og innovationsfremmende miljøer. Der vil blive planlagt forbindelser til EIC og InvestEU. SMV'er vil også nyde godt af støtteforanstaltninger som netværk, uddannelse, coaching og rådgivning. Derudover kan denne del forbindes med foranstaltninger til fremme af prækommercielle indkøb og indkøb af innovative løsninger. |
| --- | --- |

—

Fase 3: Kommercialisering:

Fase 3: Kommercialisering:

Denne fase giver ikke anden direkte finansiering end støtteaktiviteter, men har til formål at lette adgangen til privat kapital og innovationsfremmende miljøer. Der vil blive planlagt forbindelser til EIC og InvestEU. SMV'er vil også nyde godt af støtteforanstaltninger som netværk, uddannelse, coaching og rådgivning. Derudover kan denne del forbindes med foranstaltninger til fremme af prækommercielle indkøb og indkøb af innovative løsninger.

Denne fase giver ikke anden direkte finansiering end støtteaktiviteter, men har til formål at lette adgangen til privat kapital og innovationsfremmende miljøer. Der vil blive planlagt forbindelser til EIC og InvestEU. SMV'er vil også nyde godt af støtteforanstaltninger som netværk, uddannelse, coaching og rådgivning. Derudover kan denne del forbindes med foranstaltninger til fremme af prækommercielle indkøb og indkøb af innovative løsninger.

Ændring 35

Ændring 35

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 1 — nr. 1.1

Bilag I — del II — punkt 1 — nr. 1.1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.1. | Baggrund |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.1.

Baggrund

| 1.1. | Baggrund |
| --- | --- |

1.1.

Baggrund

Den europæiske søjle for sociale rettigheder slår fast, at alle har ret til rettidig adgang til prismæssigt overkommelige, forebyggende og helbredende sundhedsydelser af god kvalitet. Dette understreger EU's engagement med hensyn til FN's mål for bæredygtig udvikling om inden 2030 at opnå universel sundhedsdækning for alle uanset alder, så ingen lades i stikken, og der sættes en stopper for undgåelige dødsfald.

Den europæiske søjle for sociale rettigheder slår fast, at alle har ret til rettidig adgang til prismæssigt overkommelige, forebyggende og helbredende sundhedsydelser af god kvalitet. Dette understreger EU's engagement med hensyn til FN's mål for bæredygtig udvikling om inden 2030 at opnå universel sundhedsdækning for alle uanset alder, så ingen lades i stikken, og der sættes en stopper for undgåelige dødsfald.

En sund befolkning er afgørende for et stabilt, bæredygtigt og inklusivt samfund, og forbedringer på sundhedsområdet er afgørende for at nedbringe fattigdommen, skabe sociale fremskridt og velstand og øge den økonomiske vækst. Ifølge OECD er en forbedring på 10 % i den forventede levetid forbundet med en øget økonomisk vækst på 0,3 -0,4  % om året. Den forventede levetid i EU er steget med 12 år, siden den for første gang blev fastsat, takket være de gevaldige forbedringer, der er opnået med hensyn til
  befolkningens
  livskvalitet, uddannelse, sundhed og
  pleje
  . I 2015 var den overordnede forventede levetid ved fødslen 80,6  år i EU mod 71,4  år på verdensplan. I de senere år er den steget i EU med gennemsnitligt tre måneder om året.

befolkningens

pleje

En sund befolkning er afgørende for et stabilt, bæredygtigt og inklusivt samfund, og forbedringer på sundhedsområdet er afgørende for at nedbringe fattigdommen, skabe sociale fremskridt og velstand og øge den økonomiske vækst. Ifølge OECD er en forbedring på 10 % i den forventede levetid forbundet med en øget økonomisk vækst på 0,3 -0,4  % om året. Den forventede levetid i EU er steget med 12 år, siden den for første gang blev fastsat, takket være de gevaldige forbedringer, der er opnået med hensyn til livskvalitet
  , herunder
  uddannelse og sundhed. I 2015 var den overordnede forventede levetid ved fødslen 80,6  år i EU mod 71,4  år på verdensplan. I de senere år er den steget i EU med gennemsnitligt tre måneder om året.

, herunder

Forskning inden for sundhed og innovation har i den forbindelse spillet en betydelig rolle, hvilket også er tilfældet, når det drejer sig om at forbedre produktiviteten og kvaliteten inden for sundhedsindustrien. EU står dog fortsat over for nye, fremvoksende eller vedvarende udfordringer, som truer borgerne og den offentlige sundhed, sundhedssystemernes og de sociale beskyttelsessystemer bæredygtighed såvel som sundhedsindustriens konkurrenceevne. Store sundhedsudfordringer i EU omfatter mangel på effektiv sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse, opståen af ikkeoverførbare sygdomme, spredning af antimikrobiel resistens over for lægemidler og opståen af smitsomme epidemier, øget miljøforurening, vedvarende uligheder på sundhedsområdet blandt og inden for lande, der i uforholdsmæssig grad rammer mennesker, som befinder sig i ugunstige eller sårbare faser af livet, opdagelse, forståelse, kontrol, forebyggelse og afbødning af sundhedsrisici i et hurtigt skiftende socialt, urbant og naturligt miljø, de voksende omkostninger for Europas sundhedssystemer og den gradvise indførelse af
  personaliserede medicintilgange
  samt digitalisering af sundhed og pleje, det voksende pres på Europas sundhedsindustri for at forblive konkurrencedygtig inden for sundhedsinnovation og udvikling heraf over for nye globale spillere.

personaliserede medicintilgange

Forskning inden for sundhed og innovation har i den forbindelse spillet en betydelig rolle, hvilket også er tilfældet, når det drejer sig om at forbedre produktiviteten og kvaliteten inden for sundhedsindustrien
  og om at sikre vidensgrundlaget for sundere mennesker og bedre patientpleje
  .
  Sundhedsforskning har unikke træk, idet den er tæt knyttet til og indgår i et samspil med innovation, patientpleje og folkesundhed og foregår i et tværfagligt miljø med komplekse regler.

og om at sikre vidensgrundlaget for sundere mennesker og bedre patientpleje

Sundhedsforskning har unikke træk, idet den er tæt knyttet til og indgår i et samspil med innovation, patientpleje og folkesundhed og foregår i et tværfagligt miljø med komplekse regler.

EU står dog fortsat over for nye, fremvoksende eller vedvarende udfordringer, som truer borgerne og den offentlige sundhed, sundhedssystemernes og de sociale beskyttelsessystemer bæredygtighed såvel som sundhedsindustriens konkurrenceevne. Store sundhedsudfordringer i EU omfatter
  de øgede tilfælde af kræft,
  mangel på effektiv sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse, opståen af ikkeoverførbare sygdomme, spredning af antimikrobiel resistens over for lægemidler og opståen af smitsomme epidemier, øget miljøforurening, vedvarende uligheder på sundhedsområdet blandt og inden for lande, der i uforholdsmæssig grad rammer mennesker, som befinder sig i ugunstige eller sårbare faser af livet,
  tidlig
  opdagelse, forståelse, kontrol, forebyggelse og afbødning af sundhedsrisici i et hurtigt skiftende socialt, urbant og naturligt miljø,
  forøgelse af antallet af sunde leveår, de høje priser på visse innovative sundhedsværktøjer og -teknologier for slutbrugere,
  de voksende omkostninger for Europas sundhedssystemer og den gradvise indførelse af
  præcisionsmedicintilgange, herunder den relevante forskning
  samt digitalisering af sundhed og pleje, det voksende pres på Europas sundhedsindustri for at forblive konkurrencedygtig inden for sundhedsinnovation og udvikling heraf over for nye globale spillere.

de øgede tilfælde af kræft,

tidlig

forøgelse af antallet af sunde leveår, de høje priser på visse innovative sundhedsværktøjer og -teknologier for slutbrugere,

præcisionsmedicintilgange, herunder den relevante forskning

Digitale sundhedsløsninger har skabt mange muligheder for at løse plejemæssige problemer og tage hånd om andre nye problemer i forbindelse med det aldrende samfund. Udfordringerne omfatter også den fulde udnyttelse af den gradvise indførelse af de muligheder, som digitalisering inden for sundhed og pleje giver, uden at bringe retten til privatlivets fred og databeskyttelse i fare. Der er udviklet digitalt udstyr og software til at diagnosticere, behandle og lette patienters egenbehandling af sygdomme, herunder kroniske sygdomme. Digitale teknologier anvendes også i stigende grad i forbindelse med uddannelsen af læger og for at giver patienter og andre sundhedssektorbrugere mulighed for at tilgå, dele og oprette sundhedsoplysninger.

Digitale sundhedsløsninger har skabt mange muligheder for at løse plejemæssige problemer og tage hånd om andre nye problemer i forbindelse med det aldrende samfund. Udfordringerne omfatter også den fulde udnyttelse af den gradvise indførelse af de muligheder, som digitalisering inden for sundhed og pleje giver, uden at bringe retten til privatlivets fred og databeskyttelse i fare. Der er udviklet digitalt udstyr og software til at diagnosticere, behandle og lette patienters egenbehandling af sygdomme, herunder kroniske sygdomme. Digitale teknologier anvendes også i stigende grad i forbindelse med uddannelsen af læger og for at giver patienter og andre sundhedssektorbrugere mulighed for at tilgå, dele og oprette sundhedsoplysninger.

Disse
  sundhedsudfordringer er komplekse, indbyrdes forbundne og af global karakter, og de kræver tværfagligt, tværsektorielt og tværnationalt samarbejde.
  Forsknings-
  og
  innovationsaktiviteter
  vil skabe tætte forbindelser mellem
  opdagelses-
  , klinisk, epidemiologisk, miljø- og socioøkonomisk forskning og med reguleringsorienteret forskning. De vil udnytte den akademiske verdens og industriens kombinerede kompetencer og fremme deres samarbejde med sundhedstjenester, patienter, politiske beslutningstagere og borgere med henblik på at udnytte den offentlige finansiering og sikre, at resultaterne bliver anvendt i klinisk praksis og i sundhedssystemerne. De vil fremme strategisk samarbejde på EU-plan og internationalt plan med henblik på at samle den ekspertise, de kapaciteter og de ressourcer, som er nødvendige for at skabe stordriftsfordele, muligheder og hurtighed, og dele både de forventede fordele og de pågældende finansielle risici.

Disse

Forsknings-

innovationsaktiviteter

opdagelses-

Nutidens
  sundhedsudfordringer er komplekse, indbyrdes forbundne og af global karakter, og de kræver tværfagligt, tværsektorielt
  , translationelt
  og tværnationalt samarbejde
  , herunder med lav- og mellemindkomstlande
  .
  Forskning
  og
  innovation
  vil skabe tætte forbindelser mellem klinisk, epidemiologisk
  , etisk
  , miljø- og socioøkonomisk forskning og med reguleringsorienteret forskning. De vil udnytte den akademiske verdens og industriens kombinerede kompetencer og fremme deres samarbejde med sundhedstjenester, patienter, politiske beslutningstagere
  , civilsamfundsorganisationer
  og borgere med henblik på at udnytte den offentlige finansiering og sikre, at resultaterne bliver anvendt i klinisk praksis og i sundhedssystemerne. De vil fremme strategisk samarbejde på EU-plan og internationalt plan med henblik på at samle den ekspertise, de kapaciteter og de ressourcer, som er nødvendige for at skabe stordriftsfordele, muligheder og hurtighed, og dele både de forventede fordele og de pågældende finansielle risici.
  Undersøgelser og forskning under denne klynge skal tage hensyn til kønsperspektivet og kønsforskelle.

Nutidens

, translationelt

, herunder med lav- og mellemindkomstlande

Forskning

innovation

, etisk

, civilsamfundsorganisationer

Undersøgelser og forskning under denne klynge skal tage hensyn til kønsperspektivet og kønsforskelle.

Forskningen og innovationen i forbindelse med denne globale udfordring vil generere den videnbase, opbygge den forsknings- og innovationskapacitet og udvikle de løsninger, der er brug for for at fremme sundhed og forebyggelse, behandling og helbredelse af sygdomme. Forbedrede sundhedsresultater vil til gengæld betyde øget forventet levetid, sunde aktive liv, en produktiv erhvervsaktiv befolkning og bæredygtige sundheds- og plejesystemer.

Forskningen og innovationen i forbindelse med denne globale udfordring vil generere
  de menneskelige ressourcer og
  den videnbase, opbygge den forsknings- og innovationskapacitet og udvikle de løsninger, der er brug for for at fremme sundhed og forebyggelse, behandling og helbredelse af sygdomme. Forbedrede sundhedsresultater vil til gengæld betyde øget forventet levetid,
  generelt
  sunde
  og
  aktive liv, en produktiv erhvervsaktiv befolkning og bæredygtige sundheds- og plejesystemer.
  Innovation inden for hurtige diagnosticeringsteknikker og nye antibiotika kan forebygge udvikling af antimikrobiel resistens og vil blive fremmet.

de menneskelige ressourcer og

generelt

og

Innovation inden for hurtige diagnosticeringsteknikker og nye antibiotika kan forebygge udvikling af antimikrobiel resistens og vil blive fremmet.

Håndtering af store sundhedsudfordringer vil bidrage til EU's politiske mål og strategier, navnlig den europæiske søjle for sociale rettigheder, EU's digitale indre marked, EU-direktivet om grænseoverskridende sundhedsydelser og den europæiske One Health-handlingsplan mod antimikrobiel resistens, og til gennemførelsen af EU's lovgivningsmæssige rammer. Det vil ligeledes støtte EU's forpligtelser i henhold til FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og forpligtelserne inden for rammerne af andre af FN's organisationer og internationale initiativer, herunder Verdenssundhedsorganisationens (WHO) globale strategier og handlingsplaner.

Håndtering af store sundhedsudfordringer vil bidrage til EU's politiske mål og strategier, navnlig den europæiske søjle for sociale rettigheder, EU's digitale indre marked, EU-direktivet om grænseoverskridende sundhedsydelser og den europæiske One Health-handlingsplan mod antimikrobiel resistens, og til gennemførelsen af EU's lovgivningsmæssige rammer. Det vil ligeledes støtte EU's forpligtelser i henhold til FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og forpligtelserne inden for rammerne af andre af FN's organisationer og internationale initiativer, herunder Verdenssundhedsorganisationens (WHO) globale strategier og handlingsplaner.

En gruppe på højt plan (Styrelsesrådet for Sundhed) vil understøtte opnåelsen af disse mål. Den skal sikre samordning med andre europæiske og nationale forskningsprogrammer samt synergier mellem klyngen »Sundhed« og andre dele af Horisont Europa, herunder missioner og partnerskaber. Den vil være videnskabsledet og omfatte alle relevante interessenter med en høj grad af deltagelse af samfundet, borgere og patienter. Den skal have til opgave at yde styring og rådgivning i forbindelse med udarbejdelsen af arbejdsprogrammet og målsætningerne på sundhedsområdet.

En gruppe på højt plan (Styrelsesrådet for Sundhed) vil understøtte opnåelsen af disse mål. Den skal sikre samordning med andre europæiske og nationale forskningsprogrammer samt synergier mellem klyngen »Sundhed« og andre dele af Horisont Europa, herunder missioner og partnerskaber. Den vil være videnskabsledet og omfatte alle relevante interessenter med en høj grad af deltagelse af samfundet, borgere og patienter. Den skal have til opgave at yde styring og rådgivning i forbindelse med udarbejdelsen af arbejdsprogrammet og målsætningerne på sundhedsområdet.

Aktiviteterne vil især bidrage direkte til følgende mål for bæredygtig udvikling (SDG): SDG 3 — Sundhed og trivsel
  og
  SDG 13 — Klimaindsats.

og

Aktiviteterne vil især bidrage direkte til følgende mål for bæredygtig udvikling (SDG): SDG 3 — Sundhed og trivsel, SDG 13 — Klimaindsats
  og indirekte til SDG 1 — Afskaf fattigdom, SDG 5 — Ligestilling mellem kønnene, SDG 6 — Rent vand og sanitet og SDG 10 — Mindre ulighed
  .

og indirekte til SDG 1 — Afskaf fattigdom, SDG 5 — Ligestilling mellem kønnene, SDG 6 — Rent vand og sanitet og SDG 10 — Mindre ulighed

Ændring 36

Ændring 36

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 1 — nr. 1.2 — underpunkt 1.2.1

Bilag I — del II — punkt 1 — nr. 1.2 — underpunkt 1.2.1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.2.1. | Sundhed gennem hele livet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.2.1.

Sundhed gennem hele livet

| 1.2.1. | Sundhed gennem hele livet |
| --- | --- |

1.2.1.

Sundhed gennem hele livet

Mennesker, som befinder sig i sårbare stadier af livet (nyfødte, spædbørn, børn, teenagere, gravide og voksne tæt på pensionsalderen), herunder mennesker med handicap eller skader, har særlige sundhedsbehov, der kræver bedre forståelse og skræddersyede løsninger. Det vil gøre det muligt at reducere ulighederne på sundhedsområdet og forbedre sundhedsresultaterne til gavn for aktiv og sund aldring i løbet af livet, navnlig gennem en sund start på livet, der kan reducere risikoen for psykiske eller fysiske sygdomme senere i livet.

Mennesker, som befinder sig i sårbare stadier af livet (nyfødte, spædbørn, børn, teenagere, gravide og voksne tæt på pensionsalderen), herunder mennesker med handicap
  , særlige behov
  eller skader, har særlige sundhedsbehov, der kræver bedre forståelse og skræddersyede løsninger. Det vil gøre det muligt at reducere ulighederne på sundhedsområdet og forbedre sundhedsresultaterne til gavn for aktiv og sund aldring i løbet af livet, navnlig gennem en sund start på livet, der kan reducere risikoen for psykiske eller fysiske sygdomme senere i livet.

, særlige behov

Hovedlinjer

Hovedlinjer

| — | Tidlig udvikling
  og aldringsprocessen i løbet af livet |
| --- | --- |

—

Tidlig udvikling
  og aldringsprocessen i løbet af livet

Tidlig udvikling

| — | Aldersrelaterede sygdomme
  og aldringsprocessen i løbet af livet |
| --- | --- |

—

Aldersrelaterede sygdomme
  og aldringsprocessen i løbet af livet

Aldersrelaterede sygdomme

| — | Mødre, fædres, spædbørns og børns sundhed samt forældrenes rolle |
| --- | --- |

—

Mødre, fædres, spædbørns og børns sundhed samt forældrenes rolle

| — | Mødre, fædres, spædbørns og børns sundhed
  , herunder barnets og moderens overlevelse,
  samt forældrenes rolle |
| --- | --- |

—

Mødre, fædres, spædbørns og børns sundhed
  , herunder barnets og moderens overlevelse,
  samt forældrenes rolle

, herunder barnets og moderens overlevelse,

| — | Sundhedsbehov og langsigtede konsekvenser forbundet med høj dødelighed og langsigtet morbiditet, særlig vedrørende spørgsmål i forbindelse med barndommen |
| --- | --- |

—

Sundhedsbehov og langsigtede konsekvenser forbundet med høj dødelighed og langsigtet morbiditet, særlig vedrørende spørgsmål i forbindelse med barndommen

Sundhedsbehov og langsigtede konsekvenser forbundet med høj dødelighed og langsigtet morbiditet, særlig vedrørende spørgsmål i forbindelse med barndommen

| — | Teenageres sundhedsbehov |
| --- | --- |

—

Teenageres sundhedsbehov

| — | Teenageres sundhedsbehov
  , herunder psykisk trivsel
  ; |
| --- | --- |

—

Teenageres sundhedsbehov
  , herunder psykisk trivsel
  ;

, herunder psykisk trivsel

| — | Sundhedskonsekvenser ved handicap og skader |
| --- | --- |

—

Sundhedskonsekvenser ved handicap og skader

| — | Ætiologi for handicap og
  sundhedskonsekvenser ved handicap og skader |
| --- | --- |

—

Ætiologi for handicap og
  sundhedskonsekvenser ved handicap og skader

Ætiologi for handicap og

| — | Uafhængige og aktive liv for ældre og/eller personer med handikap |
| --- | --- |

—

Uafhængige og aktive liv for ældre og/eller personer med handikap

| — | Uafhængige og aktive liv for ældre og/eller personer med handikap |
| --- | --- |

—

Uafhængige og aktive liv for ældre og/eller personer med handikap

| — | Sundhedsuddannelse og digitale færdigheder på sundhedsområdet. |
| --- | --- |

—

Sundhedsuddannelse og digitale færdigheder på sundhedsområdet.

| — | Sundhedsuddannelse og digitale færdigheder på sundhedsområdet |
| --- | --- |

—

Sundhedsuddannelse og digitale færdigheder på sundhedsområdet

| — | Regenerering af gamle eller beskadigede organer eller vævsdele |
| --- | --- |

—

Regenerering af gamle eller beskadigede organer eller vævsdele

Regenerering af gamle eller beskadigede organer eller vævsdele

| — | Angiogenese, arteriel patologi, myokardiel iskæmi og hjertets strukturelle patologi og biomarkører og hjertekarsygdommes genetik |
| --- | --- |

—

Angiogenese, arteriel patologi, myokardiel iskæmi og hjertets strukturelle patologi og biomarkører og hjertekarsygdommes genetik

Angiogenese, arteriel patologi, myokardiel iskæmi og hjertets strukturelle patologi og biomarkører og hjertekarsygdommes genetik

| — | Behandling af kroniske sygdomme. |
| --- | --- |

—

Behandling af kroniske sygdomme.

Behandling af kroniske sygdomme.

Ændring 37+276+277

Ændring 37+276+277

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 1 — nr. 1.2 — underpunkt 1.2.2

Bilag I — del II — punkt 1 — nr. 1.2 — underpunkt 1.2.2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.2.2. | Miljømæssige og sociale sundhedsdeterminanter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.2.2.

Miljømæssige og sociale sundhedsdeterminanter

| 1.2.2. | Miljømæssige og sociale sundhedsdeterminanter |
| --- | --- |

1.2.2.

Miljømæssige og sociale sundhedsdeterminanter

Bedre forståelse for sundhedsmæssige drivkræfter og risikofaktorer, der er bestemt af det sociale, økonomiske og fysiske miljø, som mennesker færdes i derhjemme og på arbejdspladserne, herunder digitaliseringens indvirkning på sundheden, forurening, klimaforandringer og andre miljøspørgsmål, vil bidrage til at indkredse og afbøde sundhedsrisici og -trusler, reducere antallet af folk, der bliver syge og dør efter kemikalieeksponering og miljøforurening, støtte miljøvenlige, sunde, fleksible og bæredygtige leve- og arbejdsvilkår, fremme sund livsstil og sunde forbrugervaner og skabe et retfærdigt, inklusivt og pålideligt samfund.

Bedre forståelse for sundhedsmæssige drivkræfter og risikofaktorer, der er bestemt af det sociale, økonomiske og fysiske miljø, som mennesker færdes i derhjemme og på arbejdspladserne, herunder digitaliseringens indvirkning på sundheden, forurening
  , hurtig urbanisering
  , klimaforandringer og andre
  nationale og transnationale
  miljøspørgsmål, vil bidrage til at indkredse
  , forebygge
  og afbøde sundhedsrisici og -trusler,
  indkredse og
  reducere antallet af folk, der bliver syge og dør efter kemikalieeksponering og miljøforurening, støtte
  sikre,
  miljøvenlige, sunde, fleksible og bæredygtige leve- og arbejdsvilkår, fremme sund livsstil og sunde forbrugervaner og skabe et retfærdigt, inklusivt og pålideligt samfund.

, hurtig urbanisering

nationale og transnationale

, forebygge

indkredse og

sikre,

Hovedlinjer

Hovedlinjer

| — | Teknologier til vurdering af farer, udsættelse for og sundhedsmæssige konsekvenser ved kemikalier, forurenende stoffer og andre stressfaktorer, heriblandt miljømæssige og klimarelaterede stressfaktorer, og de kombinerede virkninger af forskellige stressfaktorer |
| --- | --- |

—

Teknologier til vurdering af farer, udsættelse for og sundhedsmæssige konsekvenser ved kemikalier, forurenende stoffer og andre stressfaktorer, heriblandt miljømæssige og klimarelaterede stressfaktorer, og de kombinerede virkninger af forskellige stressfaktorer

| — | Sikre og effektive
  teknologier
  og metodikker
  til vurdering af farer, udsættelse for og sundhedsmæssige konsekvenser ved kemikalier, forurenende stoffer og andre stressfaktorer, heriblandt miljømæssige og klimarelaterede stressfaktorer, og de kombinerede virkninger af forskellige stressfaktorer |
| --- | --- |

—

Sikre og effektive
  teknologier
  og metodikker
  til vurdering af farer, udsættelse for og sundhedsmæssige konsekvenser ved kemikalier, forurenende stoffer og andre stressfaktorer, heriblandt miljømæssige og klimarelaterede stressfaktorer, og de kombinerede virkninger af forskellige stressfaktorer

Sikre og effektive

og metodikker

| — | Miljømæssige, beskæftigelsesmæssige, sociale og adfærdsmæssige faktorer, som påvirker menneskers fysiske og psykiske sundhed og velfærd, og deres interaktion, med særligt fokus på sårbare og dårligt stillede personer. |
| --- | --- |

—

Miljømæssige, beskæftigelsesmæssige, sociale og adfærdsmæssige faktorer, som påvirker menneskers fysiske og psykiske sundhed og velfærd, og deres interaktion, med særligt fokus på sårbare og dårligt stillede personer.

| — | Miljømæssige,
  herunder bebyggede omgivelser (design og konstruktion),
  beskæftigelsesmæssige
  , økonomiske, politiske
  , sociale og adfærdsmæssige faktorer, som påvirker menneskers fysiske og psykiske sundhed og velfærd, og deres interaktion, med særligt fokus på sårbare og dårligt stillede personer
  , herunder personer med handicap
  . |
| --- | --- |

—

Miljømæssige,
  herunder bebyggede omgivelser (design og konstruktion),
  beskæftigelsesmæssige
  , økonomiske, politiske
  , sociale og adfærdsmæssige faktorer, som påvirker menneskers fysiske og psykiske sundhed og velfærd, og deres interaktion, med særligt fokus på sårbare og dårligt stillede personer
  , herunder personer med handicap
  .

herunder bebyggede omgivelser (design og konstruktion),

, økonomiske, politiske

, herunder personer med handicap

| — | Risikovurdering, -styring og kommunikation, understøttet af forbedrede værktøjer for evidensbaseret beslutningstagning, herunder alternativer til dyreforsøg. |
| --- | --- |

—

Risikovurdering, -styring og kommunikation, understøttet af forbedrede værktøjer for evidensbaseret beslutningstagning, herunder alternativer til dyreforsøg.

| — | Risikovurdering, -styring og kommunikation
  , herunder informationsdeling
  , understøttet af forbedrede værktøjer for evidensbaseret beslutningstagning, herunder alternativer til dyreforsøg. |
| --- | --- |

—

Risikovurdering, -styring og kommunikation
  , herunder informationsdeling
  , understøttet af forbedrede værktøjer for evidensbaseret beslutningstagning, herunder alternativer til dyreforsøg.

, herunder informationsdeling

| — | Kapacitet og infrastrukturer til indsamling, deling og kombination af data om alle sundhedsdeterminanter, herunder eksponering, sundhed og sygdom på EU-niveau og internationalt niveau. |
| --- | --- |

—

Kapacitet og infrastrukturer til indsamling, deling og kombination af data om alle sundhedsdeterminanter, herunder eksponering, sundhed og sygdom på EU-niveau og internationalt niveau.

| — | Kapacitet og infrastrukturer til indsamling, deling og kombination af data om alle sundhedsdeterminanter, herunder eksponering, sundhed og sygdom på EU-niveau og internationalt niveau. |
| --- | --- |

—

Kapacitet og infrastrukturer til indsamling, deling og kombination af data om alle sundhedsdeterminanter, herunder eksponering, sundhed og sygdom på EU-niveau og internationalt niveau.

| — | Sundhedsfremme og primære forebyggelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

—

Sundhedsfremme og primære forebyggelsesforanstaltninger.

| — | Sundhedsfremme og primære forebyggelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

—

Sundhedsfremme og primære forebyggelsesforanstaltninger.

| — | Forskning i foranstaltninger til planlægning, gennemførelse og overvågning af rehabilitering gennem hele livet. |
| --- | --- |

—

Forskning i foranstaltninger til planlægning, gennemførelse og overvågning af rehabilitering gennem hele livet.

Forskning i foranstaltninger til planlægning, gennemførelse og overvågning af rehabilitering gennem hele livet.

| — | Forskning i foranstaltninger til at planlægge og gennemføre tidlige individuelle rehabiliteringsprogrammer for børn, der rammes af invaliderende sygdomme. |
| --- | --- |

—

Forskning i foranstaltninger til at planlægge og gennemføre tidlige individuelle rehabiliteringsprogrammer for børn, der rammes af invaliderende sygdomme.

Forskning i foranstaltninger til at planlægge og gennemføre tidlige individuelle rehabiliteringsprogrammer for børn, der rammes af invaliderende sygdomme.

Ændring 38

Ændring 38

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 1 — nr. 1.2 — underpunkt 1.2.3

Bilag I — del II — punkt 1 — nr. 1.2 — underpunkt 1.2.3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.2.3. | Ikkeoverførbare og sjældne sygdomme |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.2.3.

Ikkeoverførbare og sjældne sygdomme

| 1.2.3. | Ikkeoverførbare og sjældne sygdomme |
| --- | --- |

1.2.3.

Ikkeoverførbare og sjældne sygdomme

Ikkeoverførbare sygdomme, herunder sjældne sygdomme, udgør en enorm sundheds- og samfundsmæssig udfordring og kræver mere effektive tilgange, når det drejer sig om forebyggelse, behandling og helbredelse, heriblandt
  personaliserede medicintilgange
  .

personaliserede medicintilgange

Ikkeoverførbare sygdomme, herunder sjældne sygdomme, udgør en enorm sundheds- og samfundsmæssig udfordring og kræver mere effektive tilgange, når det drejer sig om forebyggelse,
  diagnose,
  behandling og helbredelse, heriblandt
  præcisionsmedicintilgange
  .

diagnose,

præcisionsmedicintilgange

Hovedlinjer

Hovedlinjer

| — | Diagnostik for tidligere mere akkurate diagnoser og patienttilpasset behandling |
| --- | --- |

—

Diagnostik for tidligere mere akkurate diagnoser og patienttilpasset behandling

| — | Diagnostik for tidligere mere akkurate diagnoser og
  rettidig,
  patienttilpasset behandling |
| --- | --- |

—

Diagnostik for tidligere mere akkurate diagnoser og
  rettidig,
  patienttilpasset behandling

rettidig,

| — | Infrastruktur og kapacitet til at udnytte det potentiale, der ligger i den genomiske medicins udvikling, i klinisk standardpraksis |
| --- | --- |

—

Infrastruktur og kapacitet til at udnytte det potentiale, der ligger i den genomiske medicins udvikling, i klinisk standardpraksis

Infrastruktur og kapacitet til at udnytte det potentiale, der ligger i den genomiske medicins udvikling, i klinisk standardpraksis

| — | Forebyggelses- og screeningsprogrammer |
| --- | --- |

—

Forebyggelses- og screeningsprogrammer

| — | Forebyggelses- og screeningsprogrammer |
| --- | --- |

—

Forebyggelses- og screeningsprogrammer

| — | Integrerede løsninger for selvovervågning, sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse samt håndtering af kroniske lidelser og kombinerede sygdomme |
| --- | --- |

—

Integrerede løsninger for selvovervågning, sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse samt håndtering af kroniske lidelser og kombinerede sygdomme

| — | Integrerede løsninger for selvovervågning, sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse samt håndtering af kroniske lidelser og kombinerede sygdomme |
| --- | --- |

—

Integrerede løsninger for selvovervågning, sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse samt håndtering af kroniske lidelser og kombinerede sygdomme

| — | Behandlinger
  eller
  kure, herunder både farmakologiske og ikke-farmakologiske behandlinger |
| --- | --- |

—

Behandlinger
  eller
  kure, herunder både farmakologiske og ikke-farmakologiske behandlinger

eller

| — | Sikre, effektive og lettilgængelige
  behandlinger, kure
  eller andre terapeutiske strategier
  , herunder både farmakologiske og ikke-farmakologiske behandlinger |
| --- | --- |

—

Sikre, effektive og lettilgængelige
  behandlinger, kure
  eller andre terapeutiske strategier
  , herunder både farmakologiske og ikke-farmakologiske behandlinger

Sikre, effektive og lettilgængelige

eller andre terapeutiske strategier

| — | Palliativ behandling |
| --- | --- |

—

Palliativ behandling

| — | Palliativ behandling |
| --- | --- |

—

Palliativ behandling

| — | Forskningssamarbejde inden for molekylær-, struktur-, og cellebiologi, forsøgsbehandling, genetik, genomforskning og det miljømæssige grundlag for kræft hos mennesker |
| --- | --- |

—

Forskningssamarbejde inden for molekylær-, struktur-, og cellebiologi, forsøgsbehandling, genetik, genomforskning og det miljømæssige grundlag for kræft hos mennesker

Forskningssamarbejde inden for molekylær-, struktur-, og cellebiologi, forsøgsbehandling, genetik, genomforskning og det miljømæssige grundlag for kræft hos mennesker

| — | De genomiske grænser, epidemiologi, bioinformatik, patologi og udfordringer for præcisionsmedicin i forbindelse med sjældne sygdomme, neurodegenerative sygdomme og onkologi |
| --- | --- |

—

De genomiske grænser, epidemiologi, bioinformatik, patologi og udfordringer for præcisionsmedicin i forbindelse med sjældne sygdomme, neurodegenerative sygdomme og onkologi

De genomiske grænser, epidemiologi, bioinformatik, patologi og udfordringer for præcisionsmedicin i forbindelse med sjældne sygdomme, neurodegenerative sygdomme og onkologi

| — | Områder med stærkt uopfyldte kliniske behov såsom sjældne kræftformer, herunder pædiatrisk kræft |
| --- | --- |

—

Områder med stærkt uopfyldte kliniske behov såsom sjældne kræftformer, herunder pædiatrisk kræft

Områder med stærkt uopfyldte kliniske behov såsom sjældne kræftformer, herunder pædiatrisk kræft

| — | Vurdering af interventioners og løsningers relative effektivitet |
| --- | --- |

—

Vurdering af interventioners og løsningers relative effektivitet

| — | Vurdering af interventioners og løsningers relative effektivitet |
| --- | --- |

—

Vurdering af interventioners og løsningers relative effektivitet

| — | Gennemførelse af forskning for at opskalere sundhedsinterventioner og støtte deres udbredelse i sundhedspolitikker og -systemer. |
| --- | --- |

—

Gennemførelse af forskning for at opskalere sundhedsinterventioner og støtte deres udbredelse i sundhedspolitikker og -systemer.

| — | Gennemførelse af forskning for at opskalere sundhedsinterventioner og støtte deres udbredelse i sundhedspolitikker og -systemer. |
| --- | --- |

—

Gennemførelse af forskning for at opskalere sundhedsinterventioner og støtte deres udbredelse i sundhedspolitikker og -systemer.

Ændring 39

Ændring 39

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 1 — nr. 1.2 — underpunkt 1.2.4

Bilag I — del II — punkt 1 — nr. 1.2 — underpunkt 1.2.4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.2.4. | Smitsomme sygdomme |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.2.4.

Smitsomme sygdomme

| 1.2.4. | Smitsomme sygdomme |
| --- | --- |

1.2.4.

Smitsomme sygdomme

Beskyttelse af mennesker mod grænseoverskridende sundhedstrusler er en enorm udfordring for folkesundheden og kræver internationalt samarbejde på både EU-niveau og globalt niveau. Det omfatter forebyggelse, beredskab, tidlig opdagelse, behandling og helbredelse af smitsomme sygdomme tillige med håndtering af antimikrobiel resistens (AMR) ud fra en »One Health-tilgang«.

Beskyttelse af mennesker mod
  overførbare sygdomme og
  grænseoverskridende sundhedstrusler er en enorm udfordring for folkesundheden og kræver
  effektivt
  internationalt samarbejde på både EU-niveau og globalt niveau. Det omfatter forebyggelse, beredskab, tidlig opdagelse, behandling og helbredelse af smitsomme sygdomme tillige med håndtering af antimikrobiel resistens (AMR) ud fra en »One Health-tilgang«.
  Den fortsatte spredning af antimikrobiel resistens, herunder superbakterier, vil ligeledes have betydelige skadevirkninger for økonomien og miljøet. Forebyggelse af deres udvikling og spredning vil også blive en af prioriteterne under denne post. Verdenssundhedsorganisationen har desuden udarbejdet en liste over oversete sygdomme, der mangler investeringer i forskning og innovation fra den private sektor på grund af begrænsede kommercielle incitamenter. Der er behov for mere ambitiøse offentlige investeringer for at håndtere byrden med sådanne fattigdomsrelaterede og oversete sygdomme.

overførbare sygdomme og

effektivt

Den fortsatte spredning af antimikrobiel resistens, herunder superbakterier, vil ligeledes have betydelige skadevirkninger for økonomien og miljøet. Forebyggelse af deres udvikling og spredning vil også blive en af prioriteterne under denne post. Verdenssundhedsorganisationen har desuden udarbejdet en liste over oversete sygdomme, der mangler investeringer i forskning og innovation fra den private sektor på grund af begrænsede kommercielle incitamenter. Der er behov for mere ambitiøse offentlige investeringer for at håndtere byrden med sådanne fattigdomsrelaterede og oversete sygdomme.

Hovedlinjer

Hovedlinjer

| — | Drivkræfter for, at smitsomme sygdomme dukker op eller dukker op igen og for deres spredning, herunder spredning fra dyr til mennesker (zoonose) eller fra andre dele af miljøet (vand, jord, planter, fødevarer) til mennesker |
| --- | --- |

—

Drivkræfter for, at smitsomme sygdomme dukker op eller dukker op igen og for deres spredning, herunder spredning fra dyr til mennesker (zoonose) eller fra andre dele af miljøet (vand, jord, planter, fødevarer) til mennesker

| — | Drivkræfter for, at smitsomme sygdomme dukker op eller dukker op igen og for deres spredning, herunder spredning fra dyr til mennesker (zoonose) eller fra andre dele af miljøet (vand, jord, planter, fødevarer) til mennesker
  og implementering af empiriske præventive løsninger, der kan minimere overførslen |
| --- | --- |

—

Drivkræfter for, at smitsomme sygdomme dukker op eller dukker op igen og for deres spredning, herunder spredning fra dyr til mennesker (zoonose) eller fra andre dele af miljøet (vand, jord, planter, fødevarer) til mennesker
  og implementering af empiriske præventive løsninger, der kan minimere overførslen

og implementering af empiriske præventive løsninger, der kan minimere overførslen

| — | Prognoser for samt tidlig opdagelse og overvågning af smitsomme sygdomme, herunder patogener, der er resistente over for antimikrobielle midler, infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet og miljørelaterede faktorer. |
| --- | --- |

—

Prognoser for samt tidlig opdagelse og overvågning af smitsomme sygdomme, herunder patogener, der er resistente over for antimikrobielle midler, infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet og miljørelaterede faktorer.

| — | Prognoser for samt tidlig opdagelse og overvågning af smitsomme sygdomme, herunder patogener, der er resistente over for antimikrobielle midler, infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet og miljørelaterede faktorer. |
| --- | --- |

—

Prognoser for samt tidlig opdagelse og overvågning af smitsomme sygdomme, herunder patogener, der er resistente over for antimikrobielle midler, infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet og miljørelaterede faktorer.

| — | Vacciner
  , diagnostik, behandling af og kure mod
  smitsomme sygdomme, herunder
  følgesygdomme og co-infektioner |
| --- | --- |

—

Vacciner
  , diagnostik, behandling af og kure mod
  smitsomme sygdomme, herunder
  følgesygdomme og co-infektioner

, diagnostik, behandling af og kure mod

følgesygdomme og co-infektioner

| — | Velegnede, sikre og effektive diagnostikker, medicinske teknologier, behandlinger og
  vacciner
  til forebyggelse og profylakse af
  smitsomme sygdomme, herunder
  forskning i og opdagelse af nye vacciner, teknologier til fremme af immunisering og reguleringsorienteret forskning |
| --- | --- |

—

Velegnede, sikre og effektive diagnostikker, medicinske teknologier, behandlinger og
  vacciner
  til forebyggelse og profylakse af
  smitsomme sygdomme, herunder
  forskning i og opdagelse af nye vacciner, teknologier til fremme af immunisering og reguleringsorienteret forskning

Velegnede, sikre og effektive diagnostikker, medicinske teknologier, behandlinger og

til forebyggelse og profylakse af

forskning i og opdagelse af nye vacciner, teknologier til fremme af immunisering og reguleringsorienteret forskning

| — | Effektivt sundhedsberedskab, foranstaltninger til reaktion og genopretning samt strategier, med inddragelse af samfundene |
| --- | --- |

—

Effektivt sundhedsberedskab, foranstaltninger til reaktion og genopretning samt strategier, med inddragelse af samfundene

| — | Effektivt sundhedsberedskab, foranstaltninger til reaktion og genopretning samt strategier, med inddragelse af samfundene |
| --- | --- |

—

Effektivt sundhedsberedskab, foranstaltninger til reaktion og genopretning samt strategier, med inddragelse af samfundene

| — | Hindringer for gennemførelse og udbredelse af medicinske interventioner i klinisk praksis og i sundhedssystemet |
| --- | --- |

—

Hindringer for gennemførelse og udbredelse af medicinske interventioner i klinisk praksis og i sundhedssystemet

| — | Hindringer for gennemførelse og udbredelse af medicinske interventioner i klinisk praksis og i sundhedssystemet |
| --- | --- |

—

Hindringer for gennemførelse og udbredelse af medicinske interventioner i klinisk praksis og i sundhedssystemet

| — | Grænseoverskridende aspekter af smitsomme sygdomme og særlige udfordringer i lav- og mellemindkomstlande såsom tropesygdomme. |
| --- | --- |

—

Grænseoverskridende aspekter af smitsomme sygdomme og særlige udfordringer i lav- og mellemindkomstlande såsom tropesygdomme.

| — | Grænseoverskridende aspekter af smitsomme sygdomme og særlige udfordringer i lav- og mellemindkomstlande såsom
  negligerede
  tropesygdomme
  , aids, tuberkulose og malaria
  .
  Udvikling af nye behandlingsmetoder for smitsomme sygdomme til bekæmpelse af antimikrobiel resistens. |
| --- | --- |

—

Grænseoverskridende aspekter af smitsomme sygdomme og særlige udfordringer i lav- og mellemindkomstlande såsom
  negligerede
  tropesygdomme
  , aids, tuberkulose og malaria
  .
  Udvikling af nye behandlingsmetoder for smitsomme sygdomme til bekæmpelse af antimikrobiel resistens.

negligerede

, aids, tuberkulose og malaria

Udvikling af nye behandlingsmetoder for smitsomme sygdomme til bekæmpelse af antimikrobiel resistens.

Ændring 40

Ændring 40

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 1 — nr. 1.2 — underpunkt 1.2.5

Bilag I — del II — punkt 1 — nr. 1.2 — underpunkt 1.2.5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.2.5. | Værktøjer, teknologier og digitale løsninger inden for sundhed og pleje |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.2.5.

Værktøjer, teknologier og digitale løsninger inden for sundhed og pleje

| 1.2.5. | Værktøjer, teknologier og digitale løsninger inden for sundhed og pleje |
| --- | --- |

1.2.5.

Værktøjer, teknologier og digitale løsninger inden for sundhed og pleje

Sundhedsteknologier og -værktøjer er afgørende for den offentlige sundhed og har i vid udstrækning bidraget til vigtige forbedringer med hensyn til livskvalitet, sundhed og pleje af mennesker i EU. Det er følgelig en central strategisk udfordring at udforme, udvikle, levere og gennemføre bæredygtige, pålidelige, sikre og omkostningseffektive værktøjer og teknologier for sundhed og pleje, som tager behørigt hensyn til behovene hos personer med handicap og den aldrende befolkning. Der er bl.a. tale om kunstig intelligens og andre digitale teknologier, som tilbyder væsentlige forbedringer i forhold til tidligere, og som stimulerer en konkurrencedygtig og bæredygtig sundhedsrelateret industri, der skaber beskæftigelse af høj værdi. Den europæiske sundhedsrelaterede industri er en af EU's vigtigste økonomiske sektorer, og tegner sig for 3 % af BNP og 1,5  millioner medarbejdere.

Sundhedsteknologier og -værktøjer er afgørende for den offentlige sundhed og har i vid udstrækning bidraget til vigtige forbedringer med hensyn til livskvalitet, sundhed og pleje af mennesker i EU. Det er følgelig en central strategisk udfordring at udforme, udvikle, levere og gennemføre bæredygtige, pålidelige, sikre og omkostningseffektive værktøjer og teknologier for sundhed og pleje, som tager behørigt hensyn til behovene hos personer med handicap og den aldrende befolkning. Der er bl.a. tale om
  centrale støtteteknologier,
  kunstig intelligens
  , robotteknologi, big data, kvanteteknologier
  og andre digitale
  værktøjer og
  teknologier, som tilbyder væsentlige forbedringer i forhold til tidligere, og som stimulerer en konkurrencedygtig og bæredygtig sundhedsrelateret industri, der skaber beskæftigelse af høj værdi. Den europæiske sundhedsrelaterede industri er en af EU's vigtigste økonomiske sektorer, og tegner sig for 3 % af BNP og 1,5  millioner medarbejdere.

centrale støtteteknologier,

, robotteknologi, big data, kvanteteknologier

værktøjer og

Hovedlinjer

Hovedlinjer

| — | Værktøjer og teknologier til applikationer på tværs af sundhedsspektret og medicinske indikationer, herunder funktionel svækkelse |
| --- | --- |

—

Værktøjer og teknologier til applikationer på tværs af sundhedsspektret og medicinske indikationer, herunder funktionel svækkelse

| — | Værktøjer og teknologier til applikationer på tværs af sundhedsspektret
  , herunder fremstilling af teknologier til sundhedssektoren
  og medicinske indikationer, herunder funktionel svækkelse |
| --- | --- |

—

Værktøjer og teknologier til applikationer på tværs af sundhedsspektret
  , herunder fremstilling af teknologier til sundhedssektoren
  og medicinske indikationer, herunder funktionel svækkelse

, herunder fremstilling af teknologier til sundhedssektoren

| — | Kunstig intelligens og robotteknologi til sundhedsteknologier og -værktøjer |
| --- | --- |

—

Kunstig intelligens og robotteknologi til sundhedsteknologier og -værktøjer

Kunstig intelligens og robotteknologi til sundhedsteknologier og -værktøjer

| — | Integrerede værktøjer, teknologier og digitale løsninger for menneskelig sundhed, herunder mobil sundhed og telesundhed |
| --- | --- |

—

Integrerede værktøjer, teknologier og digitale løsninger for menneskelig sundhed, herunder mobil sundhed og telesundhed

| — | Integrerede værktøjer, teknologier og digitale løsninger for menneskelig sundhed, herunder mobil sundhed og telesundhed |
| --- | --- |

—

Integrerede værktøjer, teknologier og digitale løsninger for menneskelig sundhed, herunder mobil sundhed og telesundhed

| — | Personaliserede, digitale sundhedsmetoder baseret på »digitale tvillinger«, dvs. nøjagtige datadrevne computermodeller af vigtige biologiske processer i menneskekroppen, der gør det muligt at udpege den bedste behandling til det enkelte individ, samt forebyggelses- og vedligeholdelsesforanstaltninger på sundhedsområdet |
| --- | --- |

—

Personaliserede, digitale sundhedsmetoder baseret på »digitale tvillinger«, dvs. nøjagtige datadrevne computermodeller af vigtige biologiske processer i menneskekroppen, der gør det muligt at udpege den bedste behandling til det enkelte individ, samt forebyggelses- og vedligeholdelsesforanstaltninger på sundhedsområdet

Personaliserede, digitale sundhedsmetoder baseret på »digitale tvillinger«, dvs. nøjagtige datadrevne computermodeller af vigtige biologiske processer i menneskekroppen, der gør det muligt at udpege den bedste behandling til det enkelte individ, samt forebyggelses- og vedligeholdelsesforanstaltninger på sundhedsområdet

| — | Pilotprojekter, storstilet anvendelse, optimering og indkøb af innovation inden for sundheds- og plejeteknologier og værktøjer på realistiske vilkår, herunder kliniske forsøg og forskning inden for gennemførelse. |
| --- | --- |

—

Pilotprojekter, storstilet anvendelse, optimering og indkøb af innovation inden for sundheds- og plejeteknologier og værktøjer på realistiske vilkår, herunder kliniske forsøg og forskning inden for gennemførelse.

| — | Pilotprojekter, storstilet anvendelse, optimering og indkøb af innovation inden for sundheds- og plejeteknologier og værktøjer på realistiske vilkår, herunder kliniske forsøg og forskning inden for gennemførelse. |
| --- | --- |

—

Pilotprojekter, storstilet anvendelse, optimering og indkøb af innovation inden for sundheds- og plejeteknologier og værktøjer på realistiske vilkår, herunder kliniske forsøg og forskning inden for gennemførelse.

| — | Innovative processer og tjenester for udvikling, fremstilling og hurtig levering af
  værktøjer og
  teknologier
  til sundhed
  og
  pleje |
| --- | --- |

—

Innovative processer og tjenester for udvikling, fremstilling og hurtig levering af
  værktøjer og
  teknologier
  til sundhed
  og
  pleje

værktøjer og

til sundhed

pleje

| — | Innovative processer og tjenester for udvikling, fremstilling og hurtig levering af
  plejeværktøjer,
  teknologier
  , medicin
  og
  vacciner |
| --- | --- |

—

Innovative processer og tjenester for udvikling, fremstilling og hurtig levering af
  plejeværktøjer,
  teknologier
  , medicin
  og
  vacciner

plejeværktøjer,

, medicin

vacciner

| — | Sikkerhed, effektivitet og kvalitet af værktøjer og teknologier til sundhed og pleje såvel som deres etiske og sociale virkninger |
| --- | --- |

—

Sikkerhed, effektivitet og kvalitet af værktøjer og teknologier til sundhed og pleje såvel som deres etiske og sociale virkninger

| — | Sikkerhed, effektivitet og kvalitet af værktøjer og teknologier til sundhed og pleje såvel som deres etiske og sociale virkninger |
| --- | --- |

—

Sikkerhed, effektivitet og kvalitet af værktøjer og teknologier til sundhed og pleje såvel som deres etiske og sociale virkninger

| — | Reguleringsmæssig videnskab vedrørende sundhedsteknologier og -værktøjer. |
| --- | --- |

—

Reguleringsmæssig videnskab vedrørende sundhedsteknologier og -værktøjer.

| — | Reguleringsmæssig videnskab vedrørende sundhedsteknologier og -værktøjer |
| --- | --- |

—

Reguleringsmæssig videnskab vedrørende sundhedsteknologier og -værktøjer

| — | Værktøjer, teknologier og digitale løsninger til forbedring af sikkerheden ved lægefaglige vurderinger. |
| --- | --- |

—

Værktøjer, teknologier og digitale løsninger til forbedring af sikkerheden ved lægefaglige vurderinger.

Værktøjer, teknologier og digitale løsninger til forbedring af sikkerheden ved lægefaglige vurderinger.

Ændring 41

Ændring 41

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 1 — nr. 1.2 — underpunkt 1.2.6

Bilag I — del II — punkt 1 — nr. 1.2 — underpunkt 1.2.6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.2.6. | Sundhedssystemer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.2.6.

Sundhedssystemer

| 1.2.6. | Sundhedssystemer |
| --- | --- |

1.2.6.

Sundhedssystemer

Sundhedssystemerne er et vigtigt aktiv for EU's sociale systemer og står i 2017 for 24 millioner ansatte i social- og sundhedssektoren. Det er en af de vigtigste prioriteter at gøre sundhedssystemerne tilgængelige, omkostningseffektive, robuste, bæredygtige og pålidelige og at mindske ulighederne, bl.a. ved at udnytte potentialet ved datadreven og digital innovation for bedre sundhed og personfokuseret pleje, som bygger på åbne europæiske datainfrastrukturer. Dette vil sætte skub i den digitale omstilling af sundheds- og plejeområdet.

Sundhedssystemerne er et vigtigt aktiv for EU's sociale systemer og står i 2017 for 24 millioner ansatte i social- og sundhedssektoren. Det er en af de vigtigste prioriteter at gøre sundhedssystemerne tilgængelige, omkostningseffektive, robuste, bæredygtige og pålidelige og at mindske ulighederne, bl.a. ved at udnytte potentialet ved datadreven og digital innovation for bedre sundhed og personfokuseret pleje, som bygger på åbne europæiske datainfrastrukturer. Dette vil sætte skub i den digitale omstilling af sundheds- og plejeområdet.
  Den fremtidige infrastruktur bør bygge på sikker lagring såsom indførelse af 5G, betingelser for udvikling af tingenes internet samt højtydende databehandlingscentre.

Den fremtidige infrastruktur bør bygge på sikker lagring såsom indførelse af 5G, betingelser for udvikling af tingenes internet samt højtydende databehandlingscentre.

Hovedlinjer

Hovedlinjer

| — | Reformer af de offentlige sundhedssystemer og -politikker i og uden for Europa. |
| --- | --- |

—

Reformer af de offentlige sundhedssystemer og -politikker i og uden for Europa.

| — | Reformer af de offentlige sundhedssystemer og -politikker i og uden for Europa. |
| --- | --- |

—

Reformer af de offentlige sundhedssystemer og -politikker i og uden for Europa.

| — | Nye modeller og tilgange til sundhed og pleje, og hvorvidt de kan overføres og tilpasses fra et land til et andet/en region til en anden. |
| --- | --- |

—

Nye modeller og tilgange til sundhed og pleje, og hvorvidt de kan overføres og tilpasses fra et land til et andet/en region til en anden.

| — | Nye modeller og tilgange til sundhed og pleje, og hvorvidt de kan overføres og tilpasses fra et land til et andet/en region til en anden. |
| --- | --- |

—

Nye modeller og tilgange til sundhed og pleje, og hvorvidt de kan overføres og tilpasses fra et land til et andet/en region til en anden.

| — | Forbedring af medicinsk teknologivurdering. |
| --- | --- |

—

Forbedring af medicinsk teknologivurdering.

| — | Forbedring af medicinsk teknologivurdering. |
| --- | --- |

—

Forbedring af medicinsk teknologivurdering.

| — | Udvikling af uligheder på sundhedsområdet og effektiv politisk reaktion herpå. |
| --- | --- |

—

Udvikling af uligheder på sundhedsområdet og effektiv politisk reaktion herpå.

| — | Udvikling af uligheder på sundhedsområdet og effektiv politisk reaktion herpå. |
| --- | --- |

—

Udvikling af uligheder på sundhedsområdet og effektiv politisk reaktion herpå.

| — | Fremtidig arbejdsstyrke inden for sundhedssektoren og dens behov. |
| --- | --- |

—

Fremtidig arbejdsstyrke inden for sundhedssektoren og dens behov.

| — | Fremtidig arbejdsstyrke inden for sundhedssektoren og dens behov. |
| --- | --- |

—

Fremtidig arbejdsstyrke inden for sundhedssektoren og dens behov.

| — | Udvikle ordninger for specialiseret uddannelse af fagfolk inden for sundhedspleje, uddannelse og udvikling af teknisk viden og nye måder at arbejde med og møde innovation inden for e-sundhed på |
| --- | --- |

—

Udvikle ordninger for specialiseret uddannelse af fagfolk inden for sundhedspleje, uddannelse og udvikling af teknisk viden og nye måder at arbejde med og møde innovation inden for e-sundhed på

Udvikle ordninger for specialiseret uddannelse af fagfolk inden for sundhedspleje, uddannelse og udvikling af teknisk viden og nye måder at arbejde med og møde innovation inden for e-sundhed på

| — | Forbedret
  rettidig
  sundhedsinformation og brug af sundhedsdata, herunder elektroniske sundhedsregistre, under behørigt hensyn til sikkerhed, privatlivets fred, interoperabilitet, standarder, sammenlignelighed og integritet. |
| --- | --- |

—

Forbedret
  rettidig
  sundhedsinformation og brug af sundhedsdata, herunder elektroniske sundhedsregistre, under behørigt hensyn til sikkerhed, privatlivets fred, interoperabilitet, standarder, sammenlignelighed og integritet.

rettidig

| — | Forbedret
  rettidighed og kvalitet af
  sundhedsinformation
  samt infrastrukturen for effektiv indsamling
  og brug af sundhedsdata, herunder elektroniske sundhedsregistre, under behørigt hensyn til sikkerhed, privatlivets fred, interoperabilitet, standarder, sammenlignelighed og integritet.
  sundhedsinformation og brug af sundhedsdata, herunder elektroniske sundhedsregistre, under behørigt hensyn til sikkerhed, tillid, privatlivets fred, interoperabilitet, standarder, sammenlignelighed, integritet |
| --- | --- |

—

Forbedret
  rettidighed og kvalitet af
  sundhedsinformation
  samt infrastrukturen for effektiv indsamling
  og brug af sundhedsdata, herunder elektroniske sundhedsregistre, under behørigt hensyn til sikkerhed, privatlivets fred, interoperabilitet, standarder, sammenlignelighed og integritet.
  sundhedsinformation og brug af sundhedsdata, herunder elektroniske sundhedsregistre, under behørigt hensyn til sikkerhed, tillid, privatlivets fred, interoperabilitet, standarder, sammenlignelighed, integritet

rettidighed og kvalitet af

samt infrastrukturen for effektiv indsamling

sundhedsinformation og brug af sundhedsdata, herunder elektroniske sundhedsregistre, under behørigt hensyn til sikkerhed, tillid, privatlivets fred, interoperabilitet, standarder, sammenlignelighed, integritet

| — | Sundhedssystemernes modstandsdygtighed, når det drejer sig om krisers konsekvenser, og plads til disruptiv innovation. |
| --- | --- |

—

Sundhedssystemernes modstandsdygtighed, når det drejer sig om krisers konsekvenser, og plads til disruptiv innovation.

| — | Sundhedssystemernes modstandsdygtighed, når det drejer sig om krisers konsekvenser, og plads til disruptiv innovation. |
| --- | --- |

—

Sundhedssystemernes modstandsdygtighed, når det drejer sig om krisers konsekvenser, og plads til disruptiv innovation.

| — | Løsninger, som styrker borgere og patienter, selvovervågning og interaktion med sundheds- og plejepersonale for mere integreret pleje og en brugercentreret tilgang. |
| --- | --- |

—

Løsninger, som styrker borgere og patienter, selvovervågning og interaktion med sundheds- og plejepersonale for mere integreret pleje og en brugercentreret tilgang.

| — | Løsninger, som styrker borgere og patienter, selvovervågning og interaktion med sundheds- og plejepersonale for mere integreret pleje og en brugercentreret tilgang. |
| --- | --- |

—

Løsninger, som styrker borgere og patienter, selvovervågning og interaktion med sundheds- og plejepersonale for mere integreret pleje og en brugercentreret tilgang.

| — | Data, information, viden og bedste praksis fra forskningen i sundhedssystemer i EU og globalt. |
| --- | --- |

—

Data, information, viden og bedste praksis fra forskningen i sundhedssystemer i EU og globalt.

| — | Data, information, viden og bedste praksis fra forskningen i sundhedssystemer i EU og globalt. |
| --- | --- |

—

Data, information, viden og bedste praksis fra forskningen i sundhedssystemer i EU og globalt.

Ændring 42

Ændring 42

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag II — del II — punkt 2 — indledning

Bilag II — del II — punkt 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2. | KLYNGEN »INKLUSIVE OG
  SIKRE
  SAMFUND« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.

KLYNGEN »INKLUSIVE OG
  SIKRE
  SAMFUND«

SIKRE

| 2. | KLYNGEN »INKLUSIVE OG
  KREATIVE
  SAMFUND« |
| --- | --- |

2.

KLYNGEN »INKLUSIVE OG
  KREATIVE
  SAMFUND«

KREATIVE

Ændring 43

Ændring 43

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 2 — nr. 2.1

Bilag I — del II — punkt 2 — nr. 2.1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.1. | Baggrund |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.1.

Baggrund

| 2.1. | Baggrund |
| --- | --- |

2.1.

Baggrund

EU kombinerer på enestående vis økonomisk fremgang med socialpolitikker, et højt niveau af social inklusion, delte værdier, tilslutning til demokratiet, menneskerettigheder, lighed mellem kønnene og mangfoldighed. Modellen er under konstant forandring, og der skal tages hånd om de udfordringer, som bl.a. stammer fra globalisering og
  teknologiske ændringer
  .
  Europa skal ligeledes reagere på de udfordringer, der stammer fra de vedvarende sikkerhedstrusler. Terrorangreb og radikalisering såvel som cyberangreb og hybride trusler giver anledning til store sikkerhedsproblemer og sætter samfundene under stort pres.

teknologiske ændringer

Europa skal ligeledes reagere på de udfordringer, der stammer fra de vedvarende sikkerhedstrusler. Terrorangreb og radikalisering såvel som cyberangreb og hybride trusler giver anledning til store sikkerhedsproblemer og sætter samfundene under stort pres.

EU kombinerer på enestående vis
  velstand,
  økonomisk fremgang
  og bæredygtighed
  med socialpolitikker, et højt niveau af social inklusion, delte værdier, tilslutning til demokratiet, menneskerettigheder, lighed mellem kønnene og mangfoldighed. Modellen er under konstant forandring, og der skal tages hånd om de udfordringer, som bl.a. stammer fra
  digitalisering,
  globalisering og
  teknologisk udvikling
  .

velstand,

og bæredygtighed

digitalisering,

teknologisk udvikling

EU skal fremme en model for inklusiv og bæredygtig vækst og udnytte fordelene ved de teknologiske landvindinger, øge tilliden til og fremme innovation inden for demokratiske regeringsførelse, bekæmpe uligheder, arbejdsløshed, marginalisering, diskrimination og radikalisering, beskytte menneskerettighederne, fremme kulturel diversitet og den europæiske kulturarv og styrke borgerne via social innovation. Migrationsforvaltning og integration af migranter vil også fortsat være prioriterede emner. Forskning og innovation inden for samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber spiller en afgørende rolle, når det drejer sig om at håndtere disse udfordringer og nå EU's mål.

EU skal fremme en model for inklusiv og bæredygtig vækst og udnytte fordelene ved de teknologiske landvindinger, øge tilliden til og fremme innovation inden for demokratiske regeringsførelse, bekæmpe uligheder, arbejdsløshed, marginalisering, diskrimination og radikalisering, beskytte menneskerettighederne, fremme kulturel diversitet og den europæiske kulturarv og styrke borgerne via social innovation. Migrationsforvaltning og integration af migranter vil også fortsat være prioriterede emner.

Forskning og innovation inden for samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber
  og i den kulturelle og kreative sektor
  spiller en afgørende rolle, når det drejer sig om at håndtere disse udfordringer og nå EU's mål.
  Som følge af disse sektorers brede spektrum, størrelse og indvirkning i den aktuelle digitale omstilling bidrager de i væsentlig grad til vores økonomi. Da de indbyrdes forbindelser mellem social og teknologisk innovation er komplekse og sjældent lineære, er der behov for yderligere forskning, herunder tværsektoriel og tværfaglig forskning, i udviklingen af alle typer innovation og aktiviteter, der finansieres med henblik på at fremme en reel udvikling heraf i fremtiden.

og i den kulturelle og kreative sektor

Som følge af disse sektorers brede spektrum, størrelse og indvirkning i den aktuelle digitale omstilling bidrager de i væsentlig grad til vores økonomi. Da de indbyrdes forbindelser mellem social og teknologisk innovation er komplekse og sjældent lineære, er der behov for yderligere forskning, herunder tværsektoriel og tværfaglig forskning, i udviklingen af alle typer innovation og aktiviteter, der finansieres med henblik på at fremme en reel udvikling heraf i fremtiden.

Europas borgere, statslige institutioner og økonomien skal beskyttes mod de vedvarende trusler fra organiseret kriminalitet, herunder ulovlig handel med skydevåben, narkotikahandel og menneskehandel. Det er ligeledes vigtigt at styrke beskyttelsen og sikkerheden gennem bedre grænseforvaltning. Cyberkriminaliteten vokser, og de dermed forbundne risici vokser i takt med digitaliseringen af økonomien og samfundet. Europa skal fortsætte sin indsats at forbedre cybersikkerheden, beskyttelsen af personlige data i den digitale verden og af personoplysninger generelt og bekæmpe udbredelsen af falsk og skadelig information for at opretholde den demokratiske og økonomiske stabilitet. Endelig er der brug for en yderligere indsats for at begrænse de konsekvenser, ekstreme vejrforhold har på menneskers liv og leveforhold, og som bliver værre grundet klimaforandringer såsom oversvømmelser, storme eller tørke, der fører til skovbrande, jordforringelse samt andre naturkatastrofer som f.eks. jordskælv. Katastrofer kan, hvad enten de er menneskeskabte eller ej, bringe samfundsmæssige funktioner som sundhed, energiforsyning og forvaltning i fare.

Europas borgere, statslige institutioner og økonomien skal beskyttes mod de vedvarende trusler fra organiseret kriminalitet, herunder ulovlig handel med skydevåben, narkotikahandel og menneskehandel. Det er ligeledes vigtigt at styrke beskyttelsen og sikkerheden gennem bedre grænseforvaltning. Cyberkriminaliteten vokser, og de dermed forbundne risici vokser i takt med digitaliseringen af økonomien og samfundet. Europa skal fortsætte sin indsats at forbedre cybersikkerheden, beskyttelsen af personlige data i den digitale verden og af personoplysninger generelt og bekæmpe udbredelsen af falsk og skadelig information for at opretholde den demokratiske og økonomiske stabilitet. Endelig er der brug for en yderligere indsats for at begrænse de konsekvenser, ekstreme vejrforhold har på menneskers liv og leveforhold, og som bliver værre grundet klimaforandringer såsom oversvømmelser, storme eller tørke, der fører til skovbrande, jordforringelse samt andre naturkatastrofer som f.eks. jordskælv. Katastrofer kan, hvad enten de er menneskeskabte eller ej, bringe samfundsmæssige funktioner som sundhed, energiforsyning og forvaltning i fare.

Udfordringernes omfang, kompleksitet og tværnationale karakter kræver EU-handling på flere fronter. Hvis sådanne alvorlige sociale, politiske, kulturelle og økonomiske spørgsmål tillige med sikkerhedsudfordringer udelukkende håndteres på nationalt plan, vil det indebære en fare for ineffektiv brug af ressourcer, fragmenterede tilgange og uensartede standarder for viden og kapacitet.

Udfordringernes omfang, kompleksitet og tværnationale karakter kræver EU-handling på flere fronter. Hvis sådanne alvorlige sociale, politiske, kulturelle og økonomiske spørgsmål tillige med sikkerhedsudfordringer udelukkende håndteres på nationalt plan, vil det indebære en fare for ineffektiv brug af ressourcer, fragmenterede tilgange og uensartede standarder for viden og kapacitet.

Sikkerhedsforskning er del af en mere omfattende EU-reaktion på sikkerhedstruslerne. Den bidrager til kapacitetsudviklingsprocessen ved at gøre det muligt for fremtidige teknologier og applikationer at udfylde de huller, som de politiske beslutningstagere og dem, der fører politikkerne ud i livet, har konstateret. Finansiering af forskning under EU's rammeprogram udgør allerede ca. 50 % af den samlede offentlige finansiering til sikkerhedsforskning i EU. Der vil blive gjort fuld brug af de tilgængelige instrumenter, herunder de europæiske rumprogrammer (Galileo og EGNOS, Copernicus, kendskab til situationen i rummet og de statslige satellitkommunikationsprogrammer). Der tilstræbes synergier med de aktiviteter, der støttes via den EU-finansierede forsvarsforskning, og dobbeltfinansiering undgås. Grænseoverskridende samarbejde bidrager til at udvikle et europæisk indre sikkerhedsmarked og forbedrer industriens resultater, hvilket underbygger EU's selvstændighed.

Sikkerhedsforskning er del af en mere omfattende EU-reaktion på sikkerhedstruslerne. Den bidrager til kapacitetsudviklingsprocessen ved at gøre det muligt for fremtidige teknologier og applikationer at udfylde de huller, som de politiske beslutningstagere og dem, der fører politikkerne ud i livet, har konstateret. Finansiering af forskning under EU's rammeprogram udgør allerede ca. 50 % af den samlede offentlige finansiering til sikkerhedsforskning i EU. Der vil blive gjort fuld brug af de tilgængelige instrumenter, herunder de europæiske rumprogrammer (Galileo og EGNOS, Copernicus, kendskab til situationen i rummet og de statslige satellitkommunikationsprogrammer). Der tilstræbes synergier med de aktiviteter, der støttes via den EU-finansierede forsvarsforskning, og dobbeltfinansiering undgås. Grænseoverskridende samarbejde bidrager til at udvikle et europæisk indre sikkerhedsmarked og forbedrer industriens resultater, hvilket underbygger EU's selvstændighed.

Forsknings- og innovationsaktiviteter vedrørende denne globale udfordring vil overordnet set være i tråd med Kommissionens prioriteter for demokratisk forandring, beskæftigelse, vækst og investeringer, retfærdighed og grundlæggende rettigheder, migration, en dybere og mere retfærdig økonomisk og monetær Union og det digitale indre marked. De vil reagere på forpligtelserne i henhold til Romdagsordenen med henblik på at arbejde hen imod »et socialt Europa« og »en Union, der bevarer vores kulturarv og fremmer kulturel mangfoldighed«. Den vil ligeledes støtte den europæiske søjle for sociale rettigheder
  og Global Compact-initiativet for sikker, velordnet og regulær migration
  .
  Sikkerhedsforskning opfylder Romdagsordenens tilsagn om at arbejde hen imod »et sikkert og trygt Europa« og bidrager til en ægte og effektiv sikkerhedsunion. Synergierne med programmet for retlige anliggender og programmet for rettigheder og værdier, som støtter aktiviteter inden for adgangen til domstolsprøvelse, ofres rettigheder, lighed mellem kønnene, ikkeforskelsbehandling, databeskyttelse og fremme af aktivt medborgerskab i EU, vil blive udnyttet.

og Global Compact-initiativet for sikker, velordnet og regulær migration

Sikkerhedsforskning opfylder Romdagsordenens tilsagn om at arbejde hen imod »et sikkert og trygt Europa« og bidrager til en ægte og effektiv sikkerhedsunion. Synergierne med programmet for retlige anliggender og programmet for rettigheder og værdier, som støtter aktiviteter inden for adgangen til domstolsprøvelse, ofres rettigheder, lighed mellem kønnene, ikkeforskelsbehandling, databeskyttelse og fremme af aktivt medborgerskab i EU, vil blive udnyttet.

Forsknings- og innovationsaktiviteter vedrørende denne globale udfordring vil overordnet set være i tråd med Kommissionens prioriteter for demokratisk forandring, beskæftigelse, vækst og investeringer, retfærdighed og grundlæggende rettigheder, migration, en dybere og mere retfærdig økonomisk og monetær Union og det digitale indre marked. De vil reagere på forpligtelserne i henhold til Romdagsordenen med henblik på at arbejde hen imod »et socialt Europa« og »en Union, der bevarer vores kulturarv og fremmer kulturel mangfoldighed«. Den vil ligeledes støtte den europæiske søjle for sociale rettigheder.

Aktiviteterne vil især bidrage direkte til følgende mål for bæredygtig udvikling (SDG): SDG 1 — Afskaf fattigdom, SDG 4 — Kvalitetsuddannelse, SDG 8 — Anstændige jobs og økonomisk vækst, SDG 9 — Industri, innovation og infrastruktur, SDG 10 — Mindre ulighed, SDG 11 — Bæredygtige byer og lokalsamfund
  og
  SDG 16 — Fred, retfærdighed og stærke institutioner

og

Aktiviteterne vil især bidrage direkte til følgende mål for bæredygtig udvikling (SDG): SDG 1 — Afskaf fattigdom, SDG 4 — Kvalitetsuddannelse,
  SDG 5 — Ligestilling mellem kønnene,
  SDG 8 — Anstændige jobs og økonomisk vækst, SDG 9 — Industri, innovation og infrastruktur, SDG 10 — Mindre ulighed, SDG 11 — Bæredygtige byer og lokalsamfund
  , SDG 12 — Ansvarligt forbrug og produktion,
  SDG 16 — Fred, retfærdighed og stærke institutioner
  og SDG 17 — Partnerskaber for handling

SDG 5 — Ligestilling mellem kønnene,

, SDG 12 — Ansvarligt forbrug og produktion,

og SDG 17 — Partnerskaber for handling

Ændring 44

Ændring 44

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 2 — nr. 2.2 — underpunkt 2.2.1 — afsnit 2

Bilag I — del II — punkt 2 — nr. 2.2 — underpunkt 2.2.1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hovedlinjer | Hovedlinjer |
| — | Demokratiernes historie, udvikling og effektivitet på forskellige niveauer og under forskellige former, digitaliseringsaspekter og virkningerne af social netværkskommunikation og den rolle,
  uddannelses-
  og
  ungdomspolitikkerne
  spiller som hjørnesten for det demokratiske medborgerskab. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hovedlinjer

Hovedlinjer

—

Demokratiernes historie, udvikling og effektivitet på forskellige niveauer og under forskellige former, digitaliseringsaspekter og virkningerne af social netværkskommunikation og den rolle,
  uddannelses-
  og
  ungdomspolitikkerne
  spiller som hjørnesten for det demokratiske medborgerskab.

uddannelses-

ungdomspolitikkerne

| — | Demokratiernes historie, udvikling og effektivitet på forskellige niveauer og under forskellige former
  såsom bevægelser for dialog mellem kulturer, samarbejde mellem nationer og fred mellem religioner
  , digitaliseringsaspekter
  , herunder mediekendskab og digitale færdigheder,
  og virkningerne af social netværkskommunikation og den rolle,
  uddannelse, ungdomspolitikker
  og
  kulturel deltagelse
  spiller som hjørnesten for det demokratiske medborgerskab. |
| --- | --- |

—

Demokratiernes historie, udvikling og effektivitet på forskellige niveauer og under forskellige former
  såsom bevægelser for dialog mellem kulturer, samarbejde mellem nationer og fred mellem religioner
  , digitaliseringsaspekter
  , herunder mediekendskab og digitale færdigheder,
  og virkningerne af social netværkskommunikation og den rolle,
  uddannelse, ungdomspolitikker
  og
  kulturel deltagelse
  spiller som hjørnesten for det demokratiske medborgerskab.

såsom bevægelser for dialog mellem kulturer, samarbejde mellem nationer og fred mellem religioner

, herunder mediekendskab og digitale færdigheder,

uddannelse, ungdomspolitikker

kulturel deltagelse

| — | Innovative tilgange, der skal sørge for gennemsigtighed, reaktionsevne, ansvarlighed, effektivitet og legitimitet ved demokratisk regeringsførelse i fuld overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet. |
| --- | --- |

—

Innovative tilgange, der skal sørge for gennemsigtighed, reaktionsevne, ansvarlighed, effektivitet og legitimitet ved demokratisk regeringsførelse i fuld overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet.

| — | Innovative tilgange, der skal sørge for gennemsigtighed, reaktionsevne, ansvarlighed, effektivitet og legitimitet ved demokratisk regeringsførelse
  , herunder kampen mod korruption,
  i fuld overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder
  , menneskerettighederne
  og retsstatsprincippet. |
| --- | --- |

—

Innovative tilgange, der skal sørge for gennemsigtighed, reaktionsevne, ansvarlighed, effektivitet og legitimitet ved demokratisk regeringsførelse
  , herunder kampen mod korruption,
  i fuld overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder
  , menneskerettighederne
  og retsstatsprincippet.

, herunder kampen mod korruption,

, menneskerettighederne

| — | Teknologiernes indvirkning på individers livsstil og adfærd. |
| --- | --- |

—

Teknologiernes indvirkning på individers livsstil og adfærd.

Teknologiernes indvirkning på individers livsstil og adfærd.

| — | Strategier for bekæmpelse af populisme, ekstremisme, radikalisering og terrorisme for inkludering af
  og engagement blandt
  fremmedgjorte og marginaliserede borgere. |
| --- | --- |

—

Strategier for bekæmpelse af populisme, ekstremisme, radikalisering og terrorisme for inkludering af
  og engagement blandt
  fremmedgjorte og marginaliserede borgere.

og engagement blandt

| — | Strategier for bekæmpelse af populisme, ekstremisme, radikalisering
  , forskelsbehandling og hadefuld tale,
  terrorisme og for
  aktiv
  inkludering
  , myndiggørelse og engagering
  af fremmedgjorte
  , sårbare
  og marginaliserede borgere. |
| --- | --- |

—

Strategier for bekæmpelse af populisme, ekstremisme, radikalisering
  , forskelsbehandling og hadefuld tale,
  terrorisme og for
  aktiv
  inkludering
  , myndiggørelse og engagering
  af fremmedgjorte
  , sårbare
  og marginaliserede borgere.

, forskelsbehandling og hadefuld tale,

aktiv

, myndiggørelse og engagering

, sårbare

| — | Nye metoder til adressering af forbindelsen mellem indvandring og fremmedfrygt og årsagerne til migration. |
| --- | --- |

—

Nye metoder til adressering af forbindelsen mellem indvandring og fremmedfrygt og årsagerne til migration.

Nye metoder til adressering af forbindelsen mellem indvandring og fremmedfrygt og årsagerne til migration.

| — | Bedre forståelse af de journalistiske standarders rolle og brugergenereret indhold i et hyperforbundet samfund og udvikling af redskaber til bekæmpelse af desinformation. |
| --- | --- |

—

Bedre forståelse af de journalistiske standarders rolle og brugergenereret indhold i et hyperforbundet samfund og udvikling af redskaber til bekæmpelse af desinformation.

| — | Bedre forståelse af de journalistiske standarders rolle og brugergenereret indhold i et hyperforbundet samfund og udvikling af redskaber til bekæmpelse af desinformation. |
| --- | --- |

—

Bedre forståelse af de journalistiske standarders rolle og brugergenereret indhold i et hyperforbundet samfund og udvikling af redskaber til bekæmpelse af desinformation.

| — | Den rolle, som multikulturelt medborgerskab og identitet spiller for det demokratiske medborgerskab og for det politiske engagement. |
| --- | --- |

—

Den rolle, som multikulturelt medborgerskab og identitet spiller for det demokratiske medborgerskab og for det politiske engagement.

| — | Den rolle, som multikulturelt medborgerskab og identitet spiller for det demokratiske medborgerskab og for det politiske engagement. |
| --- | --- |

—

Den rolle, som multikulturelt medborgerskab og identitet spiller for det demokratiske medborgerskab og for det politiske engagement.

| — | Virkningen af teknologiske og videnskabelige fremskridt, herunder big data, online sociale netværk og kunstig intelligens, på demokratiet. |
| --- | --- |

—

Virkningen af teknologiske og videnskabelige fremskridt, herunder big data, online sociale netværk og kunstig intelligens, på demokratiet.

| — | Virkningen af teknologiske og videnskabelige fremskridt, herunder big data, online sociale netværk og kunstig intelligens, på demokratiet. |
| --- | --- |

—

Virkningen af teknologiske og videnskabelige fremskridt, herunder big data, online sociale netværk og kunstig intelligens, på demokratiet.

| — | Samtaledemokrati og deltagelsesdemokrati og aktivt og inklusivt medborgerskab, herunder den digitale dimension. |
| --- | --- |

—

Samtaledemokrati og deltagelsesdemokrati og aktivt og inklusivt medborgerskab, herunder den digitale dimension.

| — | Samtaledemokrati og deltagelsesdemokrati og aktivt og inklusivt medborgerskab, herunder den digitale dimension. |
| --- | --- |

—

Samtaledemokrati og deltagelsesdemokrati og aktivt og inklusivt medborgerskab, herunder den digitale dimension.

| — | Virkningen af økonomiske og social ulighed på politisk deltagelse og på demokratierne, som viser, hvordan demokratiet kan fremmes ved at vende ulighederne og bekæmpe alle former for diskrimination, herunder ulighed mellem kønnene. |
| --- | --- |

—

Virkningen af økonomiske og social ulighed på politisk deltagelse og på demokratierne, som viser, hvordan demokratiet kan fremmes ved at vende ulighederne og bekæmpe alle former for diskrimination, herunder ulighed mellem kønnene.

| — | Virkningen af økonomiske og social ulighed på politisk deltagelse og på demokratierne, som viser, hvordan demokratiet kan fremmes ved at vende ulighederne og bekæmpe alle former for diskrimination, herunder ulighed mellem kønnene. |
| --- | --- |

—

Virkningen af økonomiske og social ulighed på politisk deltagelse og på demokratierne, som viser, hvordan demokratiet kan fremmes ved at vende ulighederne og bekæmpe alle former for diskrimination, herunder ulighed mellem kønnene.

| — | Nye tilgange til forskningsdiplomati. |
| --- | --- |

—

Nye tilgange til forskningsdiplomati.

Nye tilgange til forskningsdiplomati.

Ændring 45

Ændring 45

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 2 — nr. 2.2 — underpunkt 2.2.2 — indledning

Bilag I — del II — punkt 2 — nr. 2.2 — underpunkt 2.2.2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.2.2. | Kulturarv |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.2.2.

Kulturarv

| 2.2.2. | Kultur og kreativitet |
| --- | --- |

2.2.2.

Kultur og kreativitet

Ændring 46

Ændring 46

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 2 — nr. 2.2 — underpunkt 2.2.2

Bilag I — del II — punkt 2 — nr. 2.2 — underpunkt 2.2.2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.2.2. | Kulturarv |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.2.2.

Kulturarv

| 2.2.2. | Kulturarv |
| --- | --- |

2.2.2.

Kulturarv

Den europæiske kulturelle og kreative sektor bygger bro mellem kunst, kultur, erhvervsliv og teknologi. Endvidere spiller de kulturelle og kreative industrier (KKI'er) en central rolle i reindustrialiseringen af Europa, er en drivkraft for vækst og er i en strategisk position til at udløse innovative afsmittende virkninger for andre industrisektorer såsom turisme, detailhandel, medier og digitale teknologier og teknikker. I Horisont Europa vil kreativitet og design være et tværgående emne, som vil blive integreret i projekter i hele programmet med det formål at støtte nye teknologier, forretningsmodeller og kompetencer samt omsætte kreative og tværfaglige løsninger til økonomisk og social værdi.

Den europæiske kulturelle og kreative sektor bygger bro mellem kunst, kultur, erhvervsliv og teknologi. Endvidere spiller de kulturelle og kreative industrier (KKI'er) en central rolle i reindustrialiseringen af Europa, er en drivkraft for vækst og er i en strategisk position til at udløse innovative afsmittende virkninger for andre industrisektorer såsom turisme, detailhandel, medier og digitale teknologier og teknikker. I Horisont Europa vil kreativitet og design være et tværgående emne, som vil blive integreret i projekter i hele programmet med det formål at støtte nye teknologier, forretningsmodeller og kompetencer samt omsætte kreative og tværfaglige løsninger til økonomisk og social værdi.

Kulturarv er
  grundlaget for vores liv. Den giver vores
  lokalsamfund, grupperinger og samfund mening og en følelse af at høre til. Den bygger bro mellem vores samfunds fortid og fremtid. Det er en drivkraft for de lokale økonomier og en stærk kilde til inspiration for
  de
  kreative og kulturelle
  industrier
  . Adgang til, bevarelse, beskyttelse, genskabelse, fortolkning og udnyttelse af det fulde potentiale ved vores kulturarv er afgørende udfordringer for nuværende og kommende generationer. Kulturarv udgør et væsentligt input til og inspiration for kunsten og de traditionelle håndværk samt de kulturelle og kreative sektorer og iværksættersektorerne, der er drivkræfter for økonomisk vækst, jobskabelse og ekstern handel.

grundlaget for vores liv. Den giver vores

de

industrier

Kulturarv er
  en integreret del af den kulturelle og kreative sektor. Kulturarven repræsenterer spor og udtryk fra fortiden, som bruges af
  lokalsamfund, grupperinger og samfund
  og giver dem tillagt
  mening og en følelse af at høre til. Den bygger bro mellem vores samfunds fortid og fremtid. Det er en drivkraft for de lokale økonomier og en stærk kilde til inspiration for
  den
  kulturelle og kreative
  sektor
  . Adgang til, bevarelse, beskyttelse, genskabelse, fortolkning og udnyttelse af det fulde potentiale ved vores kulturarv er afgørende udfordringer for nuværende og kommende generationer. Kulturarv udgør et væsentligt input til og inspiration for kunsten og de traditionelle håndværk samt de kulturelle og kreative sektorer og iværksættersektorerne, der er drivkræfter for økonomisk vækst, jobskabelse og ekstern handel.

en integreret del af den kulturelle og kreative sektor. Kulturarven repræsenterer spor og udtryk fra fortiden, som bruges af

og giver dem tillagt

den

sektor

Hovedlinjer

Hovedlinjer

| — | Kulturarvsstudier og -videnskaber med banebrydende teknologier, herunder digitale teknologier |
| --- | --- |

—

Kulturarvsstudier og -videnskaber med banebrydende teknologier, herunder digitale teknologier

| — | Kulturarvsstudier og -videnskaber med banebrydende teknologier, herunder digitale teknologier |
| --- | --- |

—

Kulturarvsstudier og -videnskaber med banebrydende teknologier, herunder digitale teknologier

| — | Adgang til og deling af kulturarv med innovative mønstre og anvendelser og participatoriske forvaltningsmodeller. |
| --- | --- |

—

Adgang til og deling af kulturarv med innovative mønstre og anvendelser og participatoriske forvaltningsmodeller.

| — | Adgang til og deling af kulturarv
  og relaterede oplysninger
  med innovative mønstre og anvendelser og participatoriske forvaltningsmodeller. |
| --- | --- |

—

Adgang til og deling af kulturarv
  og relaterede oplysninger
  med innovative mønstre og anvendelser og participatoriske forvaltningsmodeller.

og relaterede oplysninger

| — | Forbindelse af kulturarven med fremspirende kreative sektorer |
| --- | --- |

—

Forbindelse af kulturarven med fremspirende kreative sektorer

| — | Forbindelse af kulturarven med fremspirende kreative sektorer |
| --- | --- |

—

Forbindelse af kulturarven med fremspirende kreative sektorer

| — | Kulturarvens bidrag til bæredygtig udvikling via bevaring, beskyttelse og genskabelse af kulturlandskaber med EU som laboratorium for kulturarvsbaseret innovation og kulturturisme. |
| --- | --- |

—

Kulturarvens bidrag til bæredygtig udvikling via bevaring, beskyttelse og genskabelse af kulturlandskaber med EU som laboratorium for kulturarvsbaseret innovation og kulturturisme.

| — | Kulturarvens bidrag til bæredygtig udvikling via bevaring, beskyttelse
  , udvikling
  og genskabelse af kulturlandskaber med EU som laboratorium for kulturarvsbaseret innovation og kulturturisme. |
| --- | --- |

—

Kulturarvens bidrag til bæredygtig udvikling via bevaring, beskyttelse
  , udvikling
  og genskabelse af kulturlandskaber med EU som laboratorium for kulturarvsbaseret innovation og kulturturisme.

, udvikling

| — | Bevaring, beskyttelse, forbedring og restaurering af kulturarv og sprog gennem brug af avancerede teknologier, heriblandt digitale teknologier. |
| --- | --- |

—

Bevaring, beskyttelse, forbedring og restaurering af kulturarv og sprog gennem brug af avancerede teknologier, heriblandt digitale teknologier.

| — | Bevaring, beskyttelse, forbedring og restaurering af kulturarv, sprog og
  traditionelle færdigheder og håndværk
  gennem brug af avancerede teknologier, heriblandt digitale teknologier. |
| --- | --- |

—

Bevaring, beskyttelse, forbedring og restaurering af kulturarv, sprog og
  traditionelle færdigheder og håndværk
  gennem brug af avancerede teknologier, heriblandt digitale teknologier.

traditionelle færdigheder og håndværk

| — | Indflydelse fra
  traditioner
  , adfærdsmønstre
  , opfattelser og overbevisninger
  på
  værdier
  og følelsen af tilhørsforhold
  . |
| --- | --- |

—

Indflydelse fra
  traditioner
  , adfærdsmønstre
  , opfattelser og overbevisninger
  på
  værdier
  og følelsen af tilhørsforhold
  .

Indflydelse fra

, adfærdsmønstre

på

og følelsen af tilhørsforhold

| — | Vigtigheden af pluralistiske og mangfoldige
  traditioner,
  skikke
  , opfattelser og overbevisninger
  og
  værdier
  for udviklingen af lokalsamfund
  . |
| --- | --- |

—

Vigtigheden af pluralistiske og mangfoldige
  traditioner,
  skikke
  , opfattelser og overbevisninger
  og
  værdier
  for udviklingen af lokalsamfund
  .

Vigtigheden af pluralistiske og mangfoldige

skikke

og

for udviklingen af lokalsamfund

| — | Etableringen af en »europæisk kulturarvssky«, en samarbejdsplatform for forskning og innovation, der giver adgang til kulturarv ved hjælp af nye teknologier og tilskynder til og fremmer overførsel af knowhow og færdigheder, så der bliver mulighed for at oprette individuelle arbejdsgrupper og projektstrukturer, der kan udgøre et europæisk kulturelt modstykke til kommercielt drevne skytjenester. Forud for dette vil der blive foretaget en konsekvensanalyse. |
| --- | --- |

—

Etableringen af en »europæisk kulturarvssky«, en samarbejdsplatform for forskning og innovation, der giver adgang til kulturarv ved hjælp af nye teknologier og tilskynder til og fremmer overførsel af knowhow og færdigheder, så der bliver mulighed for at oprette individuelle arbejdsgrupper og projektstrukturer, der kan udgøre et europæisk kulturelt modstykke til kommercielt drevne skytjenester. Forud for dette vil der blive foretaget en konsekvensanalyse.

Etableringen af en »europæisk kulturarvssky«, en samarbejdsplatform for forskning og innovation, der giver adgang til kulturarv ved hjælp af nye teknologier og tilskynder til og fremmer overførsel af knowhow og færdigheder, så der bliver mulighed for at oprette individuelle arbejdsgrupper og projektstrukturer, der kan udgøre et europæisk kulturelt modstykke til kommercielt drevne skytjenester. Forud for dette vil der blive foretaget en konsekvensanalyse.

Ændring 47

Ændring 47

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 2 — nr. 2.2 — underpunkt 2.2.3

Bilag I — del II — punkt 2 — nr. 2.2 — underpunkt 2.2.3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.2.3. | Sociale og økonomiske forandringer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.2.3.

Sociale og økonomiske forandringer

| 2.2.3. | Sociale
  , kulturelle
  og økonomiske forandringer |
| --- | --- |

2.2.3.

Sociale
  , kulturelle
  og økonomiske forandringer

, kulturelle

De europæiske samfund undergår gennemgribende socioøkonomiske forandringer, navnlig som resultat af globaliseringen og de teknologiske innovationer. Samtidig er indkomstuligheden vokset i de fleste europæiske lande (14). Der er brug for fremadskuende politikker med henblik på at fremme inklusiv vækst og vende ulighederne, sætte skub i produktiviteten (herunder målbare fremskridt) og den menneskelige kapital, håndtere migrations- og integrationsudfordringer og støtte op om solidaritet mellem generationerne og social mobilitet. En mere lige og blomstrende fremtid kræver uddannelsessystemer.

14

De europæiske samfund undergår gennemgribende
  sociokulturelle og
  socioøkonomiske forandringer, navnlig som resultat af globaliseringen og de teknologiske innovationer. Samtidig er indkomstuligheden vokset i de fleste europæiske lande (14). Der er brug for fremadskuende politikker med henblik på at fremme inklusiv vækst og vende ulighederne, sætte skub i produktiviteten (herunder målbare fremskridt) og den menneskelige kapital,
  forbedre borgernes livs- og arbejdsvilkår,
  håndtere migrations- og integrationsudfordringer og støtte op om solidaritet mellem generationerne og social mobilitet
  og kulturel integration
  . En mere lige og blomstrende fremtid kræver
  tilgængelige, rummelige, innovative
  uddannelsessystemer
  af høj kvalitet
  .

sociokulturelle og

14

forbedre borgernes livs- og arbejdsvilkår,

og kulturel integration

tilgængelige, rummelige, innovative

af høj kvalitet

Hovedlinjer

Hovedlinjer

| — | Videnbase for rådgivning om investeringer og politikker, navnlig om uddannelse, færdigheder med høj merværdi, produktivitet, social mobilitet, vækst, social innovation og jobskabelse. Den rolle, uddannelse spiller med hensyn til at tackle uligheder. |
| --- | --- |

—

Videnbase for rådgivning om investeringer og politikker, navnlig om uddannelse, færdigheder med høj merværdi, produktivitet, social mobilitet, vækst, social innovation og jobskabelse. Den rolle, uddannelse spiller med hensyn til at tackle uligheder.

| — | Videnbase for rådgivning om investeringer og politikker, navnlig om uddannelse, færdigheder med høj merværdi, produktivitet, social mobilitet, vækst, social innovation og jobskabelse. Den rolle, uddannelse spiller med hensyn til at tackle uligheder. |
| --- | --- |

—

Videnbase for rådgivning om investeringer og politikker, navnlig om uddannelse, færdigheder med høj merværdi, produktivitet, social mobilitet, vækst, social innovation og jobskabelse. Den rolle, uddannelse spiller med hensyn til at tackle uligheder.

| — | Tværfaglig forskning i de teknologiske forandringers økonomiske, kulturelle og sociale virkninger. |
| --- | --- |

—

Tværfaglig forskning i de teknologiske forandringers økonomiske, kulturelle og sociale virkninger.

Tværfaglig forskning i de teknologiske forandringers økonomiske, kulturelle og sociale virkninger.

| — | Social bæredygtighed, der ligger ud over indikatorer, som kun viser BNP, især nye økonomiske modeller og forretningsmodeller og nye finansielle teknologier. |
| --- | --- |

—

Social bæredygtighed, der ligger ud over indikatorer, som kun viser BNP, især nye økonomiske modeller og forretningsmodeller og nye finansielle teknologier.

| — | Social bæredygtighed, der ligger ud over indikatorer, som kun viser BNP, især nye økonomiske modeller og forretningsmodeller
  såsom social økonomi
  og nye finansielle teknologier. |
| --- | --- |

—

Social bæredygtighed, der ligger ud over indikatorer, som kun viser BNP, især nye økonomiske modeller og forretningsmodeller
  såsom social økonomi
  og nye finansielle teknologier.

såsom social økonomi

| — | Statistiske og andre økonomiske værktøjer til bedre forståelse af vækst og innovation i en kontekst med svage produktivitetsgevinster. |
| --- | --- |

—

Statistiske og andre økonomiske værktøjer til bedre forståelse af vækst og innovation i en kontekst med svage produktivitetsgevinster.

| — | Statistiske og andre økonomiske
  og kvantitative
  værktøjer til bedre forståelse af vækst og innovation i en kontekst med svage produktivitetsgevinster. |
| --- | --- |

—

Statistiske og andre økonomiske
  og kvantitative
  værktøjer til bedre forståelse af vækst og innovation i en kontekst med svage produktivitetsgevinster.

og kvantitative

| — | Nye former for arbejde, arbejdets rolle, tendenser og ændringer inden for arbejdsmarkederne og indkomst i de moderne samfund og deres virkninger på indkomstfordeling, ikkediskrimination, herunder lighed mellem kønnene, og social inklusion. |
| --- | --- |

—

Nye former for arbejde, arbejdets rolle, tendenser og ændringer inden for arbejdsmarkederne og indkomst i de moderne samfund og deres virkninger på indkomstfordeling, ikkediskrimination, herunder lighed mellem kønnene, og social inklusion.

| — | Nye former for arbejde, arbejdets rolle, tendenser og ændringer inden for arbejdsmarkederne og indkomst i de moderne samfund og deres virkninger på indkomstfordeling, ikkediskrimination, herunder lighed mellem kønnene, og social inklusion. |
| --- | --- |

—

Nye former for arbejde, arbejdets rolle, tendenser og ændringer inden for arbejdsmarkederne og indkomst i de moderne samfund og deres virkninger på indkomstfordeling, ikkediskrimination, herunder lighed mellem kønnene, og social inklusion.

| — | Skattesystemer og sociale sikringssystemer sammen med politikker for social sikring og sociale investeringer med henblik på at vende ulighederne og tackle de negative virkninger ved teknologi, demografi og diversitet |
| --- | --- |

—

Skattesystemer og sociale sikringssystemer sammen med politikker for social sikring og sociale investeringer med henblik på at vende ulighederne og tackle de negative virkninger ved teknologi, demografi og diversitet

| — | Skattesystemer og sociale sikringssystemer sammen med politikker for social sikring og sociale investeringer
  , skattely og skatteretfærdighed,
  med henblik på at vende ulighederne og tackle de negative virkninger ved teknologi, demografi og diversitet |
| --- | --- |

—

Skattesystemer og sociale sikringssystemer sammen med politikker for social sikring og sociale investeringer
  , skattely og skatteretfærdighed,
  med henblik på at vende ulighederne og tackle de negative virkninger ved teknologi, demografi og diversitet

, skattely og skatteretfærdighed,

| — | Strategier til håndtering af demografiske forandringer, urbanisering kontra udvandring fra landdistrikter, tackling af socioøkonomisk eksklusion og styrkelse af livskvaliteten i landdistrikter, herunder via brug af avanceret teknologi og digitale løsninger. |
| --- | --- |

—

Strategier til håndtering af demografiske forandringer, urbanisering kontra udvandring fra landdistrikter, tackling af socioøkonomisk eksklusion og styrkelse af livskvaliteten i landdistrikter, herunder via brug af avanceret teknologi og digitale løsninger.

Strategier til håndtering af demografiske forandringer, urbanisering kontra udvandring fra landdistrikter, tackling af socioøkonomisk eksklusion og styrkelse af livskvaliteten i landdistrikter, herunder via brug af avanceret teknologi og digitale løsninger.

| — | Menneskelig mobilitet i en global og lokal kontekst for bedre migrationsstyring, integration af migranter og flygtninge, respekt for internationale forpligtelser og menneskerettigheder, øget og bedre adgang til kvalitetsuddannelse, støttetjenester, aktivt og inklusivt medborgerskab for især sårbare personer |
| --- | --- |

—

Menneskelig mobilitet i en global og lokal kontekst for bedre migrationsstyring, integration af migranter og flygtninge, respekt for internationale forpligtelser og menneskerettigheder, øget og bedre adgang til kvalitetsuddannelse, støttetjenester, aktivt og inklusivt medborgerskab for især sårbare personer

| — | Menneskelig mobilitet i en global og lokal kontekst for bedre migrationsstyring, integration af migranter og flygtninge, respekt for internationale forpligtelser og menneskerettigheder, øget og bedre adgang til kvalitetsuddannelse, støttetjenester, aktivt og inklusivt medborgerskab for især sårbare personer |
| --- | --- |

—

Menneskelig mobilitet i en global og lokal kontekst for bedre migrationsstyring, integration af migranter og flygtninge, respekt for internationale forpligtelser og menneskerettigheder, øget og bedre adgang til kvalitetsuddannelse, støttetjenester, aktivt og inklusivt medborgerskab for især sårbare personer

| — | Uddannelsessystemer, som fremmer og gør bedst mulig brug af EU's digitale omstilling, også med henblik på at styre risiciene ved den globale forbundethed og teknologiske innovationer, navnlig fremvoksende onlinerisici, etiske betænkeligheder, socioøkonomiske uligheder og radikale markedsændringer |
| --- | --- |

—

Uddannelsessystemer, som fremmer og gør bedst mulig brug af EU's digitale omstilling, også med henblik på at styre risiciene ved den globale forbundethed og teknologiske innovationer, navnlig fremvoksende onlinerisici, etiske betænkeligheder, socioøkonomiske uligheder og radikale markedsændringer

| — | Uddannelsessystemer, som fremmer og gør bedst mulig brug af EU's digitale omstilling, også med henblik på at styre risiciene ved den globale forbundethed og teknologiske innovationer, navnlig fremvoksende onlinerisici, etiske betænkeligheder, socioøkonomiske uligheder og radikale markedsændringer |
| --- | --- |

—

Uddannelsessystemer, som fremmer og gør bedst mulig brug af EU's digitale omstilling, også med henblik på at styre risiciene ved den globale forbundethed og teknologiske innovationer, navnlig fremvoksende onlinerisici, etiske betænkeligheder, socioøkonomiske uligheder og radikale markedsændringer

| — | Modernisering af de offentlige myndigheder, så de opfylder borgernes forventninger hvad angår levering af tjenester, gennemsigtighed, tilgængelighed, åbenhed, ansvarlighed og brugervenlighed. |
| --- | --- |

—

Modernisering af de offentlige myndigheder, så de opfylder borgernes forventninger hvad angår levering af tjenester, gennemsigtighed, tilgængelighed, åbenhed, ansvarlighed og brugervenlighed.

| — | Modernisering af de offentlige myndigheder, så de opfylder borgernes forventninger
  og behov,
  hvad angår levering af tjenester, gennemsigtighed, tilgængelighed, åbenhed, ansvarlighed og brugervenlighed |
| --- | --- |

—

Modernisering af de offentlige myndigheder, så de opfylder borgernes forventninger
  og behov,
  hvad angår levering af tjenester, gennemsigtighed, tilgængelighed, åbenhed, ansvarlighed og brugervenlighed

og behov,

| — | Retsvæsenets effektivitet og forbedret adgang til retlig prøvelse baseret på juridisk uafhængighed og retsstatsprincippet, med rimelige, effektive og gennemsigtige procedurer i både civil- og kriminalsager. |
| --- | --- |

—

Retsvæsenets effektivitet og forbedret adgang til retlig prøvelse baseret på juridisk uafhængighed og retsstatsprincippet, med rimelige, effektive og gennemsigtige procedurer i både civil- og kriminalsager.

| — | Retsvæsenets effektivitet og forbedret adgang til retlig prøvelse baseret på juridisk uafhængighed og retsstatsprincippet, med rimelige, effektive
  , tilgængelige
  og gennemsigtige procedurer i både civil- og kriminalsager. |
| --- | --- |

—

Retsvæsenets effektivitet og forbedret adgang til retlig prøvelse baseret på juridisk uafhængighed og retsstatsprincippet, med rimelige, effektive
  , tilgængelige
  og gennemsigtige procedurer i både civil- og kriminalsager.

, tilgængelige

| — | Afdækning af eksisterende og nye kønsskævheder og behov i forbindelse med globale forandringer og udvikling af innovative metoder til adressering af fastlåste kønsrollemønstre og kønsskævheder. |
| --- | --- |

—

Afdækning af eksisterende og nye kønsskævheder og behov i forbindelse med globale forandringer og udvikling af innovative metoder til adressering af fastlåste kønsrollemønstre og kønsskævheder.

Afdækning af eksisterende og nye kønsskævheder og behov i forbindelse med globale forandringer og udvikling af innovative metoder til adressering af fastlåste kønsrollemønstre og kønsskævheder.

Ændring 48

Ændring 48

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 2 — nr. 2.2 — underpunkt 2.2.4

Bilag I — del II — punkt 2 — nr. 2.2 — underpunkt 2.2.4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.2.4. | Samfund, der er modstandsdygtige over for katastrofer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.2.4.

Samfund, der er modstandsdygtige over for katastrofer

| 2.2.4. | Samfundsvidenskab og humaniora |
| --- | --- |

2.2.4.

Samfundsvidenskab og humaniora

Katastrofer har — uanset om der er tale om naturkatastrofer eller menneskeskabte katastrofer — mange årsager, bl.a. terrorangreb, klimarelaterede vejrfænomener og andre ekstreme hændelser (herunder fra stormflod), skovbrande, hedebølger, oversvømmelser, jordskælv, tsunamier og vulkanudbrud, vandkriser, vejret i rummet, industri- og transportkatastrofer, hændelser med CBNR og kaskaderisici. Målet er at forebygge og mindske tabet af liv, sundhedsskader og miljømæssige, økonomiske og materielle skader fra katastrofer, sørge for fødevaresikkerhed samt skabe øget forståelse af og nedbringe risikoen for katastrofer og høste erfaringer efter katastrofer.

Katastrofer har — uanset om der er tale om naturkatastrofer eller menneskeskabte katastrofer — mange årsager, bl.a. terrorangreb, klimarelaterede vejrfænomener og andre ekstreme hændelser (herunder fra stormflod), skovbrande, hedebølger, oversvømmelser, jordskælv, tsunamier og vulkanudbrud, vandkriser, vejret i rummet, industri- og transportkatastrofer, hændelser med CBNR og kaskaderisici. Målet er at forebygge og mindske tabet af liv, sundhedsskader og miljømæssige, økonomiske og materielle skader fra katastrofer, sørge for fødevaresikkerhed samt skabe øget forståelse af og nedbringe risikoen for katastrofer og høste erfaringer efter katastrofer.

Samfundsvidenskab og humaniora skal integreres i hvert af de prioriterede områder i Horisont Europa og især bidrage til evidensgrundlaget for den politiske beslutningstagning på EU-plan samt internationalt, nationalt, regionalt og lokalt plan. Ud over denne integration skal der ydes specifik støtte ud fra følgende brede betragtninger, også støtte til politisk beslutningstagning.

Samfundsvidenskab og humaniora skal integreres i hvert af de prioriterede områder i Horisont Europa og især bidrage til evidensgrundlaget for den politiske beslutningstagning på EU-plan samt internationalt, nationalt, regionalt og lokalt plan. Ud over denne integration skal der ydes specifik støtte ud fra følgende brede betragtninger, også støtte til politisk beslutningstagning.

Hovedlinjer

Hovedlinjer

| — | Teknologi og kapacitet til de første responsenheder i forbindelse med nødhjælpsoperationer i krise- og katastrofesituationer. |
| --- | --- |

—

Teknologi og kapacitet til de første responsenheder i forbindelse med nødhjælpsoperationer i krise- og katastrofesituationer.

Teknologi og kapacitet til de første responsenheder i forbindelse med nødhjælpsoperationer i krise- og katastrofesituationer.

| — | Samfundenes kapacitet til bedre styring og nedbringelse af katastroferisici, herunder via naturbaserede løsninger, øget forebyggelse, beredskab og respons på eksisterende og nye risici. |
| --- | --- |

—

Samfundenes kapacitet til bedre styring og nedbringelse af katastroferisici, herunder via naturbaserede løsninger, øget forebyggelse, beredskab og respons på eksisterende og nye risici.

Samfundenes kapacitet til bedre styring og nedbringelse af katastroferisici, herunder via naturbaserede løsninger, øget forebyggelse, beredskab og respons på eksisterende og nye risici.

| — | Interoperabilitet for udstyr og procedurer for at fremme grænseoverskridende operationelt samarbejde og et integreret EU-marked. |
| --- | --- |

—

Interoperabilitet for udstyr og procedurer for at fremme grænseoverskridende operationelt samarbejde og et integreret EU-marked.

Interoperabilitet for udstyr og procedurer for at fremme grænseoverskridende operationelt samarbejde og et integreret EU-marked.

| — | Analyse og udvikling af social, økonomisk og politisk integration samt tværkulturel dynamik i Europa og med internationale partnere |
| --- | --- |

—

Analyse og udvikling af social, økonomisk og politisk integration samt tværkulturel dynamik i Europa og med internationale partnere

Analyse og udvikling af social, økonomisk og politisk integration samt tværkulturel dynamik i Europa og med internationale partnere

| — | Større forståelse for de samfundsmæssige forandringer i Europa og deres indvirkning |
| --- | --- |

—

Større forståelse for de samfundsmæssige forandringer i Europa og deres indvirkning

Større forståelse for de samfundsmæssige forandringer i Europa og deres indvirkning

| — | Tackling af de store udfordringer, der er forbundet med de europæiske modeller for social samhørighed, indvandring, integration, demografiske ændringer, aldring, handicap, uddannelse, fattigdom og social udstødelse |
| --- | --- |

—

Tackling af de store udfordringer, der er forbundet med de europæiske modeller for social samhørighed, indvandring, integration, demografiske ændringer, aldring, handicap, uddannelse, fattigdom og social udstødelse

Tackling af de store udfordringer, der er forbundet med de europæiske modeller for social samhørighed, indvandring, integration, demografiske ændringer, aldring, handicap, uddannelse, fattigdom og social udstødelse

| — | Støtte til forskning med henblik på at forstå identitet og tilhørsforhold på tværs af samfund, regioner og nationer. |
| --- | --- |

—

Støtte til forskning med henblik på at forstå identitet og tilhørsforhold på tværs af samfund, regioner og nationer.

Støtte til forskning med henblik på at forstå identitet og tilhørsforhold på tværs af samfund, regioner og nationer.

Ændring 49

Ændring 49

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 2 — underpunkt 2.2 — underpunkt 2.2.5

Bilag I — del II — punkt 2 — underpunkt 2.2 — underpunkt 2.2.5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.2.5. | Beskyttelse og sikkerhed |

Kommissionens forslag

Ændring

2.2.5.

2.2.5.

Beskyttelse og sikkerhed

udgår

udgår

Der er brug for at beskytte borgerne mod og reagere på sikkerhedstrusler fra kriminelle, herunder terroraktiviteter og hybride trusler, beskytte mennesker, offentlige steder og kritisk infrastruktur mod både fysiske angreb (herunder med kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare stoffer og sprængstoffer) og cyberangreb, bekæmpe terrorisme og radikalisering, herunder forstå og tackle terroristers idéer og overbevisninger, forebygge og bekæmpe alvorlig kriminalitet, herunder cyberkriminalitet, og organiseret kriminalitet, støtte ofrene, spore kriminelle pengestrømme, støtte brugen af data inden for retshåndhævelse og sikre beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med retshåndhævelsesaktviteter, støtte EU's forvaltning af luft-, land- og søgrænser for så vidt angår strømme af mennesker og varer. Det er væsentligt at bevare fleksibiliteten, så der hurtig kan reageres på de sikkerhedsproblemer, der opstår.

Der er brug for at beskytte borgerne mod og reagere på sikkerhedstrusler fra kriminelle, herunder terroraktiviteter og hybride trusler, beskytte mennesker, offentlige steder og kritisk infrastruktur mod både fysiske angreb (herunder med kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare stoffer og sprængstoffer) og cyberangreb, bekæmpe terrorisme og radikalisering, herunder forstå og tackle terroristers idéer og overbevisninger, forebygge og bekæmpe alvorlig kriminalitet, herunder cyberkriminalitet, og organiseret kriminalitet, støtte ofrene, spore kriminelle pengestrømme, støtte brugen af data inden for retshåndhævelse og sikre beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med retshåndhævelsesaktviteter, støtte EU's forvaltning af luft-, land- og søgrænser for så vidt angår strømme af mennesker og varer. Det er væsentligt at bevare fleksibiliteten, så der hurtig kan reageres på de sikkerhedsproblemer, der opstår.

Hovedlinjer

Hovedlinjer

| — | Innovative tilgange og teknologier for sikkerhedsaktører (f.eks. politistyrken, grænse- og kystvagter, toldsteder), offentligt sundhedspersonale, infrastrukturoperatører og de, som forvalter offentlige områder. |
| --- | --- |

—

Innovative tilgange og teknologier for sikkerhedsaktører (f.eks. politistyrken, grænse- og kystvagter, toldsteder), offentligt sundhedspersonale, infrastrukturoperatører og de, som forvalter offentlige områder.

Innovative tilgange og teknologier for sikkerhedsaktører (f.eks. politistyrken, grænse- og kystvagter, toldsteder), offentligt sundhedspersonale, infrastrukturoperatører og de, som forvalter offentlige områder.

| — | De menneskelige og sociale aspekter af kriminalitet og voldelig radikalisering i forbindelse med de personer, som har eller potentielt kan udvise en sådan adfærd, såvel som de, der er eller potentielt kan blive påvirket heraf. |
| --- | --- |

—

De menneskelige og sociale aspekter af kriminalitet og voldelig radikalisering i forbindelse med de personer, som har eller potentielt kan udvise en sådan adfærd, såvel som de, der er eller potentielt kan blive påvirket heraf.

De menneskelige og sociale aspekter af kriminalitet og voldelig radikalisering i forbindelse med de personer, som har eller potentielt kan udvise en sådan adfærd, såvel som de, der er eller potentielt kan blive påvirket heraf.

| — | Tankegangen blandt borgere, offentlige myndigheder og industrien med henblik på at forhindre, at der opstår nye sikkerhedsrisici, og nedbringe de eksisterende risici, herunder risici forbundet med nye teknologier såsom kunstig intelligens. |
| --- | --- |

—

Tankegangen blandt borgere, offentlige myndigheder og industrien med henblik på at forhindre, at der opstår nye sikkerhedsrisici, og nedbringe de eksisterende risici, herunder risici forbundet med nye teknologier såsom kunstig intelligens.

Tankegangen blandt borgere, offentlige myndigheder og industrien med henblik på at forhindre, at der opstår nye sikkerhedsrisici, og nedbringe de eksisterende risici, herunder risici forbundet med nye teknologier såsom kunstig intelligens.

| — | Bekæmpelse af desinformation og falske nyheder, der har konsekvenser for sikkerheden. |
| --- | --- |

—

Bekæmpelse af desinformation og falske nyheder, der har konsekvenser for sikkerheden.

Bekæmpelse af desinformation og falske nyheder, der har konsekvenser for sikkerheden.

| — | Interoperabilitet for udstyr og procedurer for at fremme operationelt samarbejde på tværs af grænser og agenturer og skabe et integreret EU-marked. |
| --- | --- |

—

Interoperabilitet for udstyr og procedurer for at fremme operationelt samarbejde på tværs af grænser og agenturer og skabe et integreret EU-marked.

Interoperabilitet for udstyr og procedurer for at fremme operationelt samarbejde på tværs af grænser og agenturer og skabe et integreret EU-marked.

| — | Sikre beskyttelsen af personoplysninger i forbindelse med retshåndhævelsesaktiviteter, navnlig set i lyset af den hurtige teknologiske udvikling. |
| --- | --- |

—

Sikre beskyttelsen af personoplysninger i forbindelse med retshåndhævelsesaktiviteter, navnlig set i lyset af den hurtige teknologiske udvikling.

Sikre beskyttelsen af personoplysninger i forbindelse med retshåndhævelsesaktiviteter, navnlig set i lyset af den hurtige teknologiske udvikling.

Ændring 50

Ændring 50

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 2 — underpunkt 2.2 — underpunkt 2.2.6

Bilag I — del II — punkt 2 — underpunkt 2.2 — underpunkt 2.2.6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.2.6. | Cybersikkerhed |

Kommissionens forslag

Ændring

2.2.6.

2.2.6.

Cybersikkerhed

udgår

udgår

Ondsindede cyberaktiviteter truer ikke kun vores økonomier, men også selve den måde, vores demokratier, friheder og værdier fungerer på. Cybertrusler er ofte kriminelle, og motivet er penge, men kan også have politiske og strategiske mål. Vores fremtidige sikkerhed og velfærd afhænger af, at vi forbedrer vores evne til at beskytte EU mod cybertrusler. Den digitale omstilling kræver en markant forbedring af cybersikkerheden for at sikre beskyttelsen af det enorme antal IoT-apparater, som forventes at blive koblet på internettet, herunder dem, der kontrollerer elnet, biler og transportnetværk, sygehuse, finanser, offentlige institutioner, fabrikker og private hjem.

Ondsindede cyberaktiviteter truer ikke kun vores økonomier, men også selve den måde, vores demokratier, friheder og værdier fungerer på. Cybertrusler er ofte kriminelle, og motivet er penge, men kan også have politiske og strategiske mål. Vores fremtidige sikkerhed og velfærd afhænger af, at vi forbedrer vores evne til at beskytte EU mod cybertrusler. Den digitale omstilling kræver en markant forbedring af cybersikkerheden for at sikre beskyttelsen af det enorme antal IoT-apparater, som forventes at blive koblet på internettet, herunder dem, der kontrollerer elnet, biler og transportnetværk, sygehuse, finanser, offentlige institutioner, fabrikker og private hjem.

Hovedlinjer

Hovedlinjer

| — | Teknologier på tværs af den digitale værdikæde (fra sikre komponenter til kryptografi og selvreparerende software og net). |
| --- | --- |

—

Teknologier på tværs af den digitale værdikæde (fra sikre komponenter til kryptografi og selvreparerende software og net).

Teknologier på tværs af den digitale værdikæde (fra sikre komponenter til kryptografi og selvreparerende software og net).

| — | Teknologier, som håndterer eksisterende cybersikkerhedstrusler, foregriber fremtidige behov og opretholder en konkurrencedygtig industri. |
| --- | --- |

—

Teknologier, som håndterer eksisterende cybersikkerhedstrusler, foregriber fremtidige behov og opretholder en konkurrencedygtig industri.

Teknologier, som håndterer eksisterende cybersikkerhedstrusler, foregriber fremtidige behov og opretholder en konkurrencedygtig industri.

| — | Et europæisk kompetencenetværk og kompetencecenter for cybersikkerhed. |
| --- | --- |

—

Et europæisk kompetencenetværk og kompetencecenter for cybersikkerhed.

Et europæisk kompetencenetværk og kompetencecenter for cybersikkerhed.

Ændring 51

Ændring 51

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 2 a (nyt)

Bilag I — del II — punkt 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2 a. | KLYNGEN »SIKRE SAMFUND« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2 a.

2 a.

KLYNGEN »SIKRE SAMFUND«

| 2a.1 | Baggrund |
| --- | --- |

2a.1

2a.1

Baggrund

På baggrund af forandringer og voksende global indbyrdes afhængighed og trusler er det altafgørende med forskning og innovation for at sikre Europas sikkerhed.

På baggrund af forandringer og voksende global indbyrdes afhængighed og trusler er det altafgørende med forskning og innovation for at sikre Europas sikkerhed.

Selv om Europa er fri for store militære aggressioner, er der nu behov for at reagere på de udfordringer, der stammer fra de nye sikkerhedstrusler. Terrorangreb af forskellig art, voldelig radikalisering såvel som cyberangreb og hybride trusler giver anledning til store sikkerhedsproblemer og sætter samfundene under stort pres. EU må håndtere disse udfordringer og beskytte den offentlige sikkerhed og samtidig bevare den personlige frihed og de grundlæggende rettigheder.

Selv om Europa er fri for store militære aggressioner, er der nu behov for at reagere på de udfordringer, der stammer fra de nye sikkerhedstrusler. Terrorangreb af forskellig art, voldelig radikalisering såvel som cyberangreb og hybride trusler giver anledning til store sikkerhedsproblemer og sætter samfundene under stort pres. EU må håndtere disse udfordringer og beskytte den offentlige sikkerhed og samtidig bevare den personlige frihed og de grundlæggende rettigheder.

Sikkerhedsforskning er en del af EU's fortsatte bestræbelser på at imødegå denne og andre udfordringer. Den bidrager til kapacitetsudviklingsprocessen ved at gøre det muligt for fremtidige teknologier, løsninger og applikationer at afhjælpe de mangler, som udpeges af politiske beslutningstagere og slutbrugere, navnlig offentlige myndigheder.

Sikkerhedsforskning er en del af EU's fortsatte bestræbelser på at imødegå denne og andre udfordringer. Den bidrager til kapacitetsudviklingsprocessen ved at gøre det muligt for fremtidige teknologier, løsninger og applikationer at afhjælpe de mangler, som udpeges af politiske beslutningstagere og slutbrugere, navnlig offentlige myndigheder.

Denne forskning og innovation opfylder Romdagsordenens tilsagn om at arbejde hen imod »et sikkert og trygt Europa« og bidrager således til en sikkerhedsunion. Synergierne med programmet for retlige anliggender og programmet for rettigheder og værdier, som støtter aktiviteter inden for adgangen til domstolsprøvelse, ofres rettigheder, lighed mellem kønnene, ikkeforskelsbehandling, databeskyttelse og fremme af aktivt medborgerskab i EU, vil blive udnyttet.

Denne forskning og innovation opfylder Romdagsordenens tilsagn om at arbejde hen imod »et sikkert og trygt Europa« og bidrager således til en sikkerhedsunion. Synergierne med programmet for retlige anliggender og programmet for rettigheder og værdier, som støtter aktiviteter inden for adgangen til domstolsprøvelse, ofres rettigheder, lighed mellem kønnene, ikkeforskelsbehandling, databeskyttelse og fremme af aktivt medborgerskab i EU, vil blive udnyttet.

Der vil blive gjort fuld brug af de tilgængelige instrumenter, herunder de europæiske rumprogrammer (Galileo og EGNOS, Copernicus, kendskab til situationen i rummet og de statslige satellitkommunikationsprogrammer).

Der vil blive gjort fuld brug af de tilgængelige instrumenter, herunder de europæiske rumprogrammer (Galileo og EGNOS, Copernicus, kendskab til situationen i rummet og de statslige satellitkommunikationsprogrammer).

Europa er nødt til at fortsætte sin forsknings- og innovationsindsats med henblik på at forbedre cybersikkerheden, den digitale privatlivsbeskyttelse, beskyttelsen af personoplysninger og bekæmpelsen af udbredelsen af falske og skadelige oplysninger for at sikre velstand samt den demokratiske og økonomiske stabilitet. Terrorisme, voldelig radikalisering, ideologisk motiveret vold, ulovlig handel med kulturgenstande cyberangreb, organiseret kriminalitet, skatteunddragelses- og miljøkriminalitet og katastrofer er eksempler på områder, der skal håndteres undere denne klynge.

Europa er nødt til at fortsætte sin forsknings- og innovationsindsats med henblik på at forbedre cybersikkerheden, den digitale privatlivsbeskyttelse, beskyttelsen af personoplysninger og bekæmpelsen af udbredelsen af falske og skadelige oplysninger for at sikre velstand samt den demokratiske og økonomiske stabilitet. Terrorisme, voldelig radikalisering, ideologisk motiveret vold, ulovlig handel med kulturgenstande cyberangreb, organiseret kriminalitet, skatteunddragelses- og miljøkriminalitet og katastrofer er eksempler på områder, der skal håndteres undere denne klynge.

For at kunne imødegå, forebygge og forvalte risici og trusler er det ikke alene nødvendigt at forpligte sig til forskning, men også at udvikle og anvende innovative teknologier, løsninger, prognoseværktøjer og viden, opmuntre til samarbejde mellem udbydere og offentlige brugere, finde løsninger, forebygge og bekæmpe misbrug af privatliv og overtrædelser af menneskerettighederne og samtidig sikre europæiske borgeres individuelle rettigheder og frihed.

For at kunne imødegå, forebygge og forvalte risici og trusler er det ikke alene nødvendigt at forpligte sig til forskning, men også at udvikle og anvende innovative teknologier, løsninger, prognoseværktøjer og viden, opmuntre til samarbejde mellem udbydere og offentlige brugere, finde løsninger, forebygge og bekæmpe misbrug af privatliv og overtrædelser af menneskerettighederne og samtidig sikre europæiske borgeres individuelle rettigheder og frihed.

For at forbedre komplementariteten inden for forskning og innovation skal offentlige sikkerhedsmyndigheders forskning og innovation håndhæves i forbindelse med multi- og international udveksling og samarbejde. Offentlige sikkerhedsmyndigheder opfordres til at deltage i EU's forsknings- og innovationsindsats for at øge deres evne til at samarbejde og kommunikere på alle hensigtsmæssige niveauer, udveksle oplysninger, udnytte fælles standarder inden for teknologi, procedurer, udstyr og ajourføre resultater inden for kriminologisk forskning og uddannelse samt støtte fordelene ved ekspertviden.

For at forbedre komplementariteten inden for forskning og innovation skal offentlige sikkerhedsmyndigheders forskning og innovation håndhæves i forbindelse med multi- og international udveksling og samarbejde. Offentlige sikkerhedsmyndigheder opfordres til at deltage i EU's forsknings- og innovationsindsats for at øge deres evne til at samarbejde og kommunikere på alle hensigtsmæssige niveauer, udveksle oplysninger, udnytte fælles standarder inden for teknologi, procedurer, udstyr og ajourføre resultater inden for kriminologisk forskning og uddannelse samt støtte fordelene ved ekspertviden.

Desuden skal det offentlige indkøbssystem udbygges med henblik på at støtte prototyper og gøre det lettere for offentlige enheder at teste og anskaffe innovative teknologier, før disse kommer på markedet.

Desuden skal det offentlige indkøbssystem udbygges med henblik på at støtte prototyper og gøre det lettere for offentlige enheder at teste og anskaffe innovative teknologier, før disse kommer på markedet.

Aktiviteterne vil især bidrage direkte til følgende mål for bæredygtig udvikling (SDG): SDG 1 — Afskaf fattigdom, SDG 4 — Kvalitetsuddannelse, SDG 8 — Anstændige jobs og økonomisk vækst, SDG 9 — Industri, innovation og infrastruktur, SDG 10 — Mindre ulighed, SDG 11 — Bæredygtige byer og lokalsamfund og SDG 16 — Fred, retfærdighed og stærke institutioner

Aktiviteterne vil især bidrage direkte til følgende mål for bæredygtig udvikling (SDG): SDG 1 — Afskaf fattigdom, SDG 4 — Kvalitetsuddannelse, SDG 8 — Anstændige jobs og økonomisk vækst, SDG 9 — Industri, innovation og infrastruktur, SDG 10 — Mindre ulighed, SDG 11 — Bæredygtige byer og lokalsamfund og SDG 16 — Fred, retfærdighed og stærke institutioner

| 2a.2 | Interventionsområder |
| --- | --- |

2a.2

2a.2

Interventionsområder

| 2a.2.1 | Organiseret kriminalitet; terrorisme, ekstremisme, radikalisering og ideologisk motiveret vold |
| --- | --- |

2a.2.1

2a.2.1

Organiseret kriminalitet; terrorisme, ekstremisme, radikalisering og ideologisk motiveret vold

Organiseret kriminalitet, ekstremisme, voldelig radikalisering og ideologisk motiveret vold medfører store risici for den enkelte borger samt Europas samfund, økonomi og demokratiske stabilitet. Gerningsmændene rækker fra individuelle aktører til yderst professionelle organisationer, der også opererer internationalt. Forskning og innovation, bl.a. inden for humanistiske videnskaber og teknologi, er nødvendig for at afsløre, forebygge og modvirke deres aktiviteter og bevæggrunde.

Organiseret kriminalitet, ekstremisme, voldelig radikalisering og ideologisk motiveret vold medfører store risici for den enkelte borger samt Europas samfund, økonomi og demokratiske stabilitet. Gerningsmændene rækker fra individuelle aktører til yderst professionelle organisationer, der også opererer internationalt. Forskning og innovation, bl.a. inden for humanistiske videnskaber og teknologi, er nødvendig for at afsløre, forebygge og modvirke deres aktiviteter og bevæggrunde.

Hovedlinjer

Hovedlinjer

| — | De menneskelige og sociale aspekter af kriminalitet og voldelig radikalisering i forbindelse med de personer, som har eller potentielt kan udvise en sådan adfærd, såvel som de, der er eller potentielt kan blive påvirket heraf |
| --- | --- |

—

De menneskelige og sociale aspekter af kriminalitet og voldelig radikalisering i forbindelse med de personer, som har eller potentielt kan udvise en sådan adfærd, såvel som de, der er eller potentielt kan blive påvirket heraf

De menneskelige og sociale aspekter af kriminalitet og voldelig radikalisering i forbindelse med de personer, som har eller potentielt kan udvise en sådan adfærd, såvel som de, der er eller potentielt kan blive påvirket heraf

| — | Innovative tilgange og teknologier for sikkerhedsslutbrugere, navnlig offentlige sikkerhedsmyndigheder |
| --- | --- |

—

Innovative tilgange og teknologier for sikkerhedsslutbrugere, navnlig offentlige sikkerhedsmyndigheder

Innovative tilgange og teknologier for sikkerhedsslutbrugere, navnlig offentlige sikkerhedsmyndigheder

| — | Teknologier og operative standarder for beskyttelse af infrastruktur, åbne og offentlige rum |
| --- | --- |

—

Teknologier og operative standarder for beskyttelse af infrastruktur, åbne og offentlige rum

Teknologier og operative standarder for beskyttelse af infrastruktur, åbne og offentlige rum

| — | Forudsigelse, afsløring, forebyggelse og beskyttelse mod forsøg på og gerningsmænd bag alvorlig og organiseret kriminalitet, ideologisk motiveret radikalisering, vold og terrorisme, herunder støtte til ofre. |
| --- | --- |

—

Forudsigelse, afsløring, forebyggelse og beskyttelse mod forsøg på og gerningsmænd bag alvorlig og organiseret kriminalitet, ideologisk motiveret radikalisering, vold og terrorisme, herunder støtte til ofre.

Forudsigelse, afsløring, forebyggelse og beskyttelse mod forsøg på og gerningsmænd bag alvorlig og organiseret kriminalitet, ideologisk motiveret radikalisering, vold og terrorisme, herunder støtte til ofre.

| 2a.2.2 | Forvaltning af grænsebeskyttelse |
| --- | --- |

2a.2.2

2a.2.2

Forvaltning af grænsebeskyttelse

For at øge sikkerheden i EU skal forskning og innovation anvendes i forbindelse med forvaltning og beskyttelse af grænserne. Dette omfatter områderekognoscering og -overvågning (luft, land, vand), stabilt samarbejde og dataudveksling med udenlandske myndigheder, herunder interoperabilitetskapacitet med lokale, regionale, nationale og internationale kommando-, kontrol- og kommunikationscentre samt gennemførelse af løsninger til grænsebeskyttelse, reaktion på hændelser, risikoopdagelse og forebyggelse af kriminalitet. Desuden omfatter det forskning inden for forudsigende politiarbejde og algoritmebaserede applikationer til tidlig varsling, automatiske overvågningsteknologier ved hjælp af forskellige typer af sensorer under hensyntagen til grundlæggende rettigheder. Når indvirkningen på og muligheden for at forbedre sikkerhedsindsatsen og -løsningerne vurderes, skal teknologier og udstyr bidrage til integriteten af dem, der nærmer sig eksterne grænser, navnlig over land eller vand.

For at øge sikkerheden i EU skal forskning og innovation anvendes i forbindelse med forvaltning og beskyttelse af grænserne. Dette omfatter områderekognoscering og -overvågning (luft, land, vand), stabilt samarbejde og dataudveksling med udenlandske myndigheder, herunder interoperabilitetskapacitet med lokale, regionale, nationale og internationale kommando-, kontrol- og kommunikationscentre samt gennemførelse af løsninger til grænsebeskyttelse, reaktion på hændelser, risikoopdagelse og forebyggelse af kriminalitet. Desuden omfatter det forskning inden for forudsigende politiarbejde og algoritmebaserede applikationer til tidlig varsling, automatiske overvågningsteknologier ved hjælp af forskellige typer af sensorer under hensyntagen til grundlæggende rettigheder. Når indvirkningen på og muligheden for at forbedre sikkerhedsindsatsen og -løsningerne vurderes, skal teknologier og udstyr bidrage til integriteten af dem, der nærmer sig eksterne grænser, navnlig over land eller vand.

Forskningen bør understøtte en forbedring af den fælles europæiske grænseforvaltning, bl.a. gennem øget samarbejde med kandidatlande, potentielle kandidatlande og lande, som er omfattet af den europæiske naboskabspolitik. Den vil yderligere bidrage til EU's migrationsindsats.

Forskningen bør understøtte en forbedring af den fælles europæiske grænseforvaltning, bl.a. gennem øget samarbejde med kandidatlande, potentielle kandidatlande og lande, som er omfattet af den europæiske naboskabspolitik. Den vil yderligere bidrage til EU's migrationsindsats.

Hovedlinjer

Hovedlinjer

| — | Identificering af forfalskede og på anden vis manipulerede dokumenter |
| --- | --- |

—

Identificering af forfalskede og på anden vis manipulerede dokumenter

Identificering af forfalskede og på anden vis manipulerede dokumenter

| — | Afsløring af ulovlig transport af eller handel med personer og varer |
| --- | --- |

—

Afsløring af ulovlig transport af eller handel med personer og varer

Afsløring af ulovlig transport af eller handel med personer og varer

| — | Fremme af responskapaciteten vedrørende grænsehændelser |
| --- | --- |

—

Fremme af responskapaciteten vedrørende grænsehændelser

Fremme af responskapaciteten vedrørende grænsehændelser

| — | Modernisering af grænseområdernes rekognoscerings- og overvågningsudstyr |
| --- | --- |

—

Modernisering af grænseområdernes rekognoscerings- og overvågningsudstyr

Modernisering af grænseområdernes rekognoscerings- og overvågningsudstyr

| — | Forbedring af det direkte samarbejde mellem sikkerhedsmyndighederne på begge sider af de pågældende grænser om grænseoverskridende foranstaltninger for at sikre en fortsat forfølgelse af gerningsmænd og mistænkte. |
| --- | --- |

—

Forbedring af det direkte samarbejde mellem sikkerhedsmyndighederne på begge sider af de pågældende grænser om grænseoverskridende foranstaltninger for at sikre en fortsat forfølgelse af gerningsmænd og mistænkte.

Forbedring af det direkte samarbejde mellem sikkerhedsmyndighederne på begge sider af de pågældende grænser om grænseoverskridende foranstaltninger for at sikre en fortsat forfølgelse af gerningsmænd og mistænkte.

| 2a.2.3 | Cybersikkerhed, privatliv, databeskyttelse |
| --- | --- |

2a.2.3

2a.2.3

Cybersikkerhed, privatliv, databeskyttelse

Ondsindede og fjendtlige cyberaktiviteter truer vores samfund og borgere, stabile og sikkert fungerende offentlige myndigheder og institutioner, økonomien og Europas demokratiske institutioners grundlæggende funktion samt vores frihedsrettigheder og værdier. Der har allerede været hændelser, der involverer offentlige institutioner, og der vil sandsynligvis blive flere i forbindelse med den videre integration af digitale og cyberrelaterede applikationer i administrative og økonomiske procedurer samt i privat og individuel brug.

Ondsindede og fjendtlige cyberaktiviteter truer vores samfund og borgere, stabile og sikkert fungerende offentlige myndigheder og institutioner, økonomien og Europas demokratiske institutioners grundlæggende funktion samt vores frihedsrettigheder og værdier. Der har allerede været hændelser, der involverer offentlige institutioner, og der vil sandsynligvis blive flere i forbindelse med den videre integration af digitale og cyberrelaterede applikationer i administrative og økonomiske procedurer samt i privat og individuel brug.

Cyberkriminalitet er stigende, de relaterede risici breder sig, i takt med at økonomien og samfundet digitaliseres yderligere. Europa har brug for at fortsætte sit arbejde med at forbedre cybersikkerheden, den digitale privatlivsbeskyttelse og beskyttelse af personoplysninger og bekæmpe udbredelse af falske og skadelige oplysninger for at beskytte den demokratiske og økonomiske stabilitet.

Cyberkriminalitet er stigende, de relaterede risici breder sig, i takt med at økonomien og samfundet digitaliseres yderligere. Europa har brug for at fortsætte sit arbejde med at forbedre cybersikkerheden, den digitale privatlivsbeskyttelse og beskyttelse af personoplysninger og bekæmpe udbredelse af falske og skadelige oplysninger for at beskytte den demokratiske og økonomiske stabilitet.

Fremtidig sikkerhed og fremgang afhænger af en forbedring af evnen til at beskytte EU mod sådanne trusler, forebygge, afsløre og modvirke ondsindede cyberaktiviteter, hvilket ofte kræver et tæt og hurtigt grænseoverskridende samarbejde. Navnlig den digitale omstilling kræver en markant forbedring af cybersikkerheden for at sikre beskyttelsen af det enorme antal IoT-apparater, som forventes at blive koblet på internettet, Europa skal fortsætte indsatsen med at opbygge modstandskraft over for cyberangreb og skabe et effektivt forsvar.

Fremtidig sikkerhed og fremgang afhænger af en forbedring af evnen til at beskytte EU mod sådanne trusler, forebygge, afsløre og modvirke ondsindede cyberaktiviteter, hvilket ofte kræver et tæt og hurtigt grænseoverskridende samarbejde. Navnlig den digitale omstilling kræver en markant forbedring af cybersikkerheden for at sikre beskyttelsen af det enorme antal IoT-apparater, som forventes at blive koblet på internettet, Europa skal fortsætte indsatsen med at opbygge modstandskraft over for cyberangreb og skabe et effektivt forsvar.

Hovedlinjer

Hovedlinjer

| — | Bekæmpelse af misinformation og falske nyheder med konsekvenser for sikkerheden, herunder beskyttelse af valgregistrering og evaluerings- og optællingssystemer og kommunikation (valgsikkerhed) samt udvikling af kapaciteter til sporing af kilder til manipulation, samtidig med at ytringsfriheden og adgangen til oplysninger bevares |
| --- | --- |

—

Bekæmpelse af misinformation og falske nyheder med konsekvenser for sikkerheden, herunder beskyttelse af valgregistrering og evaluerings- og optællingssystemer og kommunikation (valgsikkerhed) samt udvikling af kapaciteter til sporing af kilder til manipulation, samtidig med at ytringsfriheden og adgangen til oplysninger bevares

Bekæmpelse af misinformation og falske nyheder med konsekvenser for sikkerheden, herunder beskyttelse af valgregistrering og evaluerings- og optællingssystemer og kommunikation (valgsikkerhed) samt udvikling af kapaciteter til sporing af kilder til manipulation, samtidig med at ytringsfriheden og adgangen til oplysninger bevares

| — | Udvidelse af afslørings-, forebyggelses-, forsvars- og bekæmpelsesteknologier |
| --- | --- |

—

Udvidelse af afslørings-, forebyggelses-, forsvars- og bekæmpelsesteknologier

Udvidelse af afslørings-, forebyggelses-, forsvars- og bekæmpelsesteknologier

| — | Styrkelse af de offentlige myndigheders evne til at afkode og dekryptere |
| --- | --- |

—

Styrkelse af de offentlige myndigheders evne til at afkode og dekryptere

Styrkelse af de offentlige myndigheders evne til at afkode og dekryptere

| — | Teknologier til at afsløre og overvåge ulovlige elektroniske betalingsmetoder og finansielle strømme |
| --- | --- |

—

Teknologier til at afsløre og overvåge ulovlige elektroniske betalingsmetoder og finansielle strømme

Teknologier til at afsløre og overvåge ulovlige elektroniske betalingsmetoder og finansielle strømme

| — | Styrkelse af de videnskabelige og teknologiske kompetencer hos de ansvarlige myndigheder, især Den Europæiske Politienhed, Det Europæiske Center til Bekæmpelse af Cyberkriminalite og Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed |
| --- | --- |

—

Styrkelse af de videnskabelige og teknologiske kompetencer hos de ansvarlige myndigheder, især Den Europæiske Politienhed, Det Europæiske Center til Bekæmpelse af Cyberkriminalite og Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed

Styrkelse af de videnskabelige og teknologiske kompetencer hos de ansvarlige myndigheder, især Den Europæiske Politienhed, Det Europæiske Center til Bekæmpelse af Cyberkriminalite og Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed

| — | Sikring af beskyttelsen af personoplysninger i forbindelse med retshåndhævelsesaktiviteter, navnlig set i lyset af den hurtige teknologiske udvikling |
| --- | --- |

—

Sikring af beskyttelsen af personoplysninger i forbindelse med retshåndhævelsesaktiviteter, navnlig set i lyset af den hurtige teknologiske udvikling

Sikring af beskyttelsen af personoplysninger i forbindelse med retshåndhævelsesaktiviteter, navnlig set i lyset af den hurtige teknologiske udvikling

| — | Teknologier på tværs af den digitale værdikæde (fra sikre komponenter til kryptografi, distributed ledger-teknologier og selvreparerende, adfærdsbaserede, sikkerhedsorienterede og modstandsdygtige software og net) |
| --- | --- |

—

Teknologier på tværs af den digitale værdikæde (fra sikre komponenter til kryptografi, distributed ledger-teknologier og selvreparerende, adfærdsbaserede, sikkerhedsorienterede og modstandsdygtige software og net)

Teknologier på tværs af den digitale værdikæde (fra sikre komponenter til kryptografi, distributed ledger-teknologier og selvreparerende, adfærdsbaserede, sikkerhedsorienterede og modstandsdygtige software og net)

| — | Teknologier, metoder og bedste praksis, som håndterer, forebygger, afbøder og er i stand til at komme på fode igen efter eksisterende cybersikkerhedstrusler, foregriber fremtidige behov og opretholder en konkurrencedygtig industri med høj tilgængelighed, herunder forbedrer viden om og kendskab til risici og konsekvenser i forbindelse med cybersikkerhed |
| --- | --- |

—

Teknologier, metoder og bedste praksis, som håndterer, forebygger, afbøder og er i stand til at komme på fode igen efter eksisterende cybersikkerhedstrusler, foregriber fremtidige behov og opretholder en konkurrencedygtig industri med høj tilgængelighed, herunder forbedrer viden om og kendskab til risici og konsekvenser i forbindelse med cybersikkerhed

Teknologier, metoder og bedste praksis, som håndterer, forebygger, afbøder og er i stand til at komme på fode igen efter eksisterende cybersikkerhedstrusler, foregriber fremtidige behov og opretholder en konkurrencedygtig industri med høj tilgængelighed, herunder forbedrer viden om og kendskab til risici og konsekvenser i forbindelse med cybersikkerhed

| — | Forbedring af beskyttelsen af personoplysninger ved at fremme brugervenlige løsninger for udstyr, der anvendes af borgere og forbrugere |
| --- | --- |

—

Forbedring af beskyttelsen af personoplysninger ved at fremme brugervenlige løsninger for udstyr, der anvendes af borgere og forbrugere

Forbedring af beskyttelsen af personoplysninger ved at fremme brugervenlige løsninger for udstyr, der anvendes af borgere og forbrugere

| — | Udvikling af sikkerhedssoftware og -hardware og testfaciliteter til sikkerhedsprøvning af software og hardware. |
| --- | --- |

—

Udvikling af sikkerhedssoftware og -hardware og testfaciliteter til sikkerhedsprøvning af software og hardware.

Udvikling af sikkerhedssoftware og -hardware og testfaciliteter til sikkerhedsprøvning af software og hardware.

| 2a.2.4 | Beskyttelse af kritiske infrastrukturer og forbedring af katastrofeindsatsen |
| --- | --- |

2a.2.4

2a.2.4

Beskyttelse af kritiske infrastrukturer og forbedring af katastrofeindsatsen

Nye teknologier, processer, metoder og særberedskaber vil bidrage til at beskytte kritiske infrastrukturer, herunder e-infrastrukturer, systemer og tjenester, der er afgørende for, at samfundet og økonomien kan fungere, bl.a. hvad angår kommunikation, transport, finans, sundhed, fødevarer, vand, energi, logistik, forsyningskæder og miljøet.

Nye teknologier, processer, metoder og særberedskaber vil bidrage til at beskytte kritiske infrastrukturer, herunder e-infrastrukturer, systemer og tjenester, der er afgørende for, at samfundet og økonomien kan fungere, bl.a. hvad angår kommunikation, transport, finans, sundhed, fødevarer, vand, energi, logistik, forsyningskæder og miljøet.

Katastrofer opstår fra flere kilder, både naturlige, menneskeskabte eller som følge af kaskaderisici. Der skal gøres en indsats for at begrænse konsekvenserne for liv og leveforhold. Målet er at forebygge og mindske skader på sundhed og miljø, økonomiske og materielle skader og for at sikre forsyningen af fødevarer og lægemidler, sikkerhed og grundlæggende kommunikationsmidler.

Katastrofer opstår fra flere kilder, både naturlige, menneskeskabte eller som følge af kaskaderisici. Der skal gøres en indsats for at begrænse konsekvenserne for liv og leveforhold. Målet er at forebygge og mindske skader på sundhed og miljø, økonomiske og materielle skader og for at sikre forsyningen af fødevarer og lægemidler, sikkerhed og grundlæggende kommunikationsmidler.

Hovedlinjer

Hovedlinjer

| — | Teknologi og kapacitet til de første responsenheder i forbindelse med nødhjælpsoperationer i krise- og katastrofesituationer, herunder katastrofeberedskab i forbindelse med ofre og systemer til tidlig varsling |
| --- | --- |

—

Teknologi og kapacitet til de første responsenheder i forbindelse med nødhjælpsoperationer i krise- og katastrofesituationer, herunder katastrofeberedskab i forbindelse med ofre og systemer til tidlig varsling

Teknologi og kapacitet til de første responsenheder i forbindelse med nødhjælpsoperationer i krise- og katastrofesituationer, herunder katastrofeberedskab i forbindelse med ofre og systemer til tidlig varsling

| — | Samfundenes kapacitet til bedre styring og nedbringelse af katastroferisici, herunder via natur- og lokalvidenbaserede løsninger, øget forebyggelse, beredskab og respons på eksisterende og nye risici, forbedring af disse forskellige infrastrukturers modstandsdygtighed, herunder via institutionelle, politiske og forvaltningsmæssige strukturer, som er modstandsdygtige over for katastrofer |
| --- | --- |

—

Samfundenes kapacitet til bedre styring og nedbringelse af katastroferisici, herunder via natur- og lokalvidenbaserede løsninger, øget forebyggelse, beredskab og respons på eksisterende og nye risici, forbedring af disse forskellige infrastrukturers modstandsdygtighed, herunder via institutionelle, politiske og forvaltningsmæssige strukturer, som er modstandsdygtige over for katastrofer

Samfundenes kapacitet til bedre styring og nedbringelse af katastroferisici, herunder via natur- og lokalvidenbaserede løsninger, øget forebyggelse, beredskab og respons på eksisterende og nye risici, forbedring af disse forskellige infrastrukturers modstandsdygtighed, herunder via institutionelle, politiske og forvaltningsmæssige strukturer, som er modstandsdygtige over for katastrofer

| — | Øget kapacitet til at flytte eftersøgnings- og redningsudstyr, køretøjer, forsyning og styrker |
| --- | --- |

—

Øget kapacitet til at flytte eftersøgnings- og redningsudstyr, køretøjer, forsyning og styrker

Øget kapacitet til at flytte eftersøgnings- og redningsudstyr, køretøjer, forsyning og styrker

| — | Teknologier, udstyr og procedurer til forebyggelse af udbrud af eller inddæmning af epidemier |
| --- | --- |

—

Teknologier, udstyr og procedurer til forebyggelse af udbrud af eller inddæmning af epidemier

Teknologier, udstyr og procedurer til forebyggelse af udbrud af eller inddæmning af epidemier

| — | Forbedring af systemerne for offentlige alarmsystemer på flere niveauer, navnlig for så vidt angår sårbare personer |
| --- | --- |

—

Forbedring af systemerne for offentlige alarmsystemer på flere niveauer, navnlig for så vidt angår sårbare personer

Forbedring af systemerne for offentlige alarmsystemer på flere niveauer, navnlig for så vidt angår sårbare personer

| — | Forbedring af adgangen til specialiserede luftfartøjer og landkøretøjer til bekæmpelse af omfattende skovbrande og forbedring af hurtig indsættelse af dette udstyr. |
| --- | --- |

—

Forbedring af adgangen til specialiserede luftfartøjer og landkøretøjer til bekæmpelse af omfattende skovbrande og forbedring af hurtig indsættelse af dette udstyr.

Forbedring af adgangen til specialiserede luftfartøjer og landkøretøjer til bekæmpelse af omfattende skovbrande og forbedring af hurtig indsættelse af dette udstyr.

| 2a.2.5 | Piratkopiering og efterligninger af produkter |
| --- | --- |

2a.2.5

2a.2.5

Piratkopiering og efterligninger af produkter

Bekæmpelse af piratkopiering og efterligninger af produkter giver fortsat anledning til alvorlig bekymring for den europæiske økonomi, den kulturelle og kreative sektor og borgerne. Disse ulovlige aktiviteter medfører alvorlige tab af skatter, indtægter og personlig indkomst og skader beskæftigelsen i Europa.

Bekæmpelse af piratkopiering og efterligninger af produkter giver fortsat anledning til alvorlig bekymring for den europæiske økonomi, den kulturelle og kreative sektor og borgerne. Disse ulovlige aktiviteter medfører alvorlige tab af skatter, indtægter og personlig indkomst og skader beskæftigelsen i Europa.

Defekte produkter medfører risici for skader på personer og ejendom. Disse konsekvenser skal imødegås, og der skal findes løsninger til håndtering af piratkopiering og efterligninger af produkter og styrkelse af de relevante offentlige myndigheders evne til i fællesskab at forebygge, afsløre, undersøge og modvirke disse strafbare handlinger og relaterede ulovlige aktiviteter.

Defekte produkter medfører risici for skader på personer og ejendom. Disse konsekvenser skal imødegås, og der skal findes løsninger til håndtering af piratkopiering og efterligninger af produkter og styrkelse af de relevante offentlige myndigheders evne til i fællesskab at forebygge, afsløre, undersøge og modvirke disse strafbare handlinger og relaterede ulovlige aktiviteter.

Dette bør omfatte en indsats for at fremme beskyttelsen af intellektuel ejendom.

Dette bør omfatte en indsats for at fremme beskyttelsen af intellektuel ejendom.

Hovedlinjer

Hovedlinjer

| — | Fremme af teknikker til identificering af produkter |
| --- | --- |

—

Fremme af teknikker til identificering af produkter

Fremme af teknikker til identificering af produkter

| — | Bedre beskyttelse af originaldele og -varer |
| --- | --- |

—

Bedre beskyttelse af originaldele og -varer

Bedre beskyttelse af originaldele og -varer

| — | Teknologier til kontrol af transporterede varer (i realtid) og dataudveksling mellem producenter, transportører, toldmyndigheder og modtagere. |
| --- | --- |

—

Teknologier til kontrol af transporterede varer (i realtid) og dataudveksling mellem producenter, transportører, toldmyndigheder og modtagere.

Teknologier til kontrol af transporterede varer (i realtid) og dataudveksling mellem producenter, transportører, toldmyndigheder og modtagere.

| 2a.2.6 | Støtte til Unionens eksterne sikkerhedspolitikker gennem konfliktforebyggelse og fredsskabende aktiviteter |
| --- | --- |

2a.2.6

2a.2.6

Støtte til Unionens eksterne sikkerhedspolitikker gennem konfliktforebyggelse og fredsskabende aktiviteter

Der er behov for nye teknologier, ny kapacitet og nye løsninger for at støtte Unionens eksterne sikkerhedspolitikker i forbindelse med civile opgaver, lige fra civil beskyttelse til humanitær hjælp, grænseforvaltning og fredsbevarende operationer samt stabiliseringsaktiviteter i perioder efter kriser, herunder konfliktforebyggelse, fredsskabende aktiviteter og mægling.

Der er behov for nye teknologier, ny kapacitet og nye løsninger for at støtte Unionens eksterne sikkerhedspolitikker i forbindelse med civile opgaver, lige fra civil beskyttelse til humanitær hjælp, grænseforvaltning og fredsbevarende operationer samt stabiliseringsaktiviteter i perioder efter kriser, herunder konfliktforebyggelse, fredsskabende aktiviteter og mægling.

Hovedlinjer

Hovedlinjer

| — | Forskning vedrørende konfliktløsning og genoprettelse af fred og retfærdighed, tidlig udpegning af faktorer, som fører til konflikter, og virkningen af processer med genoprettende retfærdighed |
| --- | --- |

—

Forskning vedrørende konfliktløsning og genoprettelse af fred og retfærdighed, tidlig udpegning af faktorer, som fører til konflikter, og virkningen af processer med genoprettende retfærdighed

Forskning vedrørende konfliktløsning og genoprettelse af fred og retfærdighed, tidlig udpegning af faktorer, som fører til konflikter, og virkningen af processer med genoprettende retfærdighed

| — | Fremme af interoperabiliteten mellem civil og militær kapacitet i diverse civile opgaver, lige fra civilbeskyttelse til humanitær hjælp, grænseforvaltning og fredsbevarende operationer |
| --- | --- |

—

Fremme af interoperabiliteten mellem civil og militær kapacitet i diverse civile opgaver, lige fra civilbeskyttelse til humanitær hjælp, grænseforvaltning og fredsbevarende operationer

Fremme af interoperabiliteten mellem civil og militær kapacitet i diverse civile opgaver, lige fra civilbeskyttelse til humanitær hjælp, grænseforvaltning og fredsbevarende operationer

| — | Teknologisk udvikling på området for teknologier med dobbelt anvendelse for at fremme interoperabilitet mellem civilbeskyttelsesenheder og militære styrker og blandt civilbeskyttelsesenheder på verdensplan, samt hvad angår pålidelighed, organisationsmæssige, retlige og etiske aspekter, handelsspørgsmål, beskyttelse af oplysningers fortrolighed og integritet samt sporbarhed ved alle transaktioner og processer |
| --- | --- |

—

Teknologisk udvikling på området for teknologier med dobbelt anvendelse for at fremme interoperabilitet mellem civilbeskyttelsesenheder og militære styrker og blandt civilbeskyttelsesenheder på verdensplan, samt hvad angår pålidelighed, organisationsmæssige, retlige og etiske aspekter, handelsspørgsmål, beskyttelse af oplysningers fortrolighed og integritet samt sporbarhed ved alle transaktioner og processer

Teknologisk udvikling på området for teknologier med dobbelt anvendelse for at fremme interoperabilitet mellem civilbeskyttelsesenheder og militære styrker og blandt civilbeskyttelsesenheder på verdensplan, samt hvad angår pålidelighed, organisationsmæssige, retlige og etiske aspekter, handelsspørgsmål, beskyttelse af oplysningers fortrolighed og integritet samt sporbarhed ved alle transaktioner og processer

| — | Udvikling af kommando- og kontrolkapacitet til brug ved civile missioner. |
| --- | --- |

—

Udvikling af kommando- og kontrolkapacitet til brug ved civile missioner.

Udvikling af kommando- og kontrolkapacitet til brug ved civile missioner.

| 2a.2.7 | Fremme af koordinering, samarbejde og synergier |
| --- | --- |

2a.2.7

2a.2.7

Fremme af koordinering, samarbejde og synergier

For at sikre evnen til at anvende, forvalte, kontrollere og styre interne myndighedsprocedurer er der behov for ajourførte teknologier og standarder. Målet bør være at udstyre offentlige myndigheder og andre styrker, som skal udsendes, med udskifteligt udstyr, integrere standardprocedurer for operationer, respons, rapporter og dataudveksling i hele EU.

For at sikre evnen til at anvende, forvalte, kontrollere og styre interne myndighedsprocedurer er der behov for ajourførte teknologier og standarder. Målet bør være at udstyre offentlige myndigheder og andre styrker, som skal udsendes, med udskifteligt udstyr, integrere standardprocedurer for operationer, respons, rapporter og dataudveksling i hele EU.

Agenturerne bør tildeles et tilstrækkeligt budget til at fremme deres evne til at deltage i og fra EU's forskning og innovation og til at forvalte relevante projekter, udveksle behov, resultater og ambitioner samt samarbejde og koordinere indsatsen med andre agenturer og visse ikke-EU-myndigheder som Terrorismebekæmpelsesgruppen og Interpol. Hvad angår sikkerhedsrelateret forskning og innovation, er disse navnlig Det Europæiske Politiakademi, Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur, Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme, Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug, Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed, Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed, Det Europæiske Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-Systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed, Den Europæiske Unions Kontor for Intellektuel Ejendomsret, Den Europæiske Politienhed, Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning og EU-Satellitcentret.

Agenturerne bør tildeles et tilstrækkeligt budget til at fremme deres evne til at deltage i og fra EU's forskning og innovation og til at forvalte relevante projekter, udveksle behov, resultater og ambitioner samt samarbejde og koordinere indsatsen med andre agenturer og visse ikke-EU-myndigheder som Terrorismebekæmpelsesgruppen og Interpol. Hvad angår sikkerhedsrelateret forskning og innovation, er disse navnlig Det Europæiske Politiakademi, Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur, Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme, Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug, Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed, Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed, Det Europæiske Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-Systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed, Den Europæiske Unions Kontor for Intellektuel Ejendomsret, Den Europæiske Politienhed, Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning og EU-Satellitcentret.

For at skabe flere synergier med EU-finansieret forsvarsforskning bør der indføres udvekslings- og høringsmekanismer med myndigheder, der arbejder med forsvarsforskning til civile formål.

For at skabe flere synergier med EU-finansieret forsvarsforskning bør der indføres udvekslings- og høringsmekanismer med myndigheder, der arbejder med forsvarsforskning til civile formål.

Standarder vil spille en vigtig rolle, da de sikrer fælles udvikling, produktion og gennemførelse samt kapacitet til udveksling, interoperabilitet og kompatibilitet af tjenester, procedurer, teknologier og udstyr.

Standarder vil spille en vigtig rolle, da de sikrer fælles udvikling, produktion og gennemførelse samt kapacitet til udveksling, interoperabilitet og kompatibilitet af tjenester, procedurer, teknologier og udstyr.

Hovedlinjer

Hovedlinjer

| — | Teknologier og udstyr med grundlæggende operative behov, som skal anvendes på lige fod af alle medlemsstaternes styrker og myndigheder af samme type (politi- og redningsstyrker, katastrofeforvaltnings-, kommunikationsorganer mv.) |
| --- | --- |

—

Teknologier og udstyr med grundlæggende operative behov, som skal anvendes på lige fod af alle medlemsstaternes styrker og myndigheder af samme type (politi- og redningsstyrker, katastrofeforvaltnings-, kommunikationsorganer mv.)

Teknologier og udstyr med grundlæggende operative behov, som skal anvendes på lige fod af alle medlemsstaternes styrker og myndigheder af samme type (politi- og redningsstyrker, katastrofeforvaltnings-, kommunikationsorganer mv.)

| — | Interoperabilitet for udstyr og procedurer for at fremme operationelt samarbejde på tværs af grænser og agenturer. |
| --- | --- |

—

Interoperabilitet for udstyr og procedurer for at fremme operationelt samarbejde på tværs af grænser og agenturer.

Interoperabilitet for udstyr og procedurer for at fremme operationelt samarbejde på tværs af grænser og agenturer.

Ændring 52

Ændring 52

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 3 — indledning

Bilag I — del II — punkt 3 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3. | KLYNGEN »DET DIGITALE OMRÅDE
  OG
  INDUSTRI« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.

KLYNGEN »DET DIGITALE OMRÅDE
  OG
  INDUSTRI«

OG

| 3. | KLYNGEN »DET DIGITALE OMRÅDE, INDUSTRI
  OG RUMMET
  « |
| --- | --- |

3.

KLYNGEN »DET DIGITALE OMRÅDE, INDUSTRI
  OG RUMMET
  «

OG RUMMET

Ændring 53

Ændring 53

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.1

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.1. | Baggrund |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.1.

Baggrund

| 3.1. | Baggrund |
| --- | --- |

3.1.

Baggrund

For at sikre den industrielle konkurrenceevne og evnen til at håndtere fremtidens globale udfordringer må EU styrke og bevare sine teknologiske og industrielle kapaciteter på nøgleområder, som underbygger omstillingen af vores økonomi og samfund.

For at sikre den industrielle konkurrenceevne og evnen til at håndtere fremtidens globale udfordringer må EU styrke og bevare sine teknologiske og industrielle kapaciteter på nøgleområder, som underbygger omstillingen af vores økonomi og samfund.

EU's industri tegner sig for hver femte arbejdsplads og to tredjedele af den private sektors F&U-investeringer, ligesom den genererer 80 % af EU's eksport. En ny innovationsbølge, der indebærer en sammensmeltning af fysiske og digitale teknologier, vil medføre enorme muligheder for EU's industri og forbedre livskvaliteten for EU's borgere.

EU's industri tegner sig for hver femte arbejdsplads og to tredjedele af den private sektors F&U-investeringer, ligesom den genererer 80 % af EU's eksport. En ny innovationsbølge, der indebærer en sammensmeltning af fysiske og digitale teknologier, vil medføre enorme muligheder for EU's industri og forbedre livskvaliteten for EU's borgere.

Digitaliseringen er en kæmpe drivkraft. I takt med at den fortsætter med hastige skridt på tværs af alle sektorer, bliver investeringer på prioriterede områder, der spænder fra kunstig intelligens til næste generation af internet, højtydende databehandling, fotonik
  og
  nanoelektronik, afgørende for styrken i vores økonomi
  og vores samfunds bæredygtighed
  . Investeringer i samt produktion af anvendelse af IKT sætter et gevaldigt skub i EU's økonomiske vækst og tegnede sig alene i årene fra 2001 til 2011 for en forøgelse på 30 %.

og

og vores samfunds bæredygtighed

Digitaliseringen er en kæmpe drivkraft. I takt med at den fortsætter med hastige skridt på tværs af alle sektorer, bliver investeringer på prioriterede områder, der spænder fra kunstig intelligens til næste generation af internet, højtydende databehandling, fotonik
  , kvanteteknologi,
  nanoelektronik,
  intelligente data osv.,
  afgørende for styrken i vores økonomi. Investeringer i samt produktion af anvendelse af IKT sætter et gevaldigt skub i EU's økonomiske vækst og tegnede sig alene i årene fra 2001 til 2011 for en forøgelse på 30 %.

, kvanteteknologi,

intelligente data osv.,

Centrale støtteteknologier (15) underbygger blandingen af den digitale og den fysiske verden, som er central for denne nye globale innovationsbølge. Ved at investere i udvikling, demonstration
  og
  udbredelse af centrale støtteteknologier og sørge for en sikker, bæredygtig og overkommelig
  forsyning
  af råstoffer og avancerede materialer vil EU sikre strategisk uafhængighed og hjælpe EU's industri med betydeligt at reducere dens CO2- og miljøaftryk.

15

og

forsyning

Centrale støtteteknologier (15) underbygger blandingen af den digitale og den fysiske verden, som er central for denne nye globale innovationsbølge. Ved at investere i udvikling, demonstration, udbredelse
  og standardisering
  af centrale støtteteknologier og sørge for en sikker, bæredygtig og overkommelig
  udvinding, anvendelse og forvaltning
  af råstoffer og avancerede materialer vil EU sikre strategisk uafhængighed og hjælpe EU's industri med betydeligt at reducere dens CO2- og miljøaftryk
  , herunder omkostninger for samfundet i forbindelse med eksternaliteter
  .

15

og standardisering

udvinding, anvendelse og forvaltning

, herunder omkostninger for samfundet i forbindelse med eksternaliteter

Særlige fremtidige og fremspirende teknologier
  kan
  også forfølges,
  hvis det
  er
  hensigtsmæssigt
  .

kan

hvis det

hensigtsmæssigt

Særlige fremtidige og fremspirende teknologier
  bør
  også forfølges,
  da det
  er
  på disse områder, nye banebrydende innovationer er baseret
  .

bør

da det

på disse områder, nye banebrydende innovationer er baseret

Rummet er af strategisk betydning: Ca. 10 % af EU's BNP er afhængig af brugen af rumbaserede tjenester. EU har en rumsektor i verdensklasse med en stærk satellitfremstillingsindustri og en dynamisk downstream-tjenesteydelsessektor. Rummet leverer vigtige redskaber til kommunikation, navigation og overvågning og åbner mange forretningsmuligheder, særligt i kombination med digitale teknologier og andre datakilder. EU skal gøre størst mulig brug af disse muligheder ved fuldt ud at udnytte potentialet ved sine rumprogrammer Copernicus, EGNOS og Galileo og ved at beskytte rum- og jordinfrastrukturer mod trusler
  fra rummet
  .

fra rummet

Rummet er af strategisk betydning: Ca. 10 % af EU's BNP er afhængig af brugen af rumbaserede tjenester. EU har en rumsektor i verdensklasse med en stærk satellitfremstillingsindustri og en dynamisk downstream-tjenesteydelsessektor. Rummet leverer vigtige redskaber til kommunikation, navigation og overvågning og åbner mange
  forsknings-, innovations- og
  forretningsmuligheder, særligt i kombination med digitale teknologier og andre datakilder. EU skal gøre størst mulig brug af disse muligheder ved fuldt ud at udnytte potentialet ved sine rumprogrammer Copernicus, EGNOS og Galileo
  og tilskynde til bl.a. udviklingen af downstream-sektoren og applikationer til slutbrugere
  og ved at beskytte rum- og jordinfrastrukturer mod trusler.

forsknings-, innovations- og

og tilskynde til bl.a. udviklingen af downstream-sektoren og applikationer til slutbrugere

EU har en enestående mulighed for at blive verdensførende og øge sin andel af verdensmarkedet ved at vise, hvordan digital omstilling, lederskab inden for centrale støtteteknologier og rumteknologier, omstilling til en kulstoffattig cirkulær økonomi og konkurrenceevne
  kan styrke hinanden indbyrdes via videnskabelig og teknologisk topkvalitet
  .

kan styrke hinanden indbyrdes via videnskabelig og teknologisk topkvalitet

EU har en enestående mulighed for at blive verdensførende og øge sin andel af verdensmarkedet ved at vise, hvordan digital omstilling, lederskab inden for centrale støtteteknologier og rumteknologier
  frigør scenarier med henblik på
  omstilling til
  en økonomi med nulemission af drivhusgasser
  ,
  herunder lavemissionsteknologier
  ,
  biobaseret og
  cirkulær økonomi og
  sikrer
  konkurrenceevne
  og en samfundsmæssig forståelse af disse teknologier og udviklinger
  .

frigør scenarier med henblik på

en økonomi med nulemission af drivhusgasser

herunder lavemissionsteknologier

biobaseret og

sikrer

og en samfundsmæssig forståelse af disse teknologier og udviklinger

For at gøre den digitale, cirkulære og kulstoffattige økonomi til virkelighed er der behov for tiltag på EU-niveau grundet værdikædernes kompleksitet, teknologiernes systemiske og tværfaglige karakter og deres høje udviklingsomkostninger og problemernes tværfaglige natur. EU skal sikre, at alle industriens spillere og samfundet som helhed kan drage fordel af avancerede og rene teknologier og af digitaliseringen. Udvikling af teknologier er ikke i sig selv nok. Industriorienterede infrastrukturer, heriblandt pilotlinjer, vil hjælpe med at etablere EU-virksomheder og navnlig SMV'erne med at udrulle disse teknologier og forbedre deres innovationsresultater.

For at gøre den digitale, cirkulære og kulstoffattige økonomi til virkelighed er der behov for tiltag på EU-niveau grundet værdikædernes kompleksitet, teknologiernes systemiske og tværfaglige karakter og deres høje udviklingsomkostninger og problemernes tværfaglige natur. EU skal sikre, at alle industriens spillere og samfundet som helhed kan drage fordel af avancerede og rene teknologier og af digitaliseringen. Udvikling af teknologier er ikke i sig selv nok.
  Nye bæredygtige forretningsmodeller,
  industriorienterede infrastrukturer, heriblandt pilotlinjer, vil hjælpe med at etablere EU-virksomheder og navnlig SMV'erne med at udrulle disse teknologier og forbedre deres innovationsresultater.
  I denne forbindelse spiller den kulturelle og kreative sektor også en stor rolle som drivkraft for den digitale omstilling og IKT-drevne innovation i Europa.

Nye bæredygtige forretningsmodeller,

I denne forbindelse spiller den kulturelle og kreative sektor også en stor rolle som drivkraft for den digitale omstilling og IKT-drevne innovation i Europa.

Et stærkt engagement fra industriens side er afgørende for at fastsætte prioriteter og udarbejde forsknings- og innovationsdagsordener, øge den
  offentlige
  finansierings løftestangseffekt og sikre anvendelse af resultater. Samfundets forståelse og accept er afgørende for succes, ligesom der er brug for en ny dagsorden for industrirelevante færdigheder og standardisering.

offentlige

Et stærkt engagement fra industriens side er
  derfor
  afgørende for at fastsætte prioriteter og udarbejde forsknings- og innovationsdagsordener, øge den
  yderligere offentlig og private
  finansierings løftestangseffekt og sikre anvendelse af resultater. Samfundets forståelse og accept er afgørende for succes, ligesom der er brug for en ny dagsorden for industrirelevante færdigheder og standardisering.

derfor

yderligere offentlig og private

Samling af aktiviteter vedrørende digitale teknologier, centrale støtteteknologier og rumteknologier samt en bæredygtig råstofforsyning vil muliggøre en mere systemisk tilgang og en hurtigere og mere omfattende digital og industriel omstilling.
  Det
  vil sikre, at forskning og innovation inden for disse områder bidrager til gennemførelsen af EU's politikker for industri, digitalisering, miljø, energi og klima, den cirkulære økonomi, råstoffer og avancerede materialer og rummet.

Det

Samling af aktiviteter vedrørende digitale teknologier, centrale støtteteknologier og rumteknologier samt en bæredygtig råstofforsyning vil muliggøre en mere systemisk tilgang og en hurtigere og mere omfattende digital og industriel omstilling.
  Dette
  vil sikre, at forskning og innovation inden for disse områder bidrager til gennemførelsen af EU's politikker for industri, digitalisering, miljø, energi og klima,
  mobilitet
  , den cirkulære økonomi, råstoffer og avancerede materialer og rummet.

Dette

mobilitet

Komplementaritet vil blive sikret med aktiviteter under programmet Det digitale Europa for at respektere afgrænsningen mellem de to programmer og undgå overlapninger.

Komplementaritet vil blive sikret med aktiviteter under programmet Det digitale Europa for at respektere afgrænsningen mellem de to programmer og undgå overlapninger.

Aktiviteterne vil især bidrage direkte til følgende mål for bæredygtig udvikling (SDG): SDG 8 — Anstændige jobs og økonomisk vækst, SDG 9 — Industri, innovation og infrastruktur og SDG 12 — Ansvarligt forbrug og produktion, SDG 13 — Klimaindsats.

Aktiviteterne vil især bidrage direkte til følgende mål for bæredygtig udvikling (SDG): SDG 8 — Anstændige jobs og økonomisk vækst, SDG 9 — Industri, innovation og infrastruktur og SDG 12 — Ansvarligt forbrug og produktion, SDG 13 — Klimaindsats.

Ændring 54

Ændring 54

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.1

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.2.1. | Produktionsteknologier |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.2.1.

Produktionsteknologier

| 3.2.1. | Produktionsteknologier |
| --- | --- |

3.2.1.

Produktionsteknologier

Produktion er en central drivkraft for beskæftigelse og velstand i EU, hvor den står for tre fjerdele af EU's globale eksport og mere end 100 millioner direkte og indirekte job. Den primære udfordring for EU's produktion er at forblive konkurrencedygtig på globalt plan med mere intelligente og skræddersyede produkter med høj merværdi
  , som fremstilles med meget lavere energiomkostninger
  . Kreative og kulturelle inputs vil være afgørende
  for at hjælpe med at generere merværdi
  .

, som fremstilles med meget lavere energiomkostninger

for at hjælpe med at generere merværdi

Produktion er en central drivkraft for beskæftigelse og velstand i EU, hvor den står for tre fjerdele af EU's globale eksport og mere end 100 millioner direkte og indirekte job. Den primære udfordring for EU's produktion er at forblive konkurrencedygtig på globalt plan med mere intelligente, skræddersyede
  og mere energi- og omkostningseffektive
  produkter med høj merværdi
  og et reduceret CO2-aftryk, herunder mindre affald og forurening
  . Kreative og kulturelle inputs
  samt perspektiver fra samfundsvidenskaberne og humaniora vedrørende forholdet mellem teknologi og mennesker
  vil
  også
  være afgørende
  med henblik på at nå disse mål
  .

og mere energi- og omkostningseffektive

og et reduceret CO2

samt perspektiver fra samfundsvidenskaberne og humaniora vedrørende forholdet mellem teknologi og mennesker

også

med henblik på at nå disse mål

Hovedlinjer

Hovedlinjer

| — | Banebrydende produktionsteknologier som eksempelvis additiv fremstilling, industriel robotteknologi, HIMS (human integrated manufacturing system), produktionssystemer, som også fremmes via et EU-netværk af industriorienterede infrastrukturer |
| --- | --- |

—

Banebrydende produktionsteknologier som eksempelvis additiv fremstilling, industriel robotteknologi, HIMS (human integrated manufacturing system), produktionssystemer, som også fremmes via et EU-netværk af industriorienterede infrastrukturer

| — | Banebrydende produktionsteknologier som eksempelvis additiv fremstilling,
  modellering, simulering,
  industriel
  automatiserings- og
  robotteknologi, HIMS (human integrated manufacturing system), som også fremmes via et EU-netværk af industriorienterede infrastrukturer |
| --- | --- |

—

Banebrydende produktionsteknologier som eksempelvis additiv fremstilling,
  modellering, simulering,
  industriel
  automatiserings- og
  robotteknologi, HIMS (human integrated manufacturing system), som også fremmes via et EU-netværk af industriorienterede infrastrukturer

modellering, simulering,

automatiserings- og

| — | Banebrydende innovation, hvor der bruges forskellige støtteteknologier (f.eks. konvergerende teknologier, kunstig intelligens, dataanalyse, industriel robotteknologi, bioproduktion og avancerede batteriteknologier) i hele værdikæden |
| --- | --- |

—

Banebrydende innovation, hvor der bruges forskellige støtteteknologier (f.eks. konvergerende teknologier, kunstig intelligens, dataanalyse, industriel robotteknologi, bioproduktion og avancerede batteriteknologier) i hele værdikæden

| — | Banebrydende innovation, hvor der bruges forskellige støtteteknologier (f.eks. konvergerende teknologier, kunstig intelligens, dataanalyse, industriel robotteknologi,
  bæredygtig
  bioproduktion og avancerede batteriteknologier) i hele værdikæden |
| --- | --- |

—

Banebrydende innovation, hvor der bruges forskellige støtteteknologier (f.eks. konvergerende teknologier, kunstig intelligens, dataanalyse, industriel robotteknologi,
  bæredygtig
  bioproduktion og avancerede batteriteknologier) i hele værdikæden

bæredygtig

| — | Færdigheder og arbejdspladser, som er fuldt ud tilpasset de nye teknologier i overensstemmelse med de europæiske sociale værdier |
| --- | --- |

—

Færdigheder og arbejdspladser, som er fuldt ud tilpasset de nye teknologier i overensstemmelse med de europæiske sociale værdier

| — | Færdigheder og arbejdspladser, som er fuldt ud tilpasset de nye teknologier
  , idet der også lægges vægt på ergonomi, og som er
  i overensstemmelse med de europæiske sociale værdier
  og behov |
| --- | --- |

—

Færdigheder og arbejdspladser, som er fuldt ud tilpasset de nye teknologier
  , idet der også lægges vægt på ergonomi, og som er
  i overensstemmelse med de europæiske sociale værdier
  og behov

, idet der også lægges vægt på ergonomi, og som er

og behov

| — | Fleksible og kognitive højpræcisionsanlæg uden fejl og affald og intelligente produktionssystemer, der opfylder kundernes behov |
| --- | --- |

—

Fleksible og kognitive højpræcisionsanlæg uden fejl og affald og intelligente produktionssystemer, der opfylder kundernes behov

| — | Fleksible og kognitive højpræcisionsanlæg uden fejl og affald og intelligente
  og energieffektive
  produktionssystemer, der opfylder kundernes behov |
| --- | --- |

—

Fleksible og kognitive højpræcisionsanlæg uden fejl og affald og intelligente
  og energieffektive
  produktionssystemer, der opfylder kundernes behov

og energieffektive

| — | Banebrydende innovation inden for teknikker til undersøgelse af byggepladser og til fuld automatisering af montering på stedet og af præfabrikerede komponenter. |
| --- | --- |

—

Banebrydende innovation inden for teknikker til undersøgelse af byggepladser og til fuld automatisering af montering på stedet og af præfabrikerede komponenter.

| — | Banebrydende innovation inden for teknikker til undersøgelse af byggepladser og til fuld automatisering af montering på stedet og af præfabrikerede komponenter. |
| --- | --- |

—

Banebrydende innovation inden for teknikker til undersøgelse af byggepladser og til fuld automatisering af montering på stedet og af præfabrikerede komponenter.

Ændring 55

Ændring 55

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.2 — afsnit 1

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.2 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Bevaring og udarbejdelse af egne stærke design- og produktionskapaciteter inden for essentielle digitale teknologier såsom mikro- og nanoelektronik, fotonik og softwaresystemer og deres integrering såvel som avancerede materialer for disse applikationer vil være afgørende for et konkurrencedygtigt EU. | Bevaring og udarbejdelse af egne stærke design- og produktionskapaciteter inden for essentielle digitale teknologier såsom mikro- og nanoelektronik, fotonik og softwaresystemer, deres integrering
  og standardisering
  såvel som avancerede materialer for disse applikationer vil være afgørende for et konkurrencedygtigt EU.
  Vigtig digital støtteteknologi kan udfylde hullet mellem banebrydende forskning og markedsskabende innovationer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Bevaring og udarbejdelse af egne stærke design- og produktionskapaciteter inden for essentielle digitale teknologier såsom mikro- og nanoelektronik, fotonik og softwaresystemer og deres integrering såvel som avancerede materialer for disse applikationer vil være afgørende for et konkurrencedygtigt EU.

Bevaring og udarbejdelse af egne stærke design- og produktionskapaciteter inden for essentielle digitale teknologier såsom mikro- og nanoelektronik, fotonik og softwaresystemer, deres integrering
  og standardisering
  såvel som avancerede materialer for disse applikationer vil være afgørende for et konkurrencedygtigt EU.
  Vigtig digital støtteteknologi kan udfylde hullet mellem banebrydende forskning og markedsskabende innovationer.

og standardisering

Vigtig digital støtteteknologi kan udfylde hullet mellem banebrydende forskning og markedsskabende innovationer.

Ændring 56

Ændring 56

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.2 — afsnit 2

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.2 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Nanoelektroniske design- og proceskoncepter, som imødekommer de specifikke krav i forbindelse med den digitale omstilling og de globale udfordringer, for så vidt angår funktionalitet,
  energiforbrug
  og integrering |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Nanoelektroniske design- og proceskoncepter, som imødekommer de specifikke krav i forbindelse med den digitale omstilling og de globale udfordringer, for så vidt angår funktionalitet,
  energiforbrug
  og integrering

energiforbrug

| — | Nanoelektroniske design- og proceskoncepter, som imødekommer de specifikke krav i forbindelse med den digitale omstilling og de globale udfordringer, for så vidt angår
  ydeevne,
  funktionalitet,
  energideling og -forbrug samt effektivitet
  og integrering |
| --- | --- |

—

Nanoelektroniske design- og proceskoncepter, som imødekommer de specifikke krav i forbindelse med den digitale omstilling og de globale udfordringer, for så vidt angår
  ydeevne,
  funktionalitet,
  energideling og -forbrug samt effektivitet
  og integrering

ydeevne,

energideling og -forbrug samt effektivitet

| — | Sensorteknologier og deres samintegrering med computerenheder, som muliggør tingenes internet, herunder innovative løsninger vedrørende fleksible og overensstemmende materialer til
  menneskevenlige
  interagerende objekter |
| --- | --- |

—

Sensorteknologier og deres samintegrering med computerenheder, som muliggør tingenes internet, herunder innovative løsninger vedrørende fleksible og overensstemmende materialer til
  menneskevenlige
  interagerende objekter

menneskevenlige

| — | Sensorteknologier og deres samintegrering med computerenheder, som muliggør tingenes internet, herunder innovative løsninger vedrørende fleksible og overensstemmende materialer til
  sikre, menneske- og miljøvenlige
  interagerende objekter |
| --- | --- |

—

Sensorteknologier og deres samintegrering med computerenheder, som muliggør tingenes internet, herunder innovative løsninger vedrørende fleksible og overensstemmende materialer til
  sikre, menneske- og miljøvenlige
  interagerende objekter

sikre, menneske- og miljøvenlige

| — | Teknologier som supplement eller alternativ til nanoelektronik såsom neuromorfisk databehandling, der driver applikationer med kunstig intelligens, eller kvantedatabehandling |
| --- | --- |

—

Teknologier som supplement eller alternativ til nanoelektronik såsom neuromorfisk databehandling, der driver applikationer med kunstig intelligens, eller kvantedatabehandling

| — | Teknologier som supplement eller alternativ til nanoelektronik såsom neuromorfisk databehandling, der driver applikationer med kunstig intelligens, eller kvantedatabehandling |
| --- | --- |

—

Teknologier som supplement eller alternativ til nanoelektronik såsom neuromorfisk databehandling, der driver applikationer med kunstig intelligens, eller kvantedatabehandling

| — | Databehandlingsarkitekturer og laveffektprocessorer til en lang række applikationer, inklusiv edge computing, digitalisering af industrien, big data og cloud, intelligent energi og opkoblede og automatiske køretøjer |
| --- | --- |

—

Databehandlingsarkitekturer og laveffektprocessorer til en lang række applikationer, inklusiv edge computing, digitalisering af industrien, big data og cloud, intelligent energi og opkoblede og automatiske køretøjer

| — | Databehandlingsarkitekturer og laveffektprocessorer til en lang række applikationer, inklusiv edge computing, digitalisering af industrien,
  automatisering og robotteknologi,
  big data og cloud, intelligent energi og opkoblede og automatiske køretøjer |
| --- | --- |

—

Databehandlingsarkitekturer og laveffektprocessorer til en lang række applikationer, inklusiv edge computing, digitalisering af industrien,
  automatisering og robotteknologi,
  big data og cloud, intelligent energi og opkoblede og automatiske køretøjer

automatisering og robotteknologi,

| — | Design af computerhardware med stærke garantier og pålidelig udførelse med indbyggede foranstaltninger til beskyttelse af sikkerhed og privatlivets fred for input-/outputdata såvel som behandlingsinstruktioner |
| --- | --- |

—

Design af computerhardware med stærke garantier og pålidelig udførelse med indbyggede foranstaltninger til beskyttelse af sikkerhed og privatlivets fred for input-/outputdata såvel som behandlingsinstruktioner

| — | Design af computerhardware med stærke garantier og pålidelig udførelse med indbyggede foranstaltninger til beskyttelse af sikkerhed og privatlivets fred for input-/outputdata såvel som behandlingsinstruktioner |
| --- | --- |

—

Design af computerhardware med stærke garantier og pålidelig udførelse med indbyggede foranstaltninger til beskyttelse af sikkerhed og privatlivets fred for input-/outputdata såvel som behandlingsinstruktioner

| — | Fotoniske teknologier, der sørger for applikationer med banebrydende fremskridt for så vidt angår funktionalitet og resultater |
| --- | --- |

—

Fotoniske teknologier, der sørger for applikationer med banebrydende fremskridt for så vidt angår funktionalitet og resultater

| — | Fotoniske teknologier, der sørger for applikationer med banebrydende fremskridt for så vidt angår funktionalitet
  , integrering
  og resultater |
| --- | --- |

—

Fotoniske teknologier, der sørger for applikationer med banebrydende fremskridt for så vidt angår funktionalitet
  , integrering
  og resultater

, integrering

| — | Systemudviklingsteknologier til støtte for fuldt ud autonome systemer til pålidelige applikationer, der interagerer med den fysiske verden, herunder inden for industrielle og sikkerhedskritiske områder |
| --- | --- |

—

Systemudviklingsteknologier til støtte for fuldt ud autonome systemer til pålidelige applikationer, der interagerer med den fysiske verden, herunder inden for industrielle og sikkerhedskritiske områder

| — | Systemudviklingsteknologier til støtte for fuldt ud autonome systemer til pålidelige applikationer, der interagerer med den fysiske verden, herunder inden for industrielle og sikkerhedskritiske områder |
| --- | --- |

—

Systemudviklingsteknologier til støtte for fuldt ud autonome systemer til pålidelige applikationer, der interagerer med den fysiske verden, herunder inden for industrielle og sikkerhedskritiske områder

| — | Softwareteknologier, som øger
  softwarekvaliteten
  ,
  -sikkerheden
  og
  -pålideligheden
  , har forbedret driftslevetid, og som øger udviklingsproduktiviteten og indfører indbygget kunstig intelligens og modstandsdygtighed i software |
| --- | --- |

—

Softwareteknologier, som øger
  softwarekvaliteten
  ,
  -sikkerheden
  og
  -pålideligheden
  , har forbedret driftslevetid, og som øger udviklingsproduktiviteten og indfører indbygget kunstig intelligens og modstandsdygtighed i software

softwarekvaliteten

-sikkerheden

-pålideligheden

| — | Software- og hardwareteknologier
  , som øger
  kvaliteten
  ,
  sikkerheden
  og
  pålideligheden
  , har forbedret driftslevetid, og som øger udviklingsproduktiviteten
  og interoperabiliteten
  og indfører indbygget kunstig intelligens og modstandsdygtighed i software |
| --- | --- |

—

Software- og hardwareteknologier
  , som øger
  kvaliteten
  ,
  sikkerheden
  og
  pålideligheden
  , har forbedret driftslevetid, og som øger udviklingsproduktiviteten
  og interoperabiliteten
  og indfører indbygget kunstig intelligens og modstandsdygtighed i software

Software- og hardwareteknologier

kvaliteten

sikkerheden

pålideligheden

og interoperabiliteten

| — | Fremspirende teknologier, som udvider de digitale teknologier og bygger bro mellem proof of concept inden for forskningen og industriel gennemførlighed på relevante markeder. |
| --- | --- |

—

Fremspirende teknologier, som udvider de digitale teknologier og bygger bro mellem proof of concept inden for forskningen og industriel gennemførlighed på relevante markeder.

| — | Fremspirende teknologier, som udvider de digitale teknologier og bygger bro mellem proof of concept inden for forskningen og industriel gennemførlighed på relevante markeder |
| --- | --- |

—

Fremspirende teknologier, som udvider de digitale teknologier og bygger bro mellem proof of concept inden for forskningen og industriel gennemførlighed på relevante markeder

| — | Digitale teknologier til kulturelle og kreative industrier, herunder audiovisuelle produktioner, arkiver og biblioteker og forlagsvirksomhed, til udvikling af nye værktøjer til at skabe adgang og udnytte og bevare digitalt indhold. |
| --- | --- |

—

Digitale teknologier til kulturelle og kreative industrier, herunder audiovisuelle produktioner, arkiver og biblioteker og forlagsvirksomhed, til udvikling af nye værktøjer til at skabe adgang og udnytte og bevare digitalt indhold.

Digitale teknologier til kulturelle og kreative industrier, herunder audiovisuelle produktioner, arkiver og biblioteker og forlagsvirksomhed, til udvikling af nye værktøjer til at skabe adgang og udnytte og bevare digitalt indhold.

| — | Udvikling af nye forretningsmodeller baseret på miljøinnovation og alternative produktionstilgange, der er ressource- og energieffektive. |
| --- | --- |

—

Udvikling af nye forretningsmodeller baseret på miljøinnovation og alternative produktionstilgange, der er ressource- og energieffektive.

Udvikling af nye forretningsmodeller baseret på miljøinnovation og alternative produktionstilgange, der er ressource- og energieffektive.

Ændring 57

Ændring 57

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.3 — afsnit 1

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.3 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| EU er verdensførende inden for avancerede materialer og tilknyttede processer, som udgør op mod 20 % af dets industrigrundlag og udgør basen for næsten samtlige værdikæder under forarbejdningen af råstoffer. For at forblive konkurrencedygtig og opfylde borgernes behov for passende, sikre og avancerede materialer skal EU forbedre materialernes genanvendelighed, reducere kulstof- og miljøaftrykket og sætte skub i tværsektoriel industriel innovation ved at støtte nye applikationer inden for alle industrisektorer. | EU er verdensførende inden for avancerede materialer og tilknyttede processer, som udgør op mod 20 % af dets industrigrundlag og udgør basen for næsten samtlige værdikæder under forarbejdningen af råstoffer. For at forblive konkurrencedygtig og opfylde borgernes behov for passende, sikre og avancerede materialer,
  herunder miljøvenlige alternativer,
  skal EU forbedre materialernes
  holdbarhed og
  genanvendelighed, reducere kulstof- og miljøaftrykket og sætte skub i tværsektoriel industriel innovation ved at støtte nye applikationer
  og standardisering
  inden for alle industrisektorer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

EU er verdensførende inden for avancerede materialer og tilknyttede processer, som udgør op mod 20 % af dets industrigrundlag og udgør basen for næsten samtlige værdikæder under forarbejdningen af råstoffer. For at forblive konkurrencedygtig og opfylde borgernes behov for passende, sikre og avancerede materialer skal EU forbedre materialernes genanvendelighed, reducere kulstof- og miljøaftrykket og sætte skub i tværsektoriel industriel innovation ved at støtte nye applikationer inden for alle industrisektorer.

EU er verdensførende inden for avancerede materialer og tilknyttede processer, som udgør op mod 20 % af dets industrigrundlag og udgør basen for næsten samtlige værdikæder under forarbejdningen af råstoffer. For at forblive konkurrencedygtig og opfylde borgernes behov for passende, sikre og avancerede materialer,
  herunder miljøvenlige alternativer,
  skal EU forbedre materialernes
  holdbarhed og
  genanvendelighed, reducere kulstof- og miljøaftrykket og sætte skub i tværsektoriel industriel innovation ved at støtte nye applikationer
  og standardisering
  inden for alle industrisektorer.

herunder miljøvenlige alternativer,

holdbarhed og

og standardisering

Ændring 58

Ændring 58

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.3 — afsnit 2

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.3 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hovedlinjer | Hovedlinjer |
| — | Materialer (inklusive plastmaterialer, bio- og nanomaterialer, todimensionelle materialer, intelligente og sammensatte materialer), der er designet med nye egenskaber og funktioner, og som opfylder lovkravene (men ikke medfører et øget pres på miljøet i løbet af deres produktion, brug og bortskaffelse) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hovedlinjer

Hovedlinjer

—

Materialer (inklusive plastmaterialer, bio- og nanomaterialer, todimensionelle materialer, intelligente og sammensatte materialer), der er designet med nye egenskaber og funktioner, og som opfylder lovkravene (men ikke medfører et øget pres på miljøet i løbet af deres produktion, brug og bortskaffelse)

| — | Materialer (inklusive plastmaterialer,
  bioplast,
  bio- og nanomaterialer, todimensionelle materialer, intelligente og sammensatte materialer), der er designet med nye egenskaber og funktioner, og som opfylder lovkravene (men ikke medfører et øget pres på miljøet
  og negative eksternaliteter
  i løbet af deres produktion, brug og bortskaffelse) |
| --- | --- |

—

Materialer (inklusive plastmaterialer,
  bioplast,
  bio- og nanomaterialer, todimensionelle materialer, intelligente og sammensatte materialer), der er designet med nye egenskaber og funktioner, og som opfylder lovkravene (men ikke medfører et øget pres på miljøet
  og negative eksternaliteter
  i løbet af deres produktion, brug og bortskaffelse)

bioplast,

og negative eksternaliteter

| — | Integrerede materialeprocesser og -produktion, der følger en kundeorienteret og etisk tilgang, herunder prænormative aktiviteter og livscyklusvurdering, udvinding og forvaltning af råstoffer, holdbarhed, genbrugelighed og genanvendelighed, sikkerhed, risikovurdering og -forvaltning |
| --- | --- |

—

Integrerede materialeprocesser og -produktion, der følger en kundeorienteret og etisk tilgang, herunder prænormative aktiviteter og livscyklusvurdering, udvinding og forvaltning af råstoffer, holdbarhed, genbrugelighed og genanvendelighed, sikkerhed, risikovurdering og -forvaltning

| — | Integrerede materialeprocesser og -produktion, der følger en kundeorienteret og etisk tilgang, herunder prænormative aktiviteter og livscyklusvurdering,
  bæredygtig
  udvinding og forvaltning af råstoffer, holdbarhed, genbrugelighed og genanvendelighed, sikkerhed, risikovurdering og -forvaltning |
| --- | --- |

—

Integrerede materialeprocesser og -produktion, der følger en kundeorienteret og etisk tilgang, herunder prænormative aktiviteter og livscyklusvurdering,
  bæredygtig
  udvinding og forvaltning af råstoffer, holdbarhed, genbrugelighed og genanvendelighed, sikkerhed, risikovurdering og -forvaltning

bæredygtig

| — | Udvikling af materialer ved hjælp af f.eks. karakterisering (f.eks. til kvalitetssikring), modellering, pilotprojekter og opskalering |
| --- | --- |

—

Udvikling af materialer ved hjælp af f.eks. karakterisering (f.eks. til kvalitetssikring), modellering, pilotprojekter og opskalering

| — | Udvikling af materialer ved hjælp af f.eks. karakterisering (f.eks. til kvalitetssikring), modellering, pilotprojekter og opskalering |
| --- | --- |

—

Udvikling af materialer ved hjælp af f.eks. karakterisering (f.eks. til kvalitetssikring), modellering, pilotprojekter og opskalering

| — | Et
  EU-innovationsøkosystem
  af teknologiinfrastrukturer (16), som er indkredset og prioriteret efter aftale med medlemsstaterne, og som yder tjenesteydelser, der fremmer den teknologiske omstilling og udbredelse i EU's industri, navnlig SMV'erne. Dette vil omfatte alle de centrale teknologier, som er nødvendige for at skabe innovation på materialeområdet |
| --- | --- |

—

Et
  EU-innovationsøkosystem
  af teknologiinfrastrukturer (16), som er indkredset og prioriteret efter aftale med medlemsstaterne, og som yder tjenesteydelser, der fremmer den teknologiske omstilling og udbredelse i EU's industri, navnlig SMV'erne. Dette vil omfatte alle de centrale teknologier, som er nødvendige for at skabe innovation på materialeområdet

EU-innovationsøkosystem

16

| — | Et
  EU-innovationsnet af forsknings- og
  teknologiinfrastrukturer (16), som er indkredset og prioriteret efter aftale med medlemsstaterne
  og tager højde for ESFRI-køreplanen
  , og som yder tjenesteydelser, der fremmer den teknologiske omstilling og udbredelse i EU's industri, navnlig SMV'erne. Dette vil omfatte alle de centrale teknologier, som er nødvendige for at skabe innovation på materialeområdet |
| --- | --- |

—

Et
  EU-innovationsnet af forsknings- og
  teknologiinfrastrukturer (16), som er indkredset og prioriteret efter aftale med medlemsstaterne
  og tager højde for ESFRI-køreplanen
  , og som yder tjenesteydelser, der fremmer den teknologiske omstilling og udbredelse i EU's industri, navnlig SMV'erne. Dette vil omfatte alle de centrale teknologier, som er nødvendige for at skabe innovation på materialeområdet

EU-innovationsnet af forsknings- og

16

og tager højde for ESFRI-køreplanen

| — | Analyse af fremtidige og fremspirende tendenser inden for avancerede materialer og andre centrale støtteteknologier |
| --- | --- |

—

Analyse af fremtidige og fremspirende tendenser inden for avancerede materialer og andre centrale støtteteknologier

| — | Analyse af fremtidige og fremspirende tendenser inden for avancerede materialer og andre centrale støtteteknologier |
| --- | --- |

—

Analyse af fremtidige og fremspirende tendenser inden for avancerede materialer og andre centrale støtteteknologier

| — | Løsninger baseret på design, udformning og generel kreativitet med en stærkere brugerorientering, som skal tilføje værdi til industrisektorerne og de kreative industrier. |
| --- | --- |

—

Løsninger baseret på design, udformning og generel kreativitet med en stærkere brugerorientering, som skal tilføje værdi til industrisektorerne og de kreative industrier.

| — | Løsninger baseret på design, udformning og generel kreativitet med en stærkere brugerorientering, som skal tilføje værdi til industrisektorerne og de kreative industrier
  , herunder modeindustrien
  . |
| --- | --- |

—

Løsninger baseret på design, udformning og generel kreativitet med en stærkere brugerorientering, som skal tilføje værdi til industrisektorerne og de kreative industrier
  , herunder modeindustrien
  .

, herunder modeindustrien

Ændring 59

Ændring 59

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.4 — afsnit 1

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.4 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Det er en af de helt store tendenser at gøre objekter og apparater intelligente. Forskere og innovatorer, som udvikler kunstig intelligens og tilbyder applikationer inden for robotteknologi og andre områder, vil være en af de centrale drivkræfter for fremtidig vækst inden for økonomi og produktion. Mange sektorer, heriblandt sundheds-, fremstillings-, bygge- og
  landbrugsektoren
  , vil anvende og videreudvikle denne centrale støtteteknologi i andre dele af rammeprogrammet. Under udviklingen skal der sørges for sikkerheden ved de applikationer, der er baseret på kunstig intelligens, ligesom
  risikoen
  skal vurderes og ondsindet brug og utilsigtet diskrimination på grundlag af køn eller race afværges. Det skal ligeledes sikres, at kunstig intelligens udvikles inden for en ramme, som respekterer EU's værdier og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. | Det er en af de helt store tendenser at gøre objekter og apparater intelligente. Forskere og innovatorer, som udvikler kunstig intelligens og tilbyder applikationer inden for robotteknologi og andre områder, vil være en af de centrale drivkræfter for fremtidig vækst inden for økonomi og produktion. Mange sektorer, heriblandt sundheds-,
  transport-,
  fremstillings-, bygge- og
  landbrugssektoren
  , vil anvende og videreudvikle denne centrale støtteteknologi i andre dele af rammeprogrammet. Under udviklingen skal der sørges for sikkerheden ved de applikationer, der er baseret på kunstig intelligens, ligesom
  deres risiko
  skal vurderes og ondsindet brug og utilsigtet diskrimination på grundlag af køn eller race afværges. Det skal ligeledes sikres, at kunstig intelligens udvikles inden for en
  etisk
  ramme, som respekterer EU's værdier og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Det er en af de helt store tendenser at gøre objekter og apparater intelligente. Forskere og innovatorer, som udvikler kunstig intelligens og tilbyder applikationer inden for robotteknologi og andre områder, vil være en af de centrale drivkræfter for fremtidig vækst inden for økonomi og produktion. Mange sektorer, heriblandt sundheds-, fremstillings-, bygge- og
  landbrugsektoren
  , vil anvende og videreudvikle denne centrale støtteteknologi i andre dele af rammeprogrammet. Under udviklingen skal der sørges for sikkerheden ved de applikationer, der er baseret på kunstig intelligens, ligesom
  risikoen
  skal vurderes og ondsindet brug og utilsigtet diskrimination på grundlag af køn eller race afværges. Det skal ligeledes sikres, at kunstig intelligens udvikles inden for en ramme, som respekterer EU's værdier og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

landbrugsektoren

risikoen

Det er en af de helt store tendenser at gøre objekter og apparater intelligente. Forskere og innovatorer, som udvikler kunstig intelligens og tilbyder applikationer inden for robotteknologi og andre områder, vil være en af de centrale drivkræfter for fremtidig vækst inden for økonomi og produktion. Mange sektorer, heriblandt sundheds-,
  transport-,
  fremstillings-, bygge- og
  landbrugssektoren
  , vil anvende og videreudvikle denne centrale støtteteknologi i andre dele af rammeprogrammet. Under udviklingen skal der sørges for sikkerheden ved de applikationer, der er baseret på kunstig intelligens, ligesom
  deres risiko
  skal vurderes og ondsindet brug og utilsigtet diskrimination på grundlag af køn eller race afværges. Det skal ligeledes sikres, at kunstig intelligens udvikles inden for en
  etisk
  ramme, som respekterer EU's værdier og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

transport-,

landbrugssektoren

deres risiko

etisk

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.2 — stk. 2 — led 4

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.2 — stk. 2 — led 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Udvikling af og netværksaktivitet vedrørende
  forskningskompetencer
  på ekspertisecentre for kunstig intelligens i hele Europa |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Udvikling af og netværksaktivitet vedrørende
  forskningskompetencer
  på ekspertisecentre for kunstig intelligens i hele Europa

forskningskompetencer

| — | Udvikling af og netværksaktivitet vedrørende
  forsknings- og innovationskompetencer
  på ekspertisecentre for kunstig intelligens i hele Europa |
| --- | --- |

—

Udvikling af og netværksaktivitet vedrørende
  forsknings- og innovationskompetencer
  på ekspertisecentre for kunstig intelligens i hele Europa

forsknings- og innovationskompetencer

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.5 — afsnit 1

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.5 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Internettet er blevet en vigtig katalysator for den digitale omstilling af alle sektorer i vores økonomi og samfund. EU skal stå i spidsen, når det gælder om at gelejde næste generation af internet i retning af et menneskecentreret økosystem i tråd med vores sociale og etiske værdier. Investeringer i teknologier og software til næste generation af internet vil forbedre EU's
  industrielle
  konkurrenceevne i den globale økonomi. Det vil kræve et omfattende samarbejde blandt interessenterne at optimere udbredelsen i EU. | Internettet er blevet en vigtig katalysator for den digitale omstilling af alle sektorer i vores økonomi og samfund. EU skal stå i spidsen, når det gælder om at gelejde næste generation af internet i retning af et menneskecentreret økosystem
  og en teknisk udvikling i retning af tilgængelige, sikre og pålidelige nettjenester
  i tråd med vores sociale og etiske værdier. Investeringer i teknologier og software til næste generation af internet vil forbedre EU's konkurrenceevne i den globale økonomi. Det vil kræve et omfattende samarbejde mellem interessenterne at optimere udbredelsen i EU
  og udviklingen af en europæisk og international standardisering
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Internettet er blevet en vigtig katalysator for den digitale omstilling af alle sektorer i vores økonomi og samfund. EU skal stå i spidsen, når det gælder om at gelejde næste generation af internet i retning af et menneskecentreret økosystem i tråd med vores sociale og etiske værdier. Investeringer i teknologier og software til næste generation af internet vil forbedre EU's
  industrielle
  konkurrenceevne i den globale økonomi. Det vil kræve et omfattende samarbejde blandt interessenterne at optimere udbredelsen i EU.

industrielle

Internettet er blevet en vigtig katalysator for den digitale omstilling af alle sektorer i vores økonomi og samfund. EU skal stå i spidsen, når det gælder om at gelejde næste generation af internet i retning af et menneskecentreret økosystem
  og en teknisk udvikling i retning af tilgængelige, sikre og pålidelige nettjenester
  i tråd med vores sociale og etiske værdier. Investeringer i teknologier og software til næste generation af internet vil forbedre EU's konkurrenceevne i den globale økonomi. Det vil kræve et omfattende samarbejde mellem interessenterne at optimere udbredelsen i EU
  og udviklingen af en europæisk og international standardisering
  .

og en teknisk udvikling i retning af tilgængelige, sikre og pålidelige nettjenester

og udviklingen af en europæisk og international standardisering

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.5 — afsnit 2

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.5 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hovedlinjer | Hovedlinjer |
| — | Teknologier og systemer til pålidelige og energieffektive intelligente netværk og tjenesteinfrastrukturer (konnektivitet ud over 5G, softwaredefinerede infrastrukturer, tingenes internet, cloudinfrastrukturer, kognitive clouds), kapaciteter i realtid, virtualisering og decentraliseret forvaltning (ultrahurtig og fleksibel radio, edge computing,
  blockchains
  , delt kontekst og viden) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hovedlinjer

Hovedlinjer

—

Teknologier og systemer til pålidelige og energieffektive intelligente netværk og tjenesteinfrastrukturer (konnektivitet ud over 5G, softwaredefinerede infrastrukturer, tingenes internet, cloudinfrastrukturer, kognitive clouds), kapaciteter i realtid, virtualisering og decentraliseret forvaltning (ultrahurtig og fleksibel radio, edge computing,
  blockchains
  , delt kontekst og viden)

blockchains

| — | Teknologier og systemer til pålidelige og energieffektive intelligente netværk og tjenesteinfrastrukturer (konnektivitet ud over 5G, softwaredefinerede infrastrukturer, tingenes internet, cloudinfrastrukturer, kognitive clouds), kapaciteter i realtid, virtualisering og decentraliseret forvaltning (ultrahurtig og fleksibel radio, edge computing,
  kryptografibaserede teknologier, distributed ledger-teknologi,
  delt kontekst og viden) |
| --- | --- |

—

Teknologier og systemer til pålidelige og energieffektive intelligente netværk og tjenesteinfrastrukturer (konnektivitet ud over 5G, softwaredefinerede infrastrukturer, tingenes internet, cloudinfrastrukturer, kognitive clouds), kapaciteter i realtid, virtualisering og decentraliseret forvaltning (ultrahurtig og fleksibel radio, edge computing,
  kryptografibaserede teknologier, distributed ledger-teknologi,
  delt kontekst og viden)

kryptografibaserede teknologier, distributed ledger-teknologi,

| — | Næste generations internetapplikationer og -tjenester til forbrugerne, industrien og samfundet bygger på tillid, interoperabilitet, bedre brugerkontrol med data, gennemsigtig sprogadgang, nye multimodale interaktionskoncepter, inklusiv og stærkt personaliseret adgang til objekter, informationer og indhold, herunder fordybende og tillidsvækkende medier, sociale medier og sociale netværksaktviteter |
| --- | --- |

—

Næste generations internetapplikationer og -tjenester til forbrugerne, industrien og samfundet bygger på tillid, interoperabilitet, bedre brugerkontrol med data, gennemsigtig sprogadgang, nye multimodale interaktionskoncepter, inklusiv og stærkt personaliseret adgang til objekter, informationer og indhold, herunder fordybende og tillidsvækkende medier, sociale medier og sociale netværksaktviteter

| — | Næste generations internetapplikationer og -tjenester til forbrugerne, industrien og samfundet bygger på tillid, interoperabilitet,
  sammenkobling,
  bedre brugerkontrol med data, gennemsigtig sprogadgang, nye multimodale interaktionskoncepter, inklusiv og stærkt personaliseret adgang til objekter, informationer og indhold, herunder fordybende og tillidsvækkende medier, sociale medier og sociale netværksaktviteter
  samt løsninger til sikre transaktioner og tjenester over delte infrastrukturer |
| --- | --- |

—

Næste generations internetapplikationer og -tjenester til forbrugerne, industrien og samfundet bygger på tillid, interoperabilitet,
  sammenkobling,
  bedre brugerkontrol med data, gennemsigtig sprogadgang, nye multimodale interaktionskoncepter, inklusiv og stærkt personaliseret adgang til objekter, informationer og indhold, herunder fordybende og tillidsvækkende medier, sociale medier og sociale netværksaktviteter
  samt løsninger til sikre transaktioner og tjenester over delte infrastrukturer

sammenkobling,

samt løsninger til sikre transaktioner og tjenester over delte infrastrukturer

| — | Softwarebaseret middleware, herunder distributed ledger-teknologier, arbejde i stærkt distribuerede miljøer, facilitere kortlægning af data og dataoverførsel på tværs af hybride infrastrukturer med indbygget databeskyttelse, indbygget kunstig intelligens, dataanalyse, sikkerhed og kontrol i internetapplikationer og -tjenester baseret på frie data- og videnstrømme. |
| --- | --- |

—

Softwarebaseret middleware, herunder distributed ledger-teknologier, arbejde i stærkt distribuerede miljøer, facilitere kortlægning af data og dataoverførsel på tværs af hybride infrastrukturer med indbygget databeskyttelse, indbygget kunstig intelligens, dataanalyse, sikkerhed og kontrol i internetapplikationer og -tjenester baseret på frie data- og videnstrømme.

| — | Softwarebaseret middleware, herunder distributed ledger-teknologier, arbejde i stærkt distribuerede miljøer, befordre kortlægning af data og dataoverførsel på tværs af hybride infrastrukturer med indbygget databeskyttelse, indbygget kunstig intelligens, dataanalyse, sikkerhed og kontrol i internetapplikationer og -tjenester baseret på frie data- og videnstrømme |
| --- | --- |

—

Softwarebaseret middleware, herunder distributed ledger-teknologier, arbejde i stærkt distribuerede miljøer, befordre kortlægning af data og dataoverførsel på tværs af hybride infrastrukturer med indbygget databeskyttelse, indbygget kunstig intelligens, dataanalyse, sikkerhed og kontrol i internetapplikationer og -tjenester baseret på frie data- og videnstrømme

| — | Teknologier og redskaber til et system for systemintegration til samfundsmæssig og industriel udnyttelse for at sikre en justerbar, effektiv og pålidelig netydelse, der er egnet til en vid udbredelse af tjenesterne. |
| --- | --- |

—

Teknologier og redskaber til et system for systemintegration til samfundsmæssig og industriel udnyttelse for at sikre en justerbar, effektiv og pålidelig netydelse, der er egnet til en vid udbredelse af tjenesterne.

Teknologier og redskaber til et system for systemintegration til samfundsmæssig og industriel udnyttelse for at sikre en justerbar, effektiv og pålidelig netydelse, der er egnet til en vid udbredelse af tjenesterne.

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.6 — afsnit 2

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.6 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hovedlinjer | Hovedlinjer |
| — | Højtydende databehandling (HPC): næste generation af centrale exaskala- og post-exaskalateknologier og -systemer (f.eks. lavtydende mikroprocessorer, software, systemintegration), algoritmer, koder og applikationer samt analytiske værktøjer og prøvebænke, industrielle pilotprøvebænke og -tjenester støtte til forskning og innovation for en HPC-infrastruktur i verdensklasse, herunder den første HPC-hybrid-/kvantecomputerinfrastruktur i EU |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hovedlinjer

Hovedlinjer

—

Højtydende databehandling (HPC): næste generation af centrale exaskala- og post-exaskalateknologier og -systemer (f.eks. lavtydende mikroprocessorer, software, systemintegration), algoritmer, koder og applikationer samt analytiske værktøjer og prøvebænke, industrielle pilotprøvebænke og -tjenester støtte til forskning og innovation for en HPC-infrastruktur i verdensklasse, herunder den første HPC-hybrid-/kvantecomputerinfrastruktur i EU

| — | Højtydende databehandling (HPC):
  udvikling af
  næste generation af centrale exaskala- og post-exaskalateknologier og -systemer (f.eks. lavtydende mikroprocessorer, software, systemintegration),
  dedikeret hardware,
  algoritmer, koder og applikationer samt analytiske værktøjer og prøvebænke, industrielle pilotprøvebænke og -tjenester støtte til forskning og innovation for en HPC-infrastruktur i verdensklasse, herunder den første HPC-hybrid-/kvantecomputerinfrastruktur i EU |
| --- | --- |

—

Højtydende databehandling (HPC):
  udvikling af
  næste generation af centrale exaskala- og post-exaskalateknologier og -systemer (f.eks. lavtydende mikroprocessorer, software, systemintegration),
  dedikeret hardware,
  algoritmer, koder og applikationer samt analytiske værktøjer og prøvebænke, industrielle pilotprøvebænke og -tjenester støtte til forskning og innovation for en HPC-infrastruktur i verdensklasse, herunder den første HPC-hybrid-/kvantecomputerinfrastruktur i EU

udvikling af

dedikeret hardware,

| — | Big data: højtydende dataanalyse, »indbygget privatlivsbeskyttelse« i analysen af personlige og fortrolige big data, teknologier til dataplatforme i fuld skala til genbrug af industrielle, personlige og åbne data dataforvaltning, interoperabilitet og sammenkobling af værktøjer dataapplikationer vedrørende globale udfordringer |
| --- | --- |

—

Big data: højtydende dataanalyse, »indbygget privatlivsbeskyttelse« i analysen af personlige og fortrolige big data, teknologier til dataplatforme i fuld skala til genbrug af industrielle, personlige og åbne data dataforvaltning, interoperabilitet og sammenkobling af værktøjer dataapplikationer vedrørende globale udfordringer

| — | Big data: højtydende dataanalyse,
  sikker og integritetsbevarende
  »indbygget privatlivsbeskyttelse« i analysen af personlige og fortrolige big data, teknologier til dataplatforme i fuld skala til genbrug af industrielle, personlige og åbne data dataforvaltning, interoperabilitet og sammenkobling af værktøjer dataapplikationer vedrørende globale udfordringer |
| --- | --- |

—

Big data: højtydende dataanalyse,
  sikker og integritetsbevarende
  »indbygget privatlivsbeskyttelse« i analysen af personlige og fortrolige big data, teknologier til dataplatforme i fuld skala til genbrug af industrielle, personlige og åbne data dataforvaltning, interoperabilitet og sammenkobling af værktøjer dataapplikationer vedrørende globale udfordringer

sikker og integritetsbevarende

| — | Reduceret CO2-aftryk ved IKT-processer, der omfatter hardware, sensorer, netværk, lagring og datacentre samt standardiserede vurderinger. |
| --- | --- |

—

Reduceret CO2-aftryk ved IKT-processer, der omfatter hardware, sensorer, netværk, lagring og datacentre samt standardiserede vurderinger.

| — | Reduceret CO2-aftryk ved IKT-processer, der omfatter hardware, sensorer, netværk, lagring og datacentre samt standardiserede vurderinger. |
| --- | --- |

—

Reduceret CO2-aftryk ved IKT-processer, der omfatter hardware, sensorer, netværk, lagring og datacentre samt standardiserede vurderinger.

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.6 a (nyt)

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.6 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3.2.6a. | Kvanteteknologi |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.2.6a.

3.2.6a.

Kvanteteknologi

Kvanteteknologi udnytter de enorme fremskridt i vores evne til at opdage og manipulere enkle kvanter (atomer, fotoner, elektroner). Dette kan revolutionere hele informationsværdikæden fra software til hardware og fra kommunikation til dataminering og kunstig intelligens. Europa er hjem for verdens førende forskere på dette område, og der foregår i dag et globalt kapløb om at overføre videnskabelige fremskridt til applikationer, som er klar til markedet. Denne vigtige støtteteknologi vil få en grundlæggende tværsektoriel virkning og f.eks. give europæiske borgere og den europæiske industri grundlæggende mere duelig databehandling (hvilket bl.a. vil føre til mere pålidelig sundhedspleje, bedre kemikalier og materialer, optimeret og dermed mere bæredygtig brug af ressourcer, mere effektive teknikker), mere sikker telekommunikation og mange andre revolutionerende anvendelsesområder.

Kvanteteknologi udnytter de enorme fremskridt i vores evne til at opdage og manipulere enkle kvanter (atomer, fotoner, elektroner). Dette kan revolutionere hele informationsværdikæden fra software til hardware og fra kommunikation til dataminering og kunstig intelligens. Europa er hjem for verdens førende forskere på dette område, og der foregår i dag et globalt kapløb om at overføre videnskabelige fremskridt til applikationer, som er klar til markedet. Denne vigtige støtteteknologi vil få en grundlæggende tværsektoriel virkning og f.eks. give europæiske borgere og den europæiske industri grundlæggende mere duelig databehandling (hvilket bl.a. vil føre til mere pålidelig sundhedspleje, bedre kemikalier og materialer, optimeret og dermed mere bæredygtig brug af ressourcer, mere effektive teknikker), mere sikker telekommunikation og mange andre revolutionerende anvendelsesområder.

Hovedlinjer

Hovedlinjer

| — | Kvanteberegning og -simulering, herunder hardwareudvikling af forskellige arkitekturer og fysiske platforme, samt algoritme- og softwareudvikling |
| --- | --- |

—

Kvanteberegning og -simulering, herunder hardwareudvikling af forskellige arkitekturer og fysiske platforme, samt algoritme- og softwareudvikling

Kvanteberegning og -simulering, herunder hardwareudvikling af forskellige arkitekturer og fysiske platforme, samt algoritme- og softwareudvikling

| — | Kvantenetværk til sikker overførsel af data og til deling af kvanteressourcer, både jord- og rumbaserede |
| --- | --- |

—

Kvantenetværk til sikker overførsel af data og til deling af kvanteressourcer, både jord- og rumbaserede

Kvantenetværk til sikker overførsel af data og til deling af kvanteressourcer, både jord- og rumbaserede

| — | Kvantesensorer, billedsystemer og metrologistandarder, som udnytter sammenhængende kvantesystemer og -forbindelser |
| --- | --- |

—

Kvantesensorer, billedsystemer og metrologistandarder, som udnytter sammenhængende kvantesystemer og -forbindelser

Kvantesensorer, billedsystemer og metrologistandarder, som udnytter sammenhængende kvantesystemer og -forbindelser

| — | Prøveanlæg og brugerfaciliteter til ovennævnte teknologier. |
| --- | --- |

—

Prøveanlæg og brugerfaciliteter til ovennævnte teknologier.

Prøveanlæg og brugerfaciliteter til ovennævnte teknologier.

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.7 — afsnit 2

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.7 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Primære råstoffer vil fortsat spille en vigtig rolle i den cirkulære økonomi, og der skal fortsat lægges vægt på bæredygtig produktion heraf. Helt nye materialer, produkter og processer bør desuden udformes med henblik på cirkularitet. Det vil medføre adskillige fordele for Europa at opbygge en cirkulær industri: Det vil føre til en sikker, bæredygtig og prismæssigt overkommelig forsyning af råstoffer, hvilket til gengæld vil beskytte industrien mod ressourcemangel og prisvolatilitet. Det vil også skabe nye forretningsmuligheder og innovative, mere effektive måder at producere på. | Primære råstoffer vil fortsat spille en vigtig rolle i den cirkulære økonomi, og der skal fortsat lægges vægt på
  bæredygtige indkøb og
  bæredygtig
  anvendelse og
  produktion heraf. Helt nye materialer, produkter og processer bør desuden udformes med henblik på cirkularitet. Det vil medføre adskillige fordele for Europa at opbygge en cirkulær industri: Det vil føre til en sikker, bæredygtig og prismæssigt overkommelig forsyning af råstoffer, hvilket til gengæld vil beskytte industrien mod ressourcemangel og prisvolatilitet. Det vil også skabe nye forretningsmuligheder og innovative, mere effektive måder at producere på. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Primære råstoffer vil fortsat spille en vigtig rolle i den cirkulære økonomi, og der skal fortsat lægges vægt på bæredygtig produktion heraf. Helt nye materialer, produkter og processer bør desuden udformes med henblik på cirkularitet. Det vil medføre adskillige fordele for Europa at opbygge en cirkulær industri: Det vil føre til en sikker, bæredygtig og prismæssigt overkommelig forsyning af råstoffer, hvilket til gengæld vil beskytte industrien mod ressourcemangel og prisvolatilitet. Det vil også skabe nye forretningsmuligheder og innovative, mere effektive måder at producere på.

Primære råstoffer vil fortsat spille en vigtig rolle i den cirkulære økonomi, og der skal fortsat lægges vægt på
  bæredygtige indkøb og
  bæredygtig
  anvendelse og
  produktion heraf. Helt nye materialer, produkter og processer bør desuden udformes med henblik på cirkularitet. Det vil medføre adskillige fordele for Europa at opbygge en cirkulær industri: Det vil føre til en sikker, bæredygtig og prismæssigt overkommelig forsyning af råstoffer, hvilket til gengæld vil beskytte industrien mod ressourcemangel og prisvolatilitet. Det vil også skabe nye forretningsmuligheder og innovative, mere effektive måder at producere på.

bæredygtige indkøb og

anvendelse og

Ændring 66

Ændring 66

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.7 — afsnit 3

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.7 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Målsætningen er at udvikle overkommelige banebrydende innovationer og udrulle en kombination af avancerede teknologier og processer med henblik på at få maksimal værdi ud af alle ressourcer. | Målsætningen er at udvikle overkommelige banebrydende innovationer og udrulle en kombination af avancerede
  og digitale
  teknologier og processer med henblik på at få maksimal værdi ud af alle ressourcer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Målsætningen er at udvikle overkommelige banebrydende innovationer og udrulle en kombination af avancerede teknologier og processer med henblik på at få maksimal værdi ud af alle ressourcer.

Målsætningen er at udvikle overkommelige banebrydende innovationer og udrulle en kombination af avancerede
  og digitale
  teknologier og processer med henblik på at få maksimal værdi ud af alle ressourcer.

og digitale

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.7 — afsnit 4

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.7 — afsnit 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hovedlinjer | Hovedlinjer |
| — | Industriel symbiose med ressourcestrømme mellem anlæg på tværs af sektorer og bysamfund, processer og materialer til at transportere, omforme, genanvende og lagre ressourcer, hvor værdsættelsen af biprodukter, affald og CO2 kombineres |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hovedlinjer

Hovedlinjer

—

Industriel symbiose med ressourcestrømme mellem anlæg på tværs af sektorer og bysamfund, processer og materialer til at transportere, omforme, genanvende og lagre ressourcer, hvor værdsættelsen af biprodukter, affald og CO2 kombineres

| — | Industriel symbiose med ressourcestrømme mellem anlæg på tværs af sektorer og bysamfund, processer og materialer til at transportere, omforme, genanvende og lagre ressourcer, hvor værdsættelsen af biprodukter, affald og CO2 kombineres |
| --- | --- |

—

Industriel symbiose med ressourcestrømme mellem anlæg på tværs af sektorer og bysamfund, processer og materialer til at transportere, omforme, genanvende og lagre ressourcer, hvor værdsættelsen af biprodukter, affald og CO2 kombineres

| — | Værdsættelse og livscyklusvurdering af materialer og produktstrømme med brug af nye alternative råstoffer, ressourcekontrol, materialesporing og -sortering |
| --- | --- |

—

Værdsættelse og livscyklusvurdering af materialer og produktstrømme med brug af nye alternative råstoffer, ressourcekontrol, materialesporing og -sortering

| — | Værdsættelse og livscyklusvurdering af materialer og produktstrømme med brug af nye alternative råstoffer, ressourcekontrol,
  herunder nye forretningsmodeller, automatisering og digitale teknologier til
  materialesporing og -sortering |
| --- | --- |

—

Værdsættelse og livscyklusvurdering af materialer og produktstrømme med brug af nye alternative råstoffer, ressourcekontrol,
  herunder nye forretningsmodeller, automatisering og digitale teknologier til
  materialesporing og -sortering

herunder nye forretningsmodeller, automatisering og digitale teknologier til

| — | Produkter, som har bedre præstationer i løbet af deres livscyklus, og som er holdbare, nemme at reparere, skille ad og genanvende |
| --- | --- |

—

Produkter, som har bedre præstationer i løbet af deres livscyklus, og som er holdbare, nemme at reparere, skille ad og genanvende

| — | Produktudvikling, herunder design af
  produkter, som har bedre præstationer i løbet af deres livscyklus, og som er holdbare, nemme at
  genbruge,
  reparere,
  opgradere, genfremstille,
  skille ad og genanvende |
| --- | --- |

—

Produktudvikling, herunder design af
  produkter, som har bedre præstationer i løbet af deres livscyklus, og som er holdbare, nemme at
  genbruge,
  reparere,
  opgradere, genfremstille,
  skille ad og genanvende

Produktudvikling, herunder design af

genbruge,

opgradere, genfremstille,

| — | Genbrugsindustri, maksimere potentialet og sikkerheden af sekundære materialer og minimere forurening, kvalitetsforringelser og faldende kvantitet efter behandling |
| --- | --- |

—

Genbrugsindustri, maksimere potentialet og sikkerheden af sekundære materialer og minimere forurening, kvalitetsforringelser og faldende kvantitet efter behandling

| — | Genbrugsindustri, maksimere potentialet og sikkerheden af sekundære materialer og minimere forurening, kvalitetsforringelser og faldende kvantitet efter behandling |
| --- | --- |

—

Genbrugsindustri, maksimere potentialet og sikkerheden af sekundære materialer og minimere forurening, kvalitetsforringelser og faldende kvantitet efter behandling

| — | Eliminering af problematiske stoffer i produktions- og bortskaffelsesfasen, sikre erstatninger samt sikre og omkostningseffektive produktionsteknologier |
| --- | --- |

—

Eliminering af problematiske stoffer i produktions- og bortskaffelsesfasen, sikre erstatninger samt sikre og omkostningseffektive produktionsteknologier

| — | Sikker håndtering og
  eliminering af problematiske stoffer i produktions- og bortskaffelsesfasen, sikre erstatninger samt sikre og omkostningseffektive produktionsteknologier |
| --- | --- |

—

Sikker håndtering og
  eliminering af problematiske stoffer i produktions- og bortskaffelsesfasen, sikre erstatninger samt sikre og omkostningseffektive produktionsteknologier

Sikker håndtering og

| — | Bæredygtig forsyning
  eller substitution
  af råstoffer, herunder råstoffer af kritisk betydning, som omfatter hele værdikæden. |
| --- | --- |

—

Bæredygtig forsyning
  eller substitution
  af råstoffer, herunder råstoffer af kritisk betydning, som omfatter hele værdikæden.

eller substitution

| — | Bæredygtig forsyning
  og/eller
  relevante
  substitutionsmuligheder
  af råstoffer, herunder råstoffer af kritisk betydning, som omfatter hele værdikæden. |
| --- | --- |

—

Bæredygtig forsyning
  og/eller
  relevante
  substitutionsmuligheder
  af råstoffer, herunder råstoffer af kritisk betydning, som omfatter hele værdikæden.

og/eller

substitutionsmuligheder

Ændring 68

Ændring 68

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.8 — afsnit 1

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.8 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Industrisektorerne, herunder de energiintensive industrier, bidrager med millioner af arbejdspladser, og deres konkurrenceevne er afgørende for vores samfunds velstand. De tegner sig imidlertid for 20 % af de globale drivhusgasemissioner og har en stor indvirkning på miljøet (særligt hvad angår luft- og
  vandforurenende stoffer
  ). | Industrisektorerne, herunder de energiintensive industrier, bidrager med millioner af arbejdspladser, og deres konkurrenceevne er afgørende for vores samfunds velstand. De tegner sig imidlertid for 20 % af de globale drivhusgasemissioner og har en stor indvirkning på miljøet (særligt hvad angår luft- og
  vandforurening
  ).
  Derfor bør industrier, især energiintensive industrier, forbedre energieffektiviteten yderligere for at øge konkurrenceevnen og mindske EU's energiefterspørgsel. En øget integration af vedvarende energikilder gennem udvikling af nye motordrevne industrielle teknikker og processer er yderst vigtig for den industrielle omstilling. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Industrisektorerne, herunder de energiintensive industrier, bidrager med millioner af arbejdspladser, og deres konkurrenceevne er afgørende for vores samfunds velstand. De tegner sig imidlertid for 20 % af de globale drivhusgasemissioner og har en stor indvirkning på miljøet (særligt hvad angår luft- og
  vandforurenende stoffer
  ).

vandforurenende stoffer

Industrisektorerne, herunder de energiintensive industrier, bidrager med millioner af arbejdspladser, og deres konkurrenceevne er afgørende for vores samfunds velstand. De tegner sig imidlertid for 20 % af de globale drivhusgasemissioner og har en stor indvirkning på miljøet (særligt hvad angår luft- og
  vandforurening
  ).
  Derfor bør industrier, især energiintensive industrier, forbedre energieffektiviteten yderligere for at øge konkurrenceevnen og mindske EU's energiefterspørgsel. En øget integration af vedvarende energikilder gennem udvikling af nye motordrevne industrielle teknikker og processer er yderst vigtig for den industrielle omstilling.

vandforurening

Derfor bør industrier, især energiintensive industrier, forbedre energieffektiviteten yderligere for at øge konkurrenceevnen og mindske EU's energiefterspørgsel. En øget integration af vedvarende energikilder gennem udvikling af nye motordrevne industrielle teknikker og processer er yderst vigtig for den industrielle omstilling.

Ændring 69

Ændring 69

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.8 — afsnit 2

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.8 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Banebrydende
  teknologier
  , som i væsentlig grad skal nedbringe drivhusgasemissionerne og mængden af forurenende stoffer, kombineret med teknologierne for ovennævnte cirkulære industri vil føre til stærke industriværdikæder, revolutionere produktionskapaciteten og forbedre industriens overordnede konkurrenceevne og samtidig yde vigtige bidrag til vores mål for klimatiltag og miljøkvalitet. | Banebrydende
  videnskabelig og teknologisk forskning i stor skala
  , som i væsentlig grad skal nedbringe drivhusgasemissionerne og mængden af forurenende stoffer,
  f.eks.
  kombineret med teknologierne for ovennævnte cirkulære
  økonomi og digitale teknologier,
  vil føre til stærke industriværdikæder, revolutionere produktionskapaciteten og samtidig yde vigtige bidrag til vores mål for klimatiltag og miljøkvalitet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Banebrydende
  teknologier
  , som i væsentlig grad skal nedbringe drivhusgasemissionerne og mængden af forurenende stoffer, kombineret med teknologierne for ovennævnte cirkulære industri vil føre til stærke industriværdikæder, revolutionere produktionskapaciteten og forbedre industriens overordnede konkurrenceevne og samtidig yde vigtige bidrag til vores mål for klimatiltag og miljøkvalitet.

teknologier

Banebrydende
  videnskabelig og teknologisk forskning i stor skala
  , som i væsentlig grad skal nedbringe drivhusgasemissionerne og mængden af forurenende stoffer,
  f.eks.
  kombineret med teknologierne for ovennævnte cirkulære
  økonomi og digitale teknologier,
  vil føre til stærke industriværdikæder, revolutionere produktionskapaciteten og samtidig yde vigtige bidrag til vores mål for klimatiltag og miljøkvalitet.

videnskabelig og teknologisk forskning i stor skala

f.eks.

økonomi og digitale teknologier,

Ændring 70

Ændring 70

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.8 — afsnit 3

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.8 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Procesteknologier, herunder opvarmning og køling, digitale værktøjer
  og
  demonstrationsaktiviteter i stor skala vedrørende processers ydeevne og effektivitet, væsentlige reduktioner eller undgåelse af industrielle drivhusgasemissioner og forurenende stoffer, herunder partikler |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Procesteknologier, herunder opvarmning og køling, digitale værktøjer
  og
  demonstrationsaktiviteter i stor skala vedrørende processers ydeevne og effektivitet, væsentlige reduktioner eller undgåelse af industrielle drivhusgasemissioner og forurenende stoffer, herunder partikler

og

| — | Procesteknologier, herunder opvarmning og køling,
  procesagenter og
  digitale værktøjer
  , navnlig i form af
  demonstrationsaktiviteter i stor skala vedrørende processers ydeevne og effektivitet, væsentlige reduktioner eller undgåelse af industrielle drivhusgasemissioner og forurenende stoffer, herunder partikler |
| --- | --- |

—

Procesteknologier, herunder opvarmning og køling,
  procesagenter og
  digitale værktøjer
  , navnlig i form af
  demonstrationsaktiviteter i stor skala vedrørende processers ydeevne og effektivitet, væsentlige reduktioner eller undgåelse af industrielle drivhusgasemissioner og forurenende stoffer, herunder partikler

procesagenter og

, navnlig i form af

| — | Industriel CO2-udnyttelse |
| --- | --- |

—

Industriel CO2-udnyttelse

| — | Industriel CO2-udnyttelse
  , herunder teknologier og løsninger til nedbringelse af drivhusgasemissioner fra elproduktion baseret på fossilt brændstof ved hjælp af CO2-opsamling, -anvendelse |
| --- | --- |

—

Industriel CO2-udnyttelse
  , herunder teknologier og løsninger til nedbringelse af drivhusgasemissioner fra elproduktion baseret på fossilt brændstof ved hjælp af CO2-opsamling, -anvendelse

, herunder teknologier og løsninger til nedbringelse af drivhusgasemissioner fra elproduktion baseret på fossilt brændstof ved hjælp af CO2

| — | Direkte undgåelse af CO2 gennem anvendelse af vedvarende elektrolytisk hydrogen og vedvarende elektrisk energi. |
| --- | --- |

—

Direkte undgåelse af CO2 gennem anvendelse af vedvarende elektrolytisk hydrogen og vedvarende elektrisk energi.

Direkte undgåelse af CO2

| — | Electrificering og anvendelse af
  ukonventionelle
  energikilder på industrianlæg
  og energi- og ressourceudveksling mellem industrianlæg (f.eks. via industriel symbiose) |
| --- | --- |

—

Electrificering og anvendelse af
  ukonventionelle
  energikilder på industrianlæg
  og energi- og ressourceudveksling mellem industrianlæg (f.eks. via industriel symbiose)

ukonventionelle

og energi- og ressourceudveksling mellem industrianlæg (f.eks. via industriel symbiose)

| — | Elektrificering og anvendelse af
  rene
  energikilder på industrianlæg
  i stedet for fossile energikilder, navnlig til energiintensive industrielle processer |
| --- | --- |

—

Elektrificering og anvendelse af
  rene
  energikilder på industrianlæg
  i stedet for fossile energikilder, navnlig til energiintensive industrielle processer

rene

i stedet for fossile energikilder, navnlig til energiintensive industrielle processer

| — | Industrielle produkter, som kræver kulstoffattige eller -frie produktionsprocesser
  i løbet af livscyklussen
  . |
| --- | --- |

—

Industrielle produkter, som kræver kulstoffattige eller -frie produktionsprocesser
  i løbet af livscyklussen
  .

i løbet af livscyklussen

| — | Industrielle produkter
  og produkter
  , som kræver kulstoffattige eller -frie produktionsprocesser. |
| --- | --- |

—

Industrielle produkter
  og produkter
  , som kræver kulstoffattige eller -frie produktionsprocesser.

og produkter

Ændring 71

Ændring 71

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.9 — afsnit 2

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.9 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| EU vil støtte synergier mellem rummet og centrale støtteteknologier (big data, avanceret fremstilling, robotteknologi og kunstig intelligens), fremme en blomstrende, innovationsorienteret og konkurrencedygtig rumsektor og bidrage til at sikre uafhængighed i adgangen til og anvendelsen af rummet på sikker vis
  Aktiviteterne
  vil være køreplansbaserede, tage hensyn til ESA's harmoniseringsproces og relevante initiativer i medlemsstaterne og vil blive gennemført sammen med ESA, hvor det er relevant. | EU vil støtte synergier mellem rummet og centrale støtteteknologier (big data, avanceret fremstilling,
  kvanteteknologier,
  robotteknologi og kunstig intelligens),
  vil
  fremme en blomstrende, innovationsorienteret og konkurrencedygtig rumsektor og bidrage til at sikre uafhængighed i adgangen til og anvendelsen af rummet på sikker vis.
  Opstrømsaktiviteterne
  vil være køreplansbaserede, tage hensyn til ESA's harmoniseringsproces og relevante initiativer i medlemsstaterne og vil blive gennemført sammen med ESA, hvor det er relevant.
  Nedstrømsaktiviteterne vil være markedsdrevne og imødekomme brugernes behov og blive gennemført med Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

EU vil støtte synergier mellem rummet og centrale støtteteknologier (big data, avanceret fremstilling, robotteknologi og kunstig intelligens), fremme en blomstrende, innovationsorienteret og konkurrencedygtig rumsektor og bidrage til at sikre uafhængighed i adgangen til og anvendelsen af rummet på sikker vis
  Aktiviteterne
  vil være køreplansbaserede, tage hensyn til ESA's harmoniseringsproces og relevante initiativer i medlemsstaterne og vil blive gennemført sammen med ESA, hvor det er relevant.

Aktiviteterne

EU vil støtte synergier mellem rummet og centrale støtteteknologier (big data, avanceret fremstilling,
  kvanteteknologier,
  robotteknologi og kunstig intelligens),
  vil
  fremme en blomstrende, innovationsorienteret og konkurrencedygtig rumsektor og bidrage til at sikre uafhængighed i adgangen til og anvendelsen af rummet på sikker vis.
  Opstrømsaktiviteterne
  vil være køreplansbaserede, tage hensyn til ESA's harmoniseringsproces og relevante initiativer i medlemsstaterne og vil blive gennemført sammen med ESA, hvor det er relevant.
  Nedstrømsaktiviteterne vil være markedsdrevne og imødekomme brugernes behov og blive gennemført med Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet.

kvanteteknologier,

vil

Opstrømsaktiviteterne

Nedstrømsaktiviteterne vil være markedsdrevne og imødekomme brugernes behov og blive gennemført med Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet.

Ændring 72

Ændring 72

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.9 — stk. 3 — led 1

Bilag I — del II — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.9 — stk. 3 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Europæiske globale satellitbaserede navigationssystemer (Galileo og EGNOS): innovative applikationer, global udbredelse med inddragelse af internationale partnere, løsninger til forbedring af robusthed, autentificering, tjenesternes integritet, udvikling af grundlæggende elementer såsom chipsæt, modtagere og antenner, værdikæders bæredygtighed, nye teknologier (f.eks. kvanteteknologier, lyslederforbindelser og omprogrammerbar payload) mod bæredygtig udnyttelse af tjenester, der kan medføre samfundsmæssige forandringer Udvikling af næste generation af systemer til håndtering af nye udfordringer som eksempelvis sikkerhed eller selvkørende biler |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Europæiske globale satellitbaserede navigationssystemer (Galileo og EGNOS): innovative applikationer, global udbredelse med inddragelse af internationale partnere, løsninger til forbedring af robusthed, autentificering, tjenesternes integritet, udvikling af grundlæggende elementer såsom chipsæt, modtagere og antenner, værdikæders bæredygtighed, nye teknologier (f.eks. kvanteteknologier, lyslederforbindelser og omprogrammerbar payload) mod bæredygtig udnyttelse af tjenester, der kan medføre samfundsmæssige forandringer Udvikling af næste generation af systemer til håndtering af nye udfordringer som eksempelvis sikkerhed eller selvkørende biler

| — | Europæiske globale satellitbaserede navigationssystemer (Galileo og EGNOS): innovative applikationer, global udbredelse med inddragelse af internationale partnere, løsninger til forbedring af robusthed, autentificering, tjenesternes integritet, udvikling af grundlæggende elementer såsom chipsæt, modtagere og antenner, værdikæders bæredygtighed, nye teknologier (f.eks. kvanteteknologier, lyslederforbindelser og omprogrammerbar payload),
  forbedret adgang og øget diversitet
  i applikationerne mod bæredygtig udnyttelse af tjenester, der kan medføre samfundsmæssige forandringer Udvikling af næste generation af systemer til håndtering af nye udfordringer som eksempelvis
  reduktion af risici i forbindelse med naturkatastrofer,
  sikkerhed eller selvkørende biler |
| --- | --- |

—

Europæiske globale satellitbaserede navigationssystemer (Galileo og EGNOS): innovative applikationer, global udbredelse med inddragelse af internationale partnere, løsninger til forbedring af robusthed, autentificering, tjenesternes integritet, udvikling af grundlæggende elementer såsom chipsæt, modtagere og antenner, værdikæders bæredygtighed, nye teknologier (f.eks. kvanteteknologier, lyslederforbindelser og omprogrammerbar payload),
  forbedret adgang og øget diversitet
  i applikationerne mod bæredygtig udnyttelse af tjenester, der kan medføre samfundsmæssige forandringer Udvikling af næste generation af systemer til håndtering af nye udfordringer som eksempelvis
  reduktion af risici i forbindelse med naturkatastrofer,
  sikkerhed eller selvkørende biler

forbedret adgang og øget diversitet

reduktion af risici i forbindelse med naturkatastrofer,

| — | Copernicus: innovative applikationer, global udbredelse og internationale partnere, tjenesters robusthed og udvikling af tjenester, bæredygtighed i forsyningskæderne, sensorer, systemer og missionskoncepter (platforme i stor højde, droner, lette satellitter), kalibrering og validering, vedvarende udnyttelse af tjenester og virkninger på samfundsmæssige forandringer, datateknikker, big data, computerressourcer og algoritmeværktøjer vedrørende jordobservation, udvikling af næste generation af systemer til håndtering af nye udfordringer som eksempelvis klimaforandringer og sikkerhed |
| --- | --- |

—

Copernicus: innovative applikationer, global udbredelse og internationale partnere, tjenesters robusthed og udvikling af tjenester, bæredygtighed i forsyningskæderne, sensorer, systemer og missionskoncepter (platforme i stor højde, droner, lette satellitter), kalibrering og validering, vedvarende udnyttelse af tjenester og virkninger på samfundsmæssige forandringer, datateknikker, big data, computerressourcer og algoritmeværktøjer vedrørende jordobservation, udvikling af næste generation af systemer til håndtering af nye udfordringer som eksempelvis klimaforandringer og sikkerhed

| — | Copernicus: innovative applikationer, global udbredelse og internationale partnere, tjenesters robusthed og udvikling af tjenester, bæredygtighed i forsyningskæderne, sensorer, systemer og missionskoncepter (platforme i stor højde, droner, lette satellitter), kalibrering og validering, vedvarende udnyttelse af tjenester og virkninger på samfundsmæssige forandringer, datateknikker, big data, computerressourcer og algoritmeværktøjer vedrørende jordobservation, udvikling af næste generation af systemer til håndtering af nye udfordringer som eksempelvis
  reduktion af risici i forbindelse med katastrofer,
  klimaforandringer og sikkerhed |
| --- | --- |

—

Copernicus: innovative applikationer, global udbredelse og internationale partnere, tjenesters robusthed og udvikling af tjenester, bæredygtighed i forsyningskæderne, sensorer, systemer og missionskoncepter (platforme i stor højde, droner, lette satellitter), kalibrering og validering, vedvarende udnyttelse af tjenester og virkninger på samfundsmæssige forandringer, datateknikker, big data, computerressourcer og algoritmeværktøjer vedrørende jordobservation, udvikling af næste generation af systemer til håndtering af nye udfordringer som eksempelvis
  reduktion af risici i forbindelse med katastrofer,
  klimaforandringer og sikkerhed

reduktion af risici i forbindelse med katastrofer,

| — | Kendskab til situationen i rummet: solid EU-kapacitet til at overvåge og varsle situationen i rummiljøet, f.eks. rumvejr, rumaffald og jordnære objekter, og nye servicekoncepter som eksempelvis rumtrafikstyrimg, applikationer og tjenester vedrørende sikker kritisk infrastruktur i rummet og på jorden |
| --- | --- |

—

Kendskab til situationen i rummet: solid EU-kapacitet til at overvåge og varsle situationen i rummiljøet, f.eks. rumvejr, rumaffald og jordnære objekter, og nye servicekoncepter som eksempelvis rumtrafikstyrimg, applikationer og tjenester vedrørende sikker kritisk infrastruktur i rummet og på jorden

| — | Kendskab til situationen i rummet: solid EU-kapacitet til at overvåge og varsle situationen i rummiljøet, f.eks. rumvejr, rumaffald og jordnære objekter,
  sensorer
  og nye servicekoncepter som eksempelvis rumtrafikstyrimg, applikationer og tjenester vedrørende sikker kritisk infrastruktur i rummet og på jorden |
| --- | --- |

—

Kendskab til situationen i rummet: solid EU-kapacitet til at overvåge og varsle situationen i rummiljøet, f.eks. rumvejr, rumaffald og jordnære objekter,
  sensorer
  og nye servicekoncepter som eksempelvis rumtrafikstyrimg, applikationer og tjenester vedrørende sikker kritisk infrastruktur i rummet og på jorden

sensorer

| — | Sikker satellitkommunikation for statslige aktører i EU: løsninger til den bredest mulige vifte af statslige brugere og dertil hørende brugerudstyr i strukturelle, teknologiske og systembaserede løsninger til ruminfrastruktur, der støtter EU's selvstændighed |
| --- | --- |

—

Sikker satellitkommunikation for statslige aktører i EU: løsninger til den bredest mulige vifte af statslige brugere og dertil hørende brugerudstyr i strukturelle, teknologiske og systembaserede løsninger til ruminfrastruktur, der støtter EU's selvstændighed

| — | Sikker
  , kvantesikker
  satellitkommunikation for statslige aktører i EU: løsninger til den bredest mulige vifte af statslige brugere og dertil hørende brugerudstyr i strukturelle, teknologiske og systembaserede løsninger til ruminfrastruktur, der støtter EU's selvstændighed |
| --- | --- |

—

Sikker
  , kvantesikker
  satellitkommunikation for statslige aktører i EU: løsninger til den bredest mulige vifte af statslige brugere og dertil hørende brugerudstyr i strukturelle, teknologiske og systembaserede løsninger til ruminfrastruktur, der støtter EU's selvstændighed

, kvantesikker

| — | End-to-end-kommunikationssystemer til private og erhvervsliv, omkostningseffektiv, avanceret satellitkommunikation, som forbinder aktiver og mennesker i fjerne egne, som del af allestedsnærværende konnektivitet takket være 5G, og udvikling af tingenes internet (IoT) samt bidrag til infrastrukturen til næste generations internet. Forbedret jordsegment- og brugerudstyr, standardisering og interoperabilitet, som sikrer EU det industrielle lederskab |
| --- | --- |

—

End-to-end-kommunikationssystemer til private og erhvervsliv, omkostningseffektiv, avanceret satellitkommunikation, som forbinder aktiver og mennesker i fjerne egne, som del af allestedsnærværende konnektivitet takket være 5G, og udvikling af tingenes internet (IoT) samt bidrag til infrastrukturen til næste generations internet. Forbedret jordsegment- og brugerudstyr, standardisering og interoperabilitet, som sikrer EU det industrielle lederskab

| — | End-to-end-kommunikationssystemer til private og erhvervsliv, omkostningseffektiv, avanceret satellitkommunikation, som forbinder aktiver og mennesker i fjerne egne, som del af allestedsnærværende konnektivitet takket være 5G, og udvikling af tingenes internet (IoT) samt bidrag til infrastrukturen til næste generations internet. Forbedret jordsegment- og brugerudstyr, standardisering og interoperabilitet, som sikrer EU det industrielle lederskab |
| --- | --- |

—

End-to-end-kommunikationssystemer til private og erhvervsliv, omkostningseffektiv, avanceret satellitkommunikation, som forbinder aktiver og mennesker i fjerne egne, som del af allestedsnærværende konnektivitet takket være 5G, og udvikling af tingenes internet (IoT) samt bidrag til infrastrukturen til næste generations internet. Forbedret jordsegment- og brugerudstyr, standardisering og interoperabilitet, som sikrer EU det industrielle lederskab

| — | Uafhængighed og bæredygtighed i forsyningskæden: øget teknologisk modenhedsgrad i satellitter og affyringsanordninger, dertil hørende rum- og jordsegmenter, produktions- og testfaciliteter, sikring af EU's teknologiske lederskab og selvstændighed, øget bæredygtighed i forsyningskæden, reduceret afhængighed af kritiske rumteknologier uden for EU og forbedret viden om, hvordan rumteknologier kan tilbyde løsninger til andre industrisektorer |
| --- | --- |

—

Uafhængighed og bæredygtighed i forsyningskæden: øget teknologisk modenhedsgrad i satellitter og affyringsanordninger, dertil hørende rum- og jordsegmenter, produktions- og testfaciliteter, sikring af EU's teknologiske lederskab og selvstændighed, øget bæredygtighed i forsyningskæden, reduceret afhængighed af kritiske rumteknologier uden for EU og forbedret viden om, hvordan rumteknologier kan tilbyde løsninger til andre industrisektorer

| — | Uafhængighed og bæredygtighed i forsyningskæden: øget teknologisk modenhedsgrad i satellitter og affyringsanordninger, dertil hørende rum- og jordsegmenter, produktions- og testfaciliteter, sikring af EU's teknologiske lederskab og selvstændighed, øget bæredygtighed i forsyningskæden, reduceret afhængighed af kritiske rumteknologier uden for EU og forbedret viden om, hvordan rumteknologier kan tilbyde løsninger til andre industrisektorer |
| --- | --- |

—

Uafhængighed og bæredygtighed i forsyningskæden: øget teknologisk modenhedsgrad i satellitter og affyringsanordninger, dertil hørende rum- og jordsegmenter, produktions- og testfaciliteter, sikring af EU's teknologiske lederskab og selvstændighed, øget bæredygtighed i forsyningskæden, reduceret afhængighed af kritiske rumteknologier uden for EU og forbedret viden om, hvordan rumteknologier kan tilbyde løsninger til andre industrisektorer

| — | Rumøkosystem: kredsløbsvalidering og demonstrationstjenester, herunder deling af tjenester for lette satellitter demonstration i rummet inden for områder som hybride, intelligente eller rekonfigurable satellitter, fremstilling og montering i kredsløb, genanvendelse af bæreraketter, kredsløbstjenester og mikro-bæreraketter, banebrydende innovationer og teknologioverførsel på områder som genanvendelse, grønne rum, kunstig intelligens, robotteknologi, digitalisering, omkostningseffektivitet, miniaturisering |
| --- | --- |

—

Rumøkosystem: kredsløbsvalidering og demonstrationstjenester, herunder deling af tjenester for lette satellitter demonstration i rummet inden for områder som hybride, intelligente eller rekonfigurable satellitter, fremstilling og montering i kredsløb, genanvendelse af bæreraketter, kredsløbstjenester og mikro-bæreraketter, banebrydende innovationer og teknologioverførsel på områder som genanvendelse, grønne rum, kunstig intelligens, robotteknologi, digitalisering, omkostningseffektivitet, miniaturisering

| — | Rumøkosystem: kredsløbsvalidering og demonstrationstjenester, herunder deling af tjenester for lette satellitter demonstration i rummet inden for områder som hybride, intelligente eller rekonfigurable satellitter, fremstilling og montering i kredsløb, genanvendelse af bæreraketter, kredsløbstjenester og mikro-bæreraketter, banebrydende innovationer og teknologioverførsel på områder som genanvendelse,
  rene rum,
  grønne rum, kunstig intelligens, robotteknologi, digitalisering, omkostningseffektivitet, miniaturisering |
| --- | --- |

—

Rumøkosystem: kredsløbsvalidering og demonstrationstjenester, herunder deling af tjenester for lette satellitter demonstration i rummet inden for områder som hybride, intelligente eller rekonfigurable satellitter, fremstilling og montering i kredsløb, genanvendelse af bæreraketter, kredsløbstjenester og mikro-bæreraketter, banebrydende innovationer og teknologioverførsel på områder som genanvendelse,
  rene rum,
  grønne rum, kunstig intelligens, robotteknologi, digitalisering, omkostningseffektivitet, miniaturisering

rene rum,

| — | Rumvidenskab: udnyttelse af forskningsdata fra videnskabelige missioner og udforskningsmissioner, kombineret med udvikling af innovative instrumenter i et internationalt miljø, bidrag til tidligere videnskabelige missioner for udviklingen af rumprogrammet. |
| --- | --- |

—

Rumvidenskab: udnyttelse af forskningsdata fra videnskabelige missioner og udforskningsmissioner, kombineret med udvikling af innovative instrumenter i et internationalt miljø, bidrag til tidligere videnskabelige missioner for udviklingen af rumprogrammet.

| — | Rumvidenskab: udnyttelse af forskningsdata fra videnskabelige missioner og udforskningsmissioner, kombineret med udvikling af innovative instrumenter i et internationalt miljø, bidrag til tidligere videnskabelige missioner for udviklingen af rumprogrammet. |
| --- | --- |

—

Rumvidenskab: udnyttelse af forskningsdata fra videnskabelige missioner og udforskningsmissioner, kombineret med udvikling af innovative instrumenter i et internationalt miljø, bidrag til tidligere videnskabelige missioner for udviklingen af rumprogrammet.

| — | Kunstig intelligens og robotteknologi i rummet: nye løsninger for rummissioner, f.eks. montage i rummet, manipulation i rummet, kognitive rumsystemer, samarbejde mellem robotter og mennesker i rummet. |
| --- | --- |

—

Kunstig intelligens og robotteknologi i rummet: nye løsninger for rummissioner, f.eks. montage i rummet, manipulation i rummet, kognitive rumsystemer, samarbejde mellem robotter og mennesker i rummet.

Kunstig intelligens og robotteknologi i rummet: nye løsninger for rummissioner, f.eks. montage i rummet, manipulation i rummet, kognitive rumsystemer, samarbejde mellem robotter og mennesker i rummet.

Ændring 73

Ændring 73

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.1

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Skæringspunktet for forskning og innovation for så vidt angår klima, energi og mobilitet vil på meget integreret og effektiv vis tackle en af de vigtigste globale udfordringer for vores miljøs og levemådes bæredygtighed og fremtid. | Skæringspunktet for forskning og innovation for så vidt angår klima, energi og mobilitet vil på meget integreret og effektiv vis tackle en af de vigtigste samfundsmæssige globale udfordringer for vores miljøs
  , økonomis
  og levemådes bæredygtighed og fremtid. |
| For at opfylde målsætningerne i henhold til Parisaftalen skal
  EU
  omstille sig til
  ressourceeffektive, modstandsdygtige lavemissionsøkonomier
  . Dette vil
  være baseret på
  omfattende ændringer i teknologier og tjenester og virksomheder og forbrugeres adfærd samt
  indebære
  nye forvaltningsformer. Det kræver
  hurtige fremskridt inden for dekarbonisering af energisystemet og en væsentlig nedbringelse
  af drivhusgasemissionerne
  fra
  transportsektoren (17) at begrænse stigningen i den globale gennemsnitstemperatur til under 2 oC og fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5 o.
  Der vil også være brug for
  ny fremdrift for at sætte skub i udviklingen af næste generations gennembrud og demonstration og udrulning af innovative teknologier og løsninger, hvor de muligheder, som digitale og rumbaserede teknologier tilbyder, udnyttes. Der vil blive anlagt en integreret tilgang, som omfatter dekarbonisering, ressourceeffektivitet, reduktion af luftforurening, adgang til råstoffer
  og
  cirkulær økonomi. | For at opfylde målsætningerne i henhold til Parisaftalen skal
  Unionen skabe scenarier for at kunne
  omstille sig til
  en økonomi med nulemission af drivhusgasser, herunder lavemissionsteknologier og strategier for dekarbonisering.
  Dette vil
  medføre
  omfattende ændringer i 
  de
  teknologier og tjenester
  , som understøtter industriers produktionsformer
  og virksomheders og forbrugeres adfærd.
  Omstillingen på energimarkedet vil ske gennem interaktion mellem teknologi, infrastruktur, markedet
  samt
  politiske og lovgivningsmæssige rammer, herunder
  nye forvaltningsformer.
  Der er derfor behov for systematisk innovation i energi-, bygge-, transport- og industrisektoren. |
| | Det kræver
  en nedbringelse af
  drivhusgasemissionerne
  gennem dekarbonisering, energibesparelse og indførelse af vedvarende energikilder samt elektrificering af industrielle processer, hvilket omfatter både energi- og transportsektoren

   (17), at begrænse stigningen i den globale gennemsnitstemperatur til under 2 oC og fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5 o
  C.
  På nuværende tidspunkt tegner transportsektoren sig for næsten en fjerdedel af Unionens drivhusgasemissioner. |
| | Der vil være behov for
  ny fremdrift for at sætte skub i udviklingen af næste generations gennembrud og demonstration og udrulning af innovative teknologier og løsninger, hvor de muligheder, som
  centrale støtteteknologier,
  digitale
  teknologier
  og rumbaserede teknologier tilbyder, udnyttes. Der vil blive anlagt en integreret tilgang, som omfatter dekarbonisering
  , vedvarende energiressourcer og energieffektivitet
  , reduktion af luftforurening, adgang til råstoffer
  , herunder kritiske råstoffer, og den
  cirkulære økonomi.
  Der skal navnlig lægges vægt på sammenkobling af sektorer (dvs. elektricitets-, opvarmnings- og kølings-, industri- samt transportsektoren) inden for alle interventionsområder, som er vigtige for en vellykket energi- og transportomstilling. |
| | For at opnå dette vil Unionen ligeledes fremme deltagelsesbaserede tilgange til forskning og innovation, herunder en tilgang med adskillige aktører, og udvikle videns- og innovationssystemer på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk niveau. Indsigt fra samfundsvidenskab og humaniora samt social innovation med borgerdeltagelse vil være afgørende til at fremme nye forvaltningsmodeller og nye produktions- og forbrugsmønstre. |
| Fremskridt inden for
  disse
  sektorer —
  men
  også hele spektret af EU-industrien, herunder landbrug, byggesektoren, industriprocesser og
  produktanvendelse
  samt affaldshåndtering — vil kræve en fortsat indsats for bedre at forstå mekanismerne bag klimaforandringerne og de dermed forbundne virkninger på økonomien og samfundet, udnytte synergierne med nationale akviteter og internationalt samarbejde. | Fremskridt inden for
  energi- og transportsektoren
   —
  og
  også hele spektret af EU-industrien, herunder landbrug, byggesektoren, industriprocesser og
  produktanvendelse
  samt affaldshåndtering
  og genbrug af affald
   — vil kræve en fortsat
  og styrket
  indsats for bedre at forstå mekanismerne bag klimaforandringerne og de dermed forbundne virkninger på økonomien og samfundet, udnytte synergierne med nationale
  aktiviteter, andre former for EU-aktioner
  og internationalt samarbejde. |
| I løbet af det seneste årti er der gjort betydelige fremskridt inden for klimaforskningen, navnlig hvad angår observationer, dataassimilation og klimamodellering. Klimasystemets kompleksitet og behovet for at støtte gennemførelsen af Parisaftalen, målene for bæredygtig
  udviking
  og EU's politikker nødvendiggør en styrket indsats for at lukke de resterende videnskløfter. | I løbet af det seneste årti er der gjort betydelige fremskridt inden for klimaforskningen, navnlig hvad angår observationer, dataassimilation og klimamodellering. Klimasystemets kompleksitet og behovet for at støtte gennemførelsen af Parisaftalen, målene for bæredygtig
  udvikling
  og EU's politikker nødvendiggør en styrket indsats for at lukke de resterende videnskløfter. |
| EU har med strategien for energiunionen fastsat en omfattende politikramme med bindende mål, retsakter og forsknings- og innovationsaktiviteter, der har til formål at føre
  til udvikling og anvendelse af
  effektive
  energiproduktionssystemer
  baseret på
  vedvarende energikilder
  . | EU har med strategien for energiunionen fastsat en omfattende politikramme med bindende mål, retsakter og forsknings- og innovationsaktiviteter, der har til formål at føre
  til et yderst energieffektivt energisystem
  baseret på
  vedvarende energi
  . |
| Transport sikrer mobilitet for mennesker og varer, hvilket er nødvendigt for et integreret, europæisk indre marked, territorial samhørighed og et åbent, inklusivt samfund. Samtidig har transport betydelige negative konsekvenser for den menneskelige sundhed, trafikbelastning, jord- og luftkvalitet og støj samt sikkerhed, hvilket resulterer i et stort antal for tidlige dødsfald og øgede socioøkonomiske omkostninger.
  Bæredygtige
  mobilitets- og transportnet skal derfor være rene, sikre, intelligente, støjsvage, pålidelig og overkommelige, og yde problemfri integrerede dør-til-dør-tjenester. | Transport sikrer mobilitet for mennesker og varer, hvilket er nødvendigt for et integreret, europæisk indre marked, territorial samhørighed og et åbent, inklusivt samfund. Samtidig har transport betydelige negative konsekvenser for den menneskelige sundhed, trafikbelastning, jord- og luftkvalitet og støj samt sikkerhed, hvilket resulterer i et stort antal for tidlige dødsfald og øgede socioøkonomiske omkostninger. Mobilitets- og transportnet skal derfor
  , navnlig i byområder,
  være rene
  , effektive, miljømæssige og økonomisk bæredygtige
  , sikre, intelligente
  , innovative
  , støjsvage, pålidelig og overkommelige, og yde problemfri integrerede dør-til-dør-tjenester. |
| De problemer, som transport- og energisektorerne står over for, er imidlertid større end blot behovet for en reduktion af emissionerne. Der er adskillige udfordringer, som skal tackles, herunder udbredelsen af digitale og rumbaserede teknologier, ændret forbrugeradfærd og mobilitetsmønstre, nye markedsdeltagere og disruptive forretningsmodeller, globalisering, skærpet international konkurrence og en ældre, mere urban og i stigende grad forskelligartet befolkning. | De problemer, som transport- og energisektorerne står over for, er imidlertid større end blot behovet for en reduktion af emissionerne. Der er adskillige udfordringer, som skal tackles, herunder
  vedvarende energi, bæredygtige brændstoffer, energilagring og forsyningssikkerhed,
  udbredelsen af digitale
  , automatiserede
  og rumbaserede teknologier, ændret forbrugeradfærd og mobilitetsmønstre, nye markedsdeltagere og disruptive forretningsmodeller, globalisering, skærpet international konkurrence og en ældre, mere urban og i stigende grad forskelligartet befolkning. |
| Begge sektorer
  er blandt hoveddrivkræfterne for Europas økonomiske konkurrenceevne og vækst. I EU er der mere end 1,6  millioner mennesker, som arbejder inden for vedvarende energi og energieffektivitet. Transport- og lagringssektorerne beskæftiger mere end 11 millioner mennesker i EU, og står for ca. 5 % af BNP samt 20 % af eksporten. EU er verdensførende inden for udformning og fremstilling af køretøjer,
  luftfarttøjer
  og fartøjer, og hvad angår patenter på innovative teknologier for ren energi
  er EU indtager
  en andenplads globalt set. | Både


  energi- og transportsektoren
  er blandt hoveddrivkræfterne for Europas økonomiske konkurrenceevne og vækst. I EU er der mere end 1,6  millioner mennesker, som arbejder inden for vedvarende energi og energieffektivitet. Transport- og lagringssektorerne beskæftiger mere end 11 millioner mennesker i EU, og står for ca. 5 % af BNP samt 20 % af eksporten. EU er verdensførende inden for udformning og fremstilling af køretøjer,
  luftfartøjer
  og fartøjer, og hvad angår patenter på innovative teknologier for ren energi
  , herunder teknologier i relation til vedvarende energikilder, indtager EU
  en andenplads globalt set. |
| Øget efterspørgsel efter innovation er bestemmende for, om der findes nye veje at sætte skub i udbredelsen af
  rene
  teknologier og løsninger til dekarbonisering af den europæiske økonomi. Den kan stimuleres ved at styrke borgernes indflydelse og innovationen inden for den socioøkonomiske og offentlige sektor, der går på tværs af innovationsområderne og kræver en anderledes tilgang end den teknologidrevne innovation. Socioøkonomisk forskning, der bl.a. dækker brugerbehov og -mønstre, fremsynsaktiviteter, miljømæssige, økonomiske, sociale og adfærdsmæssige aspekter, business cases og forretningsmodeller og prænormativ forskning med henblik på standardisering, vil ligeledes fremme tiltag, der skaber lovgivningsmæssig, finansiel og social innovation, færdigheder og stærkere, mere engagerede markedsspillere og forbrugere. | Øget efterspørgsel efter innovation er bestemmende for, om der findes nye veje til at sætte skub i udbredelsen af
  energieffektive
  teknologier
  , der er baseret på vedvarende energi,
  og
  andre ikketeknologiske
  løsninger til dekarbonisering af den europæiske økonomi. Den kan stimuleres ved at styrke borgernes indflydelse og innovationen inden for den socioøkonomiske og offentlige sektor
  samt offentlige udbud
  og i forbindelse med offentlige indkøb og vil føre til en anderledes tilgang end den teknologidrevne innovation. Socioøkonomisk forskning, der bl.a. dækker brugerbehov og -mønstre, fremsynsaktiviteter, miljømæssige, økonomiske, sociale og adfærdsmæssige aspekter, business cases og forretningsmodeller og prænormativ forskning med henblik på standardisering, vil ligeledes fremme tiltag, der skaber lovgivningsmæssig, finansiel og social innovation, færdigheder og stærkere, mere engagerede markedsspillere og forbrugere.
  Teknologier, der fremmer sammenkobling af sektorer, har endvidere potentiale til at styrke den indenlandske fremstillingsindustri. Inden for transportsektoren spiller anvendt forskning og forsøg, der har til formål at udbrede innovation på markedet, en afgørende rolle. |
| Aktiviteter under denne klynge bidrager især til målene for energiunionen og for det digitale indre marked, dagsordenen for beskæftigelse, vækst og investeringer, styrkelsen af
  EU
  som global aktør, den nye strategi for
  EU's
  industripolitik, den cirkulære økonomi, råstofinitiativet, sikkerhedsunionen samt dagsordenen for byerne, såvel som til
  EU's
  fælles landbrugspolitik og
  EU's
  bestemmelser om reduktion af støj- og luftforurening. | Aktiviteter under denne klynge bidrager især til målene for energiunionen
  , forpligtelserne i henhold til Parisaftalen
  og for det digitale indre marked, dagsordenen for beskæftigelse, vækst og investeringer, styrkelsen af
  Unionen
  som global aktør, den nye strategi for
  Unionens
  industripolitik,
  handlingsplanen for
  den cirkulære økonomi,
  European Battery Alliance Initiative,
  råstofinitiativet,
  den bioøkonomiske strategi for Europa,
  sikkerhedsunionen samt dagsordenen for byerne, såvel som til
  Unionens
  fælles landbrugspolitik og
  Unionens
  bestemmelser om reduktion af støj- og luftforurening.
  De bidrager endvidere til at hjælpe medlemsstaterne med at opnå de nationale emissionsreduktionsmål. Komplementaritet og synergier med aktiviteter i andre af Unionens programmer bør sikres. |
| | I betragtning af antallet europæiske teknologi- og innovationsplatforme inden for dette område bør indkaldelserne i denne klynge tage hensyn til deres henstillinger. |
| Aktiviteterne vil især bidrage direkte til følgende mål for bæredygtig udvikling (SDG): SDG 7 — Bæredygtig energi, SDG 9 — Industri, innovation og infrastruktur og SDG 11 — Bæredygtige byer og lokalsamfund og SDG 13 — Klimaindsats. | Aktiviteterne vil især bidrage direkte til følgende mål for bæredygtig udvikling (SDG): SDG 7 — Bæredygtig energi, SDG 9 — Industri, innovation og infrastruktur og SDG 11 — Bæredygtige byer og lokalsamfund og SDG 13 — Klimaindsats. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Skæringspunktet for forskning og innovation for så vidt angår klima, energi og mobilitet vil på meget integreret og effektiv vis tackle en af de vigtigste globale udfordringer for vores miljøs og levemådes bæredygtighed og fremtid.

Skæringspunktet for forskning og innovation for så vidt angår klima, energi og mobilitet vil på meget integreret og effektiv vis tackle en af de vigtigste samfundsmæssige globale udfordringer for vores miljøs
  , økonomis
  og levemådes bæredygtighed og fremtid.

, økonomis

For at opfylde målsætningerne i henhold til Parisaftalen skal
  EU
  omstille sig til
  ressourceeffektive, modstandsdygtige lavemissionsøkonomier
  . Dette vil
  være baseret på
  omfattende ændringer i teknologier og tjenester og virksomheder og forbrugeres adfærd samt
  indebære
  nye forvaltningsformer. Det kræver
  hurtige fremskridt inden for dekarbonisering af energisystemet og en væsentlig nedbringelse
  af drivhusgasemissionerne
  fra
  transportsektoren (17) at begrænse stigningen i den globale gennemsnitstemperatur til under 2 oC og fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5 o.
  Der vil også være brug for
  ny fremdrift for at sætte skub i udviklingen af næste generations gennembrud og demonstration og udrulning af innovative teknologier og løsninger, hvor de muligheder, som digitale og rumbaserede teknologier tilbyder, udnyttes. Der vil blive anlagt en integreret tilgang, som omfatter dekarbonisering, ressourceeffektivitet, reduktion af luftforurening, adgang til råstoffer
  og
  cirkulær økonomi.

EU

ressourceeffektive, modstandsdygtige lavemissionsøkonomier

være baseret på

indebære

hurtige fremskridt inden for dekarbonisering af energisystemet og en væsentlig nedbringelse

fra

17

o

o

Der vil også være brug for

og

For at opfylde målsætningerne i henhold til Parisaftalen skal
  Unionen skabe scenarier for at kunne
  omstille sig til
  en økonomi med nulemission af drivhusgasser, herunder lavemissionsteknologier og strategier for dekarbonisering.
  Dette vil
  medføre
  omfattende ændringer i 
  de
  teknologier og tjenester
  , som understøtter industriers produktionsformer
  og virksomheders og forbrugeres adfærd.
  Omstillingen på energimarkedet vil ske gennem interaktion mellem teknologi, infrastruktur, markedet
  samt
  politiske og lovgivningsmæssige rammer, herunder
  nye forvaltningsformer.
  Der er derfor behov for systematisk innovation i energi-, bygge-, transport- og industrisektoren.

Unionen skabe scenarier for at kunne

en økonomi med nulemission af drivhusgasser, herunder lavemissionsteknologier og strategier for dekarbonisering.

medføre

de

, som understøtter industriers produktionsformer

Omstillingen på energimarkedet vil ske gennem interaktion mellem teknologi, infrastruktur, markedet

politiske og lovgivningsmæssige rammer, herunder

Der er derfor behov for systematisk innovation i energi-, bygge-, transport- og industrisektoren.

Det kræver
  en nedbringelse af
  drivhusgasemissionerne
  gennem dekarbonisering, energibesparelse og indførelse af vedvarende energikilder samt elektrificering af industrielle processer, hvilket omfatter både energi- og transportsektoren

   (17), at begrænse stigningen i den globale gennemsnitstemperatur til under 2 oC og fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5 o
  C.
  På nuværende tidspunkt tegner transportsektoren sig for næsten en fjerdedel af Unionens drivhusgasemissioner.

en nedbringelse af

gennem dekarbonisering, energibesparelse og indførelse af vedvarende energikilder samt elektrificering af industrielle processer, hvilket omfatter både energi- og transportsektoren

17

o

o

C

På nuværende tidspunkt tegner transportsektoren sig for næsten en fjerdedel af Unionens drivhusgasemissioner.

Der vil være behov for
  ny fremdrift for at sætte skub i udviklingen af næste generations gennembrud og demonstration og udrulning af innovative teknologier og løsninger, hvor de muligheder, som
  centrale støtteteknologier,
  digitale
  teknologier
  og rumbaserede teknologier tilbyder, udnyttes. Der vil blive anlagt en integreret tilgang, som omfatter dekarbonisering
  , vedvarende energiressourcer og energieffektivitet
  , reduktion af luftforurening, adgang til råstoffer
  , herunder kritiske råstoffer, og den
  cirkulære økonomi.
  Der skal navnlig lægges vægt på sammenkobling af sektorer (dvs. elektricitets-, opvarmnings- og kølings-, industri- samt transportsektoren) inden for alle interventionsområder, som er vigtige for en vellykket energi- og transportomstilling.

Der vil være behov for

centrale støtteteknologier,

teknologier

, vedvarende energiressourcer og energieffektivitet

, herunder kritiske råstoffer, og den

Der skal navnlig lægges vægt på sammenkobling af sektorer (dvs. elektricitets-, opvarmnings- og kølings-, industri- samt transportsektoren) inden for alle interventionsområder, som er vigtige for en vellykket energi- og transportomstilling.

For at opnå dette vil Unionen ligeledes fremme deltagelsesbaserede tilgange til forskning og innovation, herunder en tilgang med adskillige aktører, og udvikle videns- og innovationssystemer på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk niveau. Indsigt fra samfundsvidenskab og humaniora samt social innovation med borgerdeltagelse vil være afgørende til at fremme nye forvaltningsmodeller og nye produktions- og forbrugsmønstre.

For at opnå dette vil Unionen ligeledes fremme deltagelsesbaserede tilgange til forskning og innovation, herunder en tilgang med adskillige aktører, og udvikle videns- og innovationssystemer på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk niveau. Indsigt fra samfundsvidenskab og humaniora samt social innovation med borgerdeltagelse vil være afgørende til at fremme nye forvaltningsmodeller og nye produktions- og forbrugsmønstre.

Fremskridt inden for
  disse
  sektorer —
  men
  også hele spektret af EU-industrien, herunder landbrug, byggesektoren, industriprocesser og
  produktanvendelse
  samt affaldshåndtering — vil kræve en fortsat indsats for bedre at forstå mekanismerne bag klimaforandringerne og de dermed forbundne virkninger på økonomien og samfundet, udnytte synergierne med nationale akviteter og internationalt samarbejde.

disse

men

produktanvendelse

Fremskridt inden for
  energi- og transportsektoren
   —
  og
  også hele spektret af EU-industrien, herunder landbrug, byggesektoren, industriprocesser og
  produktanvendelse
  samt affaldshåndtering
  og genbrug af affald
   — vil kræve en fortsat
  og styrket
  indsats for bedre at forstå mekanismerne bag klimaforandringerne og de dermed forbundne virkninger på økonomien og samfundet, udnytte synergierne med nationale
  aktiviteter, andre former for EU-aktioner
  og internationalt samarbejde.

energi- og transportsektoren

og

produktanvendelse

og genbrug af affald

og styrket

aktiviteter, andre former for EU-aktioner

I løbet af det seneste årti er der gjort betydelige fremskridt inden for klimaforskningen, navnlig hvad angår observationer, dataassimilation og klimamodellering. Klimasystemets kompleksitet og behovet for at støtte gennemførelsen af Parisaftalen, målene for bæredygtig
  udviking
  og EU's politikker nødvendiggør en styrket indsats for at lukke de resterende videnskløfter.

udviking

I løbet af det seneste årti er der gjort betydelige fremskridt inden for klimaforskningen, navnlig hvad angår observationer, dataassimilation og klimamodellering. Klimasystemets kompleksitet og behovet for at støtte gennemførelsen af Parisaftalen, målene for bæredygtig
  udvikling
  og EU's politikker nødvendiggør en styrket indsats for at lukke de resterende videnskløfter.

udvikling

EU har med strategien for energiunionen fastsat en omfattende politikramme med bindende mål, retsakter og forsknings- og innovationsaktiviteter, der har til formål at føre
  til udvikling og anvendelse af
  effektive
  energiproduktionssystemer
  baseret på
  vedvarende energikilder
  .

til udvikling og anvendelse af

energiproduktionssystemer

vedvarende energikilder

EU har med strategien for energiunionen fastsat en omfattende politikramme med bindende mål, retsakter og forsknings- og innovationsaktiviteter, der har til formål at føre
  til et yderst energieffektivt energisystem
  baseret på
  vedvarende energi
  .

til et yderst energieffektivt energisystem

vedvarende energi

Transport sikrer mobilitet for mennesker og varer, hvilket er nødvendigt for et integreret, europæisk indre marked, territorial samhørighed og et åbent, inklusivt samfund. Samtidig har transport betydelige negative konsekvenser for den menneskelige sundhed, trafikbelastning, jord- og luftkvalitet og støj samt sikkerhed, hvilket resulterer i et stort antal for tidlige dødsfald og øgede socioøkonomiske omkostninger.
  Bæredygtige
  mobilitets- og transportnet skal derfor være rene, sikre, intelligente, støjsvage, pålidelig og overkommelige, og yde problemfri integrerede dør-til-dør-tjenester.

Bæredygtige

Transport sikrer mobilitet for mennesker og varer, hvilket er nødvendigt for et integreret, europæisk indre marked, territorial samhørighed og et åbent, inklusivt samfund. Samtidig har transport betydelige negative konsekvenser for den menneskelige sundhed, trafikbelastning, jord- og luftkvalitet og støj samt sikkerhed, hvilket resulterer i et stort antal for tidlige dødsfald og øgede socioøkonomiske omkostninger. Mobilitets- og transportnet skal derfor
  , navnlig i byområder,
  være rene
  , effektive, miljømæssige og økonomisk bæredygtige
  , sikre, intelligente
  , innovative
  , støjsvage, pålidelig og overkommelige, og yde problemfri integrerede dør-til-dør-tjenester.

, navnlig i byområder,

, effektive, miljømæssige og økonomisk bæredygtige

, innovative

De problemer, som transport- og energisektorerne står over for, er imidlertid større end blot behovet for en reduktion af emissionerne. Der er adskillige udfordringer, som skal tackles, herunder udbredelsen af digitale og rumbaserede teknologier, ændret forbrugeradfærd og mobilitetsmønstre, nye markedsdeltagere og disruptive forretningsmodeller, globalisering, skærpet international konkurrence og en ældre, mere urban og i stigende grad forskelligartet befolkning.

De problemer, som transport- og energisektorerne står over for, er imidlertid større end blot behovet for en reduktion af emissionerne. Der er adskillige udfordringer, som skal tackles, herunder
  vedvarende energi, bæredygtige brændstoffer, energilagring og forsyningssikkerhed,
  udbredelsen af digitale
  , automatiserede
  og rumbaserede teknologier, ændret forbrugeradfærd og mobilitetsmønstre, nye markedsdeltagere og disruptive forretningsmodeller, globalisering, skærpet international konkurrence og en ældre, mere urban og i stigende grad forskelligartet befolkning.

vedvarende energi, bæredygtige brændstoffer, energilagring og forsyningssikkerhed,

, automatiserede

Begge sektorer
  er blandt hoveddrivkræfterne for Europas økonomiske konkurrenceevne og vækst. I EU er der mere end 1,6  millioner mennesker, som arbejder inden for vedvarende energi og energieffektivitet. Transport- og lagringssektorerne beskæftiger mere end 11 millioner mennesker i EU, og står for ca. 5 % af BNP samt 20 % af eksporten. EU er verdensførende inden for udformning og fremstilling af køretøjer,
  luftfarttøjer
  og fartøjer, og hvad angår patenter på innovative teknologier for ren energi
  er EU indtager
  en andenplads globalt set.

Begge sektorer

luftfarttøjer

er EU indtager

Både


  energi- og transportsektoren
  er blandt hoveddrivkræfterne for Europas økonomiske konkurrenceevne og vækst. I EU er der mere end 1,6  millioner mennesker, som arbejder inden for vedvarende energi og energieffektivitet. Transport- og lagringssektorerne beskæftiger mere end 11 millioner mennesker i EU, og står for ca. 5 % af BNP samt 20 % af eksporten. EU er verdensførende inden for udformning og fremstilling af køretøjer,
  luftfartøjer
  og fartøjer, og hvad angår patenter på innovative teknologier for ren energi
  , herunder teknologier i relation til vedvarende energikilder, indtager EU
  en andenplads globalt set.

Både

energi- og transportsektoren

luftfartøjer

, herunder teknologier i relation til vedvarende energikilder, indtager EU

Øget efterspørgsel efter innovation er bestemmende for, om der findes nye veje at sætte skub i udbredelsen af
  rene
  teknologier og løsninger til dekarbonisering af den europæiske økonomi. Den kan stimuleres ved at styrke borgernes indflydelse og innovationen inden for den socioøkonomiske og offentlige sektor, der går på tværs af innovationsområderne og kræver en anderledes tilgang end den teknologidrevne innovation. Socioøkonomisk forskning, der bl.a. dækker brugerbehov og -mønstre, fremsynsaktiviteter, miljømæssige, økonomiske, sociale og adfærdsmæssige aspekter, business cases og forretningsmodeller og prænormativ forskning med henblik på standardisering, vil ligeledes fremme tiltag, der skaber lovgivningsmæssig, finansiel og social innovation, færdigheder og stærkere, mere engagerede markedsspillere og forbrugere.

rene

Øget efterspørgsel efter innovation er bestemmende for, om der findes nye veje til at sætte skub i udbredelsen af
  energieffektive
  teknologier
  , der er baseret på vedvarende energi,
  og
  andre ikketeknologiske
  løsninger til dekarbonisering af den europæiske økonomi. Den kan stimuleres ved at styrke borgernes indflydelse og innovationen inden for den socioøkonomiske og offentlige sektor
  samt offentlige udbud
  og i forbindelse med offentlige indkøb og vil føre til en anderledes tilgang end den teknologidrevne innovation. Socioøkonomisk forskning, der bl.a. dækker brugerbehov og -mønstre, fremsynsaktiviteter, miljømæssige, økonomiske, sociale og adfærdsmæssige aspekter, business cases og forretningsmodeller og prænormativ forskning med henblik på standardisering, vil ligeledes fremme tiltag, der skaber lovgivningsmæssig, finansiel og social innovation, færdigheder og stærkere, mere engagerede markedsspillere og forbrugere.
  Teknologier, der fremmer sammenkobling af sektorer, har endvidere potentiale til at styrke den indenlandske fremstillingsindustri. Inden for transportsektoren spiller anvendt forskning og forsøg, der har til formål at udbrede innovation på markedet, en afgørende rolle.

energieffektive

, der er baseret på vedvarende energi,

andre ikketeknologiske

samt offentlige udbud

Teknologier, der fremmer sammenkobling af sektorer, har endvidere potentiale til at styrke den indenlandske fremstillingsindustri. Inden for transportsektoren spiller anvendt forskning og forsøg, der har til formål at udbrede innovation på markedet, en afgørende rolle.

Aktiviteter under denne klynge bidrager især til målene for energiunionen og for det digitale indre marked, dagsordenen for beskæftigelse, vækst og investeringer, styrkelsen af
  EU
  som global aktør, den nye strategi for
  EU's
  industripolitik, den cirkulære økonomi, råstofinitiativet, sikkerhedsunionen samt dagsordenen for byerne, såvel som til
  EU's
  fælles landbrugspolitik og
  EU's
  bestemmelser om reduktion af støj- og luftforurening.

EU

EU's

EU's

EU's

Aktiviteter under denne klynge bidrager især til målene for energiunionen
  , forpligtelserne i henhold til Parisaftalen
  og for det digitale indre marked, dagsordenen for beskæftigelse, vækst og investeringer, styrkelsen af
  Unionen
  som global aktør, den nye strategi for
  Unionens
  industripolitik,
  handlingsplanen for
  den cirkulære økonomi,
  European Battery Alliance Initiative,
  råstofinitiativet,
  den bioøkonomiske strategi for Europa,
  sikkerhedsunionen samt dagsordenen for byerne, såvel som til
  Unionens
  fælles landbrugspolitik og
  Unionens
  bestemmelser om reduktion af støj- og luftforurening.
  De bidrager endvidere til at hjælpe medlemsstaterne med at opnå de nationale emissionsreduktionsmål. Komplementaritet og synergier med aktiviteter i andre af Unionens programmer bør sikres.

, forpligtelserne i henhold til Parisaftalen

Unionen

Unionens

handlingsplanen for

European Battery Alliance Initiative,

den bioøkonomiske strategi for Europa,

Unionens

Unionens

De bidrager endvidere til at hjælpe medlemsstaterne med at opnå de nationale emissionsreduktionsmål. Komplementaritet og synergier med aktiviteter i andre af Unionens programmer bør sikres.

I betragtning af antallet europæiske teknologi- og innovationsplatforme inden for dette område bør indkaldelserne i denne klynge tage hensyn til deres henstillinger.

I betragtning af antallet europæiske teknologi- og innovationsplatforme inden for dette område bør indkaldelserne i denne klynge tage hensyn til deres henstillinger.

Aktiviteterne vil især bidrage direkte til følgende mål for bæredygtig udvikling (SDG): SDG 7 — Bæredygtig energi, SDG 9 — Industri, innovation og infrastruktur og SDG 11 — Bæredygtige byer og lokalsamfund og SDG 13 — Klimaindsats.

Aktiviteterne vil især bidrage direkte til følgende mål for bæredygtig udvikling (SDG): SDG 7 — Bæredygtig energi, SDG 9 — Industri, innovation og infrastruktur og SDG 11 — Bæredygtige byer og lokalsamfund og SDG 13 — Klimaindsats.

Ændring 74

Ændring 74

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.1 — stk. 1

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Effektiv gennemførelse af Parisaftalen skal være videnskabeligt baseret, idet det kræver løbende opdatering af vores viden om jord-klima-systemet såvel som tilgængelige modvirknings- og tilpasningsløsninger, der tegner et systemisk og omfattende billede af de udfordringer og muligheder,
  EU's
  økonomi står over for. Der vil på den baggrund blive udviklet videnskabeligt baserede løsninger for en omkostningseffektiv omstilling
  til
  et kulstoffattigt,
  ressourceeffektivt samfund
  . | Effektiv gennemførelse af Parisaftalen skal være videnskabeligt baseret, idet det kræver løbende opdatering af vores viden om jord-klima-systemet såvel som tilgængelige modvirknings- og tilpasningsløsninger, der tegner et systemisk og omfattende billede af de udfordringer og muligheder,
  Unionens
  økonomi står over for. Der vil på den baggrund blive udviklet videnskabeligt baserede løsninger for en omkostningseffektiv omstilling
  til
  en
  økonomi med lavemission eller nulemission af drivhusgasser
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Effektiv gennemførelse af Parisaftalen skal være videnskabeligt baseret, idet det kræver løbende opdatering af vores viden om jord-klima-systemet såvel som tilgængelige modvirknings- og tilpasningsløsninger, der tegner et systemisk og omfattende billede af de udfordringer og muligheder,
  EU's
  økonomi står over for. Der vil på den baggrund blive udviklet videnskabeligt baserede løsninger for en omkostningseffektiv omstilling
  til
  et kulstoffattigt,
  ressourceeffektivt samfund
  .

EU's

til

ressourceeffektivt samfund

Effektiv gennemførelse af Parisaftalen skal være videnskabeligt baseret, idet det kræver løbende opdatering af vores viden om jord-klima-systemet såvel som tilgængelige modvirknings- og tilpasningsløsninger, der tegner et systemisk og omfattende billede af de udfordringer og muligheder,
  Unionens
  økonomi står over for. Der vil på den baggrund blive udviklet videnskabeligt baserede løsninger for en omkostningseffektiv omstilling
  til
  en
  økonomi med lavemission eller nulemission af drivhusgasser
  .

Unionens

til

økonomi med lavemission eller nulemission af drivhusgasser

Ændring 75

Ændring 75

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.1 — stk. 2 — led - 1 a (nyt)

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.1 — stk. 2 — led - 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Afdækning af de vigtige processer i polarområderne for at sikre en bedre udvikling af forvaltningsmuligheder, der minimerer de negative indvirkninger på økosystemer og forbedrer indsigten i det globale klima |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Afdækning af de vigtige processer i polarområderne for at sikre en bedre udvikling af forvaltningsmuligheder, der minimerer de negative indvirkninger på økosystemer og forbedrer indsigten i det globale klima

Afdækning af de vigtige processer i polarområderne for at sikre en bedre udvikling af forvaltningsmuligheder, der minimerer de negative indvirkninger på økosystemer og forbedrer indsigten i det globale klima

Ændring 76

Ændring 76

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.2 — afsnit 2 — led 2

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.2 — afsnit 2 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Dekarboniseringsscenarier
  , modvirkningsforanstaltninger og politikker, der omfatter alle økonomiens sektorer, er forenelige med Parisaftalen og FN's mål for bæredygtig udvikling |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Dekarboniseringsscenarier
  , modvirkningsforanstaltninger og politikker, der omfatter alle økonomiens sektorer, er forenelige med Parisaftalen og FN's mål for bæredygtig udvikling

Dekarboniseringsscenarier

| — | Scenarier for reduktion af drivhusgasemissioner
  , modvirkningsforanstaltninger og politikker, der omfatter alle økonomiens sektorer, er forenelige med Parisaftalen og FN's mål for bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

—

Scenarier for reduktion af drivhusgasemissioner
  , modvirkningsforanstaltninger og politikker, der omfatter alle økonomiens sektorer, er forenelige med Parisaftalen og FN's mål for bæredygtig udvikling

Scenarier for reduktion af drivhusgasemissioner

Ændring 77

Ændring 77

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.2 — stk. 2 — led 4

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.2 — stk. 2 — led 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Tilpasningsscenarier og politikker vedrørende sårbare økosystemer, vigtige økonomiske sektorer
  og
  infrastruktur
  i EU (lokalt, regionalt og nationalt), herunder forbedrede risikovurderingsværktøjer
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Tilpasningsscenarier og politikker vedrørende sårbare økosystemer, vigtige økonomiske sektorer
  og
  infrastruktur
  i EU (lokalt, regionalt og nationalt), herunder forbedrede risikovurderingsværktøjer
  .

og

i EU (lokalt, regionalt og nationalt), herunder forbedrede risikovurderingsværktøjer

| — | Tilpasningsscenarier og politikker
  , herunder forbedrede risikovurderinger og reduktionsværktøjer,
  vedrørende sårbare økosystemer, vigtige økonomiske sektorer
  , vigtige
  infrastrukturer
  og bymiljøer på lokalt, regionalt og nationalt samt europæisk niveau
  . |
| --- | --- |

—

Tilpasningsscenarier og politikker
  , herunder forbedrede risikovurderinger og reduktionsværktøjer,
  vedrørende sårbare økosystemer, vigtige økonomiske sektorer
  , vigtige
  infrastrukturer
  og bymiljøer på lokalt, regionalt og nationalt samt europæisk niveau
  .

, herunder forbedrede risikovurderinger og reduktionsværktøjer,

, vigtige

og bymiljøer på lokalt, regionalt og nationalt samt europæisk niveau

Ændring 78

Ændring 78

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.1 — stk. 2 — led 4 a (nyt)

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.1 — stk. 2 — led 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Modeller til styrkelse af klimadiplomati som en drivkraft for internationalt samarbejde. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Modeller til styrkelse af klimadiplomati som en drivkraft for internationalt samarbejde.

Modeller til styrkelse af klimadiplomati som en drivkraft for internationalt samarbejde.

Ændring 79

Ændring 79

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.2 — stk. 1

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.2 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| EU stiler mod at blive verdensførende inden for overkommelige, sikre
  og
  bæredygtige energiteknologier, som forbedrer konkurrenceevnen i de globale værdikæder og positionen på vækstmarkederne. Diverse klimatiske, geografiske, miljømæssige og socioøkonomiske forhold i EU såvel som behovet for at sørge for energisikkerhed og adgang til råstoffer kræver en bred vifte af energiløsninger, herunder løsninger af ikke-teknisk karakter. Med hensyn til vedvarende energiteknologier skal omkostningerne bringes yderligere ned, resultaterne skal forbedres,
  hvilket også gælder energisystemet, og
  der skal udvikles banebrydende teknologier. Hvad angår fossile brændstoffer
  vil dekarbonisering
  af deres brug være afgørende for at opfylde klimamålene. | EU stiler mod at blive verdensførende inden for overkommelige, sikre, bæredygtige
  og vedvarende
  energiteknologier, som forbedrer konkurrenceevnen i de globale værdikæder og positionen på vækstmarkederne. Diverse klimatiske, geografiske, miljømæssige og socioøkonomiske forhold i EU såvel som behovet for at sørge for
  nedbringelse af energiforbrug, energieffektivitet, energiforsyningssikkerhed
  og adgang til råstoffer
  , navnlig kritiske råstoffer,
  kræver en bred vifte af energiløsninger, herunder løsninger af ikke-teknisk karakter.
  Energiovergangen vil udfordre EU til at gå forrest i udviklingen af løsninger med henblik på en opgraderet markedsudformning, samtidig med at systemintegration skal forbedres markant.
  Med hensyn til vedvarende energiteknologier skal omkostningerne bringes yderligere ned
  og
  resultaterne skal forbedres
  . Det kræver støtte til løbende forskning i avancerede teknologier. Derudover
  skal der udvikles
  og udbredes nye
  banebrydende teknologier
  , samtidig med at etablerede teknologier forbedres.
  Hvad angår fossile brændstoffer
  og råmaterialer,
  vil
  nedbringelse
  af deres brug være afgørende for at opfylde klimamålene. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

EU stiler mod at blive verdensførende inden for overkommelige, sikre
  og
  bæredygtige energiteknologier, som forbedrer konkurrenceevnen i de globale værdikæder og positionen på vækstmarkederne. Diverse klimatiske, geografiske, miljømæssige og socioøkonomiske forhold i EU såvel som behovet for at sørge for energisikkerhed og adgang til råstoffer kræver en bred vifte af energiløsninger, herunder løsninger af ikke-teknisk karakter. Med hensyn til vedvarende energiteknologier skal omkostningerne bringes yderligere ned, resultaterne skal forbedres,
  hvilket også gælder energisystemet, og
  der skal udvikles banebrydende teknologier. Hvad angår fossile brændstoffer
  vil dekarbonisering
  af deres brug være afgørende for at opfylde klimamålene.

og

hvilket også gælder energisystemet, og

vil dekarbonisering

EU stiler mod at blive verdensførende inden for overkommelige, sikre, bæredygtige
  og vedvarende
  energiteknologier, som forbedrer konkurrenceevnen i de globale værdikæder og positionen på vækstmarkederne. Diverse klimatiske, geografiske, miljømæssige og socioøkonomiske forhold i EU såvel som behovet for at sørge for
  nedbringelse af energiforbrug, energieffektivitet, energiforsyningssikkerhed
  og adgang til råstoffer
  , navnlig kritiske råstoffer,
  kræver en bred vifte af energiløsninger, herunder løsninger af ikke-teknisk karakter.
  Energiovergangen vil udfordre EU til at gå forrest i udviklingen af løsninger med henblik på en opgraderet markedsudformning, samtidig med at systemintegration skal forbedres markant.
  Med hensyn til vedvarende energiteknologier skal omkostningerne bringes yderligere ned
  og
  resultaterne skal forbedres
  . Det kræver støtte til løbende forskning i avancerede teknologier. Derudover
  skal der udvikles
  og udbredes nye
  banebrydende teknologier
  , samtidig med at etablerede teknologier forbedres.
  Hvad angår fossile brændstoffer
  og råmaterialer,
  vil
  nedbringelse
  af deres brug være afgørende for at opfylde klimamålene.

og vedvarende

nedbringelse af energiforbrug, energieffektivitet, energiforsyningssikkerhed

, navnlig kritiske råstoffer,

Energiovergangen vil udfordre EU til at gå forrest i udviklingen af løsninger med henblik på en opgraderet markedsudformning, samtidig med at systemintegration skal forbedres markant.

og

. Det kræver støtte til løbende forskning i avancerede teknologier. Derudover

og udbredes nye

, samtidig med at etablerede teknologier forbedres.

og råmaterialer,

nedbringelse

Ændring 80

Ændring 80

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.2 — stk. 2 — led 1

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.2 — stk. 2 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Vedvarende energiteknologier
  og løsninger vedrørende elproduktion
  , opvarmning og køling,
  transportbrændstoffer og
  mellemstransportører, i varierende omfang og på forskellige udviklingsstadier, tilpasset geografiske forhold og markeder, både inden for
  EU
  og globalt |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Vedvarende energiteknologier
  og løsninger vedrørende elproduktion
  , opvarmning og køling,
  transportbrændstoffer og
  mellemstransportører, i varierende omfang og på forskellige udviklingsstadier, tilpasset geografiske forhold og markeder, både inden for
  EU
  og globalt

og løsninger vedrørende elproduktion

transportbrændstoffer og

EU

| — | Vedvarende energiteknologier
  , herunder havenergiproduktion og de forskellige undersektorer såsom vind-, strøm- og bølgeenergi
  , opvarmning og køling,
  brændstoffer, mellemstransportører
  , såsom el-til-gas og hydrogen,
  i varierende omfang og på forskellige udviklingsstadier, tilpasset geografiske forhold og markeder, både inden for
  Unionen
  og globalt |
| --- | --- |

—

Vedvarende energiteknologier
  , herunder havenergiproduktion og de forskellige undersektorer såsom vind-, strøm- og bølgeenergi
  , opvarmning og køling,
  brændstoffer, mellemstransportører
  , såsom el-til-gas og hydrogen,
  i varierende omfang og på forskellige udviklingsstadier, tilpasset geografiske forhold og markeder, både inden for
  Unionen
  og globalt

, herunder havenergiproduktion og de forskellige undersektorer såsom vind-, strøm- og bølgeenergi

brændstoffer

, såsom el-til-gas og hydrogen,

Unionen

Ændring 81

Ændring 81

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.2 — stk. 2 — led 1 a (nyt)

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.2 — stk. 2 — led 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Yderst energieffektive lavemissionsløsninger eller dekarboniserede løsninger til elproduktion |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Yderst energieffektive lavemissionsløsninger eller dekarboniserede løsninger til elproduktion

Yderst energieffektive lavemissionsløsninger eller dekarboniserede løsninger til elproduktion

Ændring 82

Ændring 82

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.2 — stk. 2 — led 2

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.2 — stk. 2 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Disruptive teknologier vedrørende vedvarende energi til nye applikationer og banebrydende løsninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Disruptive teknologier vedrørende vedvarende energi til nye applikationer og banebrydende løsninger

| — | Disruptive teknologier vedrørende vedvarende energi til nye
  såvel som etablerede eller stærkt forbedrede
  applikationer og banebrydende løsninger |
| --- | --- |

—

Disruptive teknologier vedrørende vedvarende energi til nye
  såvel som etablerede eller stærkt forbedrede
  applikationer og banebrydende løsninger

såvel som etablerede eller stærkt forbedrede

Ændring 83

Ændring 83

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.2 — stk. 2 — led 2 a (nyt)

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.2 — stk. 2 — led 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Teknologiske løsninger af næste generation, herunder udvikling af nye materialer, fremstillingsprocesser og driftsmetoder til forbedring af den industrielle konkurrenceevne inden for teknologi til ren energi |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Teknologiske løsninger af næste generation, herunder udvikling af nye materialer, fremstillingsprocesser og driftsmetoder til forbedring af den industrielle konkurrenceevne inden for teknologi til ren energi

Teknologiske løsninger af næste generation, herunder udvikling af nye materialer, fremstillingsprocesser og driftsmetoder til forbedring af den industrielle konkurrenceevne inden for teknologi til ren energi

Ændring 84

Ændring 84

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.2 — stk. 2 — led 2 b (nyt)

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.2 — stk. 2 — led 2 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Forskning i og udvikling af nye forretningsmodeller, løsninger og tjenesteydelser med henblik på at skabe favorable markedsbetingelser på reguleringsmæssigt, administrativt og finansielt niveau for vedvarende, slutbruger-energieffektive teknologier og løsninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Forskning i og udvikling af nye forretningsmodeller, løsninger og tjenesteydelser med henblik på at skabe favorable markedsbetingelser på reguleringsmæssigt, administrativt og finansielt niveau for vedvarende, slutbruger-energieffektive teknologier og løsninger.

Forskning i og udvikling af nye forretningsmodeller, løsninger og tjenesteydelser med henblik på at skabe favorable markedsbetingelser på reguleringsmæssigt, administrativt og finansielt niveau for vedvarende, slutbruger-energieffektive teknologier og løsninger.

Ændring 85

Ændring 85

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.3 — stk. 1

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.3 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Den forventede vækst inden for alsidig elektricitetsproduktion og omstillingen til øget brug af elektrisk opvarmning, køling og transport,
  betyder, at der er brug for
  nye tilgange
  til forvaltningen af
  energinettene.
  Ud over dekarbonisering
  er målet at sikre energi til overkommelige priser, energisikkerhed og stabilitet i forsyningen, der kan nås ved investeringer i innovative netinfrastrukturteknologier
  og
  innovativ systemforvaltning. Forskellige former for energilagring vil spille en central rolle i leveringen af tjenester til nettet og forbedre og styrke netkapaciteten. Udnyttelse af synergier mellem forskellige net (f.eks. elektricitetsnet, varme- og kølenet, gasnet, infrastruktur til opladning og optankning, hydrogennet og telekommunikationsnet) og aktører (f.eks. industrianlæg, datacentre, producent-forbrugere) vil være afgørende for den intelligente, integrerede drift af relevante infrastrukturer. | Den forventede vækst inden for alsidig elektricitetsproduktion og omstillingen til øget brug af elektrisk opvarmning, køling og transport,
  nødvendiggør
  nye tilgange
  til forvaltning af
  energinettene
  og udbredelse af decentraliserede energiløsninger
  .
  Derudover spiller gasinfrastrukturer også en vigtig rolle for integreringen af vedvarende energikilder og lavemissionsgasser. |
| | Ud over at nedbringe drivhusgasemissioner
  er målet at sikre energi til overkommelige priser,
  energibesparelse,
  energisikkerhed og stabilitet i forsyningen
  . Dette kan opnås
  ved investeringer i 
  sammenkobling af sektorer og hermed forbundne
  innovative netinfrastrukturer
  og -teknologier, øget fleksibilitet inden for omfordelingsvenlig elproduktion, navnlig fra fleksible og vedvarende kilder,
  innovativ systemforvaltning
  samt ved at fremme tiltag, der tilskynder til lovgivningsmæssig og social innovation, færdigheder og engagement samt styrker markedsaktørerne, forbrugerne og fællesskaberne.
  Forskellige former for energilagring vil spille en central rolle i leveringen af tjenester til nettet
  og med hensyn til at
  forbedre og styrke netkapaciteten. Udnyttelse af synergier mellem forskellige net (f.eks. elektricitetsnet, varme- og kølenet, gasnet
  og -lagring
  , infrastruktur til opladning og optankning, hydrogennettets
  infrastruktur
  og telekommunikationsnet) og aktører (f.eks. industrianlæg,
  netværksoperatører,
  datacentre, producent-forbrugere
  og forbrugere, energifællesskaber inden for vedvarende energi
  )
  samt øget efterspørgselsreaktion og udvikling og integration af europæiske og internationale standarder
  vil være afgørende for den intelligente, integrerede drift af relevante infrastrukturer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Den forventede vækst inden for alsidig elektricitetsproduktion og omstillingen til øget brug af elektrisk opvarmning, køling og transport,
  betyder, at der er brug for
  nye tilgange
  til forvaltningen af
  energinettene.
  Ud over dekarbonisering
  er målet at sikre energi til overkommelige priser, energisikkerhed og stabilitet i forsyningen, der kan nås ved investeringer i innovative netinfrastrukturteknologier
  og
  innovativ systemforvaltning. Forskellige former for energilagring vil spille en central rolle i leveringen af tjenester til nettet og forbedre og styrke netkapaciteten. Udnyttelse af synergier mellem forskellige net (f.eks. elektricitetsnet, varme- og kølenet, gasnet, infrastruktur til opladning og optankning, hydrogennet og telekommunikationsnet) og aktører (f.eks. industrianlæg, datacentre, producent-forbrugere) vil være afgørende for den intelligente, integrerede drift af relevante infrastrukturer.

betyder, at der er brug for

til forvaltningen af

Ud over dekarbonisering

og

Den forventede vækst inden for alsidig elektricitetsproduktion og omstillingen til øget brug af elektrisk opvarmning, køling og transport,
  nødvendiggør
  nye tilgange
  til forvaltning af
  energinettene
  og udbredelse af decentraliserede energiløsninger
  .
  Derudover spiller gasinfrastrukturer også en vigtig rolle for integreringen af vedvarende energikilder og lavemissionsgasser.

nødvendiggør

til forvaltning af

og udbredelse af decentraliserede energiløsninger

Derudover spiller gasinfrastrukturer også en vigtig rolle for integreringen af vedvarende energikilder og lavemissionsgasser.

Ud over at nedbringe drivhusgasemissioner
  er målet at sikre energi til overkommelige priser,
  energibesparelse,
  energisikkerhed og stabilitet i forsyningen
  . Dette kan opnås
  ved investeringer i 
  sammenkobling af sektorer og hermed forbundne
  innovative netinfrastrukturer
  og -teknologier, øget fleksibilitet inden for omfordelingsvenlig elproduktion, navnlig fra fleksible og vedvarende kilder,
  innovativ systemforvaltning
  samt ved at fremme tiltag, der tilskynder til lovgivningsmæssig og social innovation, færdigheder og engagement samt styrker markedsaktørerne, forbrugerne og fællesskaberne.
  Forskellige former for energilagring vil spille en central rolle i leveringen af tjenester til nettet
  og med hensyn til at
  forbedre og styrke netkapaciteten. Udnyttelse af synergier mellem forskellige net (f.eks. elektricitetsnet, varme- og kølenet, gasnet
  og -lagring
  , infrastruktur til opladning og optankning, hydrogennettets
  infrastruktur
  og telekommunikationsnet) og aktører (f.eks. industrianlæg,
  netværksoperatører,
  datacentre, producent-forbrugere
  og forbrugere, energifællesskaber inden for vedvarende energi
  )
  samt øget efterspørgselsreaktion og udvikling og integration af europæiske og internationale standarder
  vil være afgørende for den intelligente, integrerede drift af relevante infrastrukturer.

Ud over at nedbringe drivhusgasemissioner

energibesparelse,

. Dette kan opnås

sammenkobling af sektorer og hermed forbundne

og -teknologier, øget fleksibilitet inden for omfordelingsvenlig elproduktion, navnlig fra fleksible og vedvarende kilder,

samt ved at fremme tiltag, der tilskynder til lovgivningsmæssig og social innovation, færdigheder og engagement samt styrker markedsaktørerne, forbrugerne og fællesskaberne.

og med hensyn til at

og -lagring

infrastruktur

netværksoperatører,

og forbrugere, energifællesskaber inden for vedvarende energi

samt øget efterspørgselsreaktion og udvikling og integration af europæiske og internationale standarder

Ændring 86

Ændring 86

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.2 — stk. 2 — led 1

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.2 — stk. 2 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Teknologier og værktøjer til
  elektricitetsnet
  med henblik på integrering af vedvarende energikilder og nye belastninger såsom elektromobilitet
  og
  varmepumper |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Teknologier og værktøjer til
  elektricitetsnet
  med henblik på integrering af vedvarende energikilder og nye belastninger såsom elektromobilitet
  og
  varmepumper

elektricitetsnet

og

| — | Teknologier og værktøjer til
  eksisterende net
  med henblik på integrering af vedvarende energikilder og nye belastninger såsom elektromobilitet
  , elektrolysatorer, brændstofceller,
  varmepumper
  , industriel hydrolyse, elektricitetslagring og decentraliseret vedvarende energi som de vigtigste elementer i et omkostningseffektivt, sikkert og højenergieffektivt energisystem, der er baseret på vedvarende energi |
| --- | --- |

—

Teknologier og værktøjer til
  eksisterende net
  med henblik på integrering af vedvarende energikilder og nye belastninger såsom elektromobilitet
  , elektrolysatorer, brændstofceller,
  varmepumper
  , industriel hydrolyse, elektricitetslagring og decentraliseret vedvarende energi som de vigtigste elementer i et omkostningseffektivt, sikkert og højenergieffektivt energisystem, der er baseret på vedvarende energi

eksisterende net

, elektrolysatorer, brændstofceller,

, industriel hydrolyse, elektricitetslagring og decentraliseret vedvarende energi som de vigtigste elementer i et omkostningseffektivt, sikkert og højenergieffektivt energisystem, der er baseret på vedvarende energi

Ændring 87

Ændring 87

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.3 — stk. 2 — led 2 a (nyt)

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.3 — stk. 2 — led 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Demonstration af stabile og pålidelige energisystemer og -net på lokalt og regionalt niveau, drevet af variabel og fleksibel vedvarende energi |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Demonstration af stabile og pålidelige energisystemer og -net på lokalt og regionalt niveau, drevet af variabel og fleksibel vedvarende energi

Demonstration af stabile og pålidelige energisystemer og -net på lokalt og regionalt niveau, drevet af variabel og fleksibel vedvarende energi

Ændring 88

Ændring 88

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.2 — stk. 2 — led 3

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.2 — stk. 2 — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Integrerede tilgange, som skal matche vedvarende energiproduktion og -forbrug på lokalt niveau, herunder på øer, baseret på nye tjenester og fællesskabsinitiativer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Integrerede tilgange, som skal matche vedvarende energiproduktion og -forbrug på lokalt niveau, herunder på øer, baseret på nye tjenester og fællesskabsinitiativer

| — | Integrerede tilgange, som skal
  øge, forbedre og
  matche vedvarende energiproduktion og -forbrug på lokalt niveau, herunder på øer, baseret på nye tjenester og
  teknologier (herunder peer-to-peer, distributed ledger-teknologier, ordninger for virtuel netmåling) samt
  fællesskabsinitiativer
  (herunder aktive forbrugere og producent-forbrugere baseret på vedvarende energi, der optræder enkeltvis eller i fællesskab, energifællesskaber inden for vedvarende energi og lokale energifællesskaber) |
| --- | --- |

—

Integrerede tilgange, som skal
  øge, forbedre og
  matche vedvarende energiproduktion og -forbrug på lokalt niveau, herunder på øer, baseret på nye tjenester og
  teknologier (herunder peer-to-peer, distributed ledger-teknologier, ordninger for virtuel netmåling) samt
  fællesskabsinitiativer
  (herunder aktive forbrugere og producent-forbrugere baseret på vedvarende energi, der optræder enkeltvis eller i fællesskab, energifællesskaber inden for vedvarende energi og lokale energifællesskaber)

øge, forbedre og

teknologier (herunder peer-to-peer, distributed ledger-teknologier, ordninger for virtuel netmåling) samt

(herunder aktive forbrugere og producent-forbrugere baseret på vedvarende energi, der optræder enkeltvis eller i fællesskab, energifællesskaber inden for vedvarende energi og lokale energifællesskaber)

Ændring 89

Ændring 89

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.3 — stk. 2 — led 3 a (nyt)

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.3 — stk. 2 — led 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Systemiske konsekvensanalyser af nye energiteknologier såsom fleksibel produktion af vedvarende energi, hydrogen, der er baseret på vedvarende energi, og syntetisk gas til lagring af energi, forskning og integrerede tilgange til omdannelse af naturgasnet til grønne hydrogennet eller net til transport af biomethan eller syntetisk methan |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Systemiske konsekvensanalyser af nye energiteknologier såsom fleksibel produktion af vedvarende energi, hydrogen, der er baseret på vedvarende energi, og syntetisk gas til lagring af energi, forskning og integrerede tilgange til omdannelse af naturgasnet til grønne hydrogennet eller net til transport af biomethan eller syntetisk methan

Systemiske konsekvensanalyser af nye energiteknologier såsom fleksibel produktion af vedvarende energi, hydrogen, der er baseret på vedvarende energi, og syntetisk gas til lagring af energi, forskning og integrerede tilgange til omdannelse af naturgasnet til grønne hydrogennet eller net til transport af biomethan eller syntetisk methan

Ændring 90

Ændring 90

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.2 — stk. 2 — led 4

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.2 — stk. 2 — led 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Netfleksibilitet og synergier mellem forskellige energikilder, net, infrastrukturer og aktører. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Netfleksibilitet og synergier mellem forskellige energikilder, net, infrastrukturer og aktører.

| — | Net- og produktionsfleksibilitet samt pålidelig forsyning, herunder efterspørgselsreaktion,
  og synergier mellem forskellige energikilder, net, infrastrukturer
  (herunder eksisterende infrastrukturer)
  og aktører,
  teknologier til sammenkobling af sektorer med henblik på at fremme lagring og styring af energiens transportpotentiale. |
| --- | --- |

—

Net- og produktionsfleksibilitet samt pålidelig forsyning, herunder efterspørgselsreaktion,
  og synergier mellem forskellige energikilder, net, infrastrukturer
  (herunder eksisterende infrastrukturer)
  og aktører,
  teknologier til sammenkobling af sektorer med henblik på at fremme lagring og styring af energiens transportpotentiale.

Net- og produktionsfleksibilitet samt pålidelig forsyning, herunder efterspørgselsreaktion,

(herunder eksisterende infrastrukturer)

teknologier til sammenkobling af sektorer med henblik på at fremme lagring og styring af energiens transportpotentiale.

Ændring 91

Ændring 91

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.3 — stk. 2 — led 4 a (nyt)

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.3 — stk. 2 — led 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Rene løsninger, der kan levere med hensyn til systempålidelighed, og som supplerer og går videre end vedvarende energikilder og lagring baseret på elektrificering. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Rene løsninger, der kan levere med hensyn til systempålidelighed, og som supplerer og går videre end vedvarende energikilder og lagring baseret på elektrificering.

Rene løsninger, der kan levere med hensyn til systempålidelighed, og som supplerer og går videre end vedvarende energikilder og lagring baseret på elektrificering.

Ændring 92

Ændring 92

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4. — indledning

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4. — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.2.4. | Bygninger
  og industrielle faciliteter
  i energiomstillingen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.2.4.

Bygninger
  og industrielle faciliteter
  i energiomstillingen

og industrielle faciliteter

| 4.2.4. | Bygninger i energiomstillingen |
| --- | --- |

4.2.4.

Bygninger i energiomstillingen

Ændring 93

Ændring 93

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4 — stk. 1

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Bygninger
  og industrianlæg
  spiller i stigende grad en aktiv rolle i interaktionen med energisystemet. De er derfor afgørende elementer i omstillingen til vedvarende energi. | Bygningsanlæg spiller i stigende grad en aktiv rolle i interaktionen med energisystemet. De er derfor afgørende elementer i omstillingen til vedvarende
  energikilder og højere energieffektivitet
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Bygninger
  og industrianlæg
  spiller i stigende grad en aktiv rolle i interaktionen med energisystemet. De er derfor afgørende elementer i omstillingen til vedvarende energi.

og industrianlæg

Bygningsanlæg spiller i stigende grad en aktiv rolle i interaktionen med energisystemet. De er derfor afgørende elementer i omstillingen til vedvarende
  energikilder og højere energieffektivitet
  .

energikilder og højere energieffektivitet

Ændring 94

Ændring 94

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4 — stk. 2

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Bygninger er en væsentlig faktor for borgernes livskvalitet. Integrering af forskellige teknologier, applikationer
  og
  systemer og sammenkobling af forskellige former for energianvendelse, bygninger og deres beboere og brugere udgør et meget stort potentiale for energiproduktion, lagring og effektivitetsforbedringer. | Bygninger er en væsentlig faktor for borgernes livskvalitet. Integrering af forskellige teknologier, applikationer, systemer
  og standarder
  og sammenkobling af forskellige former for energianvendelse, bygninger og deres beboere og brugere udgør et meget stort potentiale for
  afbødning af klimaforandringer,
  energiproduktion,
  energibesparelse og -
  lagring og effektivitetsforbedringer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Bygninger er en væsentlig faktor for borgernes livskvalitet. Integrering af forskellige teknologier, applikationer
  og
  systemer og sammenkobling af forskellige former for energianvendelse, bygninger og deres beboere og brugere udgør et meget stort potentiale for energiproduktion, lagring og effektivitetsforbedringer.

og

Bygninger er en væsentlig faktor for borgernes livskvalitet. Integrering af forskellige teknologier, applikationer, systemer
  og standarder
  og sammenkobling af forskellige former for energianvendelse, bygninger og deres beboere og brugere udgør et meget stort potentiale for
  afbødning af klimaforandringer,
  energiproduktion,
  energibesparelse og -
  lagring og effektivitetsforbedringer.

og standarder

afbødning af klimaforandringer,

energibesparelse og -

Ændring 95

Ændring 95

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4 — stk. 3

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Industrier, og særligt de energiintensive industrier, kan forbedre deres energieffektivitet yderligere og arbejde på at integrere vedvarende energikilder. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Industrier, og særligt de energiintensive industrier, kan forbedre deres energieffektivitet yderligere og arbejde på at integrere vedvarende energikilder.

Industrier, og særligt de energiintensive industrier, kan forbedre deres energieffektivitet yderligere og arbejde på at integrere vedvarende energikilder.

udgår

udgår

Ændring 96

Ændring 96

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4 — stk. 4 — led 1

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4 — stk. 4 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Elektricitet og varme mellem et industrianlæg og en energisystemoperatør |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Elektricitet og varme mellem et industrianlæg og en energisystemoperatør

| — | Elektricitet og
  varmeudvekslinger
  mellem
  bygninger,
  et industrianlæg og en energisystemoperatør |
| --- | --- |

—

Elektricitet og
  varmeudvekslinger
  mellem
  bygninger,
  et industrianlæg og en energisystemoperatør

varmeudvekslinger

bygninger,

Ændring 97

Ændring 97

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4 — stk. 4 — led 3

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4 — stk. 4 — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Relevante processer, design og materialer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Relevante processer, design og materialer

| — | Relevante processers, designs og materialers
  optimering og bæredygtighed |
| --- | --- |

—

Relevante processers, designs og materialers
  optimering og bæredygtighed

optimering og bæredygtighed

Ændring 98

Ændring 98

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4 — stk. 4 — led 4

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4 — stk. 4 — led 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Intelligente bygninger og store mobilitetscentre (havne, lufthavne, logistikcentre) som aktive dele af de bredere energinet og innovative mobilitetsløsninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Intelligente bygninger og store mobilitetscentre (havne, lufthavne, logistikcentre) som aktive dele af de bredere energinet og innovative mobilitetsløsninger

| — | Intelligente bygninger og store mobilitetscentre (havne, lufthavne,
  jernbanestationer og
  logistikcentre) som aktive dele af de bredere energinet og innovative mobilitetsløsninger |
| --- | --- |

—

Intelligente bygninger og store mobilitetscentre (havne, lufthavne,
  jernbanestationer og
  logistikcentre) som aktive dele af de bredere energinet og innovative mobilitetsløsninger

jernbanestationer og

Ændring 99

Ændring 99

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4 — stk. 4 — led 5

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4 — stk. 4 — led 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Bygningers
  livscyklusbaserede udformning, konstruktion, drift og demontering, under hensyntagen til cirkularitet
  og miljæpræstationer
  , med henblik på energi- og ressourceeffektivitet, modstandsdygtighed over for klimaændringer og genanvendelse |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Bygningers
  livscyklusbaserede udformning, konstruktion, drift og demontering, under hensyntagen til cirkularitet
  og miljæpræstationer
  , med henblik på energi- og ressourceeffektivitet, modstandsdygtighed over for klimaændringer og genanvendelse

Bygningers

og miljæpræstationer

| — | Nye modaliteter, herunder intelligente værktøjer og apparater, til
  livscyklusbaseret udformning, konstruktion
  (herunder i forbindelse med anvendelse af lette og vedvarende materialer), bygningers
  drift og demontering, under hensyntagen til cirkularitet
  , miljøpræstationer
  ,
  bæredygtighed og økonomisk effektivitet
  med henblik på energi- og ressourceeffektivitet, modstandsdygtighed over for klimaændringer
  , indvirkninger i form af drivhusgasemissioner
  og genanvendelse |
| --- | --- |

—

Nye modaliteter, herunder intelligente værktøjer og apparater, til
  livscyklusbaseret udformning, konstruktion
  (herunder i forbindelse med anvendelse af lette og vedvarende materialer), bygningers
  drift og demontering, under hensyntagen til cirkularitet
  , miljøpræstationer
  ,
  bæredygtighed og økonomisk effektivitet
  med henblik på energi- og ressourceeffektivitet, modstandsdygtighed over for klimaændringer
  , indvirkninger i form af drivhusgasemissioner
  og genanvendelse

Nye modaliteter, herunder intelligente værktøjer og apparater, til

(herunder i forbindelse med anvendelse af lette og vedvarende materialer), bygningers

, miljøpræstationer

bæredygtighed og økonomisk effektivitet

, indvirkninger i form af drivhusgasemissioner

Ændring 100

Ændring 100

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4 — stk. 4 — led 6

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4 — stk. 4 — led 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Nye forretningsmodeller, tilgange og tjenester vedrørende renovationsfinansiering, forbedring af byggefærdigheder og forøgelse af engagementet blandt bygningers beboere og brugere og andre markedsaktører |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Nye forretningsmodeller, tilgange og tjenester vedrørende renovationsfinansiering, forbedring af byggefærdigheder og forøgelse af engagementet blandt bygningers beboere og brugere og andre markedsaktører

| — | Nye forretningsmodeller, tilgange og tjenester vedrørende renovationsfinansiering
  såsom forfinansieringsordninger med fakturabaseret tilbagebetaling
  , forbedring af byggefærdigheder og forøgelse af engagementet blandt bygningers beboere og brugere og andre markedsaktører
  såsom lokale myndigheder eller energifællesskaber inden for vedvarende energi |
| --- | --- |

—

Nye forretningsmodeller, tilgange og tjenester vedrørende renovationsfinansiering
  såsom forfinansieringsordninger med fakturabaseret tilbagebetaling
  , forbedring af byggefærdigheder og forøgelse af engagementet blandt bygningers beboere og brugere og andre markedsaktører
  såsom lokale myndigheder eller energifællesskaber inden for vedvarende energi

såsom forfinansieringsordninger med fakturabaseret tilbagebetaling

såsom lokale myndigheder eller energifællesskaber inden for vedvarende energi

Ændring 101

Ændring 101

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4 — stk. 4 — led 7

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4 — stk. 4 — led 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Overvågning og optimering af bygningers energimæssige ydeevne |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Overvågning og optimering af bygningers energimæssige ydeevne

| — | Overvågning og optimering af bygningers energimæssige ydeevne
  i overensstemmelse med de målsætninger, der er fastsat i direktiv (EU) 2018/844 om bygningers energimæssige ydeevne, herunder anvendelse af avanceret bygningsenergi-forvaltningssystemer |
| --- | --- |

—

Overvågning og optimering af bygningers energimæssige ydeevne
  i overensstemmelse med de målsætninger, der er fastsat i direktiv (EU) 2018/844 om bygningers energimæssige ydeevne, herunder anvendelse af avanceret bygningsenergi-forvaltningssystemer

i overensstemmelse med de målsætninger, der er fastsat i direktiv (EU) 2018/844 om bygningers energimæssige ydeevne, herunder anvendelse af avanceret bygningsenergi-forvaltningssystemer

Ændring 102

Ændring 102

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4 — stk. 4 — led 8

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4 — stk. 4 — led 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Værktøjer og intelligente apparater til øget energieffektivitet i bygninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Værktøjer og intelligente apparater til øget energieffektivitet i bygninger

Værktøjer og intelligente apparater til øget energieffektivitet i bygninger

udgår

udgår

Ændring 103

Ændring 103

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4 — stk. 4 — led 9

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4 — stk. 4 — led 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Renovering af eksisterende bygninger med henblik på at gøre dem næsten energineutrale. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Renovering af eksisterende bygninger med henblik på at gøre dem næsten energineutrale.

| — | Renovering af eksisterende bygninger med henblik på at gøre dem næsten energineutrale
  og innovative teknologier
  . |
| --- | --- |

—

Renovering af eksisterende bygninger med henblik på at gøre dem næsten energineutrale
  og innovative teknologier
  .

og innovative teknologier

Ændring 104

Ændring 104

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4 — stk. 4 — led 9 a (nyt)

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4 — stk. 4 — led 9 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Fleksibel energiproduktion, efterspørgselsreaktion, optimering af energilagring. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Fleksibel energiproduktion, efterspørgselsreaktion, optimering af energilagring.

Fleksibel energiproduktion, efterspørgselsreaktion, optimering af energilagring.

Ændring 105

Ændring 105

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4 a (nyt)

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4.2.4a | Industrielle faciliteter i energiomstillingen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.2.4a

4.2.4a

Industrielle faciliteter i energiomstillingen

Industrier, og særligt de energiintensive industrier, bør forbedre deres energieffektivitet yderligere og
  reducere deres energiforbrug samt
  arbejde på at integrere vedvarende energikilder.
  På grund af behovet for at reducere emissioner sker der ændringer i de industrielle faciliteters rolle i energisystemet baseret på direkte eller indirekte elektrificering, også en kilde til materialer til produktionsprocesser (f.eks. brint). Industri- og fremstillingsanlæg, hvor der foregår mange forskellige processer i nærheden af hinanden, kan optimere udvekslingen af energistrømme og andre ressourcer (råvarer) mellem dem.

reducere deres energiforbrug samt

På grund af behovet for at reducere emissioner sker der ændringer i de industrielle faciliteters rolle i energisystemet baseret på direkte eller indirekte elektrificering, også en kilde til materialer til produktionsprocesser (f.eks. brint). Industri- og fremstillingsanlæg, hvor der foregår mange forskellige processer i nærheden af hinanden, kan optimere udvekslingen af energistrømme og andre ressourcer (råvarer) mellem dem.

Hovedlinjer

Hovedlinjer

| — | omdannelsesteknologier til bæredygtig udnyttelse af CO2-kilder med henblik på øget ressourceeffektivitet og reducerede emissioner, herunder hybride energisystemer med dekarboniseringspotentiale til industrien og energisektoren |
| --- | --- |

—

omdannelsesteknologier til bæredygtig udnyttelse af CO2-kilder med henblik på øget ressourceeffektivitet og reducerede emissioner, herunder hybride energisystemer med dekarboniseringspotentiale til industrien og energisektoren

omdannelsesteknologier til bæredygtig udnyttelse af CO2

| — | demonstration af direkte og indirekte elektrificering af energiintensive industriprocesser |
| --- | --- |

—

demonstration af direkte og indirekte elektrificering af energiintensive industriprocesser

demonstration af direkte og indirekte elektrificering af energiintensive industriprocesser

| — | værktøjer og infrastruktur til processtyring af produktionsanlæg for at optimere energistrømme og materialer i interaktion med andre fremstillingsvirksomheder i energisystemet |
| --- | --- |

—

værktøjer og infrastruktur til processtyring af produktionsanlæg for at optimere energistrømme og materialer i interaktion med andre fremstillingsvirksomheder i energisystemet

værktøjer og infrastruktur til processtyring af produktionsanlæg for at optimere energistrømme og materialer i interaktion med andre fremstillingsvirksomheder i energisystemet

| — | fleksibilitet og effektivitet for elektricitet, råvarer og varme i industrianlæg og energisystemet |
| --- | --- |

—

fleksibilitet og effektivitet for elektricitet, råvarer og varme i industrianlæg og energisystemet

fleksibilitet og effektivitet for elektricitet, råvarer og varme i industrianlæg og energisystemet

| — | forbedrede eller nye processer, design og materialer til effektiv brug af eller produktion af varme, kulde, energilagring |
| --- | --- |

—

forbedrede eller nye processer, design og materialer til effektiv brug af eller produktion af varme, kulde, energilagring

forbedrede eller nye processer, design og materialer til effektiv brug af eller produktion af varme, kulde, energilagring

| — | forbedret materialeeffektivitet, hvilket reducerer behovet for energikrævende råmaterialer. |
| --- | --- |

—

forbedret materialeeffektivitet, hvilket reducerer behovet for energikrævende råmaterialer.

forbedret materialeeffektivitet, hvilket reducerer behovet for energikrævende råmaterialer.

Ændring 106

Ændring 106

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4 b (nyt)

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.4 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4.2.4b | Kulregioner under omstilling |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.2.4b

4.2.4b

Kulregioner under omstilling

Næsten halvdelen af medlemsstaterne opfordres til at udarbejde sammenhængende strategier med fokus på regioner, der står over for udfordringer i forbindelse med udfasningen af brunkul, kul og anden energiproduktion baseret på fossile brændstoffer. Denne prioritering vil tilstræbe komplementaritet med andre EU-instrumenter og -programmer.

Næsten halvdelen af medlemsstaterne opfordres til at udarbejde sammenhængende strategier med fokus på regioner, der står over for udfordringer i forbindelse med udfasningen af brunkul, kul og anden energiproduktion baseret på fossile brændstoffer. Denne prioritering vil tilstræbe komplementaritet med andre EU-instrumenter og -programmer.

Hovedlinjer

Hovedlinjer

| — | støtte udviklingen af inkluderende og retfærdige omstillingsstrategier, tage fat på samfundsmæssige, samfundsøkonomiske og miljømæssige virkninger samt rehabilitering af områder |
| --- | --- |

—

støtte udviklingen af inkluderende og retfærdige omstillingsstrategier, tage fat på samfundsmæssige, samfundsøkonomiske og miljømæssige virkninger samt rehabilitering af områder

støtte udviklingen af inkluderende og retfærdige omstillingsstrategier, tage fat på samfundsmæssige, samfundsøkonomiske og miljømæssige virkninger samt rehabilitering af områder

| — | teknologier og modeller til udnyttelse af disse regioners potentiale, herunder hvordan man bedst tiltrækker alternative innovative erhverv |
| --- | --- |

—

teknologier og modeller til udnyttelse af disse regioners potentiale, herunder hvordan man bedst tiltrækker alternative innovative erhverv

teknologier og modeller til udnyttelse af disse regioners potentiale, herunder hvordan man bedst tiltrækker alternative innovative erhverv

| — | forskning i, hvordan man kan genoplive disse regioner med hensyn til varig beskæftigelse og udsigterne til vækst, herunder forskning i omskoling af arbejdstagerne. |
| --- | --- |

—

forskning i, hvordan man kan genoplive disse regioner med hensyn til varig beskæftigelse og udsigterne til vækst, herunder forskning i omskoling af arbejdstagerne.

forskning i, hvordan man kan genoplive disse regioner med hensyn til varig beskæftigelse og udsigterne til vækst, herunder forskning i omskoling af arbejdstagerne.

Ændring 107

Ændring 107

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.5 — stk. 1

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.5 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Det anslås, at mere end 80 % af EU's befolkning inden 2050 vil bo i byerne, der således vil forbruge størstedelen af de tilgængelige ressourcer, herunder energi. Det er områder, som allerede er særligt sårbare over for ugunstige meteorologiske ændringer, og konsekvenserne bliver større grundet klimaforandringer og naturkatastrofer, både nu og særligt i fremtiden. En vigtig udfordring er en væsentligt forøgelse af den overordnede energi- og ressourceeffektivitet såvel som af de europæiske byers modstandsdygtighed på holistisk vis, idet der fokuseres på bygningsmasse, energisystemer, mobilitet og klimaforandringer samt vand, jord, luft, luftkvalitet, affald og støj. Synergier med EFRU-finansierede bypolitiske tiltag bør undersøges og udforskes. | Det anslås, at mere end 80 % af EU's befolkning inden 2050 vil bo i byerne, der således vil forbruge størstedelen af de tilgængelige ressourcer, herunder energi. Det er områder, som allerede er særligt sårbare over for ugunstige meteorologiske ændringer, og konsekvenserne bliver større grundet klimaforandringer og naturkatastrofer, både nu og særligt i fremtiden. En vigtig udfordring er en væsentlig forøgelse af den overordnede energi- og ressourceeffektivitet såvel som af de europæiske
  samfunds og
  byers modstandsdygtighed
  over for klimaforandringer
  på holistisk vis, idet der fokuseres på bygningsmasse, energisystemer,
  transport og
  mobilitet og
  afbødning af
  klimaforandringer samt vand, jord, luft, luftkvalitet, affald og støj. Synergier med EFRU-finansierede bypolitiske tiltag bør undersøges og udforskes. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Det anslås, at mere end 80 % af EU's befolkning inden 2050 vil bo i byerne, der således vil forbruge størstedelen af de tilgængelige ressourcer, herunder energi. Det er områder, som allerede er særligt sårbare over for ugunstige meteorologiske ændringer, og konsekvenserne bliver større grundet klimaforandringer og naturkatastrofer, både nu og særligt i fremtiden. En vigtig udfordring er en væsentligt forøgelse af den overordnede energi- og ressourceeffektivitet såvel som af de europæiske byers modstandsdygtighed på holistisk vis, idet der fokuseres på bygningsmasse, energisystemer, mobilitet og klimaforandringer samt vand, jord, luft, luftkvalitet, affald og støj. Synergier med EFRU-finansierede bypolitiske tiltag bør undersøges og udforskes.

Det anslås, at mere end 80 % af EU's befolkning inden 2050 vil bo i byerne, der således vil forbruge størstedelen af de tilgængelige ressourcer, herunder energi. Det er områder, som allerede er særligt sårbare over for ugunstige meteorologiske ændringer, og konsekvenserne bliver større grundet klimaforandringer og naturkatastrofer, både nu og særligt i fremtiden. En vigtig udfordring er en væsentlig forøgelse af den overordnede energi- og ressourceeffektivitet såvel som af de europæiske
  samfunds og
  byers modstandsdygtighed
  over for klimaforandringer
  på holistisk vis, idet der fokuseres på bygningsmasse, energisystemer,
  transport og
  mobilitet og
  afbødning af
  klimaforandringer samt vand, jord, luft, luftkvalitet, affald og støj. Synergier med EFRU-finansierede bypolitiske tiltag bør undersøges og udforskes.

samfunds og

over for klimaforandringer

transport og

afbødning af

Ændring 108

Ændring 108

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.5 — stk. 2 — led 1

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.5 — stk. 2 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Byernes/byområdernes
  energi- og mobilitetssystemer mod udbredelse i hele
  EU
  af kulstoffattige, positive energiområder og nulemissionsmobilitet og -logistik inden 2050 med henblik på at sætte skub i integrerede EU-løsningers globale konkurrenceevne |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Byernes/byområdernes
  energi- og mobilitetssystemer mod udbredelse i hele
  EU
  af kulstoffattige, positive energiområder og nulemissionsmobilitet og -logistik inden 2050 med henblik på at sætte skub i integrerede EU-løsningers globale konkurrenceevne

Byernes/byområdernes

EU

| — | Byernes/byområdernes/landdistrikternes
  energi- og mobilitetssystemer mod udbredelse i hele
  Unionen
  af kulstoffattige, positive energiområder og nulemissionsmobilitet og -logistik inden 2050 med henblik på at sætte skub i integrerede EU-løsningers globale konkurrenceevne |
| --- | --- |

—

Byernes/byområdernes/landdistrikternes
  energi- og mobilitetssystemer mod udbredelse i hele
  Unionen
  af kulstoffattige, positive energiområder og nulemissionsmobilitet og -logistik inden 2050 med henblik på at sætte skub i integrerede EU-løsningers globale konkurrenceevne

Byernes/byområdernes/landdistrikternes

Unionen

Ændring 109

Ændring 109

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.5 — stk. 2 — led 2

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.5 — stk. 2 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Byplanlægning
  , infrastrukturer og systemer, herunder fælles grænseflader og interoperabilitet, naturbaserede løsninger og anvendelse af digitale teknologier og rumbaserede tjenester og data under hensyntagen til virkningerne af de forventede klimaforandringer og integrering af
  modstandsdygtighed over for klimaændringer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Byplanlægning
  , infrastrukturer og systemer, herunder fælles grænseflader og interoperabilitet, naturbaserede løsninger og anvendelse af digitale teknologier og rumbaserede tjenester og data under hensyntagen til virkningerne af de forventede klimaforandringer og integrering af
  modstandsdygtighed over for klimaændringer

Byplanlægning

modstandsdygtighed over for klimaændringer

| — | Planlægning
  , infrastrukturer og systemer
  i byer og landdistrikter
  , herunder fælles grænseflader og interoperabilitet,
  standardisering,
  naturbaserede løsninger og anvendelse af
  sikre
  digitale teknologier og rumbaserede tjenester og data under hensyntagen til virkningerne af de forventede klimaforandringer og integrering af klima |
| --- | --- |

—

Planlægning
  , infrastrukturer og systemer
  i byer og landdistrikter
  , herunder fælles grænseflader og interoperabilitet,
  standardisering,
  naturbaserede løsninger og anvendelse af
  sikre
  digitale teknologier og rumbaserede tjenester og data under hensyntagen til virkningerne af de forventede klimaforandringer og integrering af klima

Planlægning

i byer og landdistrikter

standardisering,

sikre

Ændring 110

Ændring 110

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.5 — stk. 2 — led 3

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.5 — stk. 2 — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Borgernes livskvalitet, sikker mobilitet,
  urban
  social innovation, byernes cirkulære kapacitet og regenereringskapacitet, et mindre
  miljøaftryk
  og mindre forurening. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Borgernes livskvalitet, sikker mobilitet,
  urban
  social innovation, byernes cirkulære kapacitet og regenereringskapacitet, et mindre
  miljøaftryk
  og mindre forurening.

urban

miljøaftryk

| — | Borgernes livskvalitet, sikker
  og multimodal
  mobilitet
  , herunder gang og cykling
  , social innovation
  i byer og i landdistrikter
  , byernes cirkulære kapacitet og regenereringskapacitet,
  mindre miljøbelastning
  og mindre forurening. |
| --- | --- |

—

Borgernes livskvalitet, sikker
  og multimodal
  mobilitet
  , herunder gang og cykling
  , social innovation
  i byer og i landdistrikter
  , byernes cirkulære kapacitet og regenereringskapacitet,
  mindre miljøbelastning
  og mindre forurening.

og multimodal

, herunder gang og cykling

i byer og i landdistrikter

mindre miljøbelastning

Ændring 111

Ændring 111

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.6 — stk. 1

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.6 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Omstillingen til rene teknologier, konnektivitet og automatisering vil afhænge af den rettidige udformning og fremstilling af luftfarttøjer, køretøjer og fartøjer, som integrerer forskellige teknologier, samt deres indførelse. Øget komfort, effektivitet, overkommelighed sideløbende med minimering af livscyklusindvirkningen på
  miljøet
  , den menneskelige sundhed og energiforbruget er fortsat målsætninger af allerstørste betydning. Innovativ, yderst duelig transportinfrastruktur er afgørende for, at alle transportformer kan fungere korrekt, så de kan imødekomme den øgede mobilitetsefterspørgsel og de hurtigt skiftende teknologier. En integreret tilgang til infrastruktur og udvikling af køretøjer/fartøjer/luftfarttøjer kræver særlig opmærksomhed, også med henblik på at minimere energi- og miljøvirkningerne. | Omstillingen til rene teknologier, konnektivitet og automatisering vil afhænge af den rettidige udformning og fremstilling af luftfarttøjer, køretøjer og fartøjer, som integrerer forskellige teknologier, samt deres indførelse. Øget komfort, effektivitet, overkommelighed sideløbende med minimering af livscyklusindvirkningen på
  klimaet
  , den menneskelige sundhed og energiforbruget er fortsat målsætninger af allerstørste betydning. Innovativ, yderst duelig transportinfrastruktur er afgørende for, at alle transportformer kan fungere korrekt, så de kan imødekomme den øgede mobilitetsefterspørgsel og de hurtigt skiftende teknologier. En integreret tilgang til infrastruktur og udvikling af køretøjer/fartøjer/luftfarttøjer kræver særlig opmærksomhed, også med henblik på at minimere energi- og miljøvirkningerne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Omstillingen til rene teknologier, konnektivitet og automatisering vil afhænge af den rettidige udformning og fremstilling af luftfarttøjer, køretøjer og fartøjer, som integrerer forskellige teknologier, samt deres indførelse. Øget komfort, effektivitet, overkommelighed sideløbende med minimering af livscyklusindvirkningen på
  miljøet
  , den menneskelige sundhed og energiforbruget er fortsat målsætninger af allerstørste betydning. Innovativ, yderst duelig transportinfrastruktur er afgørende for, at alle transportformer kan fungere korrekt, så de kan imødekomme den øgede mobilitetsefterspørgsel og de hurtigt skiftende teknologier. En integreret tilgang til infrastruktur og udvikling af køretøjer/fartøjer/luftfarttøjer kræver særlig opmærksomhed, også med henblik på at minimere energi- og miljøvirkningerne.

miljøet

Omstillingen til rene teknologier, konnektivitet og automatisering vil afhænge af den rettidige udformning og fremstilling af luftfarttøjer, køretøjer og fartøjer, som integrerer forskellige teknologier, samt deres indførelse. Øget komfort, effektivitet, overkommelighed sideløbende med minimering af livscyklusindvirkningen på
  klimaet
  , den menneskelige sundhed og energiforbruget er fortsat målsætninger af allerstørste betydning. Innovativ, yderst duelig transportinfrastruktur er afgørende for, at alle transportformer kan fungere korrekt, så de kan imødekomme den øgede mobilitetsefterspørgsel og de hurtigt skiftende teknologier. En integreret tilgang til infrastruktur og udvikling af køretøjer/fartøjer/luftfarttøjer kræver særlig opmærksomhed, også med henblik på at minimere energi- og miljøvirkningerne.

klimaet

Ændring 112

Ændring 112

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.6 — stk. 2 — led 2

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.6 — stk. 2 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Koncepter for og design af køretøjer/fartøjer/luftfarttøjer, herunder reservedele, ved anvendelse af forbedrede materialer og strukturer, effektivitet, energilagring og -udnyttelse, sikkerhedselementer med
  mindre
  indvirkning på miljø og sundhed |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Koncepter for og design af køretøjer/fartøjer/luftfarttøjer, herunder reservedele, ved anvendelse af forbedrede materialer og strukturer, effektivitet, energilagring og -udnyttelse, sikkerhedselementer med
  mindre
  indvirkning på miljø og sundhed

mindre

| — | Koncepter for og design af køretøjer/fartøjer/luftfarttøjer, herunder reservedele,
  modulelementer,
  ved anvendelse af forbedrede
  og avancerede
  materialer og strukturer,
  softwareløsninger og -opdateringer, avancerede sikkerhedssystemer mod pirateri,
  effektivitet, energilagring og -udnyttelse, sikkerhedselementer med
  minimering af indvirkningen på miljø og sundhed |
| --- | --- |

—

Koncepter for og design af køretøjer/fartøjer/luftfarttøjer, herunder reservedele,
  modulelementer,
  ved anvendelse af forbedrede
  og avancerede
  materialer og strukturer,
  softwareløsninger og -opdateringer, avancerede sikkerhedssystemer mod pirateri,
  effektivitet, energilagring og -udnyttelse, sikkerhedselementer med
  minimering af indvirkningen på miljø og sundhed

modulelementer,

og avancerede

softwareløsninger og -opdateringer, avancerede sikkerhedssystemer mod pirateri,

minimering

Ændring 113

Ændring 113

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.7 — stk. 1

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.7 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| For at EU kan
  nå sine mål for luftkvalitet, klima og energi, heriblandt støjreduktion og en reduktion på 60 % af drivhusgasemissionerne inden 2050,
  skal
  hele mobilitetssystemet, inklusiv brugere, køretøjer, brændstoffer
  og
  infrastrukturer,
  gentænkes
  .
  Det
  vil også kræve udbredelse af kulstoffattige alternativ energier og markedsudbredelse af nulemissionskøretøjer/-fartøjer/-luftfarttøjer. Udover at udlede skadelige drivhusgasemissioner forårsager transportområdet i høj grad dårlig luftkvalitet og støj i Europa med negative konsekvenser for borgernes sundhed (18). På grundlag af de fremskridt, der er gjort inden for elektrificering
  og
  anvendelse af brændselsceller til biler, busser og lette køretøjer, er det afgørende at fremskynde forsknings- og innovationsløsninger for andre sektorer såsom luftfart, søtransport og sejlads ad indre vandveje
  og lastbiler
  . | Hvis Unionen skal nå sine
  mål for luftkvalitet, klima og energi, heriblandt støjreduktion og en reduktion på 60 % af drivhusgasemissionerne inden 2050,
  må den gentænke
  hele mobilitetssystemet, inklusiv brugere, køretøjer, brændstoffer
  , CO2-måleordninger,
  infrastrukturer
  , udnyttelse af rummet såvel som nye transportløsninger
  .
  Unionen
  vil også kræve udbredelse af kulstoffattige alternativ energier og markedsudbredelse af nulemissionskøretøjer/-fartøjer/-luftfarttøjer. Udover at udlede skadelige drivhusgasemissioner forårsager transportområdet i høj grad dårlig luftkvalitet og støj i Europa med negative konsekvenser for borgernes sundhed (18). På grundlag af de fremskridt, der er gjort inden for
  produktion og anvendelse af alternative brændstoffer,
  elektrificering
  , brintteknologier, biobrændstoffer og biogas,
  anvendelse af brændselsceller
  , forbedring af forbrændingsmotorer og deres tilpasning til vedvarende brændstoffer og andre bæredygtige teknologier
  til biler, busser
  , lastbiler
  og lette køretøjer, er det afgørende at fremskynde forsknings- og innovationsløsninger for andre sektorer såsom luftfart,
  jernbaner,
  søtransport og sejlads ad indre vandveje. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

For at EU kan
  nå sine mål for luftkvalitet, klima og energi, heriblandt støjreduktion og en reduktion på 60 % af drivhusgasemissionerne inden 2050,
  skal
  hele mobilitetssystemet, inklusiv brugere, køretøjer, brændstoffer
  og
  infrastrukturer,
  gentænkes
  .
  Det
  vil også kræve udbredelse af kulstoffattige alternativ energier og markedsudbredelse af nulemissionskøretøjer/-fartøjer/-luftfarttøjer. Udover at udlede skadelige drivhusgasemissioner forårsager transportområdet i høj grad dårlig luftkvalitet og støj i Europa med negative konsekvenser for borgernes sundhed (18). På grundlag af de fremskridt, der er gjort inden for elektrificering
  og
  anvendelse af brændselsceller til biler, busser og lette køretøjer, er det afgørende at fremskynde forsknings- og innovationsløsninger for andre sektorer såsom luftfart, søtransport og sejlads ad indre vandveje
  og lastbiler
  .

For at EU kan

skal

og

gentænkes

Det

18

og

og lastbiler

Hvis Unionen skal nå sine
  mål for luftkvalitet, klima og energi, heriblandt støjreduktion og en reduktion på 60 % af drivhusgasemissionerne inden 2050,
  må den gentænke
  hele mobilitetssystemet, inklusiv brugere, køretøjer, brændstoffer
  , CO2-måleordninger,
  infrastrukturer
  , udnyttelse af rummet såvel som nye transportløsninger
  .
  Unionen
  vil også kræve udbredelse af kulstoffattige alternativ energier og markedsudbredelse af nulemissionskøretøjer/-fartøjer/-luftfarttøjer. Udover at udlede skadelige drivhusgasemissioner forårsager transportområdet i høj grad dårlig luftkvalitet og støj i Europa med negative konsekvenser for borgernes sundhed (18). På grundlag af de fremskridt, der er gjort inden for
  produktion og anvendelse af alternative brændstoffer,
  elektrificering
  , brintteknologier, biobrændstoffer og biogas,
  anvendelse af brændselsceller
  , forbedring af forbrændingsmotorer og deres tilpasning til vedvarende brændstoffer og andre bæredygtige teknologier
  til biler, busser
  , lastbiler
  og lette køretøjer, er det afgørende at fremskynde forsknings- og innovationsløsninger for andre sektorer såsom luftfart,
  jernbaner,
  søtransport og sejlads ad indre vandveje.

Hvis Unionen skal nå sine

må den gentænke

, CO2

, udnyttelse af rummet såvel som nye transportløsninger

Unionen

18

produktion og anvendelse af alternative brændstoffer,

, brintteknologier, biobrændstoffer og biogas,

, forbedring af forbrændingsmotorer og deres tilpasning til vedvarende brændstoffer og andre bæredygtige teknologier

, lastbiler

jernbaner,

Ændring 114

Ændring 114

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.7 — stk. 2 — led 1

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.7 — stk. 2 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Elektricificering
  af alle transportformer (f.eks. ved hjælp af batterier, brændselsceller og hybridisering),
  herunder
  nye teknologier for køretøjer/fartøjer/luftfarttøjers fremdriftssystemer, hurtig opladning/optankning, udnyttelse af energi og brugervenlige og tilgængelige grænseflader med infrastruktur til opladning, som sikrer interoperabilitet og problemfri levering af tjenester, udvikling og anvendelse af konkurrencedygtige, sikre, højtydende og bæredygtige batterier til lav- og nulemissionskøretøjer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Elektricificering
  af alle transportformer (f.eks. ved hjælp af batterier, brændselsceller og hybridisering),
  herunder
  nye teknologier for køretøjer/fartøjer/luftfarttøjers fremdriftssystemer, hurtig opladning/optankning, udnyttelse af energi og brugervenlige og tilgængelige grænseflader med infrastruktur til opladning, som sikrer interoperabilitet og problemfri levering af tjenester, udvikling og anvendelse af konkurrencedygtige, sikre, højtydende og bæredygtige batterier til lav- og nulemissionskøretøjer

Elektricificering

herunder

| — | Dekarbonisering
  af alle transportformer
  , herunder via elektromobilitet,
  (f.eks. ved hjælp af
  genopladelige
  batterier, brændselsceller og
  alle former for
  hybridisering)
  og
  nye teknologier for køretøjer/fartøjer/luftfarttøjers fremdriftssystemer, hurtig opladning/optankning, udnyttelse af energi og brugervenlige og tilgængelige grænseflader med infrastruktur til
  tankning og
  opladning, som sikrer interoperabilitet og
  en
  problemfri levering af tjenester, udvikling og anvendelse af konkurrencedygtige, sikre, højtydende, genanvendelige og bæredygtige batterier til lav- og nulemissionskøretøjer |
| --- | --- |

—

Dekarbonisering
  af alle transportformer
  , herunder via elektromobilitet,
  (f.eks. ved hjælp af
  genopladelige
  batterier, brændselsceller og
  alle former for
  hybridisering)
  og
  nye teknologier for køretøjer/fartøjer/luftfarttøjers fremdriftssystemer, hurtig opladning/optankning, udnyttelse af energi og brugervenlige og tilgængelige grænseflader med infrastruktur til
  tankning og
  opladning, som sikrer interoperabilitet og
  en
  problemfri levering af tjenester, udvikling og anvendelse af konkurrencedygtige, sikre, højtydende, genanvendelige og bæredygtige batterier til lav- og nulemissionskøretøjer

Dekarbonisering

, herunder via elektromobilitet,

genopladelige

alle former for

og

tankning og

en

Ændring 115

Ændring 115

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.7 — stk. 2 — led 2

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.7 — stk. 2 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Bæredygtige nye brændstoffer og nye intelligente køretøjer/fartøjer/luftfarttøjer til de eksisterende og fremtidige mobilitetsmønstre og understøttende infrastruktur, teknologier og brugerbaserede løsninger for interoperabilitet og problemfri levering af
  tjenester |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Bæredygtige nye brændstoffer og nye intelligente køretøjer/fartøjer/luftfarttøjer til de eksisterende og fremtidige mobilitetsmønstre og understøttende infrastruktur, teknologier og brugerbaserede løsninger for interoperabilitet og problemfri levering af
  tjenester

tjenester

| — | Bæredygtige nye brændstoffer og nye intelligente køretøjer/fartøjer/luftfarttøjer til de eksisterende og fremtidige mobilitetsmønstre og understøttende infrastruktur, teknologier og brugerbaserede løsninger for interoperabilitet og problemfri levering af
  tjenester, mere støjsvage og miljøvenlige fly |
| --- | --- |

—

Bæredygtige nye brændstoffer og nye intelligente køretøjer/fartøjer/luftfarttøjer til de eksisterende og fremtidige mobilitetsmønstre og understøttende infrastruktur, teknologier og brugerbaserede løsninger for interoperabilitet og problemfri levering af
  tjenester, mere støjsvage og miljøvenlige fly

tjenester, mere støjsvage og miljøvenlige fly

Ændring 116

Ændring 116

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.7 — stk. 2 — led 3

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.7 — stk. 2 — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Reducering
  af den virkning, mobilitet har på miljøet og på den menneskelige sundhed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Reducering
  af den virkning, mobilitet har på miljøet og på den menneskelige sundhed.

Reducering

| — | Minimering
  af den virkning, mobilitet har på miljøet og på den menneskelige sundhed
  , herunder ved at undersøge potentialet i en ny generation af fjernsensorer, der kan måle forurening i mobilitetssektoren
  . |
| --- | --- |

—

Minimering
  af den virkning, mobilitet har på miljøet og på den menneskelige sundhed
  , herunder ved at undersøge potentialet i en ny generation af fjernsensorer, der kan måle forurening i mobilitetssektoren
  .

Minimering

, herunder ved at undersøge potentialet i en ny generation af fjernsensorer, der kan måle forurening i mobilitetssektoren

Ændring 117

Ændring 117

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.8 — stk. 1

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.8 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Intelligent mobilitet vil hjælpe med at sikre effektivitet, sikkerhed og modstandsdygtighed for dør-til-dør-mobiliteten og alle dens komponenter, navnlig ved hjælp af digitale teknologier, avanceret satellitnavigation (EGNOS/Galileo) og kunstig intelligens. Nye teknologier vil hjælpe med at optimere brugen og effektiviteten af transportinfrastruktur og -netværk, forbedre multimodaliteten og konnektiviteten, optimere trafikstyringen og muliggøre innovative transportløsninger og -tjenester, og således mindske trafikbelastningen og de negative miljøvirkninger samt yde bedre mobilitets- og logistiktjenester til borgere og virksomheder. Forbundet og automatiseret mobilitet vil sammen med støtteinfrastruktur forbedre effektiviteten og sikkerheden for alle transportformer. | Intelligent mobilitet vil hjælpe med at sikre effektivitet, sikkerhed og modstandsdygtighed for dør-til-dør-mobiliteten og alle dens komponenter, navnlig ved hjælp af nye digitale teknologier, avanceret satellitnavigation (EGNOS/Galileo) og kunstig intelligens. Nye teknologier
  , herunder system af systemer,
  vil hjælpe med at optimere brugen og effektiviteten af transportinfrastruktur og -netværk, forbedre multimodaliteten og konnektiviteten, optimere trafikstyringen og muliggøre innovative transportløsninger
  , -standarder
  og -tjenester, og således mindske trafikbelastningen og de negative miljøvirkninger samt yde bedre mobilitets- og logistiktjenester til borgere og virksomheder. Forbundet og automatiseret mobilitet vil sammen med støtteinfrastruktur forbedre effektiviteten og sikkerheden for alle transportformer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Intelligent mobilitet vil hjælpe med at sikre effektivitet, sikkerhed og modstandsdygtighed for dør-til-dør-mobiliteten og alle dens komponenter, navnlig ved hjælp af digitale teknologier, avanceret satellitnavigation (EGNOS/Galileo) og kunstig intelligens. Nye teknologier vil hjælpe med at optimere brugen og effektiviteten af transportinfrastruktur og -netværk, forbedre multimodaliteten og konnektiviteten, optimere trafikstyringen og muliggøre innovative transportløsninger og -tjenester, og således mindske trafikbelastningen og de negative miljøvirkninger samt yde bedre mobilitets- og logistiktjenester til borgere og virksomheder. Forbundet og automatiseret mobilitet vil sammen med støtteinfrastruktur forbedre effektiviteten og sikkerheden for alle transportformer.

Intelligent mobilitet vil hjælpe med at sikre effektivitet, sikkerhed og modstandsdygtighed for dør-til-dør-mobiliteten og alle dens komponenter, navnlig ved hjælp af nye digitale teknologier, avanceret satellitnavigation (EGNOS/Galileo) og kunstig intelligens. Nye teknologier
  , herunder system af systemer,
  vil hjælpe med at optimere brugen og effektiviteten af transportinfrastruktur og -netværk, forbedre multimodaliteten og konnektiviteten, optimere trafikstyringen og muliggøre innovative transportløsninger
  , -standarder
  og -tjenester, og således mindske trafikbelastningen og de negative miljøvirkninger samt yde bedre mobilitets- og logistiktjenester til borgere og virksomheder. Forbundet og automatiseret mobilitet vil sammen med støtteinfrastruktur forbedre effektiviteten og sikkerheden for alle transportformer.

, herunder system af systemer,

, -standarder

Ændring 118

Ændring 118

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.8 — stk. 2 — led 1

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.8 — stk. 2 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Digitale
  netværk og trafikstyring
  , avancerede beslutningsstøttesystemer, næste generation af trafikstyring (inklusiv multimodale netværk og multimodal trafikstyring), bidrag til problemfri, multimodal og sammenkoblet mobilitet for passagerer og gods, anvendelse af og begrænsningerne ved big data, anvendelse af innovativ satellitpositionering/navigation (EGNOS/Galileo) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Digitale
  netværk og trafikstyring
  , avancerede beslutningsstøttesystemer, næste generation af trafikstyring (inklusiv multimodale netværk og multimodal trafikstyring), bidrag til problemfri, multimodal og sammenkoblet mobilitet for passagerer og gods, anvendelse af og begrænsningerne ved big data, anvendelse af innovativ satellitpositionering/navigation (EGNOS/Galileo)

netværk og trafikstyring

| — | Digitale
  netværk, trafik, udnyttelse og forvaltning af rummet
  , avancerede beslutningsstøttesystemer, næste generation af trafikstyring (inklusiv multimodale netværk og multimodal trafikstyring), bidrag til problemfri, multimodal og sammenkoblet mobilitet for passagerer og gods, anvendelse af og begrænsningerne ved big data, anvendelse af innovativ satellitpositionering/navigation (EGNOS/Galileo)
  med forståelse af ny adfærd vedrørende den ændrede mobilitet |
| --- | --- |

—

Digitale
  netværk, trafik, udnyttelse og forvaltning af rummet
  , avancerede beslutningsstøttesystemer, næste generation af trafikstyring (inklusiv multimodale netværk og multimodal trafikstyring), bidrag til problemfri, multimodal og sammenkoblet mobilitet for passagerer og gods, anvendelse af og begrænsningerne ved big data, anvendelse af innovativ satellitpositionering/navigation (EGNOS/Galileo)
  med forståelse af ny adfærd vedrørende den ændrede mobilitet

netværk, trafik, udnyttelse og forvaltning af rummet

med forståelse af ny adfærd vedrørende den ændrede mobilitet

Ændring 119

Ændring 119

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.8 — stk. 2 — led 3

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.8 — stk. 2 — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Jernbaneteknologier og -drift til et lydsvagt, interoperabelt og automatiseret højkapacitetsjernbanesystem |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Jernbaneteknologier og -drift til et lydsvagt, interoperabelt og automatiseret højkapacitetsjernbanesystem

| — | Jernbaneteknologier og -drift til et
  attraktivt,
  lydsvagt,
  fuldt sammenkoblet,
  interoperabelt
  , grænseoverskridende
  og automatiseret højkapacitetsjernbanesystem
  til dækning af passager- såvel som godstransportbehov |
| --- | --- |

—

Jernbaneteknologier og -drift til et
  attraktivt,
  lydsvagt,
  fuldt sammenkoblet,
  interoperabelt
  , grænseoverskridende
  og automatiseret højkapacitetsjernbanesystem
  til dækning af passager- såvel som godstransportbehov

attraktivt,

fuldt sammenkoblet,

, grænseoverskridende

til dækning af passager- såvel som godstransportbehov

Ændring 120

Ændring 120

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.8 — stk. 2 — led 4

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.8 — stk. 2 — led 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Sammenkoblede, samarbejdsorienterede og automatiserede systemer og tjenester, herunder teknologiske løsninger og ikke-teknologiske spørgsmål. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Sammenkoblede, samarbejdsorienterede og automatiserede systemer og tjenester, herunder teknologiske løsninger og ikke-teknologiske spørgsmål.

| — | Sammenkoblede, samarbejdsorienterede
  interoperable
  og automatiserede systemer og tjenester, herunder teknologiske løsninger og ikke-teknologiske spørgsmål
  såsom ændringer i brugeradfærd og mobilitetsmønstre
  . |
| --- | --- |

—

Sammenkoblede, samarbejdsorienterede
  interoperable
  og automatiserede systemer og tjenester, herunder teknologiske løsninger og ikke-teknologiske spørgsmål
  såsom ændringer i brugeradfærd og mobilitetsmønstre
  .

interoperable

såsom ændringer i brugeradfærd og mobilitetsmønstre

Ændring 121

Ændring 121

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.8 — stk. 2 — led 4 a (nyt)

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.8 — stk. 2 — led 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Nye eller forbedrede tjenester og forretningsmodeller, hvorigennem brugeren interagerer med de forskellige intelligente modaliteter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Nye eller forbedrede tjenester og forretningsmodeller, hvorigennem brugeren interagerer med de forskellige intelligente modaliteter.

Nye eller forbedrede tjenester og forretningsmodeller, hvorigennem brugeren interagerer med de forskellige intelligente modaliteter.

Ændring 122

Ændring 122

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.8 — stk. 2 — led 4 b (nyt)

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.8 — stk. 2 — led 4 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Koncept, udvikling, konsekvenser, design, forskning, validering og metoder som del af sikre selvkørende køretøjer, der kører i blandet trafik. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Koncept, udvikling, konsekvenser, design, forskning, validering og metoder som del af sikre selvkørende køretøjer, der kører i blandet trafik.

Koncept, udvikling, konsekvenser, design, forskning, validering og metoder som del af sikre selvkørende køretøjer, der kører i blandet trafik.

Ændring 123

Ændring 123

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.8 — stk. 2 — led 4 c (nyt)

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.8 — stk. 2 — led 4 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Intelligente løsninger til skibsfarten for sikrere og mere effektiv transport ad vandvejen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Intelligente løsninger til skibsfarten for sikrere og mere effektiv transport ad vandvejen.

Intelligente løsninger til skibsfarten for sikrere og mere effektiv transport ad vandvejen.

Ændring 124

Ændring 124

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.8 — stk. 2 — led 4 d (nyt)

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.8 — stk. 2 — led 4 d (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Nye systemer og teknologier til havneadministration og -tilslutning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Nye systemer og teknologier til havneadministration og -tilslutning.

Nye systemer og teknologier til havneadministration og -tilslutning.

Ændring 125

Ændring 125

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.9 — stk. 1

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.9 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Enorme, koncentrerede og decentraliserede lagringsløsninger (der indbefatter kemisk, elektrokemisk, elektrisk, mekanisk og termisk energi) for energisystemet vil øge effektiviteten, fleksibiliteten, den teknologiske uafhængighed og tilgængelighed samt forsyningssikkerheden. Dekarboniseret lavemissionstransport vil kræve en voksende andel af elektriske køretøjer og/eller køretøjer, der bruger andre alternative brændstoffer, med bedre fungerende og billigere, genanvendelige og genbrugelige batterier såvel som lokal levering af
  syntetiske brændstoffer/brændstoffer fra vedvarende energikilder
  såsom
  hydrogen
  og innovative løsninger til lagring på stedet. | Enorme, koncentrerede og decentraliserede lagringsløsninger (der indbefatter kemisk, elektrokemisk, elektrisk, mekanisk og termisk energi) for energisystemet vil øge effektiviteten, fleksibiliteten, den teknologiske uafhængighed og tilgængelighed samt forsyningssikkerheden. Dekarboniseret lavemissionstransport vil kræve en voksende andel af elektriske køretøjer og/eller køretøjer, der bruger andre alternative brændstoffer, med bedre fungerende og billigere,
  meget
  genanvendelige og genbrugelige batterier
  med lav miljøbelastning
  såvel som lokal levering af
  brændstoffer med lavere kulstofindhold
  såsom
  lavemissionshydrogen eller hydrogen baseret på vedvarende energi
  og innovative løsninger til lagring på stedet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Enorme, koncentrerede og decentraliserede lagringsløsninger (der indbefatter kemisk, elektrokemisk, elektrisk, mekanisk og termisk energi) for energisystemet vil øge effektiviteten, fleksibiliteten, den teknologiske uafhængighed og tilgængelighed samt forsyningssikkerheden. Dekarboniseret lavemissionstransport vil kræve en voksende andel af elektriske køretøjer og/eller køretøjer, der bruger andre alternative brændstoffer, med bedre fungerende og billigere, genanvendelige og genbrugelige batterier såvel som lokal levering af
  syntetiske brændstoffer/brændstoffer fra vedvarende energikilder
  såsom
  hydrogen
  og innovative løsninger til lagring på stedet.

syntetiske brændstoffer/brændstoffer fra vedvarende energikilder

hydrogen

Enorme, koncentrerede og decentraliserede lagringsløsninger (der indbefatter kemisk, elektrokemisk, elektrisk, mekanisk og termisk energi) for energisystemet vil øge effektiviteten, fleksibiliteten, den teknologiske uafhængighed og tilgængelighed samt forsyningssikkerheden. Dekarboniseret lavemissionstransport vil kræve en voksende andel af elektriske køretøjer og/eller køretøjer, der bruger andre alternative brændstoffer, med bedre fungerende og billigere,
  meget
  genanvendelige og genbrugelige batterier
  med lav miljøbelastning
  såvel som lokal levering af
  brændstoffer med lavere kulstofindhold
  såsom
  lavemissionshydrogen eller hydrogen baseret på vedvarende energi
  og innovative løsninger til lagring på stedet.

meget

med lav miljøbelastning

brændstoffer med lavere kulstofindhold

lavemissionshydrogen eller hydrogen baseret på vedvarende energi

Ændring 126

Ændring 126

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.9 — stk. 2 — led 1

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.9 — stk. 2 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Teknologier, der omfatter flydende og gasformige
  brændstoffer
  , og deres tilknyttede værdikæder til dækning af både daglige og sæsonbetonede lagringsbehov |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Teknologier, der omfatter flydende og gasformige
  brændstoffer
  , og deres tilknyttede værdikæder til dækning af både daglige og sæsonbetonede lagringsbehov

brændstoffer

| — | Teknologier, der omfatter flydende og gasformige
  lavemissionsbrændstoffer
  , og deres tilknyttede værdikæder til dækning af både daglige og sæsonbetonede lagringsbehov
  , herunder deres indvirkning på miljøet og klimaet |
| --- | --- |

—

Teknologier, der omfatter flydende og gasformige
  lavemissionsbrændstoffer
  , og deres tilknyttede værdikæder til dækning af både daglige og sæsonbetonede lagringsbehov
  , herunder deres indvirkning på miljøet og klimaet

lavemissionsbrændstoffer

, herunder deres indvirkning på miljøet og klimaet

Ændring 127

Ændring 127

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.9 — stk. 2 — led 2

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.9 — stk. 2 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Batterier og EU-værdikæden, herunder design, storstilet battericelleproduktion og
  genanvendelses- og genbrugsmetoder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Batterier og EU-værdikæden, herunder design, storstilet battericelleproduktion og
  genanvendelses- og genbrugsmetoder

genanvendelses- og genbrugsmetoder

| — | Batterier og EU-værdikæden, herunder design, storstilet battericelleproduktion
  , høj effekt og høj energitæthed, hurtige opladningshastigheder, lav miljøbelastning, genanvendelse
  og
  store genbrugsmuligheder, avancerede løsninger på materialer til energilagring samt standardiseringsbehov |
| --- | --- |

—

Batterier og EU-værdikæden, herunder design, storstilet battericelleproduktion
  , høj effekt og høj energitæthed, hurtige opladningshastigheder, lav miljøbelastning, genanvendelse
  og
  store genbrugsmuligheder, avancerede løsninger på materialer til energilagring samt standardiseringsbehov

, høj effekt og høj energitæthed, hurtige opladningshastigheder, lav miljøbelastning, genanvendelse

store genbrugsmuligheder

avancerede løsninger på materialer til energilagring samt standardiseringsbehov

Ændring 128

Ændring 128

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.9 — stk. 2 — led 3

Bilag I — del II — punkt 4 — underpunkt 4.2 — underpunkt 4.2.9 — stk. 2 — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Lav- og nulemissionshydrogen, herunder
  brændselsceller,
  og
  EU-værdikæden fra design til endelig brug på tværs af forskellige applikationer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Lav- og nulemissionshydrogen, herunder
  brændselsceller,
  og
  EU-værdikæden fra design til endelig brug på tværs af forskellige applikationer.

Lav- og nulemissionshydrogen, herunder

og

| — | Elektrolytter og
  brændselsceller
  baseret på vedvarende energi i hele
  EU-værdikæden fra design til endelig brug på tværs af forskellige applikationer. |
| --- | --- |

—

Elektrolytter og
  brændselsceller
  baseret på vedvarende energi i hele
  EU-værdikæden fra design til endelig brug på tværs af forskellige applikationer.

Elektrolytter og

baseret på vedvarende energi i hele

Ændring 129

Ændring 129

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — indledning

Bilag I — del II — punkt 5 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5. | KLYNGEN »FØDEVARER
  OG
  NATURRESSOURCER« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.

KLYNGEN »FØDEVARER
  OG
  NATURRESSOURCER«

OG

| 5. | KLYNGEN »FØDEVARER, NATURRESSOURCER,
  OG LANDBRUG
  « |
| --- | --- |

5.

KLYNGEN »FØDEVARER, NATURRESSOURCER,
  OG LANDBRUG
  «

OG LANDBRUG

Ændring 130

Ændring 130

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.1 — stk. 1

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Menneskelige aktiviteter lægger et øget pres på jorden, havene og oceanerne, vandet, luften, biodiversiteten og andre naturressourcer. Ernæring af planetens voksende befolkning er direkte afhængig af de naturlige systemer og ressourcers sundhed. Kombineret med klimaforandringerne skaber menneskets voksende efterspørgsel efter naturressourcer et miljømæssigt pres, som går langt ud over de bæredygtige niveauer, og som påvirker økosystemerne og deres kapacitet til at
  bidrage til
  vores velfærd. Koncepterne med den cirkulære økonomi, bioøkonomien og den blå økonomi giver anledning til at skabe balance mellem de miljømæssige, sociale og økonomiske mål og bringe de menneskelige aktiviteter på et bæredygtigt spor. | Menneskelige aktiviteter lægger et øget pres på jorden, havene og oceanerne, vandet, luften, biodiversiteten og andre naturressourcer. Ernæring af planetens voksende befolkning er direkte afhængig af de naturlige systemer og ressourcers sundhed. Kombineret med klimaforandringerne skaber menneskets voksende efterspørgsel efter naturressourcer et miljømæssigt pres, som går langt ud over de bæredygtige niveauer, og som påvirker økosystemerne og deres kapacitet til at
  opretholde
  vores velfærd
  på lang sigt
  .
  Væksten i fødevareproduktionen kan ikke følge med væksten i verdens befolkning, og derfor kræver vi gennembrud i intensiveringen af bæredygtig fødevareproduktion. Samtidig skal vi sikre, at ernæring og sundhed spiller en central rolle i vores fødevareproduktionssystemer. |
| | Koncepterne med den cirkulære økonomi, bioøkonomien
  , landbrugsøkologien, bæredygtigt landbrug
  og den blå økonomi giver anledning til at skabe balance mellem de miljømæssige, sociale og økonomiske mål og bringe de menneskelige aktiviteter på et bæredygtigt spor. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Menneskelige aktiviteter lægger et øget pres på jorden, havene og oceanerne, vandet, luften, biodiversiteten og andre naturressourcer. Ernæring af planetens voksende befolkning er direkte afhængig af de naturlige systemer og ressourcers sundhed. Kombineret med klimaforandringerne skaber menneskets voksende efterspørgsel efter naturressourcer et miljømæssigt pres, som går langt ud over de bæredygtige niveauer, og som påvirker økosystemerne og deres kapacitet til at
  bidrage til
  vores velfærd. Koncepterne med den cirkulære økonomi, bioøkonomien og den blå økonomi giver anledning til at skabe balance mellem de miljømæssige, sociale og økonomiske mål og bringe de menneskelige aktiviteter på et bæredygtigt spor.

bidrage til

Menneskelige aktiviteter lægger et øget pres på jorden, havene og oceanerne, vandet, luften, biodiversiteten og andre naturressourcer. Ernæring af planetens voksende befolkning er direkte afhængig af de naturlige systemer og ressourcers sundhed. Kombineret med klimaforandringerne skaber menneskets voksende efterspørgsel efter naturressourcer et miljømæssigt pres, som går langt ud over de bæredygtige niveauer, og som påvirker økosystemerne og deres kapacitet til at
  opretholde
  vores velfærd
  på lang sigt
  .
  Væksten i fødevareproduktionen kan ikke følge med væksten i verdens befolkning, og derfor kræver vi gennembrud i intensiveringen af bæredygtig fødevareproduktion. Samtidig skal vi sikre, at ernæring og sundhed spiller en central rolle i vores fødevareproduktionssystemer.

opretholde

på lang sigt

Væksten i fødevareproduktionen kan ikke følge med væksten i verdens befolkning, og derfor kræver vi gennembrud i intensiveringen af bæredygtig fødevareproduktion. Samtidig skal vi sikre, at ernæring og sundhed spiller en central rolle i vores fødevareproduktionssystemer.

Koncepterne med den cirkulære økonomi, bioøkonomien
  , landbrugsøkologien, bæredygtigt landbrug
  og den blå økonomi giver anledning til at skabe balance mellem de miljømæssige, sociale og økonomiske mål og bringe de menneskelige aktiviteter på et bæredygtigt spor.

, landbrugsøkologien, bæredygtigt landbrug

Ændring 131

Ændring 131

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.1 — stk. 2

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.1 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| For at vi kan opfylde målene for bæredygtig udvikling, garantere produktion og forbrug af sikre og sunde fødevarer, fremme bæredygtig praksis inden for landbrug, fiskeri og skovbrug, sikre adgang til rent vand og ren luft for alle, holde havene
  og
  oceanerne rene, og bevare og genetablere planetens vitale natursystemer og miljøet, kræver det, at vi udnytter potentialet ved forskning og innovation. Men der mangler klarhed om, hvilke veje der skal følges for at nå omstillingen til bæredygtighed og overvinde de vedvarende forhindringer. Omstilling til
  bæredygtigt forbrug og produktion og
  genopretning af
  planetens sundhed kræver investeringer i teknologier
  , nye forretningsmodeller
  og
  social og miljømæssig innovation. Det skaber nye muligheder for en bæredygtig, modstandsdygtig, innovativ og ansvarlig europæisk økonomi, sætter skub i ressourceeffektiviteten, produktiviteten og konkurrenceevnen
  samt genererer
  beskæftigelse og vækst. | For at vi kan opfylde målene for bæredygtig udvikling
  og reduktion af drivhusgasemissioner
  , garantere produktion og forbrug af sikre og sunde fødevarer, fremme bæredygtig praksis inden for landbrug,
  husdyrhold, akvakultur,
  fiskeri og skovbrug, sikre adgang til rent vand og ren luft for alle, holde havene, oceanerne
  og de indre vandveje
  rene, og bevare og genetablere planetens vitale natursystemer og miljøet, kræver det, at vi udnytter potentialet ved forskning og innovation. Men der mangler klarhed om, hvilke veje der skal følges for at nå omstillingen til bæredygtighed og overvinde de vedvarende forhindringer. Omstilling til
  bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug samt
  genopretning af
  økosystemer og naturressourcer såvel som styrkelse og ernæring af det ressourcegrundlag, som landbruget afhænger af, kræver investeringer i videnskabelig og teknologisk forskning, standardisering og
  nye forretningsmodeller
  , der understøtter
  social og miljømæssig innovation
  , herunder internalisering af omkostningerne for miljøet i vores økonomier, samle flere og bedre data om konsekvenserne af de forskellige politikker
  . Det skaber nye muligheder for en bæredygtig, modstandsdygtig, innovativ og ansvarlig europæisk økonomi, sætter skub i ressourceeffektiviteten,
  naturressourcernes kapacitet og status, langsigtet
  produktivitet og konkurrenceevne
  , landdistrikternes levedygtighed såvel som job af høj kvalitet
  samt
  bæredygtig økonomisk og social
  vækst. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

For at vi kan opfylde målene for bæredygtig udvikling, garantere produktion og forbrug af sikre og sunde fødevarer, fremme bæredygtig praksis inden for landbrug, fiskeri og skovbrug, sikre adgang til rent vand og ren luft for alle, holde havene
  og
  oceanerne rene, og bevare og genetablere planetens vitale natursystemer og miljøet, kræver det, at vi udnytter potentialet ved forskning og innovation. Men der mangler klarhed om, hvilke veje der skal følges for at nå omstillingen til bæredygtighed og overvinde de vedvarende forhindringer. Omstilling til
  bæredygtigt forbrug og produktion og
  genopretning af
  planetens sundhed kræver investeringer i teknologier
  , nye forretningsmodeller
  og
  social og miljømæssig innovation. Det skaber nye muligheder for en bæredygtig, modstandsdygtig, innovativ og ansvarlig europæisk økonomi, sætter skub i ressourceeffektiviteten, produktiviteten og konkurrenceevnen
  samt genererer
  beskæftigelse og vækst.

og

bæredygtigt forbrug og produktion og

planetens sundhed kræver investeringer i teknologier

og

samt genererer

For at vi kan opfylde målene for bæredygtig udvikling
  og reduktion af drivhusgasemissioner
  , garantere produktion og forbrug af sikre og sunde fødevarer, fremme bæredygtig praksis inden for landbrug,
  husdyrhold, akvakultur,
  fiskeri og skovbrug, sikre adgang til rent vand og ren luft for alle, holde havene, oceanerne
  og de indre vandveje
  rene, og bevare og genetablere planetens vitale natursystemer og miljøet, kræver det, at vi udnytter potentialet ved forskning og innovation. Men der mangler klarhed om, hvilke veje der skal følges for at nå omstillingen til bæredygtighed og overvinde de vedvarende forhindringer. Omstilling til
  bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug samt
  genopretning af
  økosystemer og naturressourcer såvel som styrkelse og ernæring af det ressourcegrundlag, som landbruget afhænger af, kræver investeringer i videnskabelig og teknologisk forskning, standardisering og
  nye forretningsmodeller
  , der understøtter
  social og miljømæssig innovation
  , herunder internalisering af omkostningerne for miljøet i vores økonomier, samle flere og bedre data om konsekvenserne af de forskellige politikker
  . Det skaber nye muligheder for en bæredygtig, modstandsdygtig, innovativ og ansvarlig europæisk økonomi, sætter skub i ressourceeffektiviteten,
  naturressourcernes kapacitet og status, langsigtet
  produktivitet og konkurrenceevne
  , landdistrikternes levedygtighed såvel som job af høj kvalitet
  samt
  bæredygtig økonomisk og social
  vækst.

og reduktion af drivhusgasemissioner

husdyrhold, akvakultur,

og de indre vandveje

bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug samt

økosystemer og naturressourcer såvel som styrkelse og ernæring af det ressourcegrundlag, som landbruget afhænger af, kræver investeringer i videnskabelig og teknologisk forskning, standardisering og

, der understøtter

, herunder internalisering af omkostningerne for miljøet i vores økonomier, samle flere og bedre data om konsekvenserne af de forskellige politikker

naturressourcernes kapacitet og status, langsigtet

, landdistrikternes levedygtighed såvel som job af høj kvalitet

bæredygtig økonomisk og social

Ændring 132

Ændring 132

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.1 — stk. 3

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.1 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Aktiviteterne vil bygge på
  en videnbase og levere løsninger for bæredygtig forvaltning og brug af naturressourcer fra land og vand
  og en øget rolle
  for landbaserede og akvatiske
  systemer som kulstofdræn sikring af
  fødevare- og
  ernæringsikkerheden
  ,
  tilvejebringelse af
  sikker, sund og nærende kost fremskynde omstillingen fra en lineær økonomi baseret på fossile brændstoffer til en ressourceeffektiv, modstandsdygtig, kulstoffattig cirkulær økonomi, støtte udviklingen af en bæredygtig, biobaseret økonomi og den blå økonomi samt udvikle modstandsdygtige og levende land-, kyst og byområder. | Multi- og tværfaglige tilgange, der udnytter aktørernes ekspertise og erfaring med værdikæder, vil bidrage til at opbygge
  en videnbase og levere løsninger for
  beskyttelse,
  bæredygtig forvaltning og brug af naturressourcer fra land og vand
  , øge
  landbaserede og akvatiske
  systemers bæredygtige vækst, øge kulstofbindingen, sikre tilstrækkelig
  fødevare- og
  ernæringssikkerhed
  ,
  undgå affald og overproduktion og tilvejebringe
  sikker, sund og nærende kost
  fremskynde overgangen til bæredygtige tilgange inden for alle former for landbrug, herunder konventionelt og økologisk landbrug,
  fremskynde omstillingen fra en lineær økonomi baseret på fossile brændstoffer til en ressourceeffektiv, modstandsdygtig, kulstoffattig cirkulær økonomi, støtte udviklingen af en bæredygtig, biobaseret økonomi og den blå økonomi samt udvikle modstandsdygtige og levende land-, kyst og byområder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Aktiviteterne vil bygge på
  en videnbase og levere løsninger for bæredygtig forvaltning og brug af naturressourcer fra land og vand
  og en øget rolle
  for landbaserede og akvatiske
  systemer som kulstofdræn sikring af
  fødevare- og
  ernæringsikkerheden
  ,
  tilvejebringelse af
  sikker, sund og nærende kost fremskynde omstillingen fra en lineær økonomi baseret på fossile brændstoffer til en ressourceeffektiv, modstandsdygtig, kulstoffattig cirkulær økonomi, støtte udviklingen af en bæredygtig, biobaseret økonomi og den blå økonomi samt udvikle modstandsdygtige og levende land-, kyst og byområder.

Aktiviteterne vil bygge på

og en øget rolle

systemer som kulstofdræn sikring af

ernæringsikkerheden

tilvejebringelse af

Multi- og tværfaglige tilgange, der udnytter aktørernes ekspertise og erfaring med værdikæder, vil bidrage til at opbygge
  en videnbase og levere løsninger for
  beskyttelse,
  bæredygtig forvaltning og brug af naturressourcer fra land og vand
  , øge
  landbaserede og akvatiske
  systemers bæredygtige vækst, øge kulstofbindingen, sikre tilstrækkelig
  fødevare- og
  ernæringssikkerhed
  ,
  undgå affald og overproduktion og tilvejebringe
  sikker, sund og nærende kost
  fremskynde overgangen til bæredygtige tilgange inden for alle former for landbrug, herunder konventionelt og økologisk landbrug,
  fremskynde omstillingen fra en lineær økonomi baseret på fossile brændstoffer til en ressourceeffektiv, modstandsdygtig, kulstoffattig cirkulær økonomi, støtte udviklingen af en bæredygtig, biobaseret økonomi og den blå økonomi samt udvikle modstandsdygtige og levende land-, kyst og byområder.

Multi- og tværfaglige tilgange, der udnytter aktørernes ekspertise og erfaring med værdikæder, vil bidrage til at opbygge

beskyttelse,

, øge

systemers bæredygtige vækst, øge kulstofbindingen, sikre tilstrækkelig

ernæringssikkerhed

undgå affald og overproduktion og tilvejebringe

fremskynde overgangen til bæredygtige tilgange inden for alle former for landbrug, herunder konventionelt og økologisk landbrug,

Ændring 133

Ændring 133

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.1 — stk. 4

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.1 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| De vil bidrage til at bevare og øge biodiversiteten og sikre langsigtet levering af økosystemtjenester
  , klimatilpasning og kulstofbinding (både på land og til havs). De vil hjælpe med at
  reducere drivhusgasemissionerne og andre emissioner, affald og forurening fra den primære produktion (både på land og i vand). De vil udløse investeringer, støtte omstillingen til en cirkulær økonomi, bioøkonomi og blå økonomi, alt imens de vil beskytte miljøets sundhed og integritet. | Desuden vil opfyldelsen af disse mål
  bidrage til at bevare og øge biodiversiteten
  , både i naturen og på dyrkede arealer, og sikre langsigtet levering af økosystemtjenester, modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer og kulstoflagring (både på land og i vandområder)
  .
  De vil bidrage til at bevare
  biodiversiteten og sikre langsigtet levering af økosystemtjenester
  samt
  reducere drivhusgasemissionerne og andre emissioner, affald og forurening fra den primære produktion (både på land og i vand). De vil udløse investeringer, støtte omstillingen til en cirkulær økonomi,
  bæredygtigt landbrug,
  bioøkonomi og blå økonomi, alt imens de vil beskytte miljøets sundhed
  , bæredygtighed
  og integritet.
  Denne prioritering skal desuden bidrage til at forbedre vidensgrundlaget om status for biodiversiteten gennem udvikling, validering og standardisering af sammenlignelige EU-dækkende metoder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

De vil bidrage til at bevare og øge biodiversiteten og sikre langsigtet levering af økosystemtjenester
  , klimatilpasning og kulstofbinding (både på land og til havs). De vil hjælpe med at
  reducere drivhusgasemissionerne og andre emissioner, affald og forurening fra den primære produktion (både på land og i vand). De vil udløse investeringer, støtte omstillingen til en cirkulær økonomi, bioøkonomi og blå økonomi, alt imens de vil beskytte miljøets sundhed og integritet.

, klimatilpasning og kulstofbinding (både på land og til havs). De vil hjælpe med at

Desuden vil opfyldelsen af disse mål
  bidrage til at bevare og øge biodiversiteten
  , både i naturen og på dyrkede arealer, og sikre langsigtet levering af økosystemtjenester, modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer og kulstoflagring (både på land og i vandområder)
  .
  De vil bidrage til at bevare
  biodiversiteten og sikre langsigtet levering af økosystemtjenester
  samt
  reducere drivhusgasemissionerne og andre emissioner, affald og forurening fra den primære produktion (både på land og i vand). De vil udløse investeringer, støtte omstillingen til en cirkulær økonomi,
  bæredygtigt landbrug,
  bioøkonomi og blå økonomi, alt imens de vil beskytte miljøets sundhed
  , bæredygtighed
  og integritet.
  Denne prioritering skal desuden bidrage til at forbedre vidensgrundlaget om status for biodiversiteten gennem udvikling, validering og standardisering af sammenlignelige EU-dækkende metoder.

Desuden vil opfyldelsen af disse mål

, både i naturen og på dyrkede arealer, og sikre langsigtet levering af økosystemtjenester, modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer og kulstoflagring (både på land og i vandområder)

De vil bidrage til at bevare

samt

bæredygtigt landbrug,

, bæredygtighed

Denne prioritering skal desuden bidrage til at forbedre vidensgrundlaget om status for biodiversiteten gennem udvikling, validering og standardisering af sammenlignelige EU-dækkende metoder.

Ændring 134

Ændring 134

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.1 — stk. 5

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.1 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| De vil ligeledes fremme deltagelsesbaserede tilgange til forskning og innovation, herunder en tilgang med mange aktører, og udvikle videns- og innovationssystemer på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk niveau. Social innovation med borgernes engagement og tillid til innovation vil være afgørende for at fremme nye forvaltnings-, produktions- og forbrugsmønstre. | De vil ligeledes fremme deltagelsesbaserede tilgange til forskning og innovation, herunder en tilgang med mange aktører, og udvikle videns- og innovationssystemer på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk niveau.
  Inddragelse af alle aktører i landbrugets fødvareforsyningskæde i medskabelsen og videndelingen ville understøtte udviklingen og gennemførelsen af bæredygtig innovation i landbruget, der kunne tage fat på udfordringerne i fødevaresystemet, herunder tilpasning til klimaforandringer og modvirkning af den.
  Social innovation med borgernes engagement og tillid til innovation vil være afgørende for at fremme nye forvaltnings-, produktions- og forbrugsmønstre. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

De vil ligeledes fremme deltagelsesbaserede tilgange til forskning og innovation, herunder en tilgang med mange aktører, og udvikle videns- og innovationssystemer på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk niveau. Social innovation med borgernes engagement og tillid til innovation vil være afgørende for at fremme nye forvaltnings-, produktions- og forbrugsmønstre.

De vil ligeledes fremme deltagelsesbaserede tilgange til forskning og innovation, herunder en tilgang med mange aktører, og udvikle videns- og innovationssystemer på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk niveau.
  Inddragelse af alle aktører i landbrugets fødvareforsyningskæde i medskabelsen og videndelingen ville understøtte udviklingen og gennemførelsen af bæredygtig innovation i landbruget, der kunne tage fat på udfordringerne i fødevaresystemet, herunder tilpasning til klimaforandringer og modvirkning af den.
  Social innovation med borgernes engagement og tillid til innovation vil være afgørende for at fremme nye forvaltnings-, produktions- og forbrugsmønstre.

Inddragelse af alle aktører i landbrugets fødvareforsyningskæde i medskabelsen og videndelingen ville understøtte udviklingen og gennemførelsen af bæredygtig innovation i landbruget, der kunne tage fat på udfordringerne i fødevaresystemet, herunder tilpasning til klimaforandringer og modvirkning af den.

Ændring 135

Ændring 135

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.1 — stk. 6

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.1 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Eftersom udfordringerne er
  komplese, indbyrdes
  forbunde
  og af global karakter, vil aktiviteterne følge en systemisk tilgang, hvor der samarbejdes med medlemsstater og internationale partnere, og hvor der er andre finansieringskilder og andre politiske initiativer. De vil indebære brugerdrevet anvendelse af miljørelaterede big data-kilder som dem, der stammer fra Copernicus, EGNOS/Galileo, INSPIRE, EOSC, GEOSS, CEOS og EMODnet. | Eftersom udfordringerne er
  komplekse
  , indbyrdes
  forbundne
  og af global karakter, vil aktiviteterne
  også
  følge en systemisk tilgang, hvor der samarbejdes med medlemsstater og internationale partnere, og hvor der er andre finansieringskilder og andre politiske initiativer. De vil indebære brugerdrevet anvendelse af miljørelaterede big data-kilder som dem, der stammer fra Copernicus, EGNOS/Galileo, INSPIRE, EOSC, GEOSS, CEOS og EMODnet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Eftersom udfordringerne er
  komplese, indbyrdes
  forbunde
  og af global karakter, vil aktiviteterne følge en systemisk tilgang, hvor der samarbejdes med medlemsstater og internationale partnere, og hvor der er andre finansieringskilder og andre politiske initiativer. De vil indebære brugerdrevet anvendelse af miljørelaterede big data-kilder som dem, der stammer fra Copernicus, EGNOS/Galileo, INSPIRE, EOSC, GEOSS, CEOS og EMODnet.

komplese

forbunde

Eftersom udfordringerne er
  komplekse
  , indbyrdes
  forbundne
  og af global karakter, vil aktiviteterne
  også
  følge en systemisk tilgang, hvor der samarbejdes med medlemsstater og internationale partnere, og hvor der er andre finansieringskilder og andre politiske initiativer. De vil indebære brugerdrevet anvendelse af miljørelaterede big data-kilder som dem, der stammer fra Copernicus, EGNOS/Galileo, INSPIRE, EOSC, GEOSS, CEOS og EMODnet.

komplekse

forbundne

også

Ændring 136

Ændring 136

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.1 — stk. 7

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.1 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Forsknings- og innovationsaktiviteter under denne klynge bidrager især til gennemførelse af målene for miljøhandlingsprogrammet, den fælles landbrugspolitik, den fælles fiskeripolitik, fødevarelovgivningen, havpolitikken, handlingsplanen for den cirkulære økonomi, EU's strategi for bioøkonomi
  og
  klima- og energirammen
  for 2030
  såvel som EU's retlige bestemmelser om reduktion af luftforureningen. | Forsknings- og innovationsaktiviteter under denne klynge bidrager især til gennemførelse af målene for miljøhandlingsprogrammet, den fælles landbrugspolitik, den fælles fiskeripolitik, fødevarelovgivningen, havpolitikken, handlingsplanen for den cirkulære økonomi, EU's strategi for bioøkonomi
  , EU's biodiversitetsstrategi for 2020, EU's strategi for grøn infrastruktur, EU's skovstrategi, EU's
  klima- og energiramme
  i overensstemmelse med Parisaftalen
  såvel som EU's retlige bestemmelser om reduktion af luftforureningen.
  Tiltagene vil være stærkt knyttet til Unionens eksisterende partnerskaber, især PRIMA, også med henblik på at bidrage til videnskabsdiplomati. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Forsknings- og innovationsaktiviteter under denne klynge bidrager især til gennemførelse af målene for miljøhandlingsprogrammet, den fælles landbrugspolitik, den fælles fiskeripolitik, fødevarelovgivningen, havpolitikken, handlingsplanen for den cirkulære økonomi, EU's strategi for bioøkonomi
  og
  klima- og energirammen
  for 2030
  såvel som EU's retlige bestemmelser om reduktion af luftforureningen.

og

for 2030

Forsknings- og innovationsaktiviteter under denne klynge bidrager især til gennemførelse af målene for miljøhandlingsprogrammet, den fælles landbrugspolitik, den fælles fiskeripolitik, fødevarelovgivningen, havpolitikken, handlingsplanen for den cirkulære økonomi, EU's strategi for bioøkonomi
  , EU's biodiversitetsstrategi for 2020, EU's strategi for grøn infrastruktur, EU's skovstrategi, EU's
  klima- og energiramme
  i overensstemmelse med Parisaftalen
  såvel som EU's retlige bestemmelser om reduktion af luftforureningen.
  Tiltagene vil være stærkt knyttet til Unionens eksisterende partnerskaber, især PRIMA, også med henblik på at bidrage til videnskabsdiplomati.

, EU's biodiversitetsstrategi for 2020, EU's strategi for grøn infrastruktur, EU's skovstrategi, EU's

i overensstemmelse med Parisaftalen

Tiltagene vil være stærkt knyttet til Unionens eksisterende partnerskaber, især PRIMA, også med henblik på at bidrage til videnskabsdiplomati.

Ændring 137

Ændring 137

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.1 — stk. 8

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.1 — stk. 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Aktiviteterne vil især bidrage direkte til
  følgende
  mål for bæredygtig udvikling (SDG): SDG 2 — Stop sult, SDG 6 — Rent vand og sanitet, SDG 11 — Bæredygtige byer og lokalsamfund, SDG 12 — Ansvarligt forbrug og produktion, SDG 13 — Klimaindsats, SDG 14 — Livet i havet og SDG — Livet på land. | Aktiviteterne vil især bidrage direkte til målene for bæredygtig udvikling (SDG): SDG 2 — Stop sult,
  SDG 3 — Sundhed og trivsel, SDG
  6 — Rent vand og sanitet, SDG 11 — Bæredygtige byer og lokalsamfund, SDG 12 — Ansvarligt forbrug og produktion, SDG 13 — Klimaindsats, SDG 14 — Livet i havet og SDG — Livet på land. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Aktiviteterne vil især bidrage direkte til
  følgende
  mål for bæredygtig udvikling (SDG): SDG 2 — Stop sult, SDG 6 — Rent vand og sanitet, SDG 11 — Bæredygtige byer og lokalsamfund, SDG 12 — Ansvarligt forbrug og produktion, SDG 13 — Klimaindsats, SDG 14 — Livet i havet og SDG — Livet på land.

følgende

Aktiviteterne vil især bidrage direkte til målene for bæredygtig udvikling (SDG): SDG 2 — Stop sult,
  SDG 3 — Sundhed og trivsel, SDG
  6 — Rent vand og sanitet, SDG 11 — Bæredygtige byer og lokalsamfund, SDG 12 — Ansvarligt forbrug og produktion, SDG 13 — Klimaindsats, SDG 14 — Livet i havet og SDG — Livet på land.

SDG 3 — Sundhed og trivsel, SDG

Ændring 138

Ændring 138

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.1 — stk. 1

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kapaciteten til at observere miljøet underbygger forskningen og innovationen (19) inden for bæredygtig brug og overvågning af fødevarer og naturressourcer. Forbedret rumlig og tidsmæssig dækning og prøvetagningsintervaller med lavere omkostninger såvel som adgang til og integrering af big data fra adskillige kilder giver mulighed for nye måder at overvåge, forstå og udarbejde prognoser for Jordens system. Der er brug for større udbredelse, udnyttelse og ajourføring af nye teknologier og fortsat forskning og innovation for at lukke hullerne inden for jordobservation på land og
  til havs
  og i atmosfæren, især gennem samarbejde inden for rammerne af det globale system af jordobservationssystemer (GEOSS) og dens europæiske komponent EuroGEOSS. | Kapaciteten til at observere miljøet underbygger forskningen og innovationen (19) inden for bæredygtig brug og overvågning af fødevarer og naturressourcer. Forbedret rumlig og tidsmæssig dækning og prøvetagningsintervaller med lavere omkostninger såvel som adgang til og integrering af big data fra adskillige kilder giver mulighed for nye måder at overvåge, forstå og udarbejde prognoser for Jordens system. Der er brug for større udbredelse, udnyttelse og ajourføring af nye teknologier og fortsat forskning og innovation for at lukke hullerne inden for jordobservation på land og
  i vand
  og i atmosfæren, især gennem samarbejde inden for rammerne af det globale system af jordobservationssystemer (GEOSS) og dens europæiske komponent EuroGEOSS. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kapaciteten til at observere miljøet underbygger forskningen og innovationen (19) inden for bæredygtig brug og overvågning af fødevarer og naturressourcer. Forbedret rumlig og tidsmæssig dækning og prøvetagningsintervaller med lavere omkostninger såvel som adgang til og integrering af big data fra adskillige kilder giver mulighed for nye måder at overvåge, forstå og udarbejde prognoser for Jordens system. Der er brug for større udbredelse, udnyttelse og ajourføring af nye teknologier og fortsat forskning og innovation for at lukke hullerne inden for jordobservation på land og
  til havs
  og i atmosfæren, især gennem samarbejde inden for rammerne af det globale system af jordobservationssystemer (GEOSS) og dens europæiske komponent EuroGEOSS.

19

til havs

Kapaciteten til at observere miljøet underbygger forskningen og innovationen (19) inden for bæredygtig brug og overvågning af fødevarer og naturressourcer. Forbedret rumlig og tidsmæssig dækning og prøvetagningsintervaller med lavere omkostninger såvel som adgang til og integrering af big data fra adskillige kilder giver mulighed for nye måder at overvåge, forstå og udarbejde prognoser for Jordens system. Der er brug for større udbredelse, udnyttelse og ajourføring af nye teknologier og fortsat forskning og innovation for at lukke hullerne inden for jordobservation på land og
  i vand
  og i atmosfæren, især gennem samarbejde inden for rammerne af det globale system af jordobservationssystemer (GEOSS) og dens europæiske komponent EuroGEOSS.

19

i vand

Ændring 139

Ændring 139

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.1 — stk. 2 — led 3

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.1 — stk. 2 — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Biodiversitetsstatus, økosystembeskyttelse, modvirkning af
  og tilpasning til
  klimaændringer, fødevaresikkerhed, landbrug og skovbrug, arealanvendelse og ændringer i arealanvendelse, udvikling af byområder og bynære områder, forvaltning af naturressourcer,
  udnyttelse og
  bevaring af havene, maritim sikkerhed samt andre relevante områder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Biodiversitetsstatus, økosystembeskyttelse, modvirkning af
  og tilpasning til
  klimaændringer, fødevaresikkerhed, landbrug og skovbrug, arealanvendelse og ændringer i arealanvendelse, udvikling af byområder og bynære områder, forvaltning af naturressourcer,
  udnyttelse og
  bevaring af havene, maritim sikkerhed samt andre relevante områder

og tilpasning til

udnyttelse og

| — | Biodiversitetsstatus
  , vurdering af økosystemtjenester og deres værdi
  , økosystembeskyttelse, modvirkning af klimaændringer
  , tilpasning af arter og økosystemer
  , fødevaresikkerhed, landbrug
  , jordens frugtbarhed
  og skovbrug, arealanvendelse og ændringer i arealanvendelse, udvikling af
  landdistrikter,
  byområder og bynære områder, forvaltning af
  naturbeskyttelse, -genskabelse og -ressourcer
  , bevaring
  og udnyttelse af oceanerne,
  havene
  og indvand
  , maritim sikkerhed samt andre relevante områder |
| --- | --- |

—

Biodiversitetsstatus
  , vurdering af økosystemtjenester og deres værdi
  , økosystembeskyttelse, modvirkning af klimaændringer
  , tilpasning af arter og økosystemer
  , fødevaresikkerhed, landbrug
  , jordens frugtbarhed
  og skovbrug, arealanvendelse og ændringer i arealanvendelse, udvikling af
  landdistrikter,
  byområder og bynære områder, forvaltning af
  naturbeskyttelse, -genskabelse og -ressourcer
  , bevaring
  og udnyttelse af oceanerne,
  havene
  og indvand
  , maritim sikkerhed samt andre relevante områder

, vurdering af økosystemtjenester og deres værdi

, tilpasning af arter og økosystemer

, jordens frugtbarhed

landdistrikter,

naturbeskyttelse, -genskabelse og -ressourcer

og udnyttelse af oceanerne,

og indvand

Ændring 140

Ændring 140

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.1 — stk. 2 — led 4

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.1 — stk. 2 — led 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Brugerorienterede applikationer, herunder deres opskalering, og deres bidrag til forvaltning af Europas naturressourcer og økosystemtjenester og den dermed forbundne værdikæde. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Brugerorienterede applikationer, herunder deres opskalering, og deres bidrag til forvaltning af Europas naturressourcer og økosystemtjenester og den dermed forbundne værdikæde.

| — | Brugerorienterede applikationer, herunder deres opskalering, og deres bidrag til
  bevaring, genskabelse og
  forvaltning af Europas naturressourcer og økosystemtjenester og den dermed forbundne værdikæde. |
| --- | --- |

—

Brugerorienterede applikationer, herunder deres opskalering, og deres bidrag til
  bevaring, genskabelse og
  forvaltning af Europas naturressourcer og økosystemtjenester og den dermed forbundne værdikæde.

bevaring, genskabelse og

Ændring 141

Ændring 141

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.1 — stk. 2 — led 4 a (nyt)

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.1 — stk. 2 — led 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Omfattende og bæredygtig global miljøobservations- og informationssystem, herunder ved at fremme samarbejdet mellem fællesskaber, der arbejder med klimamodeller og fællesskaber inden for miljøovervågning og -dataforvaltning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Omfattende og bæredygtig global miljøobservations- og informationssystem, herunder ved at fremme samarbejdet mellem fællesskaber, der arbejder med klimamodeller og fællesskaber inden for miljøovervågning og -dataforvaltning.

Omfattende og bæredygtig global miljøobservations- og informationssystem, herunder ved at fremme samarbejdet mellem fællesskaber, der arbejder med klimamodeller og fællesskaber inden for miljøovervågning og -dataforvaltning.

Ændring 142

Ændring 142

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.1 — stk. 2 — led 4 b (nyt)

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.1 — stk. 2 — led 4 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Virkninger af invasive arter på biodiversiteten, økosystemtjenester og produktivitet, herunder redskaber til at forebygge og bekæmpe dem. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Virkninger af invasive arter på biodiversiteten, økosystemtjenester og produktivitet, herunder redskaber til at forebygge og bekæmpe dem.

Virkninger af invasive arter på biodiversiteten, økosystemtjenester og produktivitet, herunder redskaber til at forebygge og bekæmpe dem.

Ændring 143

Ændring 143

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.1 — stk. 2 — led 4 c (nyt)

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.1 — stk. 2 — led 4 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Forbedrede integrerede forudsigelser, vurdering af risici og sårbarhed over for katastrofer knyttet til naturkatastrofer og menneskeskabte forstyrrelser, herunder udvikling af varslingssystemer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Forbedrede integrerede forudsigelser, vurdering af risici og sårbarhed over for katastrofer knyttet til naturkatastrofer og menneskeskabte forstyrrelser, herunder udvikling af varslingssystemer.

Forbedrede integrerede forudsigelser, vurdering af risici og sårbarhed over for katastrofer knyttet til naturkatastrofer og menneskeskabte forstyrrelser, herunder udvikling af varslingssystemer.

Ændring 144

Ændring 144

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.1 — stk. 2 — led 4 d (nyt)

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.1 — stk. 2 — led 4 d (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Territoriale modellers økologiske og sociokulturelle sammenhæng med særlig vægt på interaktionen mellem natur og samfund som følge af territoriale politikker og strategier. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Territoriale modellers økologiske og sociokulturelle sammenhæng med særlig vægt på interaktionen mellem natur og samfund som følge af territoriale politikker og strategier.

Territoriale modellers økologiske og sociokulturelle sammenhæng med særlig vægt på interaktionen mellem natur og samfund som følge af territoriale politikker og strategier.

Ændring 145

Ændring 145

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.2 — stk. 2 — led 1

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.2 — stk. 2 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Status over og værdien af biodiversitet, land- og
  havøkosystemer
  , naturkapital og økosystemtjenester |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Status over og værdien af biodiversitet, land- og
  havøkosystemer
  , naturkapital og økosystemtjenester

havøkosystemer

| — | Status over og værdien af
  global og lokal
  biodiversitet, land- og
  hav- og vandøkosystemer
  , naturkapital og økosystemtjenester,
  analyse af årsager og mulige løsninger til faldet i biodiversitet |
| --- | --- |

—

Status over og værdien af
  global og lokal
  biodiversitet, land- og
  hav- og vandøkosystemer
  , naturkapital og økosystemtjenester,
  analyse af årsager og mulige løsninger til faldet i biodiversitet

global og lokal

hav- og vandøkosystemer

analyse af årsager og mulige løsninger til faldet i biodiversitet

Ændring 146

Ændring 146

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.2 — stk. 2 — led 4

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.2 — stk. 2 — led 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Forbindelser og nye forurenende stoffers økotoksikologi, deres interaktion og miljømæssige adfærd og ændrede biokemiske kredsløb under klimaforandringer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Forbindelser og nye forurenende stoffers økotoksikologi, deres interaktion og miljømæssige adfærd og ændrede biokemiske kredsløb under klimaforandringer

| — | Forbindelser og nye forurenende stoffers økotoksikologi,
  kemiske stoffer og
  deres interaktion og miljømæssige adfærd og ændrede biokemiske kredsløb under klimaforandringer |
| --- | --- |

—

Forbindelser og nye forurenende stoffers økotoksikologi,
  kemiske stoffer og
  deres interaktion og miljømæssige adfærd og ændrede biokemiske kredsløb under klimaforandringer

kemiske stoffer og

Ændring 147

Ændring 147

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.3 — stk. 1

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.3 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| I en skiftende kontekst giver modstandsdygtige og bæredygtige landbrugs- og skovbrugssystemer økonomiske, miljømæssige og sociale fordele til den primære produktion. Ud over at bidrage til fødevare- og ernæringssikkerheden bidrager de til dynamiske værdikæder, forvaltning af jord- og naturressourcer og leverer en række vigtige offentlige goder, herunder kulstofbinding, bevaring af biodiversitet, bestøvning
  og
  offentlig sundhed. Der er brug for integrerede tilgange for at fremme de mange forskellige funktioner ved land- og skovbrugets (øko)systemer, idet der tages højde for den skiftende kontekst, den primære produktion befinder sig i, navnlig i forbindelse med klima og miljø, ressourcetilgængelighed, demografi og forbrugsmønstre. Det er ligeledes nødvendigt at tage hånd om landbrugs- og skovbrugsaktiviteternes rumlige og socioøkonomiske dimension og mobilisere landområdernes potentiale. | I en skiftende kontekst giver modstandsdygtige og bæredygtige landbrugs- og skovbrugssystemer økonomiske, miljømæssige og sociale fordele til den primære produktion. Ud over at bidrage til fødevare- og ernæringssikkerheden bidrager de til dynamiske værdikæder, forvaltning af jord- og naturressourcer og leverer en række vigtige offentlige goder, herunder kulstofbinding, bevaring af biodiversitet, bestøvning
  samt
  offentlig sundhed
  og trivsel
  . Der er brug for integrerede tilgange for at fremme de mange forskellige funktioner ved land- og skovbrugets (øko)systemer, idet der tages højde for den skiftende kontekst, den primære produktion befinder sig i, navnlig i forbindelse med klima og miljø, ressourcetilgængelighed, demografi og forbrugsmønstre. Det er ligeledes nødvendigt at tage hånd om landbrugs- og skovbrugsaktiviteternes
  indvirkning og
  rumlige og socioøkonomiske dimension og mobilisere landområdernes potentiale. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

I en skiftende kontekst giver modstandsdygtige og bæredygtige landbrugs- og skovbrugssystemer økonomiske, miljømæssige og sociale fordele til den primære produktion. Ud over at bidrage til fødevare- og ernæringssikkerheden bidrager de til dynamiske værdikæder, forvaltning af jord- og naturressourcer og leverer en række vigtige offentlige goder, herunder kulstofbinding, bevaring af biodiversitet, bestøvning
  og
  offentlig sundhed. Der er brug for integrerede tilgange for at fremme de mange forskellige funktioner ved land- og skovbrugets (øko)systemer, idet der tages højde for den skiftende kontekst, den primære produktion befinder sig i, navnlig i forbindelse med klima og miljø, ressourcetilgængelighed, demografi og forbrugsmønstre. Det er ligeledes nødvendigt at tage hånd om landbrugs- og skovbrugsaktiviteternes rumlige og socioøkonomiske dimension og mobilisere landområdernes potentiale.

og

I en skiftende kontekst giver modstandsdygtige og bæredygtige landbrugs- og skovbrugssystemer økonomiske, miljømæssige og sociale fordele til den primære produktion. Ud over at bidrage til fødevare- og ernæringssikkerheden bidrager de til dynamiske værdikæder, forvaltning af jord- og naturressourcer og leverer en række vigtige offentlige goder, herunder kulstofbinding, bevaring af biodiversitet, bestøvning
  samt
  offentlig sundhed
  og trivsel
  . Der er brug for integrerede tilgange for at fremme de mange forskellige funktioner ved land- og skovbrugets (øko)systemer, idet der tages højde for den skiftende kontekst, den primære produktion befinder sig i, navnlig i forbindelse med klima og miljø, ressourcetilgængelighed, demografi og forbrugsmønstre. Det er ligeledes nødvendigt at tage hånd om landbrugs- og skovbrugsaktiviteternes
  indvirkning og
  rumlige og socioøkonomiske dimension og mobilisere landområdernes potentiale.

samt

og trivsel

indvirkning og

Ændring 148

Ændring 148

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.3 — stk. 2 — led - 1 (nyt)

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.3 — stk. 2 — led - 1 (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Forbedring af overvågning af og indikatorer for biodiversitet, økosystemfunktioner og -tjenester i landdistrikterne og agroøkologiske systemer og understøtning af offentlighedens deltagelse i uddannelse og forbedring af status for landbrugets økosystemer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Forbedring af overvågning af og indikatorer for biodiversitet, økosystemfunktioner og -tjenester i landdistrikterne og agroøkologiske systemer og understøtning af offentlighedens deltagelse i uddannelse og forbedring af status for landbrugets økosystemer

Forbedring af overvågning af og indikatorer for biodiversitet, økosystemfunktioner og -tjenester i landdistrikterne og agroøkologiske systemer og understøtning af offentlighedens deltagelse i uddannelse og forbedring af status for landbrugets økosystemer

Ændring 149

Ændring 149

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.3 — stk. 2 — led 1

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.3 — stk. 2 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Metoder, teknologier og værktøjer til bæredygtig og modstandsdygtig produktion inden for landbrug
  og
  skovbrug |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Metoder, teknologier og værktøjer til bæredygtig og modstandsdygtig produktion inden for landbrug
  og
  skovbrug

og

| — | Metoder, teknologier og
  innovative
  værktøjer til bæredygtig og modstandsdygtig produktion inden for landbrug
  , havbrug
  og skovbrug
  og til den mest effektive udnyttelse af vandressourcerne |
| --- | --- |

—

Metoder, teknologier og
  innovative
  værktøjer til bæredygtig og modstandsdygtig produktion inden for landbrug
  , havbrug
  og skovbrug
  og til den mest effektive udnyttelse af vandressourcerne

innovative

, havbrug

og til den mest effektive udnyttelse af vandressourcerne

Ændring 150

Ændring 150

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.3 — stk. 2 — led 3

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.3 — stk. 2 — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Klima- og miljøkonsekvenser ved aktiviteter i den primære sektor, landbrugets og skovbrugets potentiale
  som kulstofdræn
  og evne til at modvirke drivhusgasemissioner, herunder tilgange til negative emissioner |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Klima- og miljøkonsekvenser ved aktiviteter i den primære sektor, landbrugets og skovbrugets potentiale
  som kulstofdræn
  og evne til at modvirke drivhusgasemissioner, herunder tilgange til negative emissioner

som kulstofdræn

| — | Klima- og miljøkonsekvenser ved aktiviteter i den primære sektor
  og gennem værdikæden
  , landbrugets og skovbrugets potentiale
  til øget omlægning og kulstoflagring, f.eks. gennem bæredygtig biomasseproduktion,
  og evne til at modvirke drivhusgasemissioner, herunder tilgange til negative emissioner |
| --- | --- |

—

Klima- og miljøkonsekvenser ved aktiviteter i den primære sektor
  og gennem værdikæden
  , landbrugets og skovbrugets potentiale
  til øget omlægning og kulstoflagring, f.eks. gennem bæredygtig biomasseproduktion,
  og evne til at modvirke drivhusgasemissioner, herunder tilgange til negative emissioner

og gennem værdikæden

til øget omlægning og kulstoflagring, f.eks. gennem bæredygtig biomasseproduktion,

Ændring 151

Ændring 151

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.3 — stk. 2 — led 4

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.3 — stk. 2 — led 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Planteskadegørere og -sygdomme, dyresundhed og -velfærd, alternativer til brug af omstridte pesticider, antibiotika og andre stoffer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Planteskadegørere og -sygdomme, dyresundhed og -velfærd, alternativer til brug af omstridte pesticider, antibiotika og andre stoffer

| — | Planteskadegørere og -sygdomme, dyresundhed og -velfærd, alternativer til brug af omstridte
  kemiske
  pesticider, antibiotika og andre stoffer
  under hensyntagen til bevarelse af biodiversitet og tilgange til agroøkosystemer med stor biodiversitet |
| --- | --- |

—

Planteskadegørere og -sygdomme, dyresundhed og -velfærd, alternativer til brug af omstridte
  kemiske
  pesticider, antibiotika og andre stoffer
  under hensyntagen til bevarelse af biodiversitet og tilgange til agroøkosystemer med stor biodiversitet

kemiske

under hensyntagen til bevarelse af biodiversitet og tilgange til agroøkosystemer med stor biodiversitet

Ændring 152

Ændring 152

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.3 — stk. 2 — led 4 a (nyt)

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.3 — stk. 2 — led 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Åbne datasystemer, der fremmer deling af data og viden om planter, patogener og miljø, og som muliggør yderligere videnskabelig forskning, miljøplanlægning og udvikling af kommercielle produkter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Åbne datasystemer, der fremmer deling af data og viden om planter, patogener og miljø, og som muliggør yderligere videnskabelig forskning, miljøplanlægning og udvikling af kommercielle produkter

Åbne datasystemer, der fremmer deling af data og viden om planter, patogener og miljø, og som muliggør yderligere videnskabelig forskning, miljøplanlægning og udvikling af kommercielle produkter

Ændring 153

Ændring 153

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.3 — stk. 2 — led 6

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.3 — stk. 2 — led 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Brug og levering af økosystemtjenester inden for landbrugs- og skovsbrugssystemer, hvor der anvendes økologiske tilgange og afprøves naturbaserede løsninger på bedrifts- og landskabsniveau med henblik på miljøvenligt landbrug |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Brug og levering af økosystemtjenester inden for landbrugs- og skovsbrugssystemer, hvor der anvendes økologiske tilgange og afprøves naturbaserede løsninger på bedrifts- og landskabsniveau med henblik på miljøvenligt landbrug

| — | Brug og levering af økosystemtjenester inden for landbrugs- og skovsbrugssystemer, hvor der anvendes økologiske tilgange og afprøves naturbaserede løsninger på bedrifts- og landskabsniveau med henblik på miljøvenligt landbrug,
  der tager hånd om udfordringerne i forbindelse med klimaforandringer, tab af biodiversitet, forringelse af økosystemer, forurening fra landbruget og borgernes sundhed og trivsel |
| --- | --- |

—

Brug og levering af økosystemtjenester inden for landbrugs- og skovsbrugssystemer, hvor der anvendes økologiske tilgange og afprøves naturbaserede løsninger på bedrifts- og landskabsniveau med henblik på miljøvenligt landbrug,
  der tager hånd om udfordringerne i forbindelse med klimaforandringer, tab af biodiversitet, forringelse af økosystemer, forurening fra landbruget og borgernes sundhed og trivsel

der tager hånd om udfordringerne i forbindelse med klimaforandringer, tab af biodiversitet, forringelse af økosystemer, forurening fra landbruget og borgernes sundhed og trivsel

Ændring 154

Ændring 154

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.3 — stk. 2 — led 7

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.3 — stk. 2 — led 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Landbrugs- og skovsbrugssystemer på bedrifts- og landskabsniveau, brug og levering af økosystemtjenester inden for den primære produktion |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Landbrugs- og skovsbrugssystemer på bedrifts- og landskabsniveau, brug og levering af økosystemtjenester inden for den primære produktion

| — | Innovative
  landbrugs- og skovsbrugssystemer på bedrifts- og landskabsniveau, brug og levering af økosystemtjenester inden for den primære produktion |
| --- | --- |

—

Innovative
  landbrugs- og skovsbrugssystemer på bedrifts- og landskabsniveau, brug og levering af økosystemtjenester inden for den primære produktion

Innovative

Ændring 155

Ændring 155

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.3 — stk. 2 — led 8

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.3 — stk. 2 — led 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Innovation inden for landbrug i grænsefladerne mellem landbrug, akvakultur og skovbrug samt i byområder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Innovation inden for landbrug i grænsefladerne mellem landbrug, akvakultur og skovbrug samt i byområder

| — | Innovation inden for landbrug i grænsefladerne mellem landbrug, akvakultur og skovbrug samt i byområder
  og landdistrikter |
| --- | --- |

—

Innovation inden for landbrug i grænsefladerne mellem landbrug, akvakultur og skovbrug samt i byområder
  og landdistrikter

og landdistrikter

Ændring 156

Ændring 156

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.3 — stk. 2 — led 10

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.3 — stk. 2 — led 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Digital innovation inden for landbrug, skovbrug
  og
  på tværs af værdikæder og landområder gennem anvendelse af data og udvikling af infrastruktur,
  teknologier
  og forvaltningsmodeller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Digital innovation inden for landbrug, skovbrug
  og
  på tværs af værdikæder og landområder gennem anvendelse af data og udvikling af infrastruktur,
  teknologier
  og forvaltningsmodeller

og

teknologier

| — | Digital innovation inden for landbrug
  og skovbrug, herunder præcisionsdyrkning og skovbrugsteknikker
  på tværs af værdikæder og landområder gennem anvendelse af data og udvikling af infrastruktur,
  kunstig intelligens, maskinlæringsalgoritmer, robotteknologier
  og forvaltningsmodeller
  , herunder udvikling af demonstrationsbrug |
| --- | --- |

—

Digital innovation inden for landbrug
  og skovbrug, herunder præcisionsdyrkning og skovbrugsteknikker
  på tværs af værdikæder og landområder gennem anvendelse af data og udvikling af infrastruktur,
  kunstig intelligens, maskinlæringsalgoritmer, robotteknologier
  og forvaltningsmodeller
  , herunder udvikling af demonstrationsbrug

og skovbrug

herunder præcisionsdyrkning og skovbrugsteknikker

kunstig intelligens, maskinlæringsalgoritmer, robotteknologier

, herunder udvikling af demonstrationsbrug

Ændring 157

Ændring 157

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.3 — stk. 2 — led 11 a (nyt)

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.3 — stk. 2 — led 11 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Omstilling til integreret og diversificeret fødevare- og dyrkningssystemer og agronomiske metoder, herunder anvendelse af præcisionsteknologier, tilgange til agroøkologisk og økologisk intensivering til gavn for alle typer landbrug |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Omstilling til integreret og diversificeret fødevare- og dyrkningssystemer og agronomiske metoder, herunder anvendelse af præcisionsteknologier, tilgange til agroøkologisk og økologisk intensivering til gavn for alle typer landbrug

Omstilling til integreret og diversificeret fødevare- og dyrkningssystemer og agronomiske metoder, herunder anvendelse af præcisionsteknologier, tilgange til agroøkologisk og økologisk intensivering til gavn for alle typer landbrug

Ændring 158

Ændring 158

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.3 — stk. 2 — led 11 b (nyt)

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.3 — stk. 2 — led 11 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Nye planteavlsstrategier med sigte på bæredygtigt højere udbytte, forbedret kvalitet og større økonomiske og miljømæssige fordele |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Nye planteavlsstrategier med sigte på bæredygtigt højere udbytte, forbedret kvalitet og større økonomiske og miljømæssige fordele

Nye planteavlsstrategier med sigte på bæredygtigt højere udbytte, forbedret kvalitet og større økonomiske og miljømæssige fordele

Ændring 159

Ændring 159

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.3 — stk. 2 — led 11 c (nyt)

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.3 — stk. 2 — led 11 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Udvikling af produkter, værktøjer og metoder, der understøtter bæredygtige landbrugsmetoder, herunder forbedring af viden om effekten af forskellige landbrugsmetoder på jordens kvalitet og regenerering |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Udvikling af produkter, værktøjer og metoder, der understøtter bæredygtige landbrugsmetoder, herunder forbedring af viden om effekten af forskellige landbrugsmetoder på jordens kvalitet og regenerering

Udvikling af produkter, værktøjer og metoder, der understøtter bæredygtige landbrugsmetoder, herunder forbedring af viden om effekten af forskellige landbrugsmetoder på jordens kvalitet og regenerering

Ændring 160

Ændring 160

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.4 — indledning

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.4 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.2.4. | Have og
  oceaner |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.2.4.

Have og
  oceaner

Have og

| 5.2.4. | Have,
  oceaner
  , ferskvandsområder og den blå økonomi |
| --- | --- |

5.2.4.

Have,
  oceaner
  , ferskvandsområder og den blå økonomi

Have,

, ferskvandsområder og den blå økonomi

Ændring 161

Ændring 161

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.4 — stk. 1

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.4 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Havenes og
  oceanernes
  naturkapital og økosystemtjenester
  tilbyder væsentlige socioøkonomiske fordele og velfærdsfordele. Dette potentiale er under enormt pres fra menneskelige og naturlige stressfaktorer såsom forurening, overfiskeri, klimaforandringer, stigende vandstand og ekstreme vejrhændelser. For at undgå, at havene
  og
  oceanerne når et punkt, hvor der ikke er nogen vej tilbage, er det nødvendigt at øge vores viden og forståelse, så vi på bæredygtig vis kan forvalte, beskytte og genoprette marine og kystnære økosystemer
  og
  forhindre havforurening inden for rammerne af en forbedret og ansvarlig havforvaltning. Dette vil også indebære forskning, som kan frigøre havenes
  og
  oceanernes enorme og uudnyttede økonomiske potentiale for producere flere fødevarer uden at øge presset
  herpå
  og
  bidrage til
  at lette presset på
  ressourcerne på land og i ferskvand og oceaner
  . Der er brug for partnerskabstilgange, herunder havområdestrategier og makroregionale strategier, som går ud over EU's rammer (f.eks. i Middelhavet, Østersøen, Sortehavet, Atlanterhavet, Det Caribiske Hav og Det Indiske Ocean), og for at bidrage til at opfylde den internationale havforvaltnings forpligtelser, initiativer som eksempelvis FN's »Decade of Ocean Science for Sustainable Development« og forpligtelserne knyttet til bevaringen af havets biodiversitet i områder, der ligger uden for national jurisdiktion. | Havenes,
  oceanernes
  og ferskvandsområdernes rige biodiversitet
  tilbyder væsentlige socioøkonomiske fordele og velfærdsfordele. Dette potentiale er under enormt pres fra menneskelige og naturlige stressfaktorer såsom forurening, overfiskeri, klimaforandringer, stigende vandstand
  , ikke-bæredygtig vandanvendelse
  og ekstreme vejrhændelser. For at undgå, at havene, oceanerne
  og ferskvandsområderne
  når et punkt, hvor der ikke er nogen vej tilbage, er det nødvendigt at øge vores viden og forståelse, så vi på bæredygtig vis kan forvalte, beskytte og genoprette marine og kystnære økosystemer og forhindre havforurening inden for rammerne af en forbedret og ansvarlig havforvaltning. Dette vil også indebære forskning, som kan frigøre havenes, oceanernes
  og ferskvandsområdernes
  enorme og uudnyttede økonomiske potentiale for producere flere fødevarer uden at øge
  presset
  og
  bidrage til
  at lette presset på
  de land- og vandbaserede ressourcer
  . Der er brug for partnerskabstilgange, herunder havområdestrategier og makroregionale strategier, som går ud over EU's rammer (f.eks. i Middelhavet, Østersøen, Sortehavet, Atlanterhavet, Det Caribiske Hav og Det Indiske Ocean), og for at bidrage til at opfylde den internationale havforvaltnings forpligtelser,
  de bæredygtige udviklingsmål,
  initiativer som eksempelvis FN's »Decade of Ocean Science for Sustainable Development« og forpligtelserne knyttet til bevaringen af havets biodiversitet i områder, der ligger uden for national jurisdiktion. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Havenes og
  oceanernes
  naturkapital og økosystemtjenester
  tilbyder væsentlige socioøkonomiske fordele og velfærdsfordele. Dette potentiale er under enormt pres fra menneskelige og naturlige stressfaktorer såsom forurening, overfiskeri, klimaforandringer, stigende vandstand og ekstreme vejrhændelser. For at undgå, at havene
  og
  oceanerne når et punkt, hvor der ikke er nogen vej tilbage, er det nødvendigt at øge vores viden og forståelse, så vi på bæredygtig vis kan forvalte, beskytte og genoprette marine og kystnære økosystemer
  og
  forhindre havforurening inden for rammerne af en forbedret og ansvarlig havforvaltning. Dette vil også indebære forskning, som kan frigøre havenes
  og
  oceanernes enorme og uudnyttede økonomiske potentiale for producere flere fødevarer uden at øge presset
  herpå
  og
  bidrage til
  at lette presset på
  ressourcerne på land og i ferskvand og oceaner
  . Der er brug for partnerskabstilgange, herunder havområdestrategier og makroregionale strategier, som går ud over EU's rammer (f.eks. i Middelhavet, Østersøen, Sortehavet, Atlanterhavet, Det Caribiske Hav og Det Indiske Ocean), og for at bidrage til at opfylde den internationale havforvaltnings forpligtelser, initiativer som eksempelvis FN's »Decade of Ocean Science for Sustainable Development« og forpligtelserne knyttet til bevaringen af havets biodiversitet i områder, der ligger uden for national jurisdiktion.

Havenes og

naturkapital og økosystemtjenester

og

og

og

herpå

bidrage til

ressourcerne på land og i ferskvand og oceaner

Havenes,
  oceanernes
  og ferskvandsområdernes rige biodiversitet
  tilbyder væsentlige socioøkonomiske fordele og velfærdsfordele. Dette potentiale er under enormt pres fra menneskelige og naturlige stressfaktorer såsom forurening, overfiskeri, klimaforandringer, stigende vandstand
  , ikke-bæredygtig vandanvendelse
  og ekstreme vejrhændelser. For at undgå, at havene, oceanerne
  og ferskvandsområderne
  når et punkt, hvor der ikke er nogen vej tilbage, er det nødvendigt at øge vores viden og forståelse, så vi på bæredygtig vis kan forvalte, beskytte og genoprette marine og kystnære økosystemer og forhindre havforurening inden for rammerne af en forbedret og ansvarlig havforvaltning. Dette vil også indebære forskning, som kan frigøre havenes, oceanernes
  og ferskvandsområdernes
  enorme og uudnyttede økonomiske potentiale for producere flere fødevarer uden at øge
  presset
  og
  bidrage til
  at lette presset på
  de land- og vandbaserede ressourcer
  . Der er brug for partnerskabstilgange, herunder havområdestrategier og makroregionale strategier, som går ud over EU's rammer (f.eks. i Middelhavet, Østersøen, Sortehavet, Atlanterhavet, Det Caribiske Hav og Det Indiske Ocean), og for at bidrage til at opfylde den internationale havforvaltnings forpligtelser,
  de bæredygtige udviklingsmål,
  initiativer som eksempelvis FN's »Decade of Ocean Science for Sustainable Development« og forpligtelserne knyttet til bevaringen af havets biodiversitet i områder, der ligger uden for national jurisdiktion.

Havenes,

og ferskvandsområdernes rige biodiversitet

, ikke-bæredygtig vandanvendelse

og ferskvandsområderne

og ferskvandsområdernes

presset

bidrage til

de land- og vandbaserede ressourcer

de bæredygtige udviklingsmål,

Ændring 162

Ændring 162

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.4 — stk. 2 — led 1

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.4 — stk. 2 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Bæredygtigt
  havbrug og
  fiskeri til produktion af fødevarer, herunder alternative proteinkilder, med øget fødevaresikkerhed, fødevaresuverænitet og modstandsdygtighed over for klimaændringer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Bæredygtigt
  havbrug og
  fiskeri til produktion af fødevarer, herunder alternative proteinkilder, med øget fødevaresikkerhed, fødevaresuverænitet og modstandsdygtighed over for klimaændringer

havbrug og

| — | Bæredygtigt fiskeri og
  ansvarlig akvakultur
  til produktion af fødevarer, herunder alternative proteinkilder, med øget fødevaresikkerhed, fødevaresuverænitet og modstandsdygtighed over for klimaændringer |
| --- | --- |

—

Bæredygtigt fiskeri og
  ansvarlig akvakultur
  til produktion af fødevarer, herunder alternative proteinkilder, med øget fødevaresikkerhed, fødevaresuverænitet og modstandsdygtighed over for klimaændringer

ansvarlig akvakultur

Ændring 163

Ændring 163

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.4 — stk. 2 — led 1 a (nyt)

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.4 — stk. 2 — led 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Udvikling af nye bioprodukter baseret på marine organismer, med en bred vifte af anvendelser, der åbner nye muligheder for produkter og tjenester |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Udvikling af nye bioprodukter baseret på marine organismer, med en bred vifte af anvendelser, der åbner nye muligheder for produkter og tjenester

Udvikling af nye bioprodukter baseret på marine organismer, med en bred vifte af anvendelser, der åbner nye muligheder for produkter og tjenester

Ændring 164

Ændring 164

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.4 — stk. 2 — led 2

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.4 — stk. 2 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Øget modstandsdygtighed i havøkosystemerne og således sikring af
  havenes og oceanernes
  sundhed, bekæmpelse og afbødning af virkningerne af naturens og menneskets pres såsom forurening, plast, eutrofiering, forsuring, opvarmning af
  have og oceaner
  og stigende vandstand, under hensyntagen til krydsfeltet mellem
  land og vand
  og fremme af en cirkulær tilgang |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Øget modstandsdygtighed i havøkosystemerne og således sikring af
  havenes og oceanernes
  sundhed, bekæmpelse og afbødning af virkningerne af naturens og menneskets pres såsom forurening, plast, eutrofiering, forsuring, opvarmning af
  have og oceaner
  og stigende vandstand, under hensyntagen til krydsfeltet mellem
  land og vand
  og fremme af en cirkulær tilgang

havenes og oceanernes

have og oceaner

land og vand

| — | Øget modstandsdygtighed i havøkosystemerne og således sikring af
  havenes, oceanernes og ferskvandsområdernes
  sundhed
  , forebyggelse
  , bekæmpelse og afbødning af virkningerne af naturens og menneskets pres såsom forurening
  , kemikalier
  , plast
  , herunder mikroplast, overfiskeri
  , eutrofiering, forsuring, opvarmning,
  invasive arter
  og stigende vandstand, under hensyntagen til krydsfeltet mellem
  landmiljø, vandmiljø
  og fremme af en cirkulær tilgang |
| --- | --- |

—

Øget modstandsdygtighed i havøkosystemerne og således sikring af
  havenes, oceanernes og ferskvandsområdernes
  sundhed
  , forebyggelse
  , bekæmpelse og afbødning af virkningerne af naturens og menneskets pres såsom forurening
  , kemikalier
  , plast
  , herunder mikroplast, overfiskeri
  , eutrofiering, forsuring, opvarmning,
  invasive arter
  og stigende vandstand, under hensyntagen til krydsfeltet mellem
  landmiljø, vandmiljø
  og fremme af en cirkulær tilgang

havenes, oceanernes og ferskvandsområdernes

, forebyggelse

, kemikalier

, herunder mikroplast, overfiskeri

invasive arter

landmiljø, vandmiljø

Ændring 165

Ændring 165

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.4 — stk. 2 — led 3

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.4 — stk. 2 — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Havforvaltning på globalt og regionalt niveau for at sikre bevaring og bæredygtig brug af havenes
  og
  oceanernes ressourcer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Havforvaltning på globalt og regionalt niveau for at sikre bevaring og bæredygtig brug af havenes
  og
  oceanernes ressourcer

og

| — | Havforvaltning på globalt og regionalt niveau for at sikre bevaring og bæredygtig brug af havenes, oceanernes
  og ferskvandsområdernes
  ressourcer
  og deres naturkapital |
| --- | --- |

—

Havforvaltning på globalt og regionalt niveau for at sikre bevaring og bæredygtig brug af havenes, oceanernes
  og ferskvandsområdernes
  ressourcer
  og deres naturkapital

og ferskvandsområdernes

og deres naturkapital

Ændring 166

Ændring 166

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.4 — stk. 2 — led 6

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.4 — stk. 2 — led 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Blå værdikæder, alsidig brug af
  havområderne
  , vækst i sektoren for vedvarende energi fra have
  og
  oceaner, herunder bæredygtige mikro- og makroalger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Blå værdikæder, alsidig brug af
  havområderne
  , vækst i sektoren for vedvarende energi fra have
  og
  oceaner, herunder bæredygtige mikro- og makroalger

havområderne

og

| — | Blå værdikæder, alsidig brug af
  områderne
  , vækst i sektoren for vedvarende energi fra have, oceaner
  og ferskvandsområder
  , herunder bæredygtig
  produktion af
  mikro- og makroalger
  , moderne akvatiske produktionssystemer på land, der understøtter en miljømæssigt neutral biomasseproduktion |
| --- | --- |

—

Blå værdikæder, alsidig brug af
  områderne
  , vækst i sektoren for vedvarende energi fra have, oceaner
  og ferskvandsområder
  , herunder bæredygtig
  produktion af
  mikro- og makroalger
  , moderne akvatiske produktionssystemer på land, der understøtter en miljømæssigt neutral biomasseproduktion

områderne

og ferskvandsområder

produktion af

, moderne akvatiske produktionssystemer på land, der understøtter en miljømæssigt neutral biomasseproduktion

Ændring 167

Ændring 167

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.4 — stk. 2 — led 7

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.4 — stk. 2 — led 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Naturbaserede løsninger med udgangspunkt i dynamikken i de
  marine
  og kystnære økosystemer, biodiversitet og adskillige økosystemtjenester, som vil muliggøre en systemisk tilgang til bæredygtig brug af ressourcer fra have
  og
  oceaner, og som bidrager til miljøbeskyttelse og
  kystforvaltning
  , herunder tilpasning til klimaændringer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Naturbaserede løsninger med udgangspunkt i dynamikken i de
  marine
  og kystnære økosystemer, biodiversitet og adskillige økosystemtjenester, som vil muliggøre en systemisk tilgang til bæredygtig brug af ressourcer fra have
  og
  oceaner, og som bidrager til miljøbeskyttelse og
  kystforvaltning
  , herunder tilpasning til klimaændringer

marine

og

kystforvaltning

| — | Naturbaserede løsninger med udgangspunkt i dynamikken i de
  akvatiske
  og kystnære økosystemer, biodiversitet og adskillige økosystemtjenester, som vil muliggøre en systemisk tilgang til bæredygtig brug af ressourcer fra have, oceaner
  og ferskvandsområder
  , og som bidrager til miljøbeskyttelse
  (herunder af kyster)
  ,
  genopretning og forvaltning,
  herunder tilpasning til klimaændringer |
| --- | --- |

—

Naturbaserede løsninger med udgangspunkt i dynamikken i de
  akvatiske
  og kystnære økosystemer, biodiversitet og adskillige økosystemtjenester, som vil muliggøre en systemisk tilgang til bæredygtig brug af ressourcer fra have, oceaner
  og ferskvandsområder
  , og som bidrager til miljøbeskyttelse
  (herunder af kyster)
  ,
  genopretning og forvaltning,
  herunder tilpasning til klimaændringer

akvatiske

og ferskvandsområder

(herunder af kyster)

genopretning og forvaltning,

Ændring 168

Ændring 168

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.4 — stk. 2 — led 8

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.4 — stk. 2 — led 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Blå innovation, herunder blå og digitale økonomier i kystområder, kystbyer og -havne, for at styrke modstandsdygtigheden i kystområderne og øge fordelene for
  borgerne
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Blå innovation, herunder blå og digitale økonomier i kystområder, kystbyer og -havne, for at styrke modstandsdygtigheden i kystområderne og øge fordelene for
  borgerne
  .

borgerne

| — | Blå innovation, herunder blå og digitale økonomier i kystområder, kystbyer og -havne, for at styrke modstandsdygtigheden i kystområderne og øge fordelene for
  borgere og besøgende
  . |
| --- | --- |

—

Blå innovation, herunder blå og digitale økonomier i kystområder, kystbyer og -havne, for at styrke modstandsdygtigheden i kystområderne og øge fordelene for
  borgere og besøgende
  .

borgere og besøgende

Ændring 169

Ændring 169

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.4 — stk. 2 — led 9

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.4 — stk. 2 — led 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Bedre forståelse af den rolle, oceanerne spiller for modvirkning af og tilpasning til klimaændringer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Bedre forståelse af den rolle, oceanerne spiller for modvirkning af og tilpasning til klimaændringer.

| — | Bedre forståelse af den rolle, oceanerne
  og andre akvatiske miljøer
  spiller for modvirkning af og tilpasning til klimaændringer. |
| --- | --- |

—

Bedre forståelse af den rolle, oceanerne
  og andre akvatiske miljøer
  spiller for modvirkning af og tilpasning til klimaændringer.

og andre akvatiske miljøer

Ændring 170

Ændring 170

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.5 — stk. 1

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.5 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| De kombinerede virkninger af befolkningstilvækst, ressourceknaphed og overudnyttelse, miljøforringelse, klimaforandringer og migration skaber hidtil usete udfordringer, som kræver en ændring af fødevaresystemet (FOOD 2030) (20). Den nuværende fødevareproduktion og forbruget er i udpræget grad uholdbar, og vi står samtidig over for den dobbelte fejlernæringsbyrde, hvor underernæring sameksisterer med overvægt. Fremtidens fødevaresystemer skal levere sikre og sunde kvalitetsfødevarer til alle, være understøttet af ressourceeffektivitet, bæredygtighed (herunder reduktion af drivhusgasemissioner, forurening og affaldsproduktion), forbinde
  hav og land
  , reducere fødevarespild, øge fødevareproduktionen
  fra have og oceaner
  og omfatte hele fødevareværdikæden fra producenter til forbruger og tilbage igen. Dette skal gå hånd i hånd med udvikling af fremtidens fødevaresikkerhedssystem og udformning, udvikling og tilvejebringelse af værktøjer, teknologier og digitale løsninger, som giver forbrugerne betydelige fordele og forbedrer fødevareværdikædens konkurrenceevne og bæredygtighed. Der er desuden behov for at tilskynde til adfærdsændringer, når det handler om fødevareforbrugs- og produktionsmønstre, og for at involvere de primære producenter, industrien (inklusiv SMV'erne), detailhandlerne, fødevaresektorer,
  forbrugere
  og offentlige tjenester. | De kombinerede virkninger af befolkningstilvækst, ressourceknaphed og overudnyttelse, miljøforringelse, klimaforandringer og migration skaber hidtil usete udfordringer, som kræver en ændring af fødevaresystemet (FOOD 2030) (20). Den nuværende fødevareproduktion og forbruget er i udpræget grad uholdbar, og vi står samtidig over for den dobbelte fejlernæringsbyrde, hvor underernæring sameksisterer med overvægt. Fremtidens fødevaresystemer skal levere sikre og sunde kvalitetsfødevarer til alle, være understøttet af ressourceeffektivitet, bæredygtighed (herunder reduktion af drivhusgasemissioner, forurening og affaldsproduktion), forbinde
  miljøer til lands og til vands
  , reducere fødevarespild, øge fødevareproduktionen og omfatte hele fødevareværdikæden fra producenter til forbruger og tilbage igen. Dette skal gå hånd i hånd med udvikling af fremtidens fødevaresikkerhedssystem og udformning, udvikling og tilvejebringelse af værktøjer, teknologier og digitale løsninger, som giver forbrugerne betydelige fordele og forbedrer fødevareværdikædens konkurrenceevne,
  effektivitet
  og bæredygtighed. Der er desuden behov for at tilskynde til adfærdsændringer, når det handler om fødevareforbrugs- og produktionsmønstre
  , f.eks. ved fødevaremærkning
  , og for
  bedre
  at involvere
  alle aktører, herunder forbrugerne,
  de primære producenter, industrien (inklusiv SMV'erne), detailhandlerne, fødevaresektorer og offentlige tjenester. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

De kombinerede virkninger af befolkningstilvækst, ressourceknaphed og overudnyttelse, miljøforringelse, klimaforandringer og migration skaber hidtil usete udfordringer, som kræver en ændring af fødevaresystemet (FOOD 2030) (20). Den nuværende fødevareproduktion og forbruget er i udpræget grad uholdbar, og vi står samtidig over for den dobbelte fejlernæringsbyrde, hvor underernæring sameksisterer med overvægt. Fremtidens fødevaresystemer skal levere sikre og sunde kvalitetsfødevarer til alle, være understøttet af ressourceeffektivitet, bæredygtighed (herunder reduktion af drivhusgasemissioner, forurening og affaldsproduktion), forbinde
  hav og land
  , reducere fødevarespild, øge fødevareproduktionen
  fra have og oceaner
  og omfatte hele fødevareværdikæden fra producenter til forbruger og tilbage igen. Dette skal gå hånd i hånd med udvikling af fremtidens fødevaresikkerhedssystem og udformning, udvikling og tilvejebringelse af værktøjer, teknologier og digitale løsninger, som giver forbrugerne betydelige fordele og forbedrer fødevareværdikædens konkurrenceevne og bæredygtighed. Der er desuden behov for at tilskynde til adfærdsændringer, når det handler om fødevareforbrugs- og produktionsmønstre, og for at involvere de primære producenter, industrien (inklusiv SMV'erne), detailhandlerne, fødevaresektorer,
  forbrugere
  og offentlige tjenester.

20

hav og land

fra have og oceaner

forbrugere

De kombinerede virkninger af befolkningstilvækst, ressourceknaphed og overudnyttelse, miljøforringelse, klimaforandringer og migration skaber hidtil usete udfordringer, som kræver en ændring af fødevaresystemet (FOOD 2030) (20). Den nuværende fødevareproduktion og forbruget er i udpræget grad uholdbar, og vi står samtidig over for den dobbelte fejlernæringsbyrde, hvor underernæring sameksisterer med overvægt. Fremtidens fødevaresystemer skal levere sikre og sunde kvalitetsfødevarer til alle, være understøttet af ressourceeffektivitet, bæredygtighed (herunder reduktion af drivhusgasemissioner, forurening og affaldsproduktion), forbinde
  miljøer til lands og til vands
  , reducere fødevarespild, øge fødevareproduktionen og omfatte hele fødevareværdikæden fra producenter til forbruger og tilbage igen. Dette skal gå hånd i hånd med udvikling af fremtidens fødevaresikkerhedssystem og udformning, udvikling og tilvejebringelse af værktøjer, teknologier og digitale løsninger, som giver forbrugerne betydelige fordele og forbedrer fødevareværdikædens konkurrenceevne,
  effektivitet
  og bæredygtighed. Der er desuden behov for at tilskynde til adfærdsændringer, når det handler om fødevareforbrugs- og produktionsmønstre
  , f.eks. ved fødevaremærkning
  , og for
  bedre
  at involvere
  alle aktører, herunder forbrugerne,
  de primære producenter, industrien (inklusiv SMV'erne), detailhandlerne, fødevaresektorer og offentlige tjenester.

20

miljøer til lands og til vands

effektivitet

, f.eks. ved fødevaremærkning

bedre

alle aktører, herunder forbrugerne,

Ændring 171

Ændring 171

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.5 — stk. 2 — led 1

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.5 — stk. 2 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Passende og sunde kostvaner for menneskers velbefindende i løbet af hele deres levetid |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Passende og sunde kostvaner for menneskers velbefindende i løbet af hele deres levetid

| — | Passende og sunde kostvaner for menneskers velbefindende i løbet af hele deres levetid
  , sikring af, at systemerne til produktion og forarbejdning af fødevarer udvikles fra bunden, idet der tages højde for ernæringsmæssige behov |
| --- | --- |

—

Passende og sunde kostvaner for menneskers velbefindende i løbet af hele deres levetid
  , sikring af, at systemerne til produktion og forarbejdning af fødevarer udvikles fra bunden, idet der tages højde for ernæringsmæssige behov

, sikring af, at systemerne til produktion og forarbejdning af fødevarer udvikles fra bunden, idet der tages højde for ernæringsmæssige behov

Ændring 172

Ændring 172

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.5 — stk. 2 — led 1 a (nyt)

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.5 — stk. 2 — led 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Brugen af nye genom- og metabolomteknologier til at afdække og opfylde de forskellige ernæringsmæssige behov hos vores globale befolkning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Brugen af nye genom- og metabolomteknologier til at afdække og opfylde de forskellige ernæringsmæssige behov hos vores globale befolkning

Brugen af nye genom- og metabolomteknologier til at afdække og opfylde de forskellige ernæringsmæssige behov hos vores globale befolkning

Ændring 173

Ændring 173

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.5 — stk. 2 — led 2

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.5 — stk. 2 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Individualiseret
  kost til især sårbare grupper for at afbøde risikoen for kostrelaterede og ikkeoverførbare sygdomme |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Individualiseret
  kost til især sårbare grupper for at afbøde risikoen for kostrelaterede og ikkeoverførbare sygdomme

Individualiseret

| — | Nye tilgange til
  kost til især sårbare grupper for at afbøde risikoen for kostrelaterede og ikkeoverførbare sygdomme
  , herunder levnedsmiddelintolerans |
| --- | --- |

—

Nye tilgange til
  kost til især sårbare grupper for at afbøde risikoen for kostrelaterede og ikkeoverførbare sygdomme
  , herunder levnedsmiddelintolerans

Nye tilgange til

, herunder levnedsmiddelintolerans

Ændring 174

Ændring 174

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.5 — stk. 2 — led 3

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.5 — stk. 2 — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Forbrugernes opførsel, livsstil og motivation, fremme af social innovation og samfundsmæssigt engagement for bedre sundhed og miljømæssig bæredygtighed i hele fødevareværdikæden |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Forbrugernes opførsel, livsstil og motivation, fremme af social innovation og samfundsmæssigt engagement for bedre sundhed og miljømæssig bæredygtighed i hele fødevareværdikæden

| — | Forbrugernes opførsel, livsstil og motivation,
  analyseret ud fra et tværfagligt perspektiv (psykologisk og kulturelt),
  fremme af social innovation og samfundsmæssigt engagement for bedre sundhed og miljømæssig bæredygtighed i hele fødevareværdikæden |
| --- | --- |

—

Forbrugernes opførsel, livsstil og motivation,
  analyseret ud fra et tværfagligt perspektiv (psykologisk og kulturelt),
  fremme af social innovation og samfundsmæssigt engagement for bedre sundhed og miljømæssig bæredygtighed i hele fødevareværdikæden

analyseret ud fra et tværfagligt perspektiv (psykologisk og kulturelt),

Ændring 175

Ændring 175

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.5 — stk. 2 — led 4

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.5 — stk. 2 — led 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Moderne fødevaresikkerheds- og certificeringsordninger, som øger forbrugernes tillid til fødevaresystemet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Moderne fødevaresikkerheds- og certificeringsordninger, som øger forbrugernes tillid til fødevaresystemet

| — | Moderne fødevaresikkerheds-
  , sporbarheds-
  og certificeringsordninger, som øger forbrugernes tillid til fødevaresystemet |
| --- | --- |

—

Moderne fødevaresikkerheds-
  , sporbarheds-
  og certificeringsordninger, som øger forbrugernes tillid til fødevaresystemet

, sporbarheds-

Ændring 176

Ændring 176

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.5 — stk. 2 — led 4 a (nyt)

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.5 — stk. 2 — led 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Udpegning af proteinkilder og videreudvikling af proteinafgrøder og forarbejdningen af dem til anvendelse som fødevarer og foder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Udpegning af proteinkilder og videreudvikling af proteinafgrøder og forarbejdningen af dem til anvendelse som fødevarer og foder

Udpegning af proteinkilder og videreudvikling af proteinafgrøder og forarbejdningen af dem til anvendelse som fødevarer og foder

Ændring 177

Ændring 177

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.5 — stk. 2 — led 6

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.5 — stk. 2 — led 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Miljømæssigt bæredygtige, cirkulære og ressourceeffektive fødevaresystemer på land og
  til havs
  , i retning mod intet fødevarespild i hele fødevaresystemet ved hjælp af genbrug af fødevarer og biomasse, genanvendelse af fødevareaffald, nye fødevareemballage og efterspørgsel efter særlige og lokale fødevarer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Miljømæssigt bæredygtige, cirkulære og ressourceeffektive fødevaresystemer på land og
  til havs
  , i retning mod intet fødevarespild i hele fødevaresystemet ved hjælp af genbrug af fødevarer og biomasse, genanvendelse af fødevareaffald, nye fødevareemballage og efterspørgsel efter særlige og lokale fødevarer

til havs

| — | Miljømæssigt bæredygtige, cirkulære og ressourceeffektive fødevaresystemer på land og
  i akvatiske miljøer
  , i retning mod intet fødevarespild i hele fødevaresystemet ved hjælp af genbrug af fødevarer og biomasse, genanvendelse af fødevareaffald, nye fødevareemballage og efterspørgsel efter særlige og lokale fødevarer |
| --- | --- |

—

Miljømæssigt bæredygtige, cirkulære og ressourceeffektive fødevaresystemer på land og
  i akvatiske miljøer
  , i retning mod intet fødevarespild i hele fødevaresystemet ved hjælp af genbrug af fødevarer og biomasse, genanvendelse af fødevareaffald, nye fødevareemballage og efterspørgsel efter særlige og lokale fødevarer

i akvatiske miljøer

Ændring 178

Ændring 178

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.5 — stk. 2 — led 7

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.5 — stk. 2 — led 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Innovations- og fødevaresystemer til stedbaseret innovation og styrkelse af lokalsamfundene, fremme af fair handel og prissætning, inklusion og bæredygtighed gennem partnerskaber mellem
  industrien
  , de lokale myndigheder, forskerne og samfundet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Innovations- og fødevaresystemer til stedbaseret innovation og styrkelse af lokalsamfundene, fremme af fair handel og prissætning, inklusion og bæredygtighed gennem partnerskaber mellem
  industrien
  , de lokale myndigheder, forskerne og samfundet.

industrien

| — | Innovations- og fødevaresystemer til stedbaseret innovation og styrkelse af lokalsamfundene, fremme af fair handel og prissætning, inklusion og bæredygtighed gennem partnerskaber mellem
  industrierne
  , de lokale myndigheder, forskerne og samfundet. |
| --- | --- |

—

Innovations- og fødevaresystemer til stedbaseret innovation og styrkelse af lokalsamfundene, fremme af fair handel og prissætning, inklusion og bæredygtighed gennem partnerskaber mellem
  industrierne
  , de lokale myndigheder, forskerne og samfundet.

industrierne

Ændring 179

Ændring 179

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.5 — stk. 2 — led 7 a (nyt)

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.5 — stk. 2 — led 7 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Udvikling af den cirkulære bioøkonomi, maksimering af fødevareproduktionen og forarbejdningsprocesserne for at optimere værdien af vores ressourcer og minimere miljøpåvirkningen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Udvikling af den cirkulære bioøkonomi, maksimering af fødevareproduktionen og forarbejdningsprocesserne for at optimere værdien af vores ressourcer og minimere miljøpåvirkningen.

Udvikling af den cirkulære bioøkonomi, maksimering af fødevareproduktionen og forarbejdningsprocesserne for at optimere værdien af vores ressourcer og minimere miljøpåvirkningen.

Ændring 180

Ændring 180

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.6 — stk. 1

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.6 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Biobaseret innovation danner grundlaget for omstillingen væk fra en økonomi baseret på fossile brændstoffer og omfatter bæredygtig udvinding, industriel forarbejdning og omdannelse af biomasse fra land og vand til biobaserede materialer og produkter. Den udnytter ligeledes potentialet ved levende ressourcer, biovidenskab og industriel bioteknologi til nye opdagelser, produkter og processer. Biobaseret innovation, herunder teknologier, kan skabe nye økonomiske aktiviteter og ny beskæftigelse i regioner og byer, bidrage til at sætte nyt skub i land- og kystområdernes økonomier og styrke bioøkonomiens cirkularitet. | Biobaseret innovation danner grundlaget for omstillingen væk fra en økonomi baseret på fossile brændstoffer og omfatter bæredygtig udvinding, industriel forarbejdning og omdannelse af biomasse fra land og vand til biobaserede materialer og produkter. Den udnytter ligeledes potentialet ved levende ressourcer, biovidenskab og industriel bioteknologi
  samt løbende standardiseringsarbejde
  til nye opdagelser, produkter og processer. Biobaseret innovation, herunder teknologier, kan skabe nye økonomiske aktiviteter og ny beskæftigelse i regioner og byer, bidrage til at sætte nyt skub i land- og kystområdernes økonomier og styrke bioøkonomiens cirkularitet
  og dermed støtte omstillingen til et lavemissions- og ressourceeffektivt samfund
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Biobaseret innovation danner grundlaget for omstillingen væk fra en økonomi baseret på fossile brændstoffer og omfatter bæredygtig udvinding, industriel forarbejdning og omdannelse af biomasse fra land og vand til biobaserede materialer og produkter. Den udnytter ligeledes potentialet ved levende ressourcer, biovidenskab og industriel bioteknologi til nye opdagelser, produkter og processer. Biobaseret innovation, herunder teknologier, kan skabe nye økonomiske aktiviteter og ny beskæftigelse i regioner og byer, bidrage til at sætte nyt skub i land- og kystområdernes økonomier og styrke bioøkonomiens cirkularitet.

Biobaseret innovation danner grundlaget for omstillingen væk fra en økonomi baseret på fossile brændstoffer og omfatter bæredygtig udvinding, industriel forarbejdning og omdannelse af biomasse fra land og vand til biobaserede materialer og produkter. Den udnytter ligeledes potentialet ved levende ressourcer, biovidenskab og industriel bioteknologi
  samt løbende standardiseringsarbejde
  til nye opdagelser, produkter og processer. Biobaseret innovation, herunder teknologier, kan skabe nye økonomiske aktiviteter og ny beskæftigelse i regioner og byer, bidrage til at sætte nyt skub i land- og kystområdernes økonomier og styrke bioøkonomiens cirkularitet
  og dermed støtte omstillingen til et lavemissions- og ressourceeffektivt samfund
  .

samt løbende standardiseringsarbejde

og dermed støtte omstillingen til et lavemissions- og ressourceeffektivt samfund

Ændring 181

Ændring 181

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.6 — stk. 1 a (nyt)

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.6 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Biobaserede innovationssystemer kræver samarbejde på tværs af sektorer og værdikæden. Der bør foretages en omhyggelig vurdering af potentialet og indvirkningen af de forskellige kilder til biomasse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Biobaserede innovationssystemer kræver samarbejde på tværs af sektorer og værdikæden. Der bør foretages en omhyggelig vurdering af potentialet og indvirkningen af de forskellige kilder til biomasse.

Biobaserede innovationssystemer kræver samarbejde på tværs af sektorer og værdikæden. Der bør foretages en omhyggelig vurdering af potentialet og indvirkningen af de forskellige kilder til biomasse.

Ændring 182

Ændring 182

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.6 — stk. 2 — led 1

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.6 — stk. 2 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Bæredygtig udvinding af biomasse og bæredygtige produktionssystemer, der fokuserer på applikationer og anvendelser af høj værdi, social og miljømæssig bæredygtighed, virkningen på klima- og biodiversitetstabsmålene og overordnet ressourceeffektivitet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Bæredygtig udvinding af biomasse og bæredygtige produktionssystemer, der fokuserer på applikationer og anvendelser af høj værdi, social og miljømæssig bæredygtighed, virkningen på klima- og biodiversitetstabsmålene og overordnet ressourceeffektivitet

| — | Bæredygtig
  og rimelig
  udvinding af biomasse og bæredygtige produktionssystemer, der fokuserer på applikationer og anvendelser af høj værdi, social
  , økonomisk
  og miljømæssig bæredygtighed, virkningen på klima- og biodiversitetstabsmålene og overordnet ressourceeffektivitet |
| --- | --- |

—

Bæredygtig
  og rimelig
  udvinding af biomasse og bæredygtige produktionssystemer, der fokuserer på applikationer og anvendelser af høj værdi, social
  , økonomisk
  og miljømæssig bæredygtighed, virkningen på klima- og biodiversitetstabsmålene og overordnet ressourceeffektivitet

og rimelig

, økonomisk

Ændring 183

Ændring 183

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.6 — stk. 2 — led 3

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.6 — stk. 2 — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Biobaserede værdikæder, materialer, herunder bioinspirerede materialer, produkter og processer, med nye egenskaber, funktionaliteter og øget bæredygtighed (herunder reduktion af drivhusgasemissioner), som fremmer udviklingen af avancerede bioraffinaderier, hvor der anvendes flere forskellige former for biomasse |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Biobaserede værdikæder, materialer, herunder bioinspirerede materialer, produkter og processer, med nye egenskaber, funktionaliteter og øget bæredygtighed (herunder reduktion af drivhusgasemissioner), som fremmer udviklingen af avancerede bioraffinaderier, hvor der anvendes flere forskellige former for biomasse

| — | Biobaserede værdikæder, materialer, herunder bioinspirerede materialer, produkter og processer, med nye egenskaber, funktionaliteter og øget bæredygtighed (herunder reduktion af drivhusgasemissioner), som fremmer udviklingen af avancerede bioraffinaderier, hvor der anvendes flere forskellige former for biomasse
  , og yderligere udvikling af eksisterende og nye biogene brændstoffer, bedre udnyttelse af biobaseret affald og sideløbende aktiviteter |
| --- | --- |

—

Biobaserede værdikæder, materialer, herunder bioinspirerede materialer, produkter og processer, med nye egenskaber, funktionaliteter og øget bæredygtighed (herunder reduktion af drivhusgasemissioner), som fremmer udviklingen af avancerede bioraffinaderier, hvor der anvendes flere forskellige former for biomasse
  , og yderligere udvikling af eksisterende og nye biogene brændstoffer, bedre udnyttelse af biobaseret affald og sideløbende aktiviteter

, og yderligere udvikling af eksisterende og nye biogene brændstoffer, bedre udnyttelse af biobaseret affald og sideløbende aktiviteter

Ændring 184

Ændring 184

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.6 — stk. 2 — led 4

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.6 — stk. 2 — led 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Bioteknologi, herunder tværsektoriel banebrydende bioteknologi, til anvendelse i konkurrencedygtige, bæredygtige og nye industriprocesser, miljøtjenester og forbrugerprodukter (21) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Bioteknologi, herunder tværsektoriel banebrydende bioteknologi, til anvendelse i konkurrencedygtige, bæredygtige og nye industriprocesser, miljøtjenester og forbrugerprodukter (21)

21

| — | Bioteknologi, herunder tværsektoriel banebrydende bioteknologi, til anvendelse i konkurrencedygtige, bæredygtige og nye
  landbrugsprocesser,
  industriprocesser, miljøtjenester og forbrugerprodukter (21) |
| --- | --- |

—

Bioteknologi, herunder tværsektoriel banebrydende bioteknologi, til anvendelse i konkurrencedygtige, bæredygtige og nye
  landbrugsprocesser,
  industriprocesser, miljøtjenester og forbrugerprodukter (21)

landbrugsprocesser,

21

Ændring 185

Ændring 185

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.6 — stk. 2 — led 5

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.6 — stk. 2 — led 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Den biobaserede økonomis cirkularitet gennem teknologisk, systemisk og social innovation og innovation inden for forretningsmodeller med henblik på
  hurtigt
  at øge den skabte værdi pr. enhed biologisk ressource, idet værdien af sådanne ressourcer bevares i økonomien i længere tid og understøtter princippet om kaskadeanvendelse af bæredygtig biomasse gennem forskning og innovation |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Den biobaserede økonomis cirkularitet gennem teknologisk, systemisk og social innovation og innovation inden for forretningsmodeller med henblik på
  hurtigt
  at øge den skabte værdi pr. enhed biologisk ressource, idet værdien af sådanne ressourcer bevares i økonomien i længere tid og understøtter princippet om kaskadeanvendelse af bæredygtig biomasse gennem forskning og innovation

hurtigt

| — | Den biobaserede økonomis cirkularitet gennem teknologisk, systemisk og social innovation og innovation inden for forretningsmodeller med henblik på at øge den skabte værdi pr. enhed biologisk ressource, idet værdien af sådanne ressourcer bevares i økonomien i længere tid og understøtter
  omstillingen til bæredygtige materialer og
  princippet om kaskadeanvendelse af bæredygtig biomasse gennem forskning og innovation |
| --- | --- |

—

Den biobaserede økonomis cirkularitet gennem teknologisk, systemisk og social innovation og innovation inden for forretningsmodeller med henblik på at øge den skabte værdi pr. enhed biologisk ressource, idet værdien af sådanne ressourcer bevares i økonomien i længere tid og understøtter
  omstillingen til bæredygtige materialer og
  princippet om kaskadeanvendelse af bæredygtig biomasse gennem forskning og innovation

omstillingen til bæredygtige materialer og

Ændring 186

Ændring 186

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.6 — stk. 2 — led 5 a (nyt)

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.6 — stk. 2 — led 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Biobaserede værdikæder, herunder nye innovative materialer, materialekombinationer og andre innovative koncepter og produkter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Biobaserede værdikæder, herunder nye innovative materialer, materialekombinationer og andre innovative koncepter og produkter

Biobaserede værdikæder, herunder nye innovative materialer, materialekombinationer og andre innovative koncepter og produkter

Ændring 187

Ændring 187

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.7 — stk. 1

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.7 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Cirkulær produktions- og forbrugssystemer vil gavne den europæiske økonomi ved at reducere afhængigheden og øge virksomhedernes konkurrenceevne, og de europæiske borgere ved at skabe nye beskæftigelsesmuligheder og mindske presset på miljøet og klimaet. Ud over industrielle forandringer vil omstillingen til en kulstoffattig, ressourceeffektiv og cirkulær økonomi også indebære et mere omfattende systemskift, der kræver systemiske økoinnovative løsninger, nye forretningsmodeller, markeder og investeringer, støtteinfrastruktur, sociale innovationsændringer af forbrugeradfærden og forvaltningsmodeller, der stimulerer samarbejdet mellem flere forskellige interessenter med henblik på at sikre, at der med den planlagte systemændring opnås bedre økonomiske, miljømæssige og sociale resultater (22). Åbning over for internationalt samarbejde
  vil
  være vigtigt for at kunne sammenligne, skabe og dele viden og
  indgå
  dobbeltarbejde, f.eks. via internationale initiativer såsom det internationale ressourcepanel. | Cirkulær produktions- og forbrugssystemer vil gavne den europæiske økonomi
  og samfundet
  ved at reducere afhængigheden og øge virksomhedernes konkurrenceevne, og de europæiske borgere ved at skabe nye beskæftigelsesmuligheder og mindske presset på miljøet og klimaet. Ud over industrielle forandringer vil omstillingen til en kulstoffattig, ressourceeffektiv og cirkulær økonomi også indebære et mere omfattende systemskift, der kræver systemiske økoinnovative løsninger, nye forretningsmodeller, markeder og investeringer,
  revision eller udvikling af nye standarder,
  støtteinfrastruktur, sociale innovationsændringer af forbrugeradfærden og forvaltningsmodeller, der stimulerer samarbejdet mellem flere forskellige interessenter med henblik på at sikre, at der med den planlagte systemændring opnås bedre økonomiske, miljømæssige og sociale resultater (22). Åbning over for internationalt samarbejde
  kan i givet fald
  være vigtigt for at kunne sammenligne, skabe og dele viden og
  undgå
  dobbeltarbejde, f.eks. via internationale initiativer såsom det internationale ressourcepanel. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Cirkulær produktions- og forbrugssystemer vil gavne den europæiske økonomi ved at reducere afhængigheden og øge virksomhedernes konkurrenceevne, og de europæiske borgere ved at skabe nye beskæftigelsesmuligheder og mindske presset på miljøet og klimaet. Ud over industrielle forandringer vil omstillingen til en kulstoffattig, ressourceeffektiv og cirkulær økonomi også indebære et mere omfattende systemskift, der kræver systemiske økoinnovative løsninger, nye forretningsmodeller, markeder og investeringer, støtteinfrastruktur, sociale innovationsændringer af forbrugeradfærden og forvaltningsmodeller, der stimulerer samarbejdet mellem flere forskellige interessenter med henblik på at sikre, at der med den planlagte systemændring opnås bedre økonomiske, miljømæssige og sociale resultater (22). Åbning over for internationalt samarbejde
  vil
  være vigtigt for at kunne sammenligne, skabe og dele viden og
  indgå
  dobbeltarbejde, f.eks. via internationale initiativer såsom det internationale ressourcepanel.

22

vil

indgå

Cirkulær produktions- og forbrugssystemer vil gavne den europæiske økonomi
  og samfundet
  ved at reducere afhængigheden og øge virksomhedernes konkurrenceevne, og de europæiske borgere ved at skabe nye beskæftigelsesmuligheder og mindske presset på miljøet og klimaet. Ud over industrielle forandringer vil omstillingen til en kulstoffattig, ressourceeffektiv og cirkulær økonomi også indebære et mere omfattende systemskift, der kræver systemiske økoinnovative løsninger, nye forretningsmodeller, markeder og investeringer,
  revision eller udvikling af nye standarder,
  støtteinfrastruktur, sociale innovationsændringer af forbrugeradfærden og forvaltningsmodeller, der stimulerer samarbejdet mellem flere forskellige interessenter med henblik på at sikre, at der med den planlagte systemændring opnås bedre økonomiske, miljømæssige og sociale resultater (22). Åbning over for internationalt samarbejde
  kan i givet fald
  være vigtigt for at kunne sammenligne, skabe og dele viden og
  undgå
  dobbeltarbejde, f.eks. via internationale initiativer såsom det internationale ressourcepanel.

og samfundet

revision eller udvikling af nye standarder,

22

kan i givet fald

undgå

Ændring 188

Ændring 188

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.7 — stk. 2 — led 1

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.7 — stk. 2 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Systemisk omstilling til en ressourceeffektiv og cirkulær økonomi med nye paradigmer for forbrugerinteraktion, nye forretningsmodeller for
  ressourceeffektivitet
  og miljøpræstationer, produkter og tjenester, som stimulerer ressourceeffektiviteten gennem hele livscyklussen, systemer til deling, genbrug, reparation, genfremstilling, genanvendelse og kompostering |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Systemisk omstilling til en ressourceeffektiv og cirkulær økonomi med nye paradigmer for forbrugerinteraktion, nye forretningsmodeller for
  ressourceeffektivitet
  og miljøpræstationer, produkter og tjenester, som stimulerer ressourceeffektiviteten gennem hele livscyklussen, systemer til deling, genbrug, reparation, genfremstilling, genanvendelse og kompostering

ressourceeffektivitet

| — | Systemisk omstilling til en ressourceeffektiv og cirkulær økonomi med nye paradigmer for forbrugerinteraktion, nye forretningsmodeller for
  ressource- og energieffektivitet
  og miljøpræstationer, produkter og tjenester, som stimulerer ressourceeffektiviteten gennem hele livscyklussen, systemer til deling, genbrug, reparation, genfremstilling, genanvendelse og kompostering |
| --- | --- |

—

Systemisk omstilling til en ressourceeffektiv og cirkulær økonomi med nye paradigmer for forbrugerinteraktion, nye forretningsmodeller for
  ressource- og energieffektivitet
  og miljøpræstationer, produkter og tjenester, som stimulerer ressourceeffektiviteten gennem hele livscyklussen, systemer til deling, genbrug, reparation, genfremstilling, genanvendelse og kompostering

ressource- og energieffektivitet

Ændring 189

Ændring 189

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.7 — stk. 2 — led 3

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.7 — stk. 2 — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Løsninger for bæredygtig og regenerativ udvikling af byer, byområder
  og
  regioner, hvor omstillingen til den cirkulære økonomi integreres med naturbaserede løsninger, teknologiske, digitale, sociale og kulturelle innovationer og innovationer vedrørende territorial forvaltning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Løsninger for bæredygtig og regenerativ udvikling af byer, byområder
  og
  regioner, hvor omstillingen til den cirkulære økonomi integreres med naturbaserede løsninger, teknologiske, digitale, sociale og kulturelle innovationer og innovationer vedrørende territorial forvaltning

og

| — | Løsninger for bæredygtig og regenerativ udvikling af byer, byområder
  og landdistrikter samt
  regioner, hvor omstillingen til den cirkulære økonomi integreres med naturbaserede løsninger, teknologiske, digitale, sociale og kulturelle innovationer og innovationer vedrørende territorial forvaltning |
| --- | --- |

—

Løsninger for bæredygtig og regenerativ udvikling af byer, byområder
  og landdistrikter samt
  regioner, hvor omstillingen til den cirkulære økonomi integreres med naturbaserede løsninger, teknologiske, digitale, sociale og kulturelle innovationer og innovationer vedrørende territorial forvaltning

og landdistrikter samt

Ændring 190

Ændring 190

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.7 — stk. 2 — led 3 a (nyt)

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.7 — stk. 2 — led 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Tilpasning til en fuldt cirkulær tilgang, der inddrager innovative affaldshåndterings- og behandlingsløsninger, som muliggør genanvendelse af ressourcer og næringsstoffer samt håndtering af madspild i byerne |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Tilpasning til en fuldt cirkulær tilgang, der inddrager innovative affaldshåndterings- og behandlingsløsninger, som muliggør genanvendelse af ressourcer og næringsstoffer samt håndtering af madspild i byerne

Tilpasning til en fuldt cirkulær tilgang, der inddrager innovative affaldshåndterings- og behandlingsløsninger, som muliggør genanvendelse af ressourcer og næringsstoffer samt håndtering af madspild i byerne

Ændring 191

Ændring 191

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.7 — stk. 2 — led 4

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.7 — stk. 2 — led 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Økoinnovation for forebyggelse og modvirkning af miljøforurening fra farlige stoffer og kemikalier af voksende bekymring, samtidig fokus på samspillet mellem affald, produkter og kemikalier |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Økoinnovation for forebyggelse og modvirkning af miljøforurening fra farlige stoffer og kemikalier af voksende bekymring, samtidig fokus på samspillet mellem affald, produkter og kemikalier

| — | Økoinnovation for forebyggelse og modvirkning af miljøforurening fra farlige stoffer og kemikalier af voksende bekymring, samtidig fokus på samspillet mellem
  økosystemer,
  affald, produkter og kemikalier |
| --- | --- |

—

Økoinnovation for forebyggelse og modvirkning af miljøforurening fra farlige stoffer og kemikalier af voksende bekymring, samtidig fokus på samspillet mellem
  økosystemer,
  affald, produkter og kemikalier

økosystemer,

Ændring 192

Ændring 192

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.7 — stk. 2 — led 5 a (nyt)

Bilag I — del II — punkt 5 — underpunkt 5.2 — underpunkt 5.2.7 — stk. 2 — led 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Øget forståelse af drivkræfterne og barriererne for anvendelse af biobaserede produkter gennem forskning i mærkning, etikettering, anvendelse af standarder og certificeringsordninger vedrørende cirkulær økonomi, offentlige indkøb og regulerende aktiviteter, herunder fra et globalt konkurrencemæssigt perspektiv |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Øget forståelse af drivkræfterne og barriererne for anvendelse af biobaserede produkter gennem forskning i mærkning, etikettering, anvendelse af standarder og certificeringsordninger vedrørende cirkulær økonomi, offentlige indkøb og regulerende aktiviteter, herunder fra et globalt konkurrencemæssigt perspektiv

Øget forståelse af drivkræfterne og barriererne for anvendelse af biobaserede produkter gennem forskning i mærkning, etikettering, anvendelse af standarder og certificeringsordninger vedrørende cirkulær økonomi, offentlige indkøb og regulerende aktiviteter, herunder fra et globalt konkurrencemæssigt perspektiv

Ændring 193

Ændring 193

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.1 — stk. 1

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Pålidelige videnskabelige beviser af høj kvalitet er afgørende for gode offentlige politikker. Nye initiativer og forslag til EU-lovgivning har brug for gennemsigtige, omfattende og afbalancerede beviser, alt imens der i forbindelse medgennemførelsen af politikkerne er brug for beviser, der kan måle og overvåge deres virkninger og fremskridt. | Pålidelige videnskabelige beviser af høj kvalitet er afgørende for gode offentlige politikker. Nye initiativer og forslag til EU-lovgivning har brug for gennemsigtige, omfattende og afbalancerede beviser, alt imens der i forbindelse medgennemførelsen af politikkerne er brug for beviser
  og gennemsigtighed
  , der kan måle og overvåge deres virkninger og fremskridt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Pålidelige videnskabelige beviser af høj kvalitet er afgørende for gode offentlige politikker. Nye initiativer og forslag til EU-lovgivning har brug for gennemsigtige, omfattende og afbalancerede beviser, alt imens der i forbindelse medgennemførelsen af politikkerne er brug for beviser, der kan måle og overvåge deres virkninger og fremskridt.

Pålidelige videnskabelige beviser af høj kvalitet er afgørende for gode offentlige politikker. Nye initiativer og forslag til EU-lovgivning har brug for gennemsigtige, omfattende og afbalancerede beviser, alt imens der i forbindelse medgennemførelsen af politikkerne er brug for beviser
  og gennemsigtighed
  , der kan måle og overvåge deres virkninger og fremskridt.

og gennemsigtighed

Ændring 194

Ændring 194

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.1 — stk. 1

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Viden og data vokser ekspotentielt. Hvis de politiske beslutningstagere skal forstå og gøre brug heraf, skal der foretages en gennemgang og sortering. Der er ligeledes brug for tværgående, videnskabelige og analytiske metoder, som alle Kommissionens tjenestegrene kan bruge, navnlig for at foregribe kommende samfundsmæssige udfordringer og støtte bedre regulering. Dette omfatter innovative processer, hvor interessenter og borgere involveres i den politiske beslutningstagning. | Viden og data vokser ekspotentielt. Hvis de politiske beslutningstagere skal forstå og gøre brug heraf, skal der foretages en gennemgang og sortering. Der er ligeledes brug for tværgående, videnskabelige og analytiske metoder, som alle Kommissionens tjenestegrene kan bruge, navnlig for at foregribe
  og/eller reagere rettidigt på
  kommende samfundsmæssige udfordringer og støtte bedre regulering. Dette omfatter innovative processer, hvor interessenter og borgere involveres i den politiske beslutningstagning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Viden og data vokser ekspotentielt. Hvis de politiske beslutningstagere skal forstå og gøre brug heraf, skal der foretages en gennemgang og sortering. Der er ligeledes brug for tværgående, videnskabelige og analytiske metoder, som alle Kommissionens tjenestegrene kan bruge, navnlig for at foregribe kommende samfundsmæssige udfordringer og støtte bedre regulering. Dette omfatter innovative processer, hvor interessenter og borgere involveres i den politiske beslutningstagning.

Viden og data vokser ekspotentielt. Hvis de politiske beslutningstagere skal forstå og gøre brug heraf, skal der foretages en gennemgang og sortering. Der er ligeledes brug for tværgående, videnskabelige og analytiske metoder, som alle Kommissionens tjenestegrene kan bruge, navnlig for at foregribe
  og/eller reagere rettidigt på
  kommende samfundsmæssige udfordringer og støtte bedre regulering. Dette omfatter innovative processer, hvor interessenter og borgere involveres i den politiske beslutningstagning.

og/eller reagere rettidigt på

Ændring 195

Ændring 195

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.1 — stk. 2 — led 4

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.1 — stk. 2 — led 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Dataforvaltning, -deling og -sammenhæng. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Dataforvaltning, -deling og -sammenhæng.

| — | FAIR
  dataforvaltning, -deling og -sammenhæng. |
| --- | --- |

—

FAIR
  dataforvaltning, -deling og -sammenhæng.

FAIR

Ændring 196

Ændring 196

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — indledning

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.2.2. | Globale udfordringer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.2.2.

Globale udfordringer

| 6.2.2. | Globale udfordringer
  og europæisk konkurrenceevne |
| --- | --- |

6.2.2.

Globale udfordringer
  og europæisk konkurrenceevne

og europæisk konkurrenceevne

Ændring 197

Ændring 197

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 1

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| JRC vil bidrage til de specifikke EU-politikker og -forpligtelser, der er omfattet af de
  fem
  klynger under Globale udfordringer, navnlig EU's forpligtelse til at opfylde målene for bæredygtig udvikling. | JRC vil bidrage til de specifikke EU-politikker og -forpligtelser, der er omfattet af de
  seks
  klynger under Globale udfordringer, navnlig EU's forpligtelse til at opfylde målene for bæredygtig udvikling. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

JRC vil bidrage til de specifikke EU-politikker og -forpligtelser, der er omfattet af de
  fem
  klynger under Globale udfordringer, navnlig EU's forpligtelse til at opfylde målene for bæredygtig udvikling.

fem

JRC vil bidrage til de specifikke EU-politikker og -forpligtelser, der er omfattet af de
  seks
  klynger under Globale udfordringer, navnlig EU's forpligtelse til at opfylde målene for bæredygtig udvikling.

seks

Ændring 198

Ændring 198

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 2 — indledning

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2. | Inklusive og
  sikre
  samfund |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.

Inklusive og
  sikre
  samfund

sikre

| 2. | Inklusive og
  kreative
  samfund |
| --- | --- |

2.

Inklusive og
  kreative
  samfund

kreative

Ændring 199

Ændring 199

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 2 — led 1

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 2 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Forskning inden for ulighed, fattigdom og eksklusion, social mobilitet, kulturel diversitet og færdigheder, vurdering af økonomiens og samfundets sociale, demografiske og teknologiske ændringer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Forskning inden for ulighed, fattigdom og eksklusion, social mobilitet, kulturel diversitet og færdigheder, vurdering af økonomiens og samfundets sociale, demografiske og teknologiske ændringer

| — | Forskning inden for ulighed, fattigdom og eksklusion, social mobilitet, kulturel diversitet og færdigheder, vurdering af økonomiens og samfundets sociale, demografiske
  , geografiske
  og teknologiske ændringer |
| --- | --- |

—

Forskning inden for ulighed, fattigdom og eksklusion, social mobilitet, kulturel diversitet og færdigheder, vurdering af økonomiens og samfundets sociale, demografiske
  , geografiske
  og teknologiske ændringer

, geografiske

Ændring 200

Ændring 200

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 2 — led 2

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 2 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Støtte til bevaring af kulturarv |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Støtte til bevaring af kulturarv

| — | Forskning i det økonomiske og sociale bidrag fra de kulturelle og kreative sektorer, herunder udarbejdelse af statistik og
  støtte til bevaring af
  den materielle og immaterielle
  kulturarv |
| --- | --- |

—

Forskning i det økonomiske og sociale bidrag fra de kulturelle og kreative sektorer, herunder udarbejdelse af statistik og
  støtte til bevaring af
  den materielle og immaterielle
  kulturarv

Forskning i det økonomiske og sociale bidrag fra de kulturelle og kreative sektorer, herunder udarbejdelse af statistik og

den materielle og immaterielle

Ændring 201

Ændring 201

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 2 — led 3 a (nyt)

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 2 — led 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Forskning i den sociale virkning af videnskabelige og teknologiske forandringer på medlemsstater og regioner, herunder borgere |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Forskning i den sociale virkning af videnskabelige og teknologiske forandringer på medlemsstater og regioner, herunder borgere

Forskning i den sociale virkning af videnskabelige og teknologiske forandringer på medlemsstater og regioner, herunder borgere

Ændring 202

Ændring 202

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 2 a (nyt)

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a. | Sikre samfund |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.

2a.

Sikre samfund

Ændring 203

Ændring 203

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 3 — indledning

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 3 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3. | Det digitale område
  og
  industri |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.

Det digitale område
  og
  industri

og

| 3. | Det digitale område, industri
  og rummet |
| --- | --- |

3.

Det digitale område, industri
  og rummet

og rummet

Ændring 204

Ændring 204

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 3 — led 4

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 3 — led 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Forskning inden for nanoteknologi og andre centrale støtteteknologier |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Forskning inden for nanoteknologi og andre centrale støtteteknologier

Forskning inden for nanoteknologi og andre centrale støtteteknologier

udgår

udgår

Ændring 205

Ændring 205

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 4 — led 1

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 4 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Støtte til gennemførelsen af EU's klima-, energi- og transportpolitikker, omstillingen til
  en kulstoffattig
  økonomi og strategier for dekarbonisering for perioden frem til 2050, analyse af integrerede nationale klima- og energiplaner vurdering af dekarboniseringsstien i alle sektorer, herunder landbruget, og arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Støtte til gennemførelsen af EU's klima-, energi- og transportpolitikker, omstillingen til
  en kulstoffattig
  økonomi og strategier for dekarbonisering for perioden frem til 2050, analyse af integrerede nationale klima- og energiplaner vurdering af dekarboniseringsstien i alle sektorer, herunder landbruget, og arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug

en kulstoffattig

| — | Støtte til gennemførelsen af EU's klima-, energi- og transportpolitikker,
  åbning af scenarier for
  omstillingen til en økonomi
  med CO2-neutrale drivhusgasemissioner, herunder kulstoffattige teknologier
  og strategier for dekarbonisering analyse af integrerede nationale klima- og energiplaner vurdering af dekarboniseringsstien i alle sektorer, herunder landbruget, og arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug |
| --- | --- |

—

Støtte til gennemførelsen af EU's klima-, energi- og transportpolitikker,
  åbning af scenarier for
  omstillingen til en økonomi
  med CO2-neutrale drivhusgasemissioner, herunder kulstoffattige teknologier
  og strategier for dekarbonisering analyse af integrerede nationale klima- og energiplaner vurdering af dekarboniseringsstien i alle sektorer, herunder landbruget, og arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug

åbning af scenarier for

med CO2

Ændring 206

Ændring 206

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 4 — led 2

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 4 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Vurdering af risiciene
  i
  sårbare økosystemer og vigtige økonomiske sektorer og infrastrukturer med fokus på tilpasningsstrategier |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Vurdering af risiciene
  i
  sårbare økosystemer og vigtige økonomiske sektorer og infrastrukturer med fokus på tilpasningsstrategier

i

| — | Vurdering af risiciene
  ved og potentielle løsninger for
  sårbare økosystemer og vigtige økonomiske sektorer og infrastrukturer med fokus på
  afbødning og
  tilpasningsstrategier |
| --- | --- |

—

Vurdering af risiciene
  ved og potentielle løsninger for
  sårbare økosystemer og vigtige økonomiske sektorer og infrastrukturer med fokus på
  afbødning og
  tilpasningsstrategier

ved og potentielle løsninger for

afbødning og

Ændring 207

Ændring 207

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 4 — led 3

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 4 — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Analyse af energiunionens FoI-dimension, vurdering af EU's konkurrenceevne på det globale marked for ren energi |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Analyse af energiunionens FoI-dimension, vurdering af EU's konkurrenceevne på det globale marked for ren energi

| — | Analyse af energiunionens FoI-dimension, Analyse af EU's konkurrenceevne på det globale marked for ren
  , navnlig vedvarende,
  energi |
| --- | --- |

—

Analyse af energiunionens FoI-dimension, Analyse af EU's konkurrenceevne på det globale marked for ren
  , navnlig vedvarende,
  energi

, navnlig vedvarende,

Ændring 208

Ændring 208

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 4 — led 5

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 4 — led 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Analyse af energibrugen i bygninger, intelligente og bæredygtige byer og industrier |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Analyse af energibrugen i bygninger, intelligente og bæredygtige byer og industrier

| — | Analyse af energibrugen
  og potentialet for afbødning af klimaforandringer
  i bygninger, intelligente og bæredygtige byer og industrier |
| --- | --- |

—

Analyse af energibrugen
  og potentialet for afbødning af klimaforandringer
  i bygninger, intelligente og bæredygtige byer og industrier

og potentialet for afbødning af klimaforandringer

Ændring 209

Ændring 209

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 4 — led 8

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 4 — led 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Støtte til energiomstillingen, herunder
  borgmesterpagten, initiativet om ren energi for EU's øer, følsomme regioner og Afrika |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Støtte til energiomstillingen, herunder
  borgmesterpagten, initiativet om ren energi for EU's øer, følsomme regioner og Afrika

borgmesterpagten, initiativet om ren energi for EU's øer, følsomme regioner og Afrika

| — | Støtte til omstillingen
  til dekarboniserede energisystemer
  , herunder
  systemer, der er meget effektive og baseret på vedvarende energiformer |
| --- | --- |

—

Støtte til omstillingen
  til dekarboniserede energisystemer
  , herunder
  systemer, der er meget effektive og baseret på vedvarende energiformer

til dekarboniserede energisystemer

systemer, der er meget effektive og baseret på vedvarende energiformer

Ændring 210

Ændring 210

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 5 — indledning

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 5 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5. | Fødevarer
  og
  naturressourcer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.

Fødevarer
  og
  naturressourcer

og

| 5. | Fødevarer, naturressourcer
  og landbrug |
| --- | --- |

5.

Fødevarer, naturressourcer
  og landbrug

og landbrug

Ændring 211

Ændring 211

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 5 — led 1

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 5 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Forskning inden for land-, skov-, luft-, vand- og havressourcer, råstoffer og biodiversitet med henblik på at effektiv bevarelse, genopretning og bæredygtig anvendelse af naturkapital, herunder bæredygtig ressourceforvaltning i Afrika |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Forskning inden for land-, skov-, luft-, vand- og havressourcer, råstoffer og biodiversitet med henblik på at effektiv bevarelse, genopretning og bæredygtig anvendelse af naturkapital, herunder bæredygtig ressourceforvaltning i Afrika

| — | Forskning inden for land-, skov-, luft-, vand- og havressourcer, råstoffer og biodiversitet med henblik på effektiv bevarelse, genopretning og bæredygtig anvendelse af naturkapital, herunder
  retfærdig
  og bæredygtig ressourceforvaltning i Afrika |
| --- | --- |

—

Forskning inden for land-, skov-, luft-, vand- og havressourcer, råstoffer og biodiversitet med henblik på effektiv bevarelse, genopretning og bæredygtig anvendelse af naturkapital, herunder
  retfærdig
  og bæredygtig ressourceforvaltning i Afrika

retfærdig

Ændring 212

Ændring 212

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 5 — led 3

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 5 — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Vurdering af klimaforandringer og potentielle foranstaltninger til modvirkning og tilpasning inden for landbrugs-
  og fiskeripolitikkerne
  , herunder fødevaresikkerhed |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Vurdering af klimaforandringer og potentielle foranstaltninger til modvirkning og tilpasning inden for landbrugs-
  og fiskeripolitikkerne
  , herunder fødevaresikkerhed

og fiskeripolitikkerne

| — | Vurdering af klimaforandringer og potentielle foranstaltninger til modvirkning og tilpasning inden for landbrugs-, fiskeri-
  og skovbrugspolitikkerne
  , herunder fødevaresikkerhed |
| --- | --- |

—

Vurdering af klimaforandringer og potentielle foranstaltninger til modvirkning og tilpasning inden for landbrugs-, fiskeri-
  og skovbrugspolitikkerne
  , herunder fødevaresikkerhed

og skovbrugspolitikkerne

Ændring 213

Ændring 213

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 5 — led 4

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.2 — stk. 2 — nr. 5 — led 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Overvågning af og prognoser for
  landbrugsressourcerne
  i EU og naboskabslandene |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Overvågning af og prognoser for
  landbrugsressourcerne
  i EU og naboskabslandene

landbrugsressourcerne

| — | Overvågning af og prognoser for
  landbrugs- og skovbrugsressourcerne
  i EU og naboskabslandene |
| --- | --- |

—

Overvågning af og prognoser for
  landbrugs- og skovbrugsressourcerne
  i EU og naboskabslandene

landbrugs- og skovbrugsressourcerne

Ændring 214

Ændring 214

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.3 — stk. 1

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.3 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| JRC vil bidrage til innovation og teknologioverførsel. Det vil støtte det indre markeds funktion og Unionens økonomiske styring. Det vil bidrage til udvikling og overvågning af politikker, som er målrettet et mere socialt og bæredygtigt Europa. Det vil støtte EU's eksterne dimension og intermationale mål og bidrage til at fremme god forvaltning. Et velfungerende indre marked med en stærk økonomisk forvaltning og et retfærdigt samfundssystem vil fremme innovationen
  og
  konkurrenceevnen. | JRC vil bidrage til innovation og teknologioverførsel. Det vil støtte det indre markeds funktion og Unionens økonomiske styring. Det vil bidrage til udvikling og overvågning af politikker, som er målrettet et mere socialt og bæredygtigt Europa. Det vil støtte EU's eksterne dimension og intermationale mål og bidrage til at fremme god forvaltning. Et velfungerende indre marked med en stærk økonomisk forvaltning og et retfærdigt samfundssystem vil fremme innovationen, konkurrenceevne
  , jobskabelse, social inklusion og trivsel
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

JRC vil bidrage til innovation og teknologioverførsel. Det vil støtte det indre markeds funktion og Unionens økonomiske styring. Det vil bidrage til udvikling og overvågning af politikker, som er målrettet et mere socialt og bæredygtigt Europa. Det vil støtte EU's eksterne dimension og intermationale mål og bidrage til at fremme god forvaltning. Et velfungerende indre marked med en stærk økonomisk forvaltning og et retfærdigt samfundssystem vil fremme innovationen
  og
  konkurrenceevnen.

og

JRC vil bidrage til innovation og teknologioverførsel. Det vil støtte det indre markeds funktion og Unionens økonomiske styring. Det vil bidrage til udvikling og overvågning af politikker, som er målrettet et mere socialt og bæredygtigt Europa. Det vil støtte EU's eksterne dimension og intermationale mål og bidrage til at fremme god forvaltning. Et velfungerende indre marked med en stærk økonomisk forvaltning og et retfærdigt samfundssystem vil fremme innovationen, konkurrenceevne
  , jobskabelse, social inklusion og trivsel
  .

, jobskabelse, social inklusion og trivsel

Ændring 215

Ændring 215

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.4 — stk. 2 — led 5

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.4 — stk. 2 — led 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Åben videnskab og åbne data. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Åben videnskab og åbne data.

| — | Åben videnskab og åbne
  FAIR
  data. |
| --- | --- |

—

Åben videnskab og åbne
  FAIR
  data.

FAIR

Ændring 216

Ændring 216

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.5 — stk. 2 — led 1

Bilag I — del II — punkt 6 — underpunkt 6.2 — underpunkt 6.2.5 — stk. 2 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Gennemførelse af regionale og urbane politikker, intelligente specialiseringsstrategier, strategier for økonomisk forandring af regioner under omstilling, integrerede urbane udviklingsstrategier og data |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Gennemførelse af regionale og urbane politikker, intelligente specialiseringsstrategier, strategier for økonomisk forandring af regioner under omstilling, integrerede urbane udviklingsstrategier og data

| — | Gennemførelse af regionale og urbane politikker, intelligente specialiseringsstrategier, strategier for økonomisk forandring af regioner under omstilling, integrerede udviklingsstrategier for byområder
  og landdistrikter
  og data |
| --- | --- |

—

Gennemførelse af regionale og urbane politikker, intelligente specialiseringsstrategier, strategier for økonomisk forandring af regioner under omstilling, integrerede udviklingsstrategier for byområder
  og landdistrikter
  og data

og landdistrikter

Ændring 217

Ændring 217

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III

Bilag I — del III

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| III
  ÅBEN INNOVATION | III
  ET INNOVATIVT EUROPA |
| Åben innovation er et godt eksempel på, hvordan EU fortsat kan skabe velfærd for sine borgere og håndtere fremtidens udfordringer. Gennemførelsen kræver en systemisk, tværgående og flersidet tilgang. Europas økonomiske fremskridt, sociale velfærd og livskvalitet er afhængig af evnen til at fremme produktivitet og vækst, som til gengæld er dybt afhængig af innovationsevnen. Innovation er ligeledes vigtig for at tackle de enorme udfordringer, som EU står over for. | Åben innovation er et godt eksempel på, hvordan EU fortsat kan skabe velfærd for sine borgere og håndtere fremtidens udfordringer. Gennemførelsen kræver en systemisk, tværgående og flersidet tilgang. Europas økonomiske fremskridt, sociale velfærd og livskvalitet er afhængig af evnen til at fremme produktivitet og vækst, som til gengæld er dybt afhængig af innovationsevnen. Innovation er ligeledes vigtig for at tackle de enorme udfordringer, som EU står over for. |
| Innovation er, ligesom i de tidligere rammeprogrammer, kernen i Horisont Europa. Søgen efter nye idéer, produkter og processer er drivkraften for Horisont Europas målsætninger og gennemførelsesbestemmelser fra strategisk programmering til indkaldelser af forslag og er til stede fra start til slut af alle de projekter, der støttes, fra grundforskning til industrielle eller teknologiske køreplaner og missioner. | Innovation er, ligesom i de tidligere rammeprogrammer, kernen i Horisont Europa. Søgen efter nye idéer, produkter og processer er drivkraften for Horisont Europas målsætninger og gennemførelsesbestemmelser fra strategisk programmering til indkaldelser af forslag og er til stede fra start til slut af alle de projekter, der støttes, fra grundforskning til industrielle eller teknologiske køreplaner og missioner. |
| Innovation fortjener dog særlige foranstaltninger, og EU er nødt til betydeligt at forbedre de betingelser og det miljø, der gør, at den europæiske innovation kan trives, så idéer hurtigt kan deles mellem innovationsøkosystemets aktører, og nye idéer og teknologier hurtigt kan omsættes til de produkter og tjenester, som EU behøver for at skabe resultater. | Innovation fortjener dog særlige foranstaltninger, og EU er nødt til betydeligt at forbedre de betingelser og det miljø, der gør, at den europæiske innovation kan trives, så idéer hurtigt kan deles mellem innovationsøkosystemets aktører, og nye idéer og teknologier hurtigt kan omsættes til de produkter og tjenester, som EU behøver for at skabe resultater. |
| I de senere år er der opstået store, globale markeder inden for underholdning, medier, sundhedspleje, indkvartering og detailhandel, som er baseret på banebrydende innovationer inden for informationsteknologi, bioteknologi, internet og platformsøkonomi. Disse markedsskabende innovationer, som påvirker EU's økonomi som helhed, udrulles af hurtigt voksende og ofte nye virksomheder. Det er dog kun få af disse, der stammer fra EU. | I de senere år er der opstået store, globale markeder inden for underholdning, medier
  , kommunikation,
  sundhedspleje, indkvartering og detailhandel, som er baseret på banebrydende innovationer inden for informationsteknologi, bioteknologi, internet og platformsøkonomi. Disse markedsskabende innovationer, som påvirker EU's økonomi som helhed, udrulles af hurtigt voksende og ofte nye virksomheder. Det er dog kun få af disse, der stammer fra EU
  og har fremgang her
  . |
| En ny global bølge af banebrydende innovation er på vej, som er baseret på mere avancerede teknologier såsom blockchain, kunstig intelligens, genomik og robotteknologi og andre teknologier, som
  ligeledes kan
  komme fra individuelle innovatorer og grupper af borgere. De har det til fælles, at de tager form i krydsfeltet mellem forskellige teknologier, industrisektorer og videnskabelige fagområder, og at de tilbyder radikalt nye kombinationer af produkter, processer, tjenester og forretningsmodeller, ligesom de har potentiale til at åbne nye markeder på verdensplan. Yderligere sektorer såsom fremstilling, finansielle tjenester, transport og energi vil ligeledes blive påvirket. | En ny global bølge af banebrydende
  og disruptiv
  innovation
  , herunder social og teknologisk innovation,
  er på vej, som er baseret på mere avancerede teknologier såsom blockchain, kunstig intelligens, genomik og robotteknologi og andre teknologier, som
  ikke kun vil kunne
  komme fra
  virksomheder eller forskningsinstitutioner, men også
  fra individuelle innovatorer og grupper af borgere. De har det til fælles, at de tager form i krydsfeltet mellem forskellige teknologier, industrisektorer og videnskabelige fagområder, og at de tilbyder radikalt nye kombinationer af produkter, processer, tjenester
  , standarder
  og forretningsmodeller, ligesom de har potentiale til at åbne nye markeder på verdensplan. Yderligere sektorer såsom fremstilling, finansielle tjenester, transport og energi vil ligeledes blive påvirket. |
| Europa skal ride med på den bølge og er godt placeret, når den nye bølge rammer områderne for avanceret teknologi såsom kunstig intelligens, kvanteteknologier og rene energikilder, hvor Europa har visse konkurrencemæssige fordele med hensyn til videnskab og viden og kan bygge på det tætte offentligt-private samarbejde (f.eks. inden for sundhedspleje eller energi). | Europa skal ride med på den bølge og er godt placeret, når den nye bølge rammer områderne for avanceret teknologi såsom kunstig intelligens, kvanteteknologier og rene energikilder, hvor Europa har visse konkurrencemæssige fordele med hensyn til videnskab og viden og kan bygge på det tætte offentligt-private samarbejde (f.eks. inden for sundhedspleje eller energi). |
| For at Europa kan ride på toppen af denne nye bølge af banebrydende innovation, er der brug for at tage hånd om følgende underliggende udfordringer: | For at Europa kan ride på toppen af denne nye bølge af banebrydende innovation, er der brug for at tage hånd om følgende underliggende udfordringer: |
| — | Forbedre omsætningen af videnskab til innovation med henblik på at sætte skub i overførslen af idéer, teknologier og talent fra forskningsgrundlaget |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

III
  ÅBEN INNOVATION

ÅBEN INNOVATION

III
  ET INNOVATIVT EUROPA

ET INNOVATIVT EUROPA

Åben innovation er et godt eksempel på, hvordan EU fortsat kan skabe velfærd for sine borgere og håndtere fremtidens udfordringer. Gennemførelsen kræver en systemisk, tværgående og flersidet tilgang. Europas økonomiske fremskridt, sociale velfærd og livskvalitet er afhængig af evnen til at fremme produktivitet og vækst, som til gengæld er dybt afhængig af innovationsevnen. Innovation er ligeledes vigtig for at tackle de enorme udfordringer, som EU står over for.

Åben innovation er et godt eksempel på, hvordan EU fortsat kan skabe velfærd for sine borgere og håndtere fremtidens udfordringer. Gennemførelsen kræver en systemisk, tværgående og flersidet tilgang. Europas økonomiske fremskridt, sociale velfærd og livskvalitet er afhængig af evnen til at fremme produktivitet og vækst, som til gengæld er dybt afhængig af innovationsevnen. Innovation er ligeledes vigtig for at tackle de enorme udfordringer, som EU står over for.

Innovation er, ligesom i de tidligere rammeprogrammer, kernen i Horisont Europa. Søgen efter nye idéer, produkter og processer er drivkraften for Horisont Europas målsætninger og gennemførelsesbestemmelser fra strategisk programmering til indkaldelser af forslag og er til stede fra start til slut af alle de projekter, der støttes, fra grundforskning til industrielle eller teknologiske køreplaner og missioner.

Innovation er, ligesom i de tidligere rammeprogrammer, kernen i Horisont Europa. Søgen efter nye idéer, produkter og processer er drivkraften for Horisont Europas målsætninger og gennemførelsesbestemmelser fra strategisk programmering til indkaldelser af forslag og er til stede fra start til slut af alle de projekter, der støttes, fra grundforskning til industrielle eller teknologiske køreplaner og missioner.

Innovation fortjener dog særlige foranstaltninger, og EU er nødt til betydeligt at forbedre de betingelser og det miljø, der gør, at den europæiske innovation kan trives, så idéer hurtigt kan deles mellem innovationsøkosystemets aktører, og nye idéer og teknologier hurtigt kan omsættes til de produkter og tjenester, som EU behøver for at skabe resultater.

Innovation fortjener dog særlige foranstaltninger, og EU er nødt til betydeligt at forbedre de betingelser og det miljø, der gør, at den europæiske innovation kan trives, så idéer hurtigt kan deles mellem innovationsøkosystemets aktører, og nye idéer og teknologier hurtigt kan omsættes til de produkter og tjenester, som EU behøver for at skabe resultater.

I de senere år er der opstået store, globale markeder inden for underholdning, medier, sundhedspleje, indkvartering og detailhandel, som er baseret på banebrydende innovationer inden for informationsteknologi, bioteknologi, internet og platformsøkonomi. Disse markedsskabende innovationer, som påvirker EU's økonomi som helhed, udrulles af hurtigt voksende og ofte nye virksomheder. Det er dog kun få af disse, der stammer fra EU.

I de senere år er der opstået store, globale markeder inden for underholdning, medier
  , kommunikation,
  sundhedspleje, indkvartering og detailhandel, som er baseret på banebrydende innovationer inden for informationsteknologi, bioteknologi, internet og platformsøkonomi. Disse markedsskabende innovationer, som påvirker EU's økonomi som helhed, udrulles af hurtigt voksende og ofte nye virksomheder. Det er dog kun få af disse, der stammer fra EU
  og har fremgang her
  .

, kommunikation,

og har fremgang her

En ny global bølge af banebrydende innovation er på vej, som er baseret på mere avancerede teknologier såsom blockchain, kunstig intelligens, genomik og robotteknologi og andre teknologier, som
  ligeledes kan
  komme fra individuelle innovatorer og grupper af borgere. De har det til fælles, at de tager form i krydsfeltet mellem forskellige teknologier, industrisektorer og videnskabelige fagområder, og at de tilbyder radikalt nye kombinationer af produkter, processer, tjenester og forretningsmodeller, ligesom de har potentiale til at åbne nye markeder på verdensplan. Yderligere sektorer såsom fremstilling, finansielle tjenester, transport og energi vil ligeledes blive påvirket.

ligeledes kan

En ny global bølge af banebrydende
  og disruptiv
  innovation
  , herunder social og teknologisk innovation,
  er på vej, som er baseret på mere avancerede teknologier såsom blockchain, kunstig intelligens, genomik og robotteknologi og andre teknologier, som
  ikke kun vil kunne
  komme fra
  virksomheder eller forskningsinstitutioner, men også
  fra individuelle innovatorer og grupper af borgere. De har det til fælles, at de tager form i krydsfeltet mellem forskellige teknologier, industrisektorer og videnskabelige fagområder, og at de tilbyder radikalt nye kombinationer af produkter, processer, tjenester
  , standarder
  og forretningsmodeller, ligesom de har potentiale til at åbne nye markeder på verdensplan. Yderligere sektorer såsom fremstilling, finansielle tjenester, transport og energi vil ligeledes blive påvirket.

og disruptiv

, herunder social og teknologisk innovation,

ikke kun vil kunne

virksomheder eller forskningsinstitutioner, men også

, standarder

Europa skal ride med på den bølge og er godt placeret, når den nye bølge rammer områderne for avanceret teknologi såsom kunstig intelligens, kvanteteknologier og rene energikilder, hvor Europa har visse konkurrencemæssige fordele med hensyn til videnskab og viden og kan bygge på det tætte offentligt-private samarbejde (f.eks. inden for sundhedspleje eller energi).

Europa skal ride med på den bølge og er godt placeret, når den nye bølge rammer områderne for avanceret teknologi såsom kunstig intelligens, kvanteteknologier og rene energikilder, hvor Europa har visse konkurrencemæssige fordele med hensyn til videnskab og viden og kan bygge på det tætte offentligt-private samarbejde (f.eks. inden for sundhedspleje eller energi).

For at Europa kan ride på toppen af denne nye bølge af banebrydende innovation, er der brug for at tage hånd om følgende underliggende udfordringer:

For at Europa kan ride på toppen af denne nye bølge af banebrydende innovation, er der brug for at tage hånd om følgende underliggende udfordringer:

—

Forbedre omsætningen af videnskab til innovation med henblik på at sætte skub i overførslen af idéer, teknologier og talent fra forskningsgrundlaget

| — | Forbedre omsætningen af videnskab til innovation med henblik på at sætte skub i overførslen af idéer, teknologier og talent fra forskningsgrundlaget |
| --- | --- |

—

Forbedre omsætningen af videnskab til innovation med henblik på at sætte skub i overførslen af idéer, teknologier og talent fra forskningsgrundlaget

| — | Øge samarbejdet mellem alle typer af innovative aktører, især mellem iværksættere, små og mellemstore virksomheder og store virksomheder, forbedre deres drivkraft og skabe nye økosystemer |
| --- | --- |

—

Øge samarbejdet mellem alle typer af innovative aktører, især mellem iværksættere, små og mellemstore virksomheder og store virksomheder, forbedre deres drivkraft og skabe nye økosystemer

Øge samarbejdet mellem alle typer af innovative aktører, især mellem iværksættere, små og mellemstore virksomheder og store virksomheder, forbedre deres drivkraft og skabe nye økosystemer

| — | Fremskynde den industrielle omstilling: Europas industri sakker bagud, når det handler om at anvende ny teknologi og opskalering. Således ligger 77 % af de store, nye FoI-virksomheder i USA og Asien, og blot 16 % i Europa |
| --- | --- |

—

Fremskynde den industrielle omstilling: Europas industri sakker bagud, når det handler om at anvende ny teknologi og opskalering. Således ligger 77 % af de store, nye FoI-virksomheder i USA og Asien, og blot 16 % i Europa

| — | Fremskynde den industrielle omstilling: Europas industri sakker bagud, når det handler om at anvende ny teknologi og opskalering. Således ligger 77 % af de store, nye FoI-virksomheder i USA og Asien, og blot 16 % i Europa |
| --- | --- |

—

Fremskynde den industrielle omstilling: Europas industri sakker bagud, når det handler om at anvende ny teknologi og opskalering. Således ligger 77 % af de store, nye FoI-virksomheder i USA og Asien, og blot 16 % i Europa

| — | Øge risikofinansieringen for at lukke finansieringshuller: Europas innovatorer lider under ringe muligheder for risikofinansiering. Venturekapital er afgørende for at omdanne banebrydende innovationer til verdensførende virksomheder, men i Europa er det under en fjerdedel af de beløb, som stables på benene i USA og Asien. Europa skal skabe liv i de »døde områder«, hvor idéer og innovationer ikke når markedet pga. afstanden mellem offentlig støtte og private investeringer, navnlig når det drejer sig om banebrydende højrisikoinnovationer og langsigtede investeringer |
| --- | --- |

—

Øge risikofinansieringen for at lukke finansieringshuller: Europas innovatorer lider under ringe muligheder for risikofinansiering. Venturekapital er afgørende for at omdanne banebrydende innovationer til verdensførende virksomheder, men i Europa er det under en fjerdedel af de beløb, som stables på benene i USA og Asien. Europa skal skabe liv i de »døde områder«, hvor idéer og innovationer ikke når markedet pga. afstanden mellem offentlig støtte og private investeringer, navnlig når det drejer sig om banebrydende højrisikoinnovationer og langsigtede investeringer

| — | Øge risikofinansieringen for at lukke finansieringshuller: Europas innovatorer lider under ringe muligheder for risikofinansiering. Venturekapital er afgørende for at omdanne banebrydende innovationer til verdensførende virksomheder, men i Europa er det under en fjerdedel af de beløb, som stables på benene i USA og Asien. Europa skal skabe liv i de »døde områder«, hvor idéer og innovationer ikke når markedet pga. afstanden mellem offentlig støtte og private investeringer, navnlig når det drejer sig om banebrydende højrisikoinnovationer og langsigtede investeringer |
| --- | --- |

—

Øge risikofinansieringen for at lukke finansieringshuller: Europas innovatorer lider under ringe muligheder for risikofinansiering. Venturekapital er afgørende for at omdanne banebrydende innovationer til verdensførende virksomheder, men i Europa er det under en fjerdedel af de beløb, som stables på benene i USA og Asien. Europa skal skabe liv i de »døde områder«, hvor idéer og innovationer ikke når markedet pga. afstanden mellem offentlig støtte og private investeringer, navnlig når det drejer sig om banebrydende højrisikoinnovationer og langsigtede investeringer

| — | Øge og forenkle det europæiske finansieringslandskab og støtte forskning og innovation: Den lange række af finansieringskilder tilbyder innovatorerne et komplekst landskab. EU's indgriben skal samordnes og koordineres med andre offentlige og private initiativer på europæisk, nationalt og regionalt niveau for bedre at kunne øge og afstemme støttekapaciteterne og tilvejebringe et landskab, som alle europæiske innovatorer har let ved at navigere i |
| --- | --- |

—

Øge og forenkle det europæiske finansieringslandskab og støtte forskning og innovation: Den lange række af finansieringskilder tilbyder innovatorerne et komplekst landskab. EU's indgriben skal samordnes og koordineres med andre offentlige og private initiativer på europæisk, nationalt og regionalt niveau for bedre at kunne øge og afstemme støttekapaciteterne og tilvejebringe et landskab, som alle europæiske innovatorer har let ved at navigere i

| — | Øge og forenkle det europæiske finansieringslandskab og støtte forskning og innovation: Den lange række af finansieringskilder tilbyder innovatorerne et komplekst landskab. EU's indgriben skal samordnes og koordineres med andre offentlige og private initiativer på europæisk, nationalt og regionalt niveau for bedre at kunne øge og afstemme støttekapaciteterne og tilvejebringe et landskab, som alle europæiske innovatorer har let ved at navigere i |
| --- | --- |

—

Øge og forenkle det europæiske finansieringslandskab og støtte forskning og innovation: Den lange række af finansieringskilder tilbyder innovatorerne et komplekst landskab. EU's indgriben skal samordnes og koordineres med andre offentlige og private initiativer på europæisk, nationalt og regionalt niveau for bedre at kunne øge og afstemme støttekapaciteterne og tilvejebringe et landskab, som alle europæiske innovatorer har let ved at navigere i

| — | Afhjælpe fragmenteringen i innovationsøkosystemerne: Om end Europa er hjemsted for et voksende antal hotspots, er disse ikke særligt godt forbundet. Virksomheder med internationalt potentiale for vækst skal håndtere fragmenteringen af nationale markeder med forskellige sprog, forretningskulturer og regler. |
| --- | --- |

—

Afhjælpe fragmenteringen i innovationsøkosystemerne: Om end Europa er hjemsted for et voksende antal hotspots, er disse ikke særligt godt forbundet. Virksomheder med internationalt potentiale for vækst skal håndtere fragmenteringen af nationale markeder med forskellige sprog, forretningskulturer og regler.

| — | Afhjælpe fragmenteringen i innovationsøkosystemerne: Om end Europa er hjemsted for et voksende antal hotspots, er disse ikke særligt godt forbundet. Virksomheder med internationalt potentiale for vækst skal håndtere fragmenteringen af nationale markeder med forskellige sprog, forretningskulturer og regler. |
| --- | --- |

—

Afhjælpe fragmenteringen i innovationsøkosystemerne: Om end Europa er hjemsted for et voksende antal hotspots, er disse ikke særligt godt forbundet. Virksomheder med internationalt potentiale for vækst skal håndtere fragmenteringen af nationale markeder med forskellige sprog, forretningskulturer og regler.

For at kunne håndtere den nye globale bølge af banebrydende innovation kræver EU-støtte til banebrydende innovatorer en fleksibel, enkel, problemfri og skræddersyet tilgang. Politikker vedrørende udvikling og udrulning af banebrydende innovationer og opskalering af virksomheder skal være ambitiøse, når det handler om at løbe risici, og skal tage højde for ovennævnte udfordringer og tilføje merværdi til relaterede innovationsaktiviteter, der gennemføres i de enkelte medlemsstater.

For at kunne håndtere den nye globale bølge af banebrydende innovation kræver EU-støtte til banebrydende innovatorer en fleksibel, enkel, problemfri og skræddersyet tilgang. Politikker vedrørende udvikling og udrulning af banebrydende innovationer og opskalering af virksomheder skal være ambitiøse, når det handler om at løbe risici, og skal tage højde for ovennævnte udfordringer og tilføje merværdi til relaterede innovationsaktiviteter, der gennemføres i de enkelte medlemsstater.

Horisont Europas søjle »
  Åben innovation
  « er — sammen med andre EU-politikker og navnlig InvestEU-programmet — udviklet til at levere sådanne håndgribelige resultater. Den bygger på de erfaringer, som er høstet i forbindelse med de tidligere rammeprogrammer, især fra aktiviteter, der er målrettet fremtidige teknologier og innovation (som eksempelvis Fremtidige og nye teknologier (FET) og Den hurtige vej til innovation), SMV'er (som eksempelvis SMV-instrumentet) tillige med privat finansiering og virksomhedsfinansiering (som eksempelvis Finansieringsfacilitet for risikodeling under RP7 og Horisont 2020's InnovFin), der alle er del af EIC's pilotaktiviteter iværksat for perioden 2018-2020.

Åben innovation

Horisont Europas søjle »
  Et innovativt Europa
  « er — sammen med andre EU-politikker og navnlig InvestEU-programmet — udviklet til at levere sådanne håndgribelige resultater. Den bygger på de erfaringer, som er høstet i forbindelse med de tidligere rammeprogrammer, især fra aktiviteter, der er målrettet fremtidige teknologier og innovation (som eksempelvis Fremtidige og nye teknologier (FET) og Den hurtige vej til innovation), SMV'er (som eksempelvis SMV-instrumentet) tillige med privat finansiering og virksomhedsfinansiering (som eksempelvis Finansieringsfacilitet for risikodeling under RP7 og Horisont 2020's InnovFin), der alle er del af EIC's pilotaktiviteter iværksat for perioden 2018-2020.

Et innovativt Europa

På grundlag af disse erfaringer oprettes Det Europæiske Innovationsråd (EIC) under søjlen. Rådet vil fremme banebrydende innovation med potentiale til hurtig opskalering på globalt niveau og med særlige former for aktioner og aktiviteter:

På grundlag af disse erfaringer oprettes Det Europæiske Innovationsråd (EIC) under søjlen. Rådet vil fremme banebrydende forskning og innovation med potentiale til hurtig opskalering på globalt niveau og med særlige former for aktioner og aktiviteter:

| — | støtte til udvikling af fremtidige og fremspirende banebrydende innovationer |
| --- | --- |

—

støtte til udvikling af fremtidige og fremspirende banebrydende innovationer

| — | støtte til udvikling af fremtidige og fremspirende banebrydende innovationer
  , herunder gennem målrettet samarbejdsforskning |
| --- | --- |

—

støtte til udvikling af fremtidige og fremspirende banebrydende innovationer
  , herunder gennem målrettet samarbejdsforskning

, herunder gennem målrettet samarbejdsforskning

| — | fremme udbredelsen og udnyttelsen af innovation i industrielle og andre økonomiske værdikæder |
| --- | --- |

—

fremme udbredelsen og udnyttelsen af innovation i industrielle og andre økonomiske værdikæder

fremme udbredelsen og udnyttelsen af innovation i industrielle og andre økonomiske værdikæder

| — | slå bro over finansieringskløfter for så vidt angår udvikling, udrulning og opskalering af markedsskabende innovationer |
| --- | --- |

—

slå bro over finansieringskløfter for så vidt angår udvikling, udrulning og opskalering af markedsskabende innovationer

| — | slå bro over finansieringskløfter for så vidt angår udvikling, udrulning og opskalering af markedsskabende innovationer |
| --- | --- |

—

slå bro over finansieringskløfter for så vidt angår udvikling, udrulning og opskalering af markedsskabende innovationer

| — | øge virkningen og synligheden af EU's
  innovationsstøtte. |
| --- | --- |

—

øge virkningen og synligheden af EU's
  innovationsstøtte.

innovationsstøtte.

| — | øge virkningen og synligheden af EU's
  innovationsstøtte |
| --- | --- |

—

øge virkningen og synligheden af EU's
  innovationsstøtte

innovationsstøtte

| — | skabe synergier i andre dele af programmet |
| --- | --- |

—

skabe synergier i andre dele af programmet

skabe synergier i andre dele af programmet

Om end EIC vil støtte banebrydende innovationer direkte, er der behov for at en videre udvikling og forbedring af det overordnede miljø, hvor de europæiske innovationer skabes: Det skal være en fælles europæisk indsats at støtte innovation i hele Europa, i alle dimensioner og former, herunder for så vidt muligt via supplerende EU- og nationale politikker og ressourcer. Søjlen fastsætter derfor også:

Om end EIC vil støtte banebrydende innovationer direkte, er der behov for at en videre udvikling og forbedring af det overordnede miljø, hvor de europæiske innovationer skabes: Det skal være en fælles europæisk indsats at støtte innovation i hele Europa, i alle dimensioner og former, herunder for så vidt muligt via supplerende EU- og nationale politikker og ressourcer. Søjlen fastsætter derfor også:

| — | fornyede og styrkede samordnings- og samarbejdsmekanismer med medlemsstaterne og de associerede lande, men også med private initiativer med henblik på at støtte alle typer europæiske innovationsøkosystemer og deres aktører |
| --- | --- |

—

fornyede og styrkede samordnings- og samarbejdsmekanismer med medlemsstaterne og de associerede lande, men også med private initiativer med henblik på at støtte alle typer europæiske innovationsøkosystemer og deres aktører

| — | fornyede og styrkede samordnings- og samarbejdsmekanismer med medlemsstaterne og de associerede lande, men også med private initiativer med henblik på at støtte alle typer europæiske innovationsøkosystemer og deres aktører |
| --- | --- |

—

fornyede og styrkede samordnings- og samarbejdsmekanismer med medlemsstaterne og de associerede lande, men også med private initiativer med henblik på at støtte alle typer europæiske innovationsøkosystemer og deres aktører

| — | støtte til Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) og videns- og innovationsfællesskaber (VIF). |
| --- | --- |

—

støtte til Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) og videns- og innovationsfællesskaber (VIF).

| — | øget
  støtte til Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) og videns- og innovationsfællesskaber (VIF). |
| --- | --- |

—

øget
  støtte til Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) og videns- og innovationsfællesskaber (VIF).

øget

Søjlen vil derudover — som led i en fortsat indsats for at øge risikofinansieringskapaciteterne til forskning og innovation i Europa og der, hvor det er nødvendigt — knytte sig til InvestEU-programmet. InvestEU-programmet vil ved at bygge på succeserne og de erfaringer, der er gjort i forbindelse med Horisont 2020 og under EFSI, øge adgangen til risikofinansiering for finansielt solide forskningsorganisationer, innovatorer og iværksætter, navnlig SMV'er og små midcapselskaber, såvel som for investorer.

Søjlen vil derudover — som led i en fortsat indsats for at øge risikofinansieringskapaciteterne til forskning og innovation i Europa og der, hvor det er nødvendigt — knytte sig til InvestEU-programmet. InvestEU-programmet vil ved at bygge på succeserne og de erfaringer, der er gjort i forbindelse med Horisont 2020 og under EFSI, øge adgangen til risikofinansiering for finansielt solide forskningsorganisationer, innovatorer og iværksætter, navnlig SMV'er og små midcapselskaber, såvel som for investorer.

Ændring 218

Ændring 218

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — stk. 1

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| EIC's målsætning er at indkredse, udvikle og udbrede banebrydende og disruptive innovationer (heriblandt teknologier) og støtte hurtig opskalering af innovative virksomheder både i EU og internationalt hele vejen fra idé til markedsføring | EIC's målsætning er at indkredse, udvikle og udbrede banebrydende og disruptive innovationer (heriblandt
  radikalt nye
  teknologier) og støtte hurtig opskalering af innovative virksomheder både i EU og internationalt hele vejen fra idé til markedsføring |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

EIC's målsætning er at indkredse, udvikle og udbrede banebrydende og disruptive innovationer (heriblandt teknologier) og støtte hurtig opskalering af innovative virksomheder både i EU og internationalt hele vejen fra idé til markedsføring

EIC's målsætning er at indkredse, udvikle og udbrede banebrydende og disruptive innovationer (heriblandt
  radikalt nye
  teknologier) og støtte hurtig opskalering af innovative virksomheder både i EU og internationalt hele vejen fra idé til markedsføring

radikalt nye

Ændring 219

Ændring 219

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — stk. 2

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| EIC vil primært blive gennemført via to indbyrdes supplerende aktioner, nemlig Pathfinder for advanced research til de tidlige faser af den teknologiske udvikling og Accelerator, som omfatter innovations- og markedsføringsaktioner, herunder faserne før massekommercialisering og virksomhedsvækst. Med idéen om at tilbyde et enkelt kontaktpunkt og en samlet støtteproces vil Accelerator
  også
  yde blandet finansiering, hvor tilskud kombineres med egenkapitalfinansiering. Dertil kommer, at det vil lette adgangen til lån under InvestEU-programmet. | EIC vil primært blive gennemført via to indbyrdes supplerende aktioner, nemlig
  EIC
  Pathfinder for advanced research til de tidlige faser af den
  videnskabelige og
  teknologiske
  forskning og
  udvikling og
  EIC
  Accelerator, som omfatter innovations- og markedsføringsaktioner, herunder faserne før massekommercialisering og virksomhedsvækst. Med idéen om at tilbyde et enkelt kontaktpunkt og en samlet støtteproces vil Accelerator yde blandet finansiering, hvor tilskud kombineres med egenkapitalfinansiering. Dertil kommer, at det vil lette adgangen til lån
  og garantier
  under InvestEU-programmet.
  Mindst 70 % af EIC's budget vil være helliget nystartede virksomheder og små og mellemstore virksomheder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

EIC vil primært blive gennemført via to indbyrdes supplerende aktioner, nemlig Pathfinder for advanced research til de tidlige faser af den teknologiske udvikling og Accelerator, som omfatter innovations- og markedsføringsaktioner, herunder faserne før massekommercialisering og virksomhedsvækst. Med idéen om at tilbyde et enkelt kontaktpunkt og en samlet støtteproces vil Accelerator
  også
  yde blandet finansiering, hvor tilskud kombineres med egenkapitalfinansiering. Dertil kommer, at det vil lette adgangen til lån under InvestEU-programmet.

også

EIC vil primært blive gennemført via to indbyrdes supplerende aktioner, nemlig
  EIC
  Pathfinder for advanced research til de tidlige faser af den
  videnskabelige og
  teknologiske
  forskning og
  udvikling og
  EIC
  Accelerator, som omfatter innovations- og markedsføringsaktioner, herunder faserne før massekommercialisering og virksomhedsvækst. Med idéen om at tilbyde et enkelt kontaktpunkt og en samlet støtteproces vil Accelerator yde blandet finansiering, hvor tilskud kombineres med egenkapitalfinansiering. Dertil kommer, at det vil lette adgangen til lån
  og garantier
  under InvestEU-programmet.
  Mindst 70 % af EIC's budget vil være helliget nystartede virksomheder og små og mellemstore virksomheder.

EIC

videnskabelige og

forskning og

EIC

og garantier

Mindst 70 % af EIC's budget vil være helliget nystartede virksomheder og små og mellemstore virksomheder.

Ændring 220

Ændring 220

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — stk. 3 — led 1

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — stk. 3 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | fokusere på banebrydende og disruptive innovationer, herunder social innovation, som potentielt kan skabe nye markeder
  , i modsætning til dem, som indebærer gradvise forbedringer af eksisterende produkter, tjenester eller forretningsmodeller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

fokusere på banebrydende og disruptive innovationer, herunder social innovation, som potentielt kan skabe nye markeder
  , i modsætning til dem, som indebærer gradvise forbedringer af eksisterende produkter, tjenester eller forretningsmodeller

, i modsætning til dem, som indebærer gradvise forbedringer af eksisterende produkter, tjenester eller forretningsmodeller

| — | fokusere på banebrydende og disruptive innovationer, herunder social innovation, som potentielt kan skabe nye markeder
  eller fremme nye løsninger, såvel som forske i potentielle radikalt nye teknologier |
| --- | --- |

—

fokusere på banebrydende og disruptive innovationer, herunder social innovation, som potentielt kan skabe nye markeder
  eller fremme nye løsninger, såvel som forske i potentielle radikalt nye teknologier

eller fremme nye løsninger, såvel som forske i potentielle radikalt nye teknologier

Ændring 221

Ændring 221

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — stk. 3 — led 2

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — stk. 3 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | primært være bottom-up, åben for innovationer fra alle
  forskningsområder
  , teknologi og applikaitoner i enhver sektor, og muliggøre målrettet støtte til fremspirende banebrydende eller disruptive teknologier af potentiel strategisk betydning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

primært være bottom-up, åben for innovationer fra alle
  forskningsområder
  , teknologi og applikaitoner i enhver sektor, og muliggøre målrettet støtte til fremspirende banebrydende eller disruptive teknologier af potentiel strategisk betydning

forskningsområder

| — | primært være bottom-up, åben for
  målrettede
  innovationer
  og forskning
  fra alle
  videnskabelige felter
  , teknologi og applikaitoner i enhver sektor, og muliggøre målrettet støtte til fremspirende banebrydende eller disruptive teknologier af potentiel strategisk betydning |
| --- | --- |

—

primært være bottom-up, åben for
  målrettede
  innovationer
  og forskning
  fra alle
  videnskabelige felter
  , teknologi og applikaitoner i enhver sektor, og muliggøre målrettet støtte til fremspirende banebrydende eller disruptive teknologier af potentiel strategisk betydning

målrettede

og forskning

videnskabelige felter

Ændring 222

Ændring 222

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — stk. 3 — led 3

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — stk. 3 — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | fremme innovationer, som går på tværs af forskellige videnskabelige, teknologiske (f.eks. ved at kombinere det fysiske og det digitale område) områder og sektorer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

fremme innovationer, som går på tværs af forskellige videnskabelige, teknologiske (f.eks. ved at kombinere det fysiske og det digitale område) områder og sektorer

| — | fremme innovationer
  og forskning
  , som går på tværs af forskellige videnskabelige, teknologiske (f.eks. ved at kombinere det fysiske og det digitale område) områder og sektorer |
| --- | --- |

—

fremme innovationer
  og forskning
  , som går på tværs af forskellige videnskabelige, teknologiske (f.eks. ved at kombinere det fysiske og det digitale område) områder og sektorer

og forskning

Ændring 223

Ændring 223

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — stk. 3 — led 4

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — stk. 3 — led 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | være koncentreret om innovatorer, forenkling af procedurer og administrative krav, gøre brug af interviews for at hjælpe med at vurdere ansøgninger, og sikre hurtig beslutningstagning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

være koncentreret om innovatorer, forenkling af procedurer og administrative krav, gøre brug af interviews for at hjælpe med at vurdere ansøgninger, og sikre hurtig beslutningstagning

| — | være koncentreret om innovatorer
  og forskere
  , forenkling af procedurer og administrative krav, gøre brug af interviews for at hjælpe med at vurdere ansøgninger, og sikre hurtig beslutningstagning |
| --- | --- |

—

være koncentreret om innovatorer
  og forskere
  , forenkling af procedurer og administrative krav, gøre brug af interviews for at hjælpe med at vurdere ansøgninger, og sikre hurtig beslutningstagning

og forskere

Ændring 224

Ændring 224

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — stk. 4

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Innovatorerne vil ud over finansiel støtte få adgang til EIC's forretningsrådgivningstjenester, der tilbyder projektcoaching, mentorbistand og teknisk bistand, og matcher innovatorer med ligemænd, industrielle partnere og investorer. Innovatorerne vil desuden have lettere adgang til ekspertise, faciliteter (herunder innovationscentre (23)) og partnere fra hele EU, støttede aktiviteter (herunder EIT's aktiviteter, navnlig via dets videns- og innovationsfællesskaber). | Innovatorerne vil ud over finansiel støtte få adgang til EIC's forretningsrådgivningstjenester, der tilbyder projektcoaching, mentorbistand og teknisk bistand, og matcher innovatorer med ligemænd, industrielle partnere og investorer. Innovatorerne vil desuden have lettere adgang til ekspertise, faciliteter (herunder
  forskningsinfrastrukturer og
  innovationscentre (23)) og partnere fra hele EU, støttede aktiviteter (herunder EIT's aktiviteter, navnlig via dets videns- og innovationsfællesskaber). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Innovatorerne vil ud over finansiel støtte få adgang til EIC's forretningsrådgivningstjenester, der tilbyder projektcoaching, mentorbistand og teknisk bistand, og matcher innovatorer med ligemænd, industrielle partnere og investorer. Innovatorerne vil desuden have lettere adgang til ekspertise, faciliteter (herunder innovationscentre (23)) og partnere fra hele EU, støttede aktiviteter (herunder EIT's aktiviteter, navnlig via dets videns- og innovationsfællesskaber).

23

Innovatorerne vil ud over finansiel støtte få adgang til EIC's forretningsrådgivningstjenester, der tilbyder projektcoaching, mentorbistand og teknisk bistand, og matcher innovatorer med ligemænd, industrielle partnere og investorer. Innovatorerne vil desuden have lettere adgang til ekspertise, faciliteter (herunder
  forskningsinfrastrukturer og
  innovationscentre (23)) og partnere fra hele EU, støttede aktiviteter (herunder EIT's aktiviteter, navnlig via dets videns- og innovationsfællesskaber).

forskningsinfrastrukturer og

23

Ændring 225

Ændring 225

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — stk. 5

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Der skal lægges særlig vægt på at sikre korrekt og effektiv komplementaritet med individuelle eller netværksbaserede medlemsstatsinitiativer, herunder i form af europæiske partnerskaber. | Der skal
  derudover
  lægges særlig vægt på at sikre korrekt og effektiv komplementaritet med individuelle eller netværksbaserede medlemsstatsinitiativer, herunder i form af europæiske partnerskaber. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Der skal lægges særlig vægt på at sikre korrekt og effektiv komplementaritet med individuelle eller netværksbaserede medlemsstatsinitiativer, herunder i form af europæiske partnerskaber.

Der skal
  derudover
  lægges særlig vægt på at sikre korrekt og effektiv komplementaritet med individuelle eller netværksbaserede medlemsstatsinitiativer, herunder i form af europæiske partnerskaber.

derudover

Ændring 226

Ændring 226

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — underpunkt 1.1.1 — indledning

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — underpunkt 1.1.1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.1.1. | Pathfinder for Advanced Research |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.1.1.

Pathfinder for Advanced Research

| 1.1.1. | EIC's
  Pathfinder for Advanced Research |
| --- | --- |

1.1.1.

EIC's
  Pathfinder for Advanced Research

EIC's

Ændring 227

Ændring 227

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — underpunkt 1.1.1 — stk. 2

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — underpunkt 1.1.1 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Pathfinder's overordnede målsætning vil være at dyrke potentielt markedsskabende innovationer ud fra banebrydende teknologiske idéer og bringe dem til demonstrationsfasen eller udvikle business cases eller strategier, der kan fremmes yderligere gennem Accelerator eller andre markedsudrulningsløsninger. I den forbindelse vil Pathfinder i første omgang støtte de tidligste faser af den videnskabelige og teknologiske forskning og udvikling, herunder proof of concept og prototyper til teknologivalidering. | Pathfinder's overordnede målsætning vil være at dyrke potentielt markedsskabende innovationer ud fra banebrydende
  videnskabelige og
  teknologiske idéer og bringe dem til demonstrationsfasen eller udvikle business cases eller strategier, der kan fremmes yderligere gennem Accelerator eller andre markedsudrulningsløsninger. I den forbindelse vil Pathfinder i første omgang støtte de tidligste faser af den videnskabelige og teknologiske forskning og udvikling, herunder
  spydspidsteknologi
  , proof of concept og prototyper til teknologivalidering. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Pathfinder's overordnede målsætning vil være at dyrke potentielt markedsskabende innovationer ud fra banebrydende teknologiske idéer og bringe dem til demonstrationsfasen eller udvikle business cases eller strategier, der kan fremmes yderligere gennem Accelerator eller andre markedsudrulningsløsninger. I den forbindelse vil Pathfinder i første omgang støtte de tidligste faser af den videnskabelige og teknologiske forskning og udvikling, herunder proof of concept og prototyper til teknologivalidering.

Pathfinder's overordnede målsætning vil være at dyrke potentielt markedsskabende innovationer ud fra banebrydende
  videnskabelige og
  teknologiske idéer og bringe dem til demonstrationsfasen eller udvikle business cases eller strategier, der kan fremmes yderligere gennem Accelerator eller andre markedsudrulningsløsninger. I den forbindelse vil Pathfinder i første omgang støtte de tidligste faser af den videnskabelige og teknologiske forskning og udvikling, herunder
  spydspidsteknologi
  , proof of concept og prototyper til teknologivalidering.

videnskabelige og

spydspidsteknologi

Ændring 228

Ændring 228

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — underpunkt 1.1.1 — stk. 3

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — underpunkt 1.1.1 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| For at være fuldstændig åben for omfattende sonderinger, muligheder affødt at tilfældigheder og pludselige idéer, koncepter og opdagelser vil Pathfinder primært blive gennemført gennem
  en
  løbende
  åben indkaldelse
  af bottom-up-forslag. Pathfinder vil ligeledes sørge for konkurrencemæssige udfordringer med henblik på at udvikle vigtige strategiske målsætninger (24), som kræver avanceret teknologi og radikale overvejelser. Gruppering af udvalgte projekter i tematiske eller målsætningsbaserede porteføljer vil gøre det muligt at mobilisere en kritisk masse af indsats og strukturere nye tværfaglige forskersamfund. | For at være fuldstændig åben for omfattende sonderinger, muligheder affødt at tilfældigheder og pludselige idéer, koncepter og opdagelser vil Pathfinder primært blive gennemført gennem løbende
  , konkurrenceprægede og åbne indkaldelser
  af bottom-up-forslag. Pathfinder vil ligeledes sørge for konkurrencemæssige udfordringer med henblik på at udvikle vigtige strategiske målsætninger (24), som kræver avanceret teknologi og radikale overvejelser. Gruppering af udvalgte projekter i tematiske eller målsætningsbaserede porteføljer vil gøre det muligt at mobilisere en kritisk masse af indsats og strukturere nye tværfaglige forskersamfund. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

For at være fuldstændig åben for omfattende sonderinger, muligheder affødt at tilfældigheder og pludselige idéer, koncepter og opdagelser vil Pathfinder primært blive gennemført gennem
  en
  løbende
  åben indkaldelse
  af bottom-up-forslag. Pathfinder vil ligeledes sørge for konkurrencemæssige udfordringer med henblik på at udvikle vigtige strategiske målsætninger (24), som kræver avanceret teknologi og radikale overvejelser. Gruppering af udvalgte projekter i tematiske eller målsætningsbaserede porteføljer vil gøre det muligt at mobilisere en kritisk masse af indsats og strukturere nye tværfaglige forskersamfund.

en

åben indkaldelse

24

For at være fuldstændig åben for omfattende sonderinger, muligheder affødt at tilfældigheder og pludselige idéer, koncepter og opdagelser vil Pathfinder primært blive gennemført gennem løbende
  , konkurrenceprægede og åbne indkaldelser
  af bottom-up-forslag. Pathfinder vil ligeledes sørge for konkurrencemæssige udfordringer med henblik på at udvikle vigtige strategiske målsætninger (24), som kræver avanceret teknologi og radikale overvejelser. Gruppering af udvalgte projekter i tematiske eller målsætningsbaserede porteføljer vil gøre det muligt at mobilisere en kritisk masse af indsats og strukturere nye tværfaglige forskersamfund.

, konkurrenceprægede og åbne indkaldelser

24

Ændring 229

Ændring 229

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — underpunkt 1.1.1 — stk. 5

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — underpunkt 1.1.1 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Pathfinder vil være åben for alle typer af innovatorer, fra enkeltpersoner til universiteter,
  forskningsorganisationer
  og virksomheder, især opstartsvirksomheder og SMV'er, og fra enkeltmodtagere eller tværfaglige konsortier. I tilfælde af projekter med en enkelt støttemodtager vil større virksomheder ikke have adgang.
  Pathfinder vil
  blive gennemført i tæt koordination med andre dele af Horisont Europa, især gennem aktiviteter under Det Europæiske Forskningsråd (EFR), Marie Skłodowska-Curie-aktiviteterne (MSCA) og Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologis (EIT)
  videns- og innovationsfællesskaber (VIF)
  . Den vil også blive gennemført i tæt samordning med medlemsstaternes programmer og aktiviteter. | Pathfinder vil være åben for alle typer af innovatorer med stort potentiale, fra enkeltpersoner til universiteter,
  forsknings- og teknologiorganisationer
  og virksomheder, især opstartsvirksomheder og SMV'er, og fra enkeltmodtagere eller tværfaglige konsortier. I tilfælde af projekter med en enkelt støttemodtager vil større virksomheder ikke have adgang.
  For at sikre synergier og undgå overlapninger vil Pathfinder
  blive gennemført i tæt koordination med andre dele af Horisont Europa, især gennem aktiviteter under Det Europæiske Forskningsråd (EFR), Marie Skłodowska-Curie-aktiviteterne (MSCA) og Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT). Den vil også blive gennemført i tæt samordning med medlemsstaternes programmer og aktiviteter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Pathfinder vil være åben for alle typer af innovatorer, fra enkeltpersoner til universiteter,
  forskningsorganisationer
  og virksomheder, især opstartsvirksomheder og SMV'er, og fra enkeltmodtagere eller tværfaglige konsortier. I tilfælde af projekter med en enkelt støttemodtager vil større virksomheder ikke have adgang.
  Pathfinder vil
  blive gennemført i tæt koordination med andre dele af Horisont Europa, især gennem aktiviteter under Det Europæiske Forskningsråd (EFR), Marie Skłodowska-Curie-aktiviteterne (MSCA) og Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologis (EIT)
  videns- og innovationsfællesskaber (VIF)
  . Den vil også blive gennemført i tæt samordning med medlemsstaternes programmer og aktiviteter.

forskningsorganisationer

Pathfinder vil

videns- og innovationsfællesskaber (VIF)

Pathfinder vil være åben for alle typer af innovatorer med stort potentiale, fra enkeltpersoner til universiteter,
  forsknings- og teknologiorganisationer
  og virksomheder, især opstartsvirksomheder og SMV'er, og fra enkeltmodtagere eller tværfaglige konsortier. I tilfælde af projekter med en enkelt støttemodtager vil større virksomheder ikke have adgang.
  For at sikre synergier og undgå overlapninger vil Pathfinder
  blive gennemført i tæt koordination med andre dele af Horisont Europa, især gennem aktiviteter under Det Europæiske Forskningsråd (EFR), Marie Skłodowska-Curie-aktiviteterne (MSCA) og Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT). Den vil også blive gennemført i tæt samordning med medlemsstaternes programmer og aktiviteter.

forsknings- og teknologiorganisationer

For at sikre synergier og undgå overlapninger vil Pathfinder

Ændring 230

Ændring 230

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — underpunkt 1.1.2 — stk. 2

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — underpunkt 1.1.2 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Accelerator vil følgelig yde finansiel støtte til innovatorer, som endnu ikke er finansielt stabile eller attraktive for investorer, og virksomheder, der har ambitioner om at udvikle og udrulle deres banebrydende innovationer i EU og på de internationale markeder og hurtigt ekspandere. Den vil til det formål bygge på de erfaringer, der er gjort med Horisont 2020's SMV-instrument fase 2 og 3 og Horisont 2020's InnovFin-initiativ, navnlig ved at tilføje en komponent, hvor der ydes andet end tilskud, og evnen til at støtte større og længerevarende investeringer. | Accelerator vil følgelig yde finansiel støtte til innovatorer, som endnu ikke er finansielt stabile eller attraktive for investorer, og virksomheder, der har ambitioner om at udvikle og udrulle deres banebrydende innovationer i EU og på de internationale markeder og hurtigt ekspandere. Den vil til det formål bygge på de erfaringer, der er gjort med Horisont 2020's SMV-instrument fase 2 og 3 og Horisont 2020's InnovFin-initiativ, navnlig ved at tilføje en komponent, hvor der ydes andet end tilskud, og evnen til at støtte større og længerevarende investeringer.
  Der vil blive sikret samarbejde med EIT og dets VIF'er og synergier med deres acceleratorers aktiviteter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Accelerator vil følgelig yde finansiel støtte til innovatorer, som endnu ikke er finansielt stabile eller attraktive for investorer, og virksomheder, der har ambitioner om at udvikle og udrulle deres banebrydende innovationer i EU og på de internationale markeder og hurtigt ekspandere. Den vil til det formål bygge på de erfaringer, der er gjort med Horisont 2020's SMV-instrument fase 2 og 3 og Horisont 2020's InnovFin-initiativ, navnlig ved at tilføje en komponent, hvor der ydes andet end tilskud, og evnen til at støtte større og længerevarende investeringer.

Accelerator vil følgelig yde finansiel støtte til innovatorer, som endnu ikke er finansielt stabile eller attraktive for investorer, og virksomheder, der har ambitioner om at udvikle og udrulle deres banebrydende innovationer i EU og på de internationale markeder og hurtigt ekspandere. Den vil til det formål bygge på de erfaringer, der er gjort med Horisont 2020's SMV-instrument fase 2 og 3 og Horisont 2020's InnovFin-initiativ, navnlig ved at tilføje en komponent, hvor der ydes andet end tilskud, og evnen til at støtte større og længerevarende investeringer.
  Der vil blive sikret samarbejde med EIT og dets VIF'er og synergier med deres acceleratorers aktiviteter.

Der vil blive sikret samarbejde med EIT og dets VIF'er og synergier med deres acceleratorers aktiviteter.

Ændring 231

Ændring 231

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — underpunkt 1.1.2 — stk. 2 — led 2

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — underpunkt 1.1.2 — stk. 2 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | støtte til egenkapitalinvesteringer (27) eller andre støttetyper med tilbagebetalingspligt med henblik på at knytte innovationaktiviteter sammen med effektiv markedsudrulning, herunder opskalering, på en
  mpde
  , som ikke fortrænger private investeringer eller forstyrrer konkurrencen på det indre marked. Hvis det er relevant, vil innovatoren blive opfordret til at benytte sig af lånefinansiering (f.eks. lån) ydet under InvestEU-programmet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

støtte til egenkapitalinvesteringer (27) eller andre støttetyper med tilbagebetalingspligt med henblik på at knytte innovationaktiviteter sammen med effektiv markedsudrulning, herunder opskalering, på en
  mpde
  , som ikke fortrænger private investeringer eller forstyrrer konkurrencen på det indre marked. Hvis det er relevant, vil innovatoren blive opfordret til at benytte sig af lånefinansiering (f.eks. lån) ydet under InvestEU-programmet.

27

mpde

| — | støtte til egenkapitalinvesteringer (27) eller andre støttetyper med tilbagebetalingspligt med henblik på at knytte innovationaktiviteter sammen med effektiv markedsudrulning, herunder opskalering, på en
  måde
  , som ikke fortrænger private investeringer eller forstyrrer konkurrencen på det indre marked. Hvis det er relevant, vil innovatoren blive opfordret til at benytte sig af lånefinansiering (f.eks. lån
  eller garantier
  ) ydet under InvestEU-programmet. |
| --- | --- |

—

støtte til egenkapitalinvesteringer (27) eller andre støttetyper med tilbagebetalingspligt med henblik på at knytte innovationaktiviteter sammen med effektiv markedsudrulning, herunder opskalering, på en
  måde
  , som ikke fortrænger private investeringer eller forstyrrer konkurrencen på det indre marked. Hvis det er relevant, vil innovatoren blive opfordret til at benytte sig af lånefinansiering (f.eks. lån
  eller garantier
  ) ydet under InvestEU-programmet.

27

måde

eller garantier

Ændring 232

Ændring 232

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — underpunkt 1.1.2 — stk. 4

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — underpunkt 1.1.2 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Støtten vil blive tildelt gennem en enkelt proces og via en enkelt afgørelse, hvor den støttede innovator får et samlet tilsagn om finansielle ressourcer, der skal dække de forskellige innovationsstadier frem til markedsføringen, herunder massekommercialisering. Den fulde gennemførelse af den tildelte støtte vil blive målt ved hjælp af milepæle og revision. Kombinationen og omfanget af finansieringen vil være tilpasset
  virksomhedens
  behov, størrelse og fase, karakteren af teknologien/innovationen og innovationscyklussens varighed. Den vil dække finansieringsbehovet, indtil alternative investeringskilder tager over. | Støtten vil blive tildelt gennem en enkelt proces og via en enkelt afgørelse, hvor den støttede innovator får et samlet tilsagn om finansielle ressourcer, der skal dække de forskellige innovationsstadier frem til markedsføringen, herunder massekommercialisering. Den fulde gennemførelse af den tildelte støtte vil blive målt ved hjælp af milepæle og revision. Kombinationen og omfanget af finansieringen bliver tilpasset
  modtagerens
  behov, dens størrelse og stadie, hvilken teknologi/innovation og længden af innovation cyklus. Den vil dække finansieringsbehovet, indtil alternative investeringskilder tager over. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Støtten vil blive tildelt gennem en enkelt proces og via en enkelt afgørelse, hvor den støttede innovator får et samlet tilsagn om finansielle ressourcer, der skal dække de forskellige innovationsstadier frem til markedsføringen, herunder massekommercialisering. Den fulde gennemførelse af den tildelte støtte vil blive målt ved hjælp af milepæle og revision. Kombinationen og omfanget af finansieringen vil være tilpasset
  virksomhedens
  behov, størrelse og fase, karakteren af teknologien/innovationen og innovationscyklussens varighed. Den vil dække finansieringsbehovet, indtil alternative investeringskilder tager over.

virksomhedens

Støtten vil blive tildelt gennem en enkelt proces og via en enkelt afgørelse, hvor den støttede innovator får et samlet tilsagn om finansielle ressourcer, der skal dække de forskellige innovationsstadier frem til markedsføringen, herunder massekommercialisering. Den fulde gennemførelse af den tildelte støtte vil blive målt ved hjælp af milepæle og revision. Kombinationen og omfanget af finansieringen bliver tilpasset
  modtagerens
  behov, dens størrelse og stadie, hvilken teknologi/innovation og længden af innovation cyklus. Den vil dække finansieringsbehovet, indtil alternative investeringskilder tager over.

modtagerens

Ændring 233

Ændring 233

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — underpunkt 1.1.2 — stk. 5

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — underpunkt 1.1.2 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| For innovationer med høj
  teknologisk
  risiko (avanceret teknologi) vil støtte altid omfatte en tilskudskomponent, om dækker innovationsaktiviteter. I tilfælde, hvor de forskellige risici (teknologiske, markedsrelaterede, lovgivningsmæssige) er mindsket, forventes den relative betydning af de tilbagebetalingspligtige forskud at blive større. | For innovationer med høj risiko (
  f.eks.
  avanceret teknologi) vil støtte altid omfatte en tilskudskomponent, om dækker innovationsaktiviteter
  , som kan udføres i samarbejde med offentlige forskningsinstitutioner som partner eller underleverandør
  . I tilfælde, hvor de forskellige risici (teknologiske, markedsrelaterede, lovgivningsmæssige) er mindsket, forventes den relative betydning af de tilbagebetalingspligtige forskud at blive større. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

For innovationer med høj
  teknologisk
  risiko (avanceret teknologi) vil støtte altid omfatte en tilskudskomponent, om dækker innovationsaktiviteter. I tilfælde, hvor de forskellige risici (teknologiske, markedsrelaterede, lovgivningsmæssige) er mindsket, forventes den relative betydning af de tilbagebetalingspligtige forskud at blive større.

teknologisk

For innovationer med høj risiko (
  f.eks.
  avanceret teknologi) vil støtte altid omfatte en tilskudskomponent, om dækker innovationsaktiviteter
  , som kan udføres i samarbejde med offentlige forskningsinstitutioner som partner eller underleverandør
  . I tilfælde, hvor de forskellige risici (teknologiske, markedsrelaterede, lovgivningsmæssige) er mindsket, forventes den relative betydning af de tilbagebetalingspligtige forskud at blive større.

f.eks.

, som kan udføres i samarbejde med offentlige forskningsinstitutioner som partner eller underleverandør

Ændring 234

Ændring 234

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — underpunkt 1.1.2 — stk. 7

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — underpunkt 1.1.2 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Accelerator vil primært operere gennem en fortsat åben og bottom-up indkaldelse af forslag, der har individuelle iværksættere (især opstartsvirksomheder og SMV'er) som målgruppe, og der vil blive lagt særlig vægt på unge og kvindelige innovatorer. Denne åbne, bottom-up indkaldelse vil blive suppleret med målrettet støtte til fremspirende banebrydende eller disruptive teknologier af potentiel strategisk betydning. Investorer, herunder offentlige innovationsagenturer, kan ligeledes indsende forslag, men støtten vil blive tildelt virksomheden. | Accelerator vil primært operere gennem en fortsat åben,
  konkurrencepræget
  og bottom-up indkaldelse af forslag
  med fastlagte frister
  , der har individuelle iværksættere (især opstartsvirksomheder og SMV'er) som målgruppe, og der vil blive lagt særlig vægt på unge og kvindelige innovatorer. Denne åbne, bottom-up indkaldelse vil blive suppleret med målrettet støtte til fremspirende banebrydende eller disruptive
  innovationer og
  teknologier af potentiel strategisk betydning. Investorer, herunder offentlige innovationsagenturer, kan ligeledes indsende forslag, men støtten vil blive tildelt virksomheden. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Accelerator vil primært operere gennem en fortsat åben og bottom-up indkaldelse af forslag, der har individuelle iværksættere (især opstartsvirksomheder og SMV'er) som målgruppe, og der vil blive lagt særlig vægt på unge og kvindelige innovatorer. Denne åbne, bottom-up indkaldelse vil blive suppleret med målrettet støtte til fremspirende banebrydende eller disruptive teknologier af potentiel strategisk betydning. Investorer, herunder offentlige innovationsagenturer, kan ligeledes indsende forslag, men støtten vil blive tildelt virksomheden.

Accelerator vil primært operere gennem en fortsat åben,
  konkurrencepræget
  og bottom-up indkaldelse af forslag
  med fastlagte frister
  , der har individuelle iværksættere (især opstartsvirksomheder og SMV'er) som målgruppe, og der vil blive lagt særlig vægt på unge og kvindelige innovatorer. Denne åbne, bottom-up indkaldelse vil blive suppleret med målrettet støtte til fremspirende banebrydende eller disruptive
  innovationer og
  teknologier af potentiel strategisk betydning. Investorer, herunder offentlige innovationsagenturer, kan ligeledes indsende forslag, men støtten vil blive tildelt virksomheden.

konkurrencepræget

med fastlagte frister

innovationer og

Ændring 235

Ændring 235

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — underpunkt 1.1.2 — stk. 8

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — underpunkt 1.1.2 — stk. 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Accelerator vil muliggøre hurtig anvendelse af innovationer, der stammer fra projekter,
  der er støttet under Pathfinder
  , fra lignende »avancerede forskningsprogrammer« i medlemsstaterne og fra andre søjler under EU's
  rammeprogrammer

   (28) med det formål at støtte dem, så de når ud på markedet. Denne indkredsning af projekter, som støttes under andre søjler af Horisont Europa tillige med tidligere rammeprogrammer, vil være baseret på relevante metoder såsom Innovation Radar. | Accelerator vil muliggøre hurtig anvendelse af innovationer, der stammer fra
  støttede
  projekter under Pathfinder, fra lignende »avancerede forskningsprogrammer« i medlemsstaterne
  , fra EIT's VIF'er
  og andre søjler under EU's
  rammeprogram

   (28), med det formål at støtte dem, så de når ud på markedet. Denne indkredsning af projekter, som støttes under andre søjler af Horisont Europa tillige med tidligere rammeprogrammer, vil være baseret på relevante metoder såsom Innovation Radar. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Accelerator vil muliggøre hurtig anvendelse af innovationer, der stammer fra projekter,
  der er støttet under Pathfinder
  , fra lignende »avancerede forskningsprogrammer« i medlemsstaterne og fra andre søjler under EU's
  rammeprogrammer

   (28) med det formål at støtte dem, så de når ud på markedet. Denne indkredsning af projekter, som støttes under andre søjler af Horisont Europa tillige med tidligere rammeprogrammer, vil være baseret på relevante metoder såsom Innovation Radar.

der er støttet under Pathfinder

rammeprogrammer

28

Accelerator vil muliggøre hurtig anvendelse af innovationer, der stammer fra
  støttede
  projekter under Pathfinder, fra lignende »avancerede forskningsprogrammer« i medlemsstaterne
  , fra EIT's VIF'er
  og andre søjler under EU's
  rammeprogram

   (28), med det formål at støtte dem, så de når ud på markedet. Denne indkredsning af projekter, som støttes under andre søjler af Horisont Europa tillige med tidligere rammeprogrammer, vil være baseret på relevante metoder såsom Innovation Radar.

støttede

, fra EIT

VIF'er

rammeprogram

28

Ændring 236

Ændring 236

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — underpunkt 1.1.3 — stk. 1 — led 1

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — underpunkt 1.1.3 — stk. 1 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | EIC-virksomhedsaccelerationstjenester til støtte for aktiviteter og aktioner under Pathfinder og Accelerator. Målet vil være at forbinde EIC-samfundet af støttede innovatorer, herunder finansieret Seal of Excellence, med investorer, partnere
  og
  offentlige indkøbere. Den vil ligeledes tilvejebringe en række coaching- og mentortjenester til EIC's aktioner. Den vil give innovatorerne adgang til internationale netværk af potentielle partnere, herunder fra industrien, med det formål at supplere en værdikæde eller udvikle markedsmulighederne samt finde investorer og andre kilder til privat finansiering eller virksomhedsfinansiering. Aktiviteterne vil omfatte livearrangementer (f.eks. formidlingsarrangementer og salgsarrangementer), men også udvikling eller anvendelse af eksisterende platforme til matchning af interessenter i tæt samarbejde med finansielle mellemled støttet af InvestEU og med EIB-gruppen. Disse aktiviteter vil ligeledes tilskynde til peerudvekslinger som kilde til læring inden for innovationsøkosystemer, hvor der gøres særlig god brug af medlemmerne af EIC's rådgivende udvalg på højt niveau og EIC-stipendiater. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

EIC-virksomhedsaccelerationstjenester til støtte for aktiviteter og aktioner under Pathfinder og Accelerator. Målet vil være at forbinde EIC-samfundet af støttede innovatorer, herunder finansieret Seal of Excellence, med investorer, partnere
  og
  offentlige indkøbere. Den vil ligeledes tilvejebringe en række coaching- og mentortjenester til EIC's aktioner. Den vil give innovatorerne adgang til internationale netværk af potentielle partnere, herunder fra industrien, med det formål at supplere en værdikæde eller udvikle markedsmulighederne samt finde investorer og andre kilder til privat finansiering eller virksomhedsfinansiering. Aktiviteterne vil omfatte livearrangementer (f.eks. formidlingsarrangementer og salgsarrangementer), men også udvikling eller anvendelse af eksisterende platforme til matchning af interessenter i tæt samarbejde med finansielle mellemled støttet af InvestEU og med EIB-gruppen. Disse aktiviteter vil ligeledes tilskynde til peerudvekslinger som kilde til læring inden for innovationsøkosystemer, hvor der gøres særlig god brug af medlemmerne af EIC's rådgivende udvalg på højt niveau og EIC-stipendiater.

og

| — | EIC-virksomhedsaccelerationstjenester til støtte for aktiviteter og aktioner under Pathfinder og Accelerator. Målet vil være at forbinde EIC-samfundet af støttede innovatorer, herunder finansieret Seal of Excellence, med investorer, partnere, offentlige
  og private
  købere og forbrugere. Den vil ligeledes tilvejebringe en række coaching- og mentortjenester til EIC's aktioner. Den vil give innovatorerne adgang til internationale netværk af potentielle partnere, herunder fra industrien, med det formål at supplere en værdikæde eller udvikle markedsmulighederne samt finde investorer og andre kilder til privat finansiering eller virksomhedsfinansiering. Aktiviteterne vil omfatte livearrangementer (f.eks. formidlingsarrangementer og salgsarrangementer), men også udvikling eller anvendelse af eksisterende platforme til matchning af interessenter i tæt samarbejde med finansielle mellemled støttet af InvestEU og med EIB-gruppen. Disse aktiviteter vil ligeledes tilskynde til peerudvekslinger som kilde til læring inden for innovationsøkosystemer, hvor der gøres særlig god brug af medlemmerne af EIC's rådgivende udvalg på højt niveau og EIC-stipendiater.
  Disse ekstra EIC-aktiviteter med fokus på banebrydende/højrisiko innovationer skal supplere den tilsvarende portefølje i EIT's aktiviteter målrettet iværksættere, innovatorer og nyetablerede virksomheder. EIC opfordres til at gøre brug af VIF'ernes ekspertise og erfaring til at yde støtte til innovatorer. |
| --- | --- |

—

EIC-virksomhedsaccelerationstjenester til støtte for aktiviteter og aktioner under Pathfinder og Accelerator. Målet vil være at forbinde EIC-samfundet af støttede innovatorer, herunder finansieret Seal of Excellence, med investorer, partnere, offentlige
  og private
  købere og forbrugere. Den vil ligeledes tilvejebringe en række coaching- og mentortjenester til EIC's aktioner. Den vil give innovatorerne adgang til internationale netværk af potentielle partnere, herunder fra industrien, med det formål at supplere en værdikæde eller udvikle markedsmulighederne samt finde investorer og andre kilder til privat finansiering eller virksomhedsfinansiering. Aktiviteterne vil omfatte livearrangementer (f.eks. formidlingsarrangementer og salgsarrangementer), men også udvikling eller anvendelse af eksisterende platforme til matchning af interessenter i tæt samarbejde med finansielle mellemled støttet af InvestEU og med EIB-gruppen. Disse aktiviteter vil ligeledes tilskynde til peerudvekslinger som kilde til læring inden for innovationsøkosystemer, hvor der gøres særlig god brug af medlemmerne af EIC's rådgivende udvalg på højt niveau og EIC-stipendiater.
  Disse ekstra EIC-aktiviteter med fokus på banebrydende/højrisiko innovationer skal supplere den tilsvarende portefølje i EIT's aktiviteter målrettet iværksættere, innovatorer og nyetablerede virksomheder. EIC opfordres til at gøre brug af VIF'ernes ekspertise og erfaring til at yde støtte til innovatorer.

og private

Disse ekstra EIC-aktiviteter med fokus på banebrydende/højrisiko innovationer skal supplere den tilsvarende portefølje i EIT's aktiviteter målrettet iværksættere, innovatorer og nyetablerede virksomheder. EIC opfordres til at gøre brug af VIF'ernes ekspertise og erfaring til at yde støtte til innovatorer.

Ændring 237

Ændring 237

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — underpunkt 1.1.3 — stk. 1 — led 3

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.1 — underpunkt 1.1.3 — stk. 1 — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | EIC-udfordringer, dvs. motivationspriser, der skal bidrage til at udvikle nye
  løsninger på globale udfordringer
  , involvere nye aktører
  og
  skabe nye fællesskaber. EIC's anerkendelsespriser vil omfatte prisen som europæisk innovationshovedstad, iCapital, motivationsprisen for social innovation og prisen til kvindelige innovatorer (29). Udformningen og gennemførelsen
  af disse
  priser vil være knyttet
  til EIC
  til andre dele af
  rammeprogrammet
  , herunder missioner og
  andre finansieringsorganer
  . Mulighederne for samarbejde med organisationer (
  spsom
  virksomheder, universiteter, forskningsorganisationer, virksomhedsacceleratorer, velgørenhedsorganisationer og fonde) vil blive undersøgt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

EIC-udfordringer, dvs. motivationspriser, der skal bidrage til at udvikle nye
  løsninger på globale udfordringer
  , involvere nye aktører
  og
  skabe nye fællesskaber. EIC's anerkendelsespriser vil omfatte prisen som europæisk innovationshovedstad, iCapital, motivationsprisen for social innovation og prisen til kvindelige innovatorer (29). Udformningen og gennemførelsen
  af disse
  priser vil være knyttet
  til EIC
  til andre dele af
  rammeprogrammet
  , herunder missioner og
  andre finansieringsorganer
  . Mulighederne for samarbejde med organisationer (
  spsom
  virksomheder, universiteter, forskningsorganisationer, virksomhedsacceleratorer, velgørenhedsorganisationer og fonde) vil blive undersøgt.

løsninger på globale udfordringer

og

29

af disse

til EIC

rammeprogrammet

andre finansieringsorganer

spsom

| — | EIC-udfordringer, dvs. motivationspriser, der skal bidrage til at udvikle nye
  banebrydende innovationer
  , involvere nye aktører, skabe nye
  FoI-
  fællesskaber
  og -netværk samt synliggøre resultater fra EU-midler
  . EIC's anerkendelsespriser vil omfatte prisen som europæisk innovationshovedstad, iCapital,
  EU's udfordringspris
  , motivationsprisen for social innovation og prisen til kvindelige innovatorer (29). Udformningen
  og gennemførelsen af dens
  priser vil være knyttet til andre dele af
  programmet
  , herunder missioner og
  EIT for at sikre komplementaritet og undgå overlapninger
  . Mulighederne for samarbejde med organisationer (
  såsom
  virksomheder, universiteter, forskningsorganisationer, virksomhedsacceleratorer, velgørenhedsorganisationer og fonde) vil blive undersøgt. |
| --- | --- |

—

EIC-udfordringer, dvs. motivationspriser, der skal bidrage til at udvikle nye
  banebrydende innovationer
  , involvere nye aktører, skabe nye
  FoI-
  fællesskaber
  og -netværk samt synliggøre resultater fra EU-midler
  . EIC's anerkendelsespriser vil omfatte prisen som europæisk innovationshovedstad, iCapital,
  EU's udfordringspris
  , motivationsprisen for social innovation og prisen til kvindelige innovatorer (29). Udformningen
  og gennemførelsen af dens
  priser vil være knyttet til andre dele af
  programmet
  , herunder missioner og
  EIT for at sikre komplementaritet og undgå overlapninger
  . Mulighederne for samarbejde med organisationer (
  såsom
  virksomheder, universiteter, forskningsorganisationer, virksomhedsacceleratorer, velgørenhedsorganisationer og fonde) vil blive undersøgt.

banebrydende innovationer

FoI-

og -netværk samt synliggøre resultater fra EU-midler

EU's udfordringspris

29

og gennemførelsen af dens

programmet

EIT for at sikre komplementaritet og undgå overlapninger

såsom

Ændring 238

Ændring 238

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.2 — underpunkt 1.2.1 — stk. 1

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.2 — underpunkt 1.2.1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| EIC's rådgivende udvalg på højt niveau (»EIC-udvalget«) vil bistå Kommissionen i gennemførelsen af EIC.
  EIC-udvalget vil udover at
  rådgive om EIC's arbejdsprogram
  spille en aktiv rolle med hensyn til at rådgive om
  forvaltning og
  opfølgning af
  aktioner. Det vil have en kommunikerende funktion, hvor medlemmerne fungerer som ambassadører, der hjælper med at stimulere innovationen i EU. Kommunikationskanalerne vil omfatte tilstedeværelse ved vigtige innovationsarrangementer og på sociale medier, oprettelse af et EIC-innovatorsamfund, interaktion med vigtige medier med fokus på innovation, fælles arrangementer med væksthuse samt accelerationsknudepunkter. | EIC's rådgivende udvalg på højt niveau (»EIC-udvalget«) vil bistå Kommissionen i gennemførelsen af EIC.
  Det sammensættes af repræsentanter, herunder akademiske eksperter i innovationspolitik, forsknings- og teknologiorganisationer, iværksættere, venturekapitalfonde, blandt andre, i overensstemmelse med artikel 9 i denne afgørelse. |
| | For at gennemføre EIC vil Kommissionen med støtte fra EIC-udvalget sørge for: |
| | — | tydelig skelnen mellem de målrettede grupper og deres specielle behov |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

EIC's rådgivende udvalg på højt niveau (»EIC-udvalget«) vil bistå Kommissionen i gennemførelsen af EIC.
  EIC-udvalget vil udover at
  rådgive om EIC's arbejdsprogram
  spille en aktiv rolle med hensyn til at rådgive om
  forvaltning og
  opfølgning af
  aktioner. Det vil have en kommunikerende funktion, hvor medlemmerne fungerer som ambassadører, der hjælper med at stimulere innovationen i EU. Kommunikationskanalerne vil omfatte tilstedeværelse ved vigtige innovationsarrangementer og på sociale medier, oprettelse af et EIC-innovatorsamfund, interaktion med vigtige medier med fokus på innovation, fælles arrangementer med væksthuse samt accelerationsknudepunkter.

EIC-udvalget vil udover at

spille en aktiv rolle med hensyn til at rådgive om

opfølgning af

EIC's rådgivende udvalg på højt niveau (»EIC-udvalget«) vil bistå Kommissionen i gennemførelsen af EIC.
  Det sammensættes af repræsentanter, herunder akademiske eksperter i innovationspolitik, forsknings- og teknologiorganisationer, iværksættere, venturekapitalfonde, blandt andre, i overensstemmelse med artikel 9 i denne afgørelse.

Det sammensættes af repræsentanter, herunder akademiske eksperter i innovationspolitik, forsknings- og teknologiorganisationer, iværksættere, venturekapitalfonde, blandt andre, i overensstemmelse med artikel 9 i denne afgørelse.

For at gennemføre EIC vil Kommissionen med støtte fra EIC-udvalget sørge for:

For at gennemføre EIC vil Kommissionen med støtte fra EIC-udvalget sørge for:

—

tydelig skelnen mellem de målrettede grupper og deres specielle behov

tydelig skelnen mellem de målrettede grupper og deres specielle behov

| — | oplysninger om, hvordan den vil gennemføre den fælles støtte (tilskud, lån og garanti) |
| --- | --- |

—

oplysninger om, hvordan den vil gennemføre den fælles støtte (tilskud, lån og garanti)

oplysninger om, hvordan den vil gennemføre den fælles støtte (tilskud, lån og garanti)

| — | robust mekanisme for systematisk og tidstro vurdering af instrumenterne for at sikre en hurtig politiklæringsproces og udvikling af innovationsmønstre, herunder udvælgelse og anvendelse af indikatorer |
| --- | --- |

—

robust mekanisme for systematisk og tidstro vurdering af instrumenterne for at sikre en hurtig politiklæringsproces og udvikling af innovationsmønstre, herunder udvælgelse og anvendelse af indikatorer

robust mekanisme for systematisk og tidstro vurdering af instrumenterne for at sikre en hurtig politiklæringsproces og udvikling af innovationsmønstre, herunder udvælgelse og anvendelse af indikatorer

| — | samarbejde mellem EIC og EIT for at sikre komplementaritet og undgå overlapning |
| --- | --- |

—

samarbejde mellem EIC og EIT for at sikre komplementaritet og undgå overlapning

samarbejde mellem EIC og EIT for at sikre komplementaritet og undgå overlapning

| — | en nærmere definition af programledernes rolle og beføjelser |
| --- | --- |

—

en nærmere definition af programledernes rolle og beføjelser

en nærmere definition af programledernes rolle og beføjelser

| — | beskrivelse af værktøjer til at tiltrække investorer med risikovillig kapital i tilfælde af meget risikable projekter |
| --- | --- |

—

beskrivelse af værktøjer til at tiltrække investorer med risikovillig kapital i tilfælde af meget risikable projekter

beskrivelse af værktøjer til at tiltrække investorer med risikovillig kapital i tilfælde af meget risikable projekter

| — | definition af innovationsmål med hensyn til produkt, processer, markedsføring og tjenester |
| --- | --- |

—

definition af innovationsmål med hensyn til produkt, processer, markedsføring og tjenester

definition af innovationsmål med hensyn til produkt, processer, markedsføring og tjenester

| — | måling af drivkraften hos modtagerne. |
| --- | --- |

—

måling af drivkraften hos modtagerne.

måling af drivkraften hos modtagerne.

Udvalget vil også
  rådgive om EIC's arbejdsprogram, forvaltning og
  opfølgende
  aktioner. Det vil have en kommunikerende funktion, hvor medlemmerne fungerer som ambassadører, der hjælper med at stimulere innovationen i EU. Kommunikationskanalerne vil omfatte tilstedeværelse ved vigtige innovationsarrangementer og på sociale medier, oprettelse af et EIC-innovatorsamfund, interaktion med vigtige medier med fokus på innovation, fælles arrangementer med væksthuse samt accelerationsknudepunkter.
  EIT's styrelsesråd og EIC's styrelsesråd samarbejder om at udnytte synergieffekten og øge værditilvæksten for innovatorer og iværksættere i Unionen.

Udvalget vil også

opfølgende

EIT's styrelsesråd og EIC's styrelsesråd samarbejder om at udnytte synergieffekten og øge værditilvæksten for innovatorer og iværksættere i Unionen.

Ændring 239

Ændring 239

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.2 — underpunkt 1.2.1 — stk. 2

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.2 — underpunkt 1.2.1 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| EIC-udvalget vil udarbejde anbefalinger til Kommissionen vedrørende innovationstendenser eller initiativer, som er nødvendige for at øge og støtte EU's innovationsøkosystemer, herunder potentielle lovgivningsmæssige barrierer. Udvalgets anbefalinger bør ligeledes identificere fremspirende innovationsområder, som der skal tages højde for i aktiviteterne under søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne« og dens missioner. Udvalget forventes således at bidrage til den overordnede sammenhæng i Horisont Europa-programmet. | EIC-udvalget vil
  sammen med EIT's styrelsesråd
  udarbejde anbefalinger til Kommissionen vedrørende innovationstendenser eller initiativer, som er nødvendige for at øge og støtte EU's innovationsøkosystemer, herunder potentielle
  tekniske såvel som
  lovgivningsmæssige barrierer. Udvalgets anbefalinger bør ligeledes identificere fremspirende innovationsområder, som der skal tages højde for i aktiviteterne under søjlen »Globale udfordringer og
  europæisk
  industriel konkurrenceevne« og dens missioner. Udvalget forventes således at bidrage til den overordnede sammenhæng i Horisont Europa-programmet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

EIC-udvalget vil udarbejde anbefalinger til Kommissionen vedrørende innovationstendenser eller initiativer, som er nødvendige for at øge og støtte EU's innovationsøkosystemer, herunder potentielle lovgivningsmæssige barrierer. Udvalgets anbefalinger bør ligeledes identificere fremspirende innovationsområder, som der skal tages højde for i aktiviteterne under søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne« og dens missioner. Udvalget forventes således at bidrage til den overordnede sammenhæng i Horisont Europa-programmet.

EIC-udvalget vil
  sammen med EIT's styrelsesråd
  udarbejde anbefalinger til Kommissionen vedrørende innovationstendenser eller initiativer, som er nødvendige for at øge og støtte EU's innovationsøkosystemer, herunder potentielle
  tekniske såvel som
  lovgivningsmæssige barrierer. Udvalgets anbefalinger bør ligeledes identificere fremspirende innovationsområder, som der skal tages højde for i aktiviteterne under søjlen »Globale udfordringer og
  europæisk
  industriel konkurrenceevne« og dens missioner. Udvalget forventes således at bidrage til den overordnede sammenhæng i Horisont Europa-programmet.

sammen med EIT's styrelsesråd

tekniske såvel som

europæisk

Ændring 240

Ændring 240

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.2 — underpunkt 1.2.2 — stk. 5

Bilag I — del III — punkt 1 — underpunkt 1.2 — underpunkt 1.2.2 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Programforvalterne vil navnlig føre tilsyn med gennemførelsen af indkaldelser af forslag under Pathfinder og foreslå en evalueringsrangordning
  med henblik på en
  sammenhængende strategisk projektportefølje, der forventes bidrage betydeligt til fremkomsten af potentielle samfundsmæssige eller økonomiske markedsskabende innovationer. | Programforvalterne vil navnlig føre tilsyn med gennemførelsen af indkaldelser af forslag under Pathfinder og foreslå en evalueringsrangordning
  , der er baseret på tydelige og gennemsigtige kriterier som defineret i forordningen,
  sammenhængende
  med en
  strategisk projektportefølje, der forventes bidrage betydeligt til fremkomsten af potentielle
  videnskabelige,
  samfundsmæssige eller økonomiske
  radikalt nye fremtidsteknologier eller
  markedsskabende innovationer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Programforvalterne vil navnlig føre tilsyn med gennemførelsen af indkaldelser af forslag under Pathfinder og foreslå en evalueringsrangordning
  med henblik på en
  sammenhængende strategisk projektportefølje, der forventes bidrage betydeligt til fremkomsten af potentielle samfundsmæssige eller økonomiske markedsskabende innovationer.

med henblik på en

Programforvalterne vil navnlig føre tilsyn med gennemførelsen af indkaldelser af forslag under Pathfinder og foreslå en evalueringsrangordning
  , der er baseret på tydelige og gennemsigtige kriterier som defineret i forordningen,
  sammenhængende
  med en
  strategisk projektportefølje, der forventes bidrage betydeligt til fremkomsten af potentielle
  videnskabelige,
  samfundsmæssige eller økonomiske
  radikalt nye fremtidsteknologier eller
  markedsskabende innovationer.

, der er baseret på tydelige og gennemsigtige kriterier som defineret i forordningen,

med en

videnskabelige,

radikalt nye fremtidsteknologier eller

Ændring 241

Ændring 241

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 2 — underpunkt 2.1 — stk. 1

Bilag I — del III — punkt 2 — underpunkt 2.1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| For at udnytte innovationspotentialet fuldt ud og involvere forskere, iværksættere, industrien og samfundet som helhed skal EU forbedre det miljø, hvor innovation kan udfolde sig på alle niveauer. Det betyder, at der skal bidrages til udviklingen af et effektivt innovationsøkosystem på EU-niveau, og at der skal opfordres til samarbejde, netværksaktivitet og udveksling af idéer, finansiering og færdigheder blandt nationale og lokale innovationsøkosystemer. | For at udnytte innovationspotentialet fuldt ud og involvere forskere, iværksættere, industrien og samfundet som helhed skal EU forbedre det miljø, hvor innovation kan udfolde sig på alle niveauer. Det betyder, at der skal bidrages til udviklingen af et effektivt innovationsøkosystem på EU-niveau, og at der skal opfordres til samarbejde, netværksaktivitet og udveksling af idéer
  , udvikling af åbne innovationsprocesser
  , finansiering og færdigheder blandt nationale og lokale innovationsøkosystemer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

For at udnytte innovationspotentialet fuldt ud og involvere forskere, iværksættere, industrien og samfundet som helhed skal EU forbedre det miljø, hvor innovation kan udfolde sig på alle niveauer. Det betyder, at der skal bidrages til udviklingen af et effektivt innovationsøkosystem på EU-niveau, og at der skal opfordres til samarbejde, netværksaktivitet og udveksling af idéer, finansiering og færdigheder blandt nationale og lokale innovationsøkosystemer.

For at udnytte innovationspotentialet fuldt ud og involvere forskere, iværksættere, industrien og samfundet som helhed skal EU forbedre det miljø, hvor innovation kan udfolde sig på alle niveauer. Det betyder, at der skal bidrages til udviklingen af et effektivt innovationsøkosystem på EU-niveau, og at der skal opfordres til samarbejde, netværksaktivitet og udveksling af idéer
  , udvikling af åbne innovationsprocesser
  , finansiering og færdigheder blandt nationale og lokale innovationsøkosystemer.

, udvikling af åbne innovationsprocesser

Ændring 242

Ændring 242

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 2 — underpunkt 2.1 — stk. 2

Bilag I — del III — punkt 2 — underpunkt 2.1 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| EU skal ligeledes stile mod at udvikle økosystemer, som støtter social innovation og innovation inden for den offentlige sektor, ud over innovation i private virksomheder. Den offentlige sektor skal ganske vist innovere og forny sig selv for at være i stand til at foretage de ændringer af bestemmelser og forvaltning, der kræves for at støtte en storstilet udrulning af nye teknologier og en voksende offentlig efterspørgsel efter mere effektive tjenester. Social innovation er afgørende for at øge vores samfunds velfærd. | EU skal ligeledes stile mod at udvikle økosystemer, som støtter social innovation
  , og tilskynde til vidensoverførsel
  og innovation inden for den offentlige sektor, ud over innovation i private virksomheder. Den offentlige sektor skal ganske vist innovere og forny sig selv for at være i stand til at foretage de ændringer af bestemmelser og forvaltning, der kræves for at støtte en storstilet udrulning af
  innovationer, herunder
  nye teknologier og en voksende offentlig efterspørgsel efter mere effektive tjenester. Social innovation er afgørende for at øge vores samfunds velfærd.
  EIT VIF'erne spiller som Europas største innovationsnetværk en vigtig rolle i udviklingen af sådanne økosystemer og i gennemførelsen af denne prioritering. De er et godt eksempel på det ønskede interregionale samarbejde ved at forbinde innovationsøkosystemer på tværs af Europa. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

EU skal ligeledes stile mod at udvikle økosystemer, som støtter social innovation og innovation inden for den offentlige sektor, ud over innovation i private virksomheder. Den offentlige sektor skal ganske vist innovere og forny sig selv for at være i stand til at foretage de ændringer af bestemmelser og forvaltning, der kræves for at støtte en storstilet udrulning af nye teknologier og en voksende offentlig efterspørgsel efter mere effektive tjenester. Social innovation er afgørende for at øge vores samfunds velfærd.

EU skal ligeledes stile mod at udvikle økosystemer, som støtter social innovation
  , og tilskynde til vidensoverførsel
  og innovation inden for den offentlige sektor, ud over innovation i private virksomheder. Den offentlige sektor skal ganske vist innovere og forny sig selv for at være i stand til at foretage de ændringer af bestemmelser og forvaltning, der kræves for at støtte en storstilet udrulning af
  innovationer, herunder
  nye teknologier og en voksende offentlig efterspørgsel efter mere effektive tjenester. Social innovation er afgørende for at øge vores samfunds velfærd.
  EIT VIF'erne spiller som Europas største innovationsnetværk en vigtig rolle i udviklingen af sådanne økosystemer og i gennemførelsen af denne prioritering. De er et godt eksempel på det ønskede interregionale samarbejde ved at forbinde innovationsøkosystemer på tværs af Europa.

, og tilskynde til vidensoverførsel

innovationer, herunder

EIT VIF'erne spiller som Europas største innovationsnetværk en vigtig rolle i udviklingen af sådanne økosystemer og i gennemførelsen af denne prioritering. De er et godt eksempel på det ønskede interregionale samarbejde ved at forbinde innovationsøkosystemer på tværs af Europa.

Ændring 243

Ændring 243

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 2 — underpunkt 2.1 — stk. 1 — indledning

Bilag I — del III — punkt 2 — underpunkt 2.1 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Som et første skridt vil Kommissionen organisere et
  EIC-forum
  for medlemsstaternes og de associerede landes offentlige myndigheder og organer med ansvar for nationale innovationspolitikker og -programmer med det formål at fremme koordination og dialog om udviklingen af EU's innovationsøkosystemer. Inden for rammerne af dette
  EIC-forum
  vil Kommissionen: | Som et første skridt vil Kommissionen organisere et
  innovationsforum
  for medlemsstaternes og de associerede landes offentlige myndigheder og organer med ansvar for nationale innovationspolitikker og -programmer med det formål at fremme koordination og dialog om udviklingen af EU's innovationsøkosystemer. Inden for rammerne af dette
  innovationsforum
  vil
  de involverede parter og EU-organer, herunder EIT, EIC-udvalget og
  Kommissionen: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Som et første skridt vil Kommissionen organisere et
  EIC-forum
  for medlemsstaternes og de associerede landes offentlige myndigheder og organer med ansvar for nationale innovationspolitikker og -programmer med det formål at fremme koordination og dialog om udviklingen af EU's innovationsøkosystemer. Inden for rammerne af dette
  EIC-forum
  vil Kommissionen:

EIC-forum

EIC-forum

Som et første skridt vil Kommissionen organisere et
  innovationsforum
  for medlemsstaternes og de associerede landes offentlige myndigheder og organer med ansvar for nationale innovationspolitikker og -programmer med det formål at fremme koordination og dialog om udviklingen af EU's innovationsøkosystemer. Inden for rammerne af dette
  innovationsforum
  vil
  de involverede parter og EU-organer, herunder EIT, EIC-udvalget og
  Kommissionen:

innovationsforum

innovationsforum

de involverede parter og EU-organer, herunder EIT, EIC-udvalget og

Ændring 244

Ændring 244

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 2 — underpunkt 2.2 — stk. 1 — led 3

Bilag I — del III — punkt 2 — underpunkt 2.2 — stk. 1 — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | øge samarbejdet mellem nationale
  innovationsprogrammer og
  EIC for at fremme operationelle synergier og undgå overlapninger ved at dele oplysninger om programmer og deres gennemførelse, ressourcer og ekspertise, analysere og følge med i teknologi- og innovationstendenser og sammenkæde de respektive innovatorfællesskaber |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

øge samarbejdet mellem nationale
  innovationsprogrammer og
  EIC for at fremme operationelle synergier og undgå overlapninger ved at dele oplysninger om programmer og deres gennemførelse, ressourcer og ekspertise, analysere og følge med i teknologi- og innovationstendenser og sammenkæde de respektive innovatorfællesskaber

innovationsprogrammer og

| — | øge samarbejdet mellem nationale, EIT
  såvel som
  EIC for at fremme operationelle synergier og undgå overlapninger ved at dele oplysninger om programmer og deres gennemførelse, ressourcer og ekspertise, analysere og følge med i teknologi- og innovationstendenser og sammenkæde de respektive innovatorfællesskaber |
| --- | --- |

—

øge samarbejdet mellem nationale, EIT
  såvel som
  EIC for at fremme operationelle synergier og undgå overlapninger ved at dele oplysninger om programmer og deres gennemførelse, ressourcer og ekspertise, analysere og følge med i teknologi- og innovationstendenser og sammenkæde de respektive innovatorfællesskaber

såvel som

Ændring 245

Ændring 245

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 2 — underpunkt 2.2 — stk. 2

Bilag I — del III — punkt 2 — underpunkt 2.2 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Aktiviteter vil blive gennemført for at sikre effektiv komplementaritet mellem de forskellige aktioner under EIC og deres særlige fokus på
  banebrydende
  innovation, med aktiviteter gennemført af medlemsstaterne og associerede lande, men også med private initiativer, med henblik på at støtte alle former for innovation, række ud til alle innovatorer i hele EU og tilbyde dem mere og tilstrækkelig støtte. | Aktiviteter vil blive gennemført for at sikre effektiv komplementaritet
  og samarbejde
  mellem
  EIT og
  de forskellige aktioner under EIC og deres særlige fokus på innovation, med aktiviteter gennemført af medlemsstaterne og associerede lande, men også med private initiativer, med henblik på at støtte alle former for innovation, række ud til alle innovatorer i hele EU og tilbyde dem mere og tilstrækkelig støtte. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Aktiviteter vil blive gennemført for at sikre effektiv komplementaritet mellem de forskellige aktioner under EIC og deres særlige fokus på
  banebrydende
  innovation, med aktiviteter gennemført af medlemsstaterne og associerede lande, men også med private initiativer, med henblik på at støtte alle former for innovation, række ud til alle innovatorer i hele EU og tilbyde dem mere og tilstrækkelig støtte.

banebrydende

Aktiviteter vil blive gennemført for at sikre effektiv komplementaritet
  og samarbejde
  mellem
  EIT og
  de forskellige aktioner under EIC og deres særlige fokus på innovation, med aktiviteter gennemført af medlemsstaterne og associerede lande, men også med private initiativer, med henblik på at støtte alle former for innovation, række ud til alle innovatorer i hele EU og tilbyde dem mere og tilstrækkelig støtte.

og samarbejde

EIT og

Ændring 246

Ændring 246

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 2 — underpunkt 2.1 — stk. 3 — indledning

Bilag I — del III — punkt 2 — underpunkt 2.1 — stk. 3 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| EU
  vil derfor: | De involverede EU-organer
  vil derfor: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

EU
  vil derfor:

EU

De involverede EU-organer
  vil derfor:

De involverede EU-organer

Ændring 247

Ændring 247

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 2 — underpunkt 2.2 — stk. 3 — led 1

Bilag I — del III — punkt 2 — underpunkt 2.2 — stk. 3 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Fremme og samfinansiere fælles innovationsprogrammer, der forvaltes af myndigheder med ansvar for offentlige nationale, regionale eller lokale innovationspolitikker og -programmer, og hvor der
  kan
  tilknyttes private enheder, som støtter innovation og innovatorer. Sådanne
  efterspørgselsstyrede
  fælles programmer kan bl.a. være målrettet støtte i de tidligere faser og støtte til feasibilityundersøgelser, samarbejde mellem den akademiske verden
  og erhvervslivet
  , støtte til højteknologiske SMV'ers forskningssamarbejde, teknologi- og videnoverførsel, SMV'ernes internationalisering, markedsanalyse og udvikling, digitalisering af lavteknologiske SMV'er, finansielle instrumenter for markedsnære innovationsaktiviteter eller markedsføring samt social innovation. De kan også omfatte fælles offentlige indkøbsinitiativer, som muliggør markedsføring af innovationer i den offentlige sektor, navnlig til støtte af udviklingen af nye politikker. Dette kan være særligt effektivt til at stimulere innovation inden for den offentlige sektors områder og give de europæiske innovatorer markedsmuligheder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Fremme og samfinansiere fælles innovationsprogrammer, der forvaltes af myndigheder med ansvar for offentlige nationale, regionale eller lokale innovationspolitikker og -programmer, og hvor der
  kan
  tilknyttes private enheder, som støtter innovation og innovatorer. Sådanne
  efterspørgselsstyrede
  fælles programmer kan bl.a. være målrettet støtte i de tidligere faser og støtte til feasibilityundersøgelser, samarbejde mellem den akademiske verden
  og erhvervslivet
  , støtte til højteknologiske SMV'ers forskningssamarbejde, teknologi- og videnoverførsel, SMV'ernes internationalisering, markedsanalyse og udvikling, digitalisering af lavteknologiske SMV'er, finansielle instrumenter for markedsnære innovationsaktiviteter eller markedsføring samt social innovation. De kan også omfatte fælles offentlige indkøbsinitiativer, som muliggør markedsføring af innovationer i den offentlige sektor, navnlig til støtte af udviklingen af nye politikker. Dette kan være særligt effektivt til at stimulere innovation inden for den offentlige sektors områder og give de europæiske innovatorer markedsmuligheder.

kan

efterspørgselsstyrede

og erhvervslivet

| — | Fremme og samfinansiere fælles innovationsprogrammer, der forvaltes af myndigheder med ansvar for offentlige nationale, regionale eller lokale innovationspolitikker og -programmer, og hvor der
  bør
  tilknyttes private enheder, som støtter innovation og innovatorer. Sådanne
  efterspørgsels- og udbudsstyrede
  fælles programmer kan bl.a. være målrettet støtte i de tidligere faser og støtte til feasibilityundersøgelser, samarbejde mellem den akademiske verden
  , forskningsorganisationer
  og erhvervslivet, støtte til højteknologiske SMV'ers forskningssamarbejde, teknologi- og videnoverførsel, SMV'ernes internationalisering, markedsanalyse og udvikling, digitalisering af lavteknologiske SMV'er, finansielle instrumenter for markedsnære innovationsaktiviteter eller markedsføring samt social innovation. De kan også omfatte fælles offentlige indkøbsinitiativer, som muliggør markedsføring af innovationer i den offentlige sektor, navnlig til støtte af udviklingen af nye politikker. Dette kan være særligt effektivt til at stimulere innovation inden for den offentlige sektors områder og give de europæiske innovatorer markedsmuligheder.
  Hvis disse programmer administreres på lokalt plan, bør de muliggøre grænseoverskridende partnerskaber, hænge sammen med intelligente specialiseringsstrategier og understøtte synergier med EFRU i de berørte regioner. |
| --- | --- |

—

Fremme og samfinansiere fælles innovationsprogrammer, der forvaltes af myndigheder med ansvar for offentlige nationale, regionale eller lokale innovationspolitikker og -programmer, og hvor der
  bør
  tilknyttes private enheder, som støtter innovation og innovatorer. Sådanne
  efterspørgsels- og udbudsstyrede
  fælles programmer kan bl.a. være målrettet støtte i de tidligere faser og støtte til feasibilityundersøgelser, samarbejde mellem den akademiske verden
  , forskningsorganisationer
  og erhvervslivet, støtte til højteknologiske SMV'ers forskningssamarbejde, teknologi- og videnoverførsel, SMV'ernes internationalisering, markedsanalyse og udvikling, digitalisering af lavteknologiske SMV'er, finansielle instrumenter for markedsnære innovationsaktiviteter eller markedsføring samt social innovation. De kan også omfatte fælles offentlige indkøbsinitiativer, som muliggør markedsføring af innovationer i den offentlige sektor, navnlig til støtte af udviklingen af nye politikker. Dette kan være særligt effektivt til at stimulere innovation inden for den offentlige sektors områder og give de europæiske innovatorer markedsmuligheder.
  Hvis disse programmer administreres på lokalt plan, bør de muliggøre grænseoverskridende partnerskaber, hænge sammen med intelligente specialiseringsstrategier og understøtte synergier med EFRU i de berørte regioner.

bør

efterspørgsels- og udbudsstyrede

, forskningsorganisationer

Hvis disse programmer administreres på lokalt plan, bør de muliggøre grænseoverskridende partnerskaber, hænge sammen med intelligente specialiseringsstrategier og understøtte synergier med EFRU i de berørte regioner.

Ændring 248

Ændring 248

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 2 — underpunkt 2.2 — stk. 3 — led 2

Bilag I — del III — punkt 2 — underpunkt 2.2 — stk. 3 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Støtte kan også ydes til programmer vedrørende mentorordninger, coaching, teknisk bistand og andre tjenester, som leveres tæt på innovatorerne, af netværk som f.eks. Enterprise Europe-netværket, klynger, paneuropæiske platforme såsom Startup Europe, lokale innovationsaktører, offentlige såvel som private, navnlig væksthuse og innovationsknudepunkter, som desuden kan forbindes med hinanden til fordel for partnerskaber mellem innovatorer. Der
  kan
  ligeledes ydes støtte for at fremme bløde kompetencer for innovation, herunder netværk af erhvervsuddannelsesinstitutioner, i tæt samarbejde med
  Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Støtte kan også ydes til programmer vedrørende mentorordninger, coaching, teknisk bistand og andre tjenester, som leveres tæt på innovatorerne, af netværk som f.eks. Enterprise Europe-netværket, klynger, paneuropæiske platforme såsom Startup Europe, lokale innovationsaktører, offentlige såvel som private, navnlig væksthuse og innovationsknudepunkter, som desuden kan forbindes med hinanden til fordel for partnerskaber mellem innovatorer. Der
  kan
  ligeledes ydes støtte for at fremme bløde kompetencer for innovation, herunder netværk af erhvervsuddannelsesinstitutioner, i tæt samarbejde med
  Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi.

kan

Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi.

| — | Støtte kan også ydes til programmer vedrørende mentorordninger, coaching, teknisk bistand og andre tjenester, som leveres tæt på innovatorerne, af netværk som f.eks. Enterprise Europe-netværket, klynger, paneuropæiske platforme såsom Startup Europe, lokale innovationsaktører, offentlige såvel som private, navnlig væksthuse og innovationsknudepunkter, som desuden kan forbindes med hinanden til fordel for partnerskaber mellem innovatorer. Der
  bør
  ligeledes ydes støtte for at fremme bløde kompetencer for innovation, herunder netværk af erhvervsuddannelsesinstitutioner, i tæt samarbejde med
  EIT
  . |
| --- | --- |

—

Støtte kan også ydes til programmer vedrørende mentorordninger, coaching, teknisk bistand og andre tjenester, som leveres tæt på innovatorerne, af netværk som f.eks. Enterprise Europe-netværket, klynger, paneuropæiske platforme såsom Startup Europe, lokale innovationsaktører, offentlige såvel som private, navnlig væksthuse og innovationsknudepunkter, som desuden kan forbindes med hinanden til fordel for partnerskaber mellem innovatorer. Der
  bør
  ligeledes ydes støtte for at fremme bløde kompetencer for innovation, herunder netværk af erhvervsuddannelsesinstitutioner, i tæt samarbejde med
  EIT
  .

bør

EIT

Ændring 249

Ændring 249

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.1 — stk. 1

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Som det tydeligt fremgår af rapporten fra Gruppen på Højt Plan om maksimering af virkningen af EU's forsknings- og innovationsprogrammer (Lamy-Gruppen på Højt Plan), er vejen frem »at uddanne for fremtiden og investere i mennesker, der vil skabe forandring«. Især de europæiske universiteter opfordres til at fremme iværksætteri, fjerne faggrænser og institutionalisere et stærkt ikke-disciplinært samarbejde mellem den akademiske verden og industrien. Ifølge de seneste undersøgelser er adgangen til talentfulde personer den faktor, som har den største betydning for, hvor de europæiske opstartsvirksomheder etableres. Iværksætteruddannelse og uddannelsesmuligheder spiller en afgørende rolle for at skabe fremtidige innovatorer og udvikle de eksisterende innovatorers evne til at udvide deres virksomheder og opnå større succes. Adgang til iværksættertalent er sammen med adgangen til professionelle tjenester, kapital og markeder på EU-plan og samling af de vigtigste innovationsaktører om et fælles mål de vigtigste forudsætninger, når det handler om at pleje et innovationsøkosystem. Der er brug for at koordinere indsatsen i EU for at skabe en kritisk masse af indbyrdes forbudne iværksætterklynger og -økosystemer. | Som det tydeligt fremgår af rapporten fra Gruppen på Højt Plan om maksimering af virkningen af EU's forsknings- og innovationsprogrammer (Lamy-Gruppen på Højt Plan), er vejen frem »at uddanne for fremtiden og investere i mennesker, der vil skabe forandring«. Især de europæiske universiteter opfordres til at fremme iværksætteri, fjerne faggrænser og institutionalisere et stærkt ikke-disciplinært samarbejde mellem den akademiske verden og industrien. Ifølge de seneste undersøgelser er adgangen til talentfulde personer den faktor, som har den største betydning for, hvor de europæiske opstartsvirksomheder etableres. Iværksætteruddannelse og uddannelsesmuligheder spiller en afgørende rolle for at skabe fremtidige innovatorer og udvikle de eksisterende innovatorers evne til at udvide deres virksomheder og opnå større succes. Adgang til iværksættertalent er sammen med adgangen til professionelle tjenester, kapital og markeder på EU-plan og samling af de vigtigste innovationsaktører om et fælles mål de vigtigste forudsætninger, når det handler om at pleje et innovationsøkosystem
  og få mest ud af vellykkede innovationsmodeller og bedste praksis på regionalt, nationalt og europæisk niveau
  . Der er brug for at koordinere indsatsen i EU for at skabe en kritisk masse af indbyrdes forbudne iværksætterklynger og -økosystemer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Som det tydeligt fremgår af rapporten fra Gruppen på Højt Plan om maksimering af virkningen af EU's forsknings- og innovationsprogrammer (Lamy-Gruppen på Højt Plan), er vejen frem »at uddanne for fremtiden og investere i mennesker, der vil skabe forandring«. Især de europæiske universiteter opfordres til at fremme iværksætteri, fjerne faggrænser og institutionalisere et stærkt ikke-disciplinært samarbejde mellem den akademiske verden og industrien. Ifølge de seneste undersøgelser er adgangen til talentfulde personer den faktor, som har den største betydning for, hvor de europæiske opstartsvirksomheder etableres. Iværksætteruddannelse og uddannelsesmuligheder spiller en afgørende rolle for at skabe fremtidige innovatorer og udvikle de eksisterende innovatorers evne til at udvide deres virksomheder og opnå større succes. Adgang til iværksættertalent er sammen med adgangen til professionelle tjenester, kapital og markeder på EU-plan og samling af de vigtigste innovationsaktører om et fælles mål de vigtigste forudsætninger, når det handler om at pleje et innovationsøkosystem. Der er brug for at koordinere indsatsen i EU for at skabe en kritisk masse af indbyrdes forbudne iværksætterklynger og -økosystemer.

Som det tydeligt fremgår af rapporten fra Gruppen på Højt Plan om maksimering af virkningen af EU's forsknings- og innovationsprogrammer (Lamy-Gruppen på Højt Plan), er vejen frem »at uddanne for fremtiden og investere i mennesker, der vil skabe forandring«. Især de europæiske universiteter opfordres til at fremme iværksætteri, fjerne faggrænser og institutionalisere et stærkt ikke-disciplinært samarbejde mellem den akademiske verden og industrien. Ifølge de seneste undersøgelser er adgangen til talentfulde personer den faktor, som har den største betydning for, hvor de europæiske opstartsvirksomheder etableres. Iværksætteruddannelse og uddannelsesmuligheder spiller en afgørende rolle for at skabe fremtidige innovatorer og udvikle de eksisterende innovatorers evne til at udvide deres virksomheder og opnå større succes. Adgang til iværksættertalent er sammen med adgangen til professionelle tjenester, kapital og markeder på EU-plan og samling af de vigtigste innovationsaktører om et fælles mål de vigtigste forudsætninger, når det handler om at pleje et innovationsøkosystem
  og få mest ud af vellykkede innovationsmodeller og bedste praksis på regionalt, nationalt og europæisk niveau
  . Der er brug for at koordinere indsatsen i EU for at skabe en kritisk masse af indbyrdes forbudne iværksætterklynger og -økosystemer.

og få mest ud af vellykkede innovationsmodeller og bedste praksis på regionalt, nationalt og europæisk niveau

Ændring 250

Ændring 250

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.1 — stk. 1 a (nyt)

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.1 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | EIT er nu Europas største integrerede innovationsøkosystem med over 1 000 gode samarbejdspartnere fra erhvervsliv, forskning og uddannelse osv. EIT's innovationsmodel fungerer og er fortsat særligt relevant med hensyn til at fjerne hindringer for innovation i medlemsstaterne og regionalt. EIT vil løse disse problemer ved at fremme strukturelle ændringer i det europæiske innovationspolitiske landskab. Det skal ske ved at fremme integrationen af uddannelse, forskning og innovation med de højeste standarder, bl.a. gennem sine videns- og innovationsfællesskaber (VIF'er), og derved skabe nye miljøer, der fremmer innovation, og ved at fremme og støtte en ny generation af driftige mennesker og ved at fremme oprettelsen af innovative spinoff-virksomheder og startup-virksomheder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

EIT er nu Europas største integrerede innovationsøkosystem med over 1 000 gode samarbejdspartnere fra erhvervsliv, forskning og uddannelse osv. EIT's innovationsmodel fungerer og er fortsat særligt relevant med hensyn til at fjerne hindringer for innovation i medlemsstaterne og regionalt. EIT vil løse disse problemer ved at fremme strukturelle ændringer i det europæiske innovationspolitiske landskab. Det skal ske ved at fremme integrationen af uddannelse, forskning og innovation med de højeste standarder, bl.a. gennem sine videns- og innovationsfællesskaber (VIF'er), og derved skabe nye miljøer, der fremmer innovation, og ved at fremme og støtte en ny generation af driftige mennesker og ved at fremme oprettelsen af innovative spinoff-virksomheder og startup-virksomheder.

EIT er nu Europas største integrerede innovationsøkosystem med over 1 000 gode samarbejdspartnere fra erhvervsliv, forskning og uddannelse osv. EIT's innovationsmodel fungerer og er fortsat særligt relevant med hensyn til at fjerne hindringer for innovation i medlemsstaterne og regionalt. EIT vil løse disse problemer ved at fremme strukturelle ændringer i det europæiske innovationspolitiske landskab. Det skal ske ved at fremme integrationen af uddannelse, forskning og innovation med de højeste standarder, bl.a. gennem sine videns- og innovationsfællesskaber (VIF'er), og derved skabe nye miljøer, der fremmer innovation, og ved at fremme og støtte en ny generation af driftige mennesker og ved at fremme oprettelsen af innovative spinoff-virksomheder og startup-virksomheder.

Ændring 251

Ændring 251

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.1 — stk. 2 — indledning

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.1 — stk. 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Der er fortsat behov for at udvikle økosystemer, hvor forskere, innovatorer, industrier og regeringer nemt kan interagere med hinanden. Innovationsøkosystemer virker faktisk stadig ikke optimalt grundet en række årsager, bl.a. at: | Der er fortsat behov for at udvikle
  og fremme
  økosystemer, hvor forskere, innovatorer, industrier og regeringer nemt kan interagere med hinanden. Innovationsøkosystemer virker faktisk stadig ikke optimalt grundet en række årsager, bl.a. at: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Der er fortsat behov for at udvikle økosystemer, hvor forskere, innovatorer, industrier og regeringer nemt kan interagere med hinanden. Innovationsøkosystemer virker faktisk stadig ikke optimalt grundet en række årsager, bl.a. at:

Der er fortsat behov for at udvikle
  og fremme
  økosystemer, hvor forskere, innovatorer, industrier og regeringer nemt kan interagere med hinanden. Innovationsøkosystemer virker faktisk stadig ikke optimalt grundet en række årsager, bl.a. at:

og fremme

Ændring 252

Ændring 252

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.1 — stk. 3

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.1 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| For at håndtere fremtidige udfordringer, udnytte mulighederne ved nye teknologier og bidrage til bæredygtig økonomisk vækst, beskæftigelse, konkurrenceevne og europæernes velfærd er der brug for yderligere at styrke Europas evne til at innovere ved at: fremme skabelsen af nye miljøer, der er fremmende for samarbejde og innovation styrke den akademiske verdens og forskningssektorens innovationskapaciteter støtte en ny generation af mennesker med iværksætterånd stimulere skabelse og udvikling af innovative foretagender. | For at håndtere fremtidige udfordringer, udnytte mulighederne ved nye teknologier og bidrage til bæredygtig økonomisk vækst, beskæftigelse, konkurrenceevne og europæernes velfærd er der brug for yderligere at styrke Europas evne til at innovere ved at: fremme skabelsen af nye miljøer, der er fremmende for samarbejde og innovation styrke den akademiske verdens og forskningssektorens innovationskapaciteter støtte en ny generation af mennesker med iværksætterånd
  og forskere
  stimulere skabelse og udvikling af innovative foretagender
  såvel som fremme og synliggøre de forsknings- og innovationsresultater, der udmøntes fra EU-midler, for den brede offentlighed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

For at håndtere fremtidige udfordringer, udnytte mulighederne ved nye teknologier og bidrage til bæredygtig økonomisk vækst, beskæftigelse, konkurrenceevne og europæernes velfærd er der brug for yderligere at styrke Europas evne til at innovere ved at: fremme skabelsen af nye miljøer, der er fremmende for samarbejde og innovation styrke den akademiske verdens og forskningssektorens innovationskapaciteter støtte en ny generation af mennesker med iværksætterånd stimulere skabelse og udvikling af innovative foretagender.

For at håndtere fremtidige udfordringer, udnytte mulighederne ved nye teknologier og bidrage til bæredygtig økonomisk vækst, beskæftigelse, konkurrenceevne og europæernes velfærd er der brug for yderligere at styrke Europas evne til at innovere ved at: fremme skabelsen af nye miljøer, der er fremmende for samarbejde og innovation styrke den akademiske verdens og forskningssektorens innovationskapaciteter støtte en ny generation af mennesker med iværksætterånd
  og forskere
  stimulere skabelse og udvikling af innovative foretagender
  såvel som fremme og synliggøre de forsknings- og innovationsresultater, der udmøntes fra EU-midler, for den brede offentlighed.

og forskere

såvel som fremme og synliggøre de forsknings- og innovationsresultater, der udmøntes fra EU-midler, for den brede offentlighed.

Ændring 253

Ændring 253

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.1 — stk. 4 a (nyt)

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.1 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | EIT vil tage disse udfordringer op i overensstemmelse med de strategiske mål for perioden 2021-2027, som skal fastlægges i lovforslaget om EIT's strategiske innovationsdagsorden. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

EIT vil tage disse udfordringer op i overensstemmelse med de strategiske mål for perioden 2021-2027, som skal fastlægges i lovforslaget om EIT's strategiske innovationsdagsorden.

EIT vil tage disse udfordringer op i overensstemmelse med de strategiske mål for perioden 2021-2027, som skal fastlægges i lovforslaget om EIT's strategiske innovationsdagsorden.

Ændring 254

Ændring 254

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.1 — stk. 1

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| EIT vil spille en større rolle med hensyn til at styrke bæredygtige innovationsøkosystemer i Europa. EIT vil stadig fungere primært gennem sine videns- og innovationsfællesskaber (VIF), som er europæiske partnerskaber i stor skala, der fokuserer på specifikke samfundsudfordringer.
  Det
  vil fortsat styrke innovationsøkosystemer rundt omkring ved at fremme integrering af forskning, innovation og uddannelse. Det vil desuden bidrage til at lukke eksisterende huller i innovationsresultaterne i Europa ved at udvide sin regionale innovationsordning (EIT RIS). EIT vil arbejde med innovationsøkosystemer, som udviser et stort innovationspotentiale, baseret på strategi, tematisk forbindelse og virkninger, i tæt synergi med strategier og platforme for intelligent specialisering. | EIT vil spille en større rolle med hensyn til at styrke bæredygtige innovationsøkosystemer i Europa
  og tilvejebringe løsninger på de mest presserende globale udfordringer, som vores samfund står over for
  . EIT vil stadig fungere primært gennem sine videns- og innovationsfællesskaber (VIF), som er europæiske partnerskaber i stor skala, der fokuserer på specifikke samfundsudfordringer.
  VIF'erne
  vil fortsat styrke innovationsøkosystemer rundt omkring ved at fremme integrering af forskning, innovation og uddannelse. Det vil desuden bidrage til at lukke eksisterende huller i innovationsresultaterne i Europa ved at udvide sin regionale innovationsordning (EIT RIS). EIT vil arbejde med innovationsøkosystemer, som udviser et stort innovationspotentiale, baseret på strategi, tematisk forbindelse og virkninger, i tæt synergi med strategier og platforme for intelligent specialisering. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

EIT vil spille en større rolle med hensyn til at styrke bæredygtige innovationsøkosystemer i Europa. EIT vil stadig fungere primært gennem sine videns- og innovationsfællesskaber (VIF), som er europæiske partnerskaber i stor skala, der fokuserer på specifikke samfundsudfordringer.
  Det
  vil fortsat styrke innovationsøkosystemer rundt omkring ved at fremme integrering af forskning, innovation og uddannelse. Det vil desuden bidrage til at lukke eksisterende huller i innovationsresultaterne i Europa ved at udvide sin regionale innovationsordning (EIT RIS). EIT vil arbejde med innovationsøkosystemer, som udviser et stort innovationspotentiale, baseret på strategi, tematisk forbindelse og virkninger, i tæt synergi med strategier og platforme for intelligent specialisering.

Det

EIT vil spille en større rolle med hensyn til at styrke bæredygtige innovationsøkosystemer i Europa
  og tilvejebringe løsninger på de mest presserende globale udfordringer, som vores samfund står over for
  . EIT vil stadig fungere primært gennem sine videns- og innovationsfællesskaber (VIF), som er europæiske partnerskaber i stor skala, der fokuserer på specifikke samfundsudfordringer.
  VIF'erne
  vil fortsat styrke innovationsøkosystemer rundt omkring ved at fremme integrering af forskning, innovation og uddannelse. Det vil desuden bidrage til at lukke eksisterende huller i innovationsresultaterne i Europa ved at udvide sin regionale innovationsordning (EIT RIS). EIT vil arbejde med innovationsøkosystemer, som udviser et stort innovationspotentiale, baseret på strategi, tematisk forbindelse og virkninger, i tæt synergi med strategier og platforme for intelligent specialisering.

og tilvejebringe løsninger på de mest presserende globale udfordringer, som vores samfund står over for

VIF'erne

Ændring 255

Ændring 255

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.1 — stk. 2 — led 1

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.1 — stk. 2 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Styrkelse af de eksisterende VIF'ers effektivitet og etablering af nye
  inden for et begrænset antal tematiske områder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Styrkelse af de eksisterende VIF'ers effektivitet og etablering af nye
  inden for et begrænset antal tematiske områder

inden for et begrænset antal tematiske områder

| — | Styrkelse af de eksisterende VIF'ers effektivitet og etablering af nye
  til håndtering af globale udfordringer |
| --- | --- |

—

Styrkelse af de eksisterende VIF'ers effektivitet og etablering af nye
  til håndtering af globale udfordringer

til håndtering af globale udfordringer

Ændring 256

Ændring 256

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.1 — stk. 2 — led 2

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.1 — stk. 2 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | I lande, som er beskedne eller moderate innovatorer, sætte skub i regioner, så de stræber efter topkvalitet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

I lande, som er beskedne eller moderate innovatorer, sætte skub i regioner, så de stræber efter topkvalitet.

| — | I lande, som er beskedne eller moderate innovatorer, sætte skub i regioner, så de stræber efter topkvalitet
  i tæt samarbejde med de relevante strukturfonde
  . |
| --- | --- |

—

I lande, som er beskedne eller moderate innovatorer, sætte skub i regioner, så de stræber efter topkvalitet
  i tæt samarbejde med de relevante strukturfonde
  .

i tæt samarbejde med de relevante strukturfonde

Ændring 257

Ændring 257

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.2 — stk. 1

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.2 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| EIT's uddannelsesaktiviteter vil blive styrket med henblik på at fremme innovation og iværksætteri gennem bedre uddannelse. Et stærkere fokus på udvikling af menneskelig kapital vil være baseret på udvidelsen af EIT's eksisterende VIF-programmer med henblik på fortsat at tilbyde studerende og professionelle et pensum af højt kvalitet, der er baseret på innovation og iværksætteri i overensstemmelse med især EU's strategier for industri og kvalifikationer. Dette kan omfatte forskere og innovatorer, der støttes under andre dele af Horisont Europa, især MSCA. EIT vil ligeledes støtte fornyelsen af de europæiske universiteter og deres integrering i innovationsøkosystemerne ved at stimulere og øge deres iværksætterpotentiale og -evner og tilskynde dem til bedre at foregribe efterspørgslen efter nye færdigheder. | EIT's uddannelsesaktiviteter vil blive styrket med henblik på at fremme innovation og iværksætteri gennem bedre uddannelse
  og efteruddannelse, herunder erhvervsuddannelse
  . Et stærkere fokus på udvikling af menneskelig kapital vil være baseret på udvidelsen af EIT's eksisterende VIF-programmer med henblik på fortsat at tilbyde studerende og professionelle et pensum af højt kvalitet, der er baseret på innovation og iværksætteri i overensstemmelse med især EU's strategier for industri og kvalifikationer. Dette kan omfatte forskere og innovatorer, der støttes under andre dele af Horisont Europa, især MSCA. EIT vil ligeledes støtte fornyelsen af de europæiske universiteter og deres integrering i innovationsøkosystemerne ved at stimulere og øge deres iværksætterpotentiale og -evner og tilskynde dem til bedre at foregribe efterspørgslen efter nye færdigheder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

EIT's uddannelsesaktiviteter vil blive styrket med henblik på at fremme innovation og iværksætteri gennem bedre uddannelse. Et stærkere fokus på udvikling af menneskelig kapital vil være baseret på udvidelsen af EIT's eksisterende VIF-programmer med henblik på fortsat at tilbyde studerende og professionelle et pensum af højt kvalitet, der er baseret på innovation og iværksætteri i overensstemmelse med især EU's strategier for industri og kvalifikationer. Dette kan omfatte forskere og innovatorer, der støttes under andre dele af Horisont Europa, især MSCA. EIT vil ligeledes støtte fornyelsen af de europæiske universiteter og deres integrering i innovationsøkosystemerne ved at stimulere og øge deres iværksætterpotentiale og -evner og tilskynde dem til bedre at foregribe efterspørgslen efter nye færdigheder.

EIT's uddannelsesaktiviteter vil blive styrket med henblik på at fremme innovation og iværksætteri gennem bedre uddannelse
  og efteruddannelse, herunder erhvervsuddannelse
  . Et stærkere fokus på udvikling af menneskelig kapital vil være baseret på udvidelsen af EIT's eksisterende VIF-programmer med henblik på fortsat at tilbyde studerende og professionelle et pensum af højt kvalitet, der er baseret på innovation og iværksætteri i overensstemmelse med især EU's strategier for industri og kvalifikationer. Dette kan omfatte forskere og innovatorer, der støttes under andre dele af Horisont Europa, især MSCA. EIT vil ligeledes støtte fornyelsen af de europæiske universiteter og deres integrering i innovationsøkosystemerne ved at stimulere og øge deres iværksætterpotentiale og -evner og tilskynde dem til bedre at foregribe efterspørgslen efter nye færdigheder.

og efteruddannelse, herunder erhvervsuddannelse

Ændring 258

Ændring 258

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.2– stk. 2 — led 1

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.2– stk. 2 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Udvikling af innovative pensa under hensyntagen til industriens fremtidige behov og tværgående programmer til studerende, iværksættere og professionelle i og uden for Europa, hvor specialviden og sektorspecifik viden kombineres med iværksætter- og innovationsorienterede kvalifikationer såsom digital og centrale støtteteknologier og højteknologiske kvalifikationer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Udvikling af innovative pensa under hensyntagen til industriens fremtidige behov og tværgående programmer til studerende, iværksættere og professionelle i og uden for Europa, hvor specialviden og sektorspecifik viden kombineres med iværksætter- og innovationsorienterede kvalifikationer såsom digital og centrale støtteteknologier og højteknologiske kvalifikationer

| — | Udvikling af innovative pensa under hensyntagen til industriens
  og samfundets
  fremtidige behov og tværgående programmer til studerende, iværksættere og professionelle i og uden for Europa, hvor specialviden og sektorspecifik viden kombineres med iværksætter- og innovationsorienterede kvalifikationer såsom digital og centrale støtteteknologier og højteknologiske kvalifikationer |
| --- | --- |

—

Udvikling af innovative pensa under hensyntagen til industriens
  og samfundets
  fremtidige behov og tværgående programmer til studerende, iværksættere og professionelle i og uden for Europa, hvor specialviden og sektorspecifik viden kombineres med iværksætter- og innovationsorienterede kvalifikationer såsom digital og centrale støtteteknologier og højteknologiske kvalifikationer

og samfundets

Ændring 259

Ændring 259

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.2– stk. 2 — led 3

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.2– stk. 2 — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Udvikling af innovation og iværksætterkapacitet i de videregående uddannelsesinstitutioner ved anvendelse af EIT-samfundets ekspertise med at forbinde uddannelse, forskning og erhvervsliv |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Udvikling af innovation og iværksætterkapacitet i de videregående uddannelsesinstitutioner ved anvendelse af EIT-samfundets ekspertise med at forbinde uddannelse, forskning og erhvervsliv

| — | Udvikling
  og udbredelse
  af innovation og iværksætterkapacitet i de videregående uddannelsesinstitutioner ved anvendelse
  og fremme
  af EIT-samfundets ekspertise med at forbinde uddannelse, forskning og erhvervsliv |
| --- | --- |

—

Udvikling
  og udbredelse
  af innovation og iværksætterkapacitet i de videregående uddannelsesinstitutioner ved anvendelse
  og fremme
  af EIT-samfundets ekspertise med at forbinde uddannelse, forskning og erhvervsliv

og udbredelse

og fremme

Ændring 260

Ændring 260

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.2– stk. 2 — led 4 a (nyt)

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.2– stk. 2 — led 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | EIT Awards, nemlig EIT's veletablerede anerkendelsespris for udvikling af nye løsninger på globale udfordringer og belønning til unge talenter og innovatorer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

EIT Awards, nemlig EIT's veletablerede anerkendelsespris for udvikling af nye løsninger på globale udfordringer og belønning til unge talenter og innovatorer.

EIT Awards, nemlig EIT's veletablerede anerkendelsespris for udvikling af nye løsninger på globale udfordringer og belønning til unge talenter og innovatorer.

Ændring 261

Ændring 261

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.3 — indledning

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.3 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.2.3. | Nye løsninger på
  markedet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.2.3.

Nye løsninger på
  markedet

markedet

| 3.2.3. | Nye løsninger på
  håndtering af globale udfordringer |
| --- | --- |

3.2.3.

Nye løsninger på
  håndtering af globale udfordringer

håndtering af globale udfordringer

Ændring 262

Ændring 262

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.3 — stk. 1

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.3 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| EIT vil støtte og styrke iværksættere, innovatorer, undervisere, studerende og andre innovationsaktører, så de arbejder sammen i tværfaglige teams om at udvikle idéer og omsætte dem til både trinvise og disruptive innovationer. Aktiviteterne vil være karakteriseret ved åben innovation og en grænseoverskridende tilgang med fokus på at inddrage de relevante videntrekantaktiviteter, der er vigtige for at gøre dem til en succes (f.eks. kan projektledere forbedre deres adgang til særligt kvalificerede kandidater, opstartsvirksomheder med innovative idéer, firmaer uden for EU med relevante komplementære aktiver etc.). | EIT vil støtte og styrke iværksættere, innovatorer
  , designere
  , undervisere, studerende og andre innovationsaktører, så de arbejder sammen i tværfaglige teams om at udvikle idéer og omsætte dem til både trinvise og disruptive innovationer. Aktiviteterne vil være karakteriseret ved åben innovation og en grænseoverskridende tilgang med fokus på at inddrage de relevante videntrekantaktiviteter, der er vigtige for at gøre dem til en succes (f.eks. kan projektledere forbedre deres adgang til særligt kvalificerede kandidater, opstartsvirksomheder med innovative idéer, firmaer uden for EU med relevante komplementære aktiver etc.). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

EIT vil støtte og styrke iværksættere, innovatorer, undervisere, studerende og andre innovationsaktører, så de arbejder sammen i tværfaglige teams om at udvikle idéer og omsætte dem til både trinvise og disruptive innovationer. Aktiviteterne vil være karakteriseret ved åben innovation og en grænseoverskridende tilgang med fokus på at inddrage de relevante videntrekantaktiviteter, der er vigtige for at gøre dem til en succes (f.eks. kan projektledere forbedre deres adgang til særligt kvalificerede kandidater, opstartsvirksomheder med innovative idéer, firmaer uden for EU med relevante komplementære aktiver etc.).

EIT vil støtte og styrke iværksættere, innovatorer
  , designere
  , undervisere, studerende og andre innovationsaktører, så de arbejder sammen i tværfaglige teams om at udvikle idéer og omsætte dem til både trinvise og disruptive innovationer. Aktiviteterne vil være karakteriseret ved åben innovation og en grænseoverskridende tilgang med fokus på at inddrage de relevante videntrekantaktiviteter, der er vigtige for at gøre dem til en succes (f.eks. kan projektledere forbedre deres adgang til særligt kvalificerede kandidater, opstartsvirksomheder med innovative idéer, firmaer uden for EU med relevante komplementære aktiver etc.).

, designere

Ændring 263

Ændring 263

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.3 — stk. 2 — led 1

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.3 — stk. 2 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Støtte til udvikling af nye produkter og tjenester, hvor videntrekantens aktører vil samarbejde om at
  gøre
  løsningerne
  klar til markedet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Støtte til udvikling af nye produkter og tjenester, hvor videntrekantens aktører vil samarbejde om at
  gøre
  løsningerne
  klar til markedet

gøre

klar til markedet

| — | Støtte til
  at gøre forskning til
  udvikling af nye produkter, tjenester
  og markeder
  , hvor videntrekantens aktører vil samarbejde om at
  finde
  løsningerne
  på globale udfordringer |
| --- | --- |

—

Støtte til
  at gøre forskning til
  udvikling af nye produkter, tjenester
  og markeder
  , hvor videntrekantens aktører vil samarbejde om at
  finde
  løsningerne
  på globale udfordringer

at gøre forskning til

og markeder

finde

på globale udfordringer

Ændring 264

Ændring 264

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.4 — stk. 2 — led 2

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.4 — stk. 2 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Planlægning og gennemførelse af EIT'-aktiviteter med henblik på at maksimere synergier og komplementariteter med andre aktioner under
  søjlen
  »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Planlægning og gennemførelse af EIT'-aktiviteter med henblik på at maksimere synergier og komplementariteter med andre aktioner under
  søjlen
  »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«

søjlen

| — | Planlægning og gennemførelse af EIT'-aktiviteter med henblik på at maksimere synergier og komplementariteter med andre aktioner under
  søjlerne "Åben videnskab af topkvalitet"og
  »Globale udfordringer« og
  »Europæisk industriel konkurrenceevne« og i givet fald bidrag til disse aktioner |
| --- | --- |

—

Planlægning og gennemførelse af EIT'-aktiviteter med henblik på at maksimere synergier og komplementariteter med andre aktioner under
  søjlerne "Åben videnskab af topkvalitet"og
  »Globale udfordringer« og
  »Europæisk industriel konkurrenceevne« og i givet fald bidrag til disse aktioner

søjlerne "Åben videnskab af topkvalitet"og

»Europæisk industriel konkurrenceevne« og i givet fald bidrag til disse aktioner

Ændring 265

Ændring 265

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.4 — stk. 2 — led 3

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.4 — stk. 2 — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Samarbejde med EU's medlemsstater på både nationalt og regionalt niveau, indlede en struktureret dialog og koordineringsindsats for at skabe synergier med eksisterende nationale initiativer med det formål at indkredse, dele og formidle god praksis og erfaringer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Samarbejde med EU's medlemsstater på både nationalt og regionalt niveau, indlede en struktureret dialog og koordineringsindsats for at skabe synergier med eksisterende nationale initiativer med det formål at indkredse, dele og formidle god praksis og erfaringer

| — | Samarbejde med EU's medlemsstater på både nationalt og regionalt niveau, indlede en struktureret dialog og koordineringsindsats for at skabe synergier med eksisterende
  og fremtidige
  nationale initiativer med det formål at indkredse, dele og formidle god praksis og erfaringer |
| --- | --- |

—

Samarbejde med EU's medlemsstater på både nationalt og regionalt niveau, indlede en struktureret dialog og koordineringsindsats for at skabe synergier med eksisterende
  og fremtidige
  nationale initiativer med det formål at indkredse, dele og formidle god praksis og erfaringer

og fremtidige

Ændring 266

Ændring 266

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.4 — stk. 2 — led 3 a (nyt)

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.4 — stk. 2 — led 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Deling og formidling af innovative praksisser og erfaringer og bidrag til innovationspolitikken i Europa, eventuelt sammen med og i samarbejde med andre dele af Horisont Europa |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Deling og formidling af innovative praksisser og erfaringer og bidrag til innovationspolitikken i Europa, eventuelt sammen med og i samarbejde med andre dele af Horisont Europa

Deling og formidling af innovative praksisser og erfaringer og bidrag til innovationspolitikken i Europa, eventuelt sammen med og i samarbejde med andre dele af Horisont Europa

Ændring 267

Ændring 267

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.4 — stk. 2 — led 4

Bilag I — del III — punkt 3 — underpunkt 3.2 — underpunkt 3.2.4 — stk. 2 — led 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Tilvejebringelse af input til innovationspolitiske drøftelser og bidrag til gennemførelsen af EU's poliske prioriteter ved fortsat at arbejde sammen med alle relevante tjenestegrene inden for Europa-Kommissionen, andre EU-programmer og deres interessenter og yderligere udforske mulighederne inden for initiativer til gennemførelse af politikker |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Tilvejebringelse af input til innovationspolitiske drøftelser og bidrag til gennemførelsen af EU's poliske prioriteter ved fortsat at arbejde sammen med alle relevante tjenestegrene inden for Europa-Kommissionen, andre EU-programmer og deres interessenter og yderligere udforske mulighederne inden for initiativer til gennemførelse af politikker

| — | Tilvejebringelse af input til innovationspolitiske drøftelser og bidrag til
  udformningen og
  gennemførelsen af EU's poliske prioriteter ved fortsat at arbejde sammen med alle relevante tjenestegrene inden for Europa-Kommissionen, andre EU-programmer og deres interessenter og yderligere udforske mulighederne inden for initiativer til gennemførelse af politikker |
| --- | --- |

—

Tilvejebringelse af input til innovationspolitiske drøftelser og bidrag til
  udformningen og
  gennemførelsen af EU's poliske prioriteter ved fortsat at arbejde sammen med alle relevante tjenestegrene inden for Europa-Kommissionen, andre EU-programmer og deres interessenter og yderligere udforske mulighederne inden for initiativer til gennemførelse af politikker

udformningen og

Ændring 268

Ændring 268

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del 4 — stk. 5

Bilag I — del 4 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| EU skal nu hæve barren for kvaliteten og virkningen af dens forsknings- og innovationssystem, hvilket kræver et revitaliseret europæisk forskningsområde (31), som understøttes bedre af EU's rammeprogram for forskning og innovation. Der er navnlig brug for en velintegreret, men skræddersyet række af EU-foranstaltninger (32) kombineret med reformer og forbedrede resultater på nationalt niveau (hvortil strategier for intelligent specialisering støttet under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling kan bidrage) og efterfølgende institutionelle forandringer inden for forskningsfinansierende organisationer og forskningsorganisationer, heriblandt universiteter. Ved at forene indsatsen på EU-niveau kan synergierne udnyttes, og der kan findes den rigtige balance, så støtten til nationale politikreformer gøres mere effektiv og virkningsfuld. | EU skal nu hæve barren for kvaliteten og virkningen af dens forsknings- og innovationssystem, hvilket kræver et revitaliseret europæisk forskningsområde (31), som understøttes bedre af EU's rammeprogram for forskning og innovation. Der er navnlig brug for en velintegreret, men skræddersyet række af EU-foranstaltninger (32) kombineret med reformer og forbedrede resultater på nationalt niveau, hvortil strategier for intelligent specialisering støttet under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling kan bidrage
  væsentligt, hvis de er forenelige med stærke nationale forskningsstrategier og finansieringen
  , og efterfølgende institutionelle forandringer inden for forskningsfinansierende organisationer og forskningsorganisationer, heriblandt universiteter. Ved at forene indsatsen på EU-niveau kan synergierne udnyttes, og der kan findes den rigtige balance, så støtten til nationale politikreformer gøres mere effektiv og virkningsfuld. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

EU skal nu hæve barren for kvaliteten og virkningen af dens forsknings- og innovationssystem, hvilket kræver et revitaliseret europæisk forskningsområde (31), som understøttes bedre af EU's rammeprogram for forskning og innovation. Der er navnlig brug for en velintegreret, men skræddersyet række af EU-foranstaltninger (32) kombineret med reformer og forbedrede resultater på nationalt niveau (hvortil strategier for intelligent specialisering støttet under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling kan bidrage) og efterfølgende institutionelle forandringer inden for forskningsfinansierende organisationer og forskningsorganisationer, heriblandt universiteter. Ved at forene indsatsen på EU-niveau kan synergierne udnyttes, og der kan findes den rigtige balance, så støtten til nationale politikreformer gøres mere effektiv og virkningsfuld.

31

32

EU skal nu hæve barren for kvaliteten og virkningen af dens forsknings- og innovationssystem, hvilket kræver et revitaliseret europæisk forskningsområde (31), som understøttes bedre af EU's rammeprogram for forskning og innovation. Der er navnlig brug for en velintegreret, men skræddersyet række af EU-foranstaltninger (32) kombineret med reformer og forbedrede resultater på nationalt niveau, hvortil strategier for intelligent specialisering støttet under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling kan bidrage
  væsentligt, hvis de er forenelige med stærke nationale forskningsstrategier og finansieringen
  , og efterfølgende institutionelle forandringer inden for forskningsfinansierende organisationer og forskningsorganisationer, heriblandt universiteter. Ved at forene indsatsen på EU-niveau kan synergierne udnyttes, og der kan findes den rigtige balance, så støtten til nationale politikreformer gøres mere effektiv og virkningsfuld.

31

32

væsentligt, hvis de er forenelige med stærke nationale forskningsstrategier og finansieringen

Ændring 269

Ændring 269

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del 4 — nr. 1 — indledning

Bilag I — del 4 — nr. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | DELING
  AF TOPKVALITET (33) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

DELING
  AF TOPKVALITET (33)

DELING

33

| 1. | UDBREDELSE
  AF TOPKVALITET
  OG UDVIDELSE AF DELTAGERKREDSEN |
| --- | --- |

1.

UDBREDELSE
  AF TOPKVALITET
  OG UDVIDELSE AF DELTAGERKREDSEN

UDBREDELSE

OG UDVIDELSE AF DELTAGERKREDSEN

Ændring 270

Ændring 270

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del 4 — nr. 1 — stk. 1

Bilag I — del 4 — nr. 1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Deling af viden og ekspertise i EU vil mindske ulighederne inden for forsknings- og innovationsresultater og hjælpe de lande og regioner, som sakker bagud på området, herunder regioner i EU's yderste periferi, så de opnår en konkurrencedygtig position i de globale værdikæder. Der kan ligeledes iværksættes aktiviteter, som skal fremme hjernemobiliteten i det europæiske forskningsrum og sørge for bedre udnyttelse af eksisterende (og muligvis fælles forvaltede EU-programmer) forskningsinfrastrukturer i målgruppen af lande via forskere og innovatorers mobilitet. | Deling af viden og ekspertise i EU
  og ved større deltagelse i programmet
  vil mindske ulighederne inden for forsknings- og innovationsresultater og hjælpe både de lande og regioner, som sakker bagud på området
  og de mindre udviklede regioner
  , så de opnår en konkurrencedygtig position i de globale værdikæder, og
  Unionen med at drage fuldt ud nytte af FoI-potentialet i alle medlemsstaterne
  . Der kan ligeledes iværksættes aktiviteter, som skal fremme hjernemobiliteten i det europæiske forskningsrum og sørge for bedre udnyttelse af eksisterende (og muligvis fælles forvaltede EU-programmer) forskningsinfrastrukturer i målgruppen af lande via forskere og innovatorers mobilitet og
  virtuelle
  samarbejde og
  i givet fald etablere nye FoI-netværk og -initiativer på grundlag af disse infrastrukturer
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Deling af viden og ekspertise i EU vil mindske ulighederne inden for forsknings- og innovationsresultater og hjælpe de lande og regioner, som sakker bagud på området, herunder regioner i EU's yderste periferi, så de opnår en konkurrencedygtig position i de globale værdikæder. Der kan ligeledes iværksættes aktiviteter, som skal fremme hjernemobiliteten i det europæiske forskningsrum og sørge for bedre udnyttelse af eksisterende (og muligvis fælles forvaltede EU-programmer) forskningsinfrastrukturer i målgruppen af lande via forskere og innovatorers mobilitet.

Deling af viden og ekspertise i EU
  og ved større deltagelse i programmet
  vil mindske ulighederne inden for forsknings- og innovationsresultater og hjælpe både de lande og regioner, som sakker bagud på området
  og de mindre udviklede regioner
  , så de opnår en konkurrencedygtig position i de globale værdikæder, og
  Unionen med at drage fuldt ud nytte af FoI-potentialet i alle medlemsstaterne
  . Der kan ligeledes iværksættes aktiviteter, som skal fremme hjernemobiliteten i det europæiske forskningsrum og sørge for bedre udnyttelse af eksisterende (og muligvis fælles forvaltede EU-programmer) forskningsinfrastrukturer i målgruppen af lande via forskere og innovatorers mobilitet og
  virtuelle
  samarbejde og
  i givet fald etablere nye FoI-netværk og -initiativer på grundlag af disse infrastrukturer
  .

og ved større deltagelse i programmet

og de mindre udviklede regioner

Unionen med at drage fuldt ud nytte af FoI-potentialet i alle medlemsstaterne

virtuelle

i givet fald etablere nye FoI-netværk og -initiativer på grundlag af disse infrastrukturer

Ændring 271

Ændring 271

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del 4 — nr. 1 — stk. 3

Bilag I — del 4 — nr. 1 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hovedlinjer | Hovedlinjer |
| — | Samarbejde om at skabe nye eller opgradere eksisterende knudepunkter for topkvalitet i støtteberettigede lande,
  som bygger på partnerskaber
  mellem førende videnskabelige institutioner og partnerorganisationer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hovedlinjer

Hovedlinjer

—

Samarbejde om at skabe nye eller opgradere eksisterende knudepunkter for topkvalitet i støtteberettigede lande,
  som bygger på partnerskaber
  mellem førende videnskabelige institutioner og partnerorganisationer

som bygger på partnerskaber

| — | Samarbejde om at skabe nye eller opgradere eksisterende knudepunkter for topkvalitet i støtteberettigede lande
  , herunder små og mellemstore forskningsinfrastrukturer og dem, der er finansieret af EFRU, ved at sikre samarbejde i alle faser af forskningen
  mellem førende videnskabelige institutioner og partnerorganisationer
  Ansøgere skal klart vise, at projekterne hænger sammen med nationale og/eller regionale FoI-strategier for at kunne ansøge om finansiering under denne hovedlinje. |
| --- | --- |

—

Samarbejde om at skabe nye eller opgradere eksisterende knudepunkter for topkvalitet i støtteberettigede lande
  , herunder små og mellemstore forskningsinfrastrukturer og dem, der er finansieret af EFRU, ved at sikre samarbejde i alle faser af forskningen
  mellem førende videnskabelige institutioner og partnerorganisationer
  Ansøgere skal klart vise, at projekterne hænger sammen med nationale og/eller regionale FoI-strategier for at kunne ansøge om finansiering under denne hovedlinje.

, herunder små og mellemstore forskningsinfrastrukturer og dem, der er finansieret af EFRU, ved at sikre samarbejde i alle faser af forskningen

Ansøgere skal klart vise, at projekterne hænger sammen med nationale og/eller regionale FoI-strategier for at kunne ansøge om finansiering under denne hovedlinje.

| — | Etablere venskabsprojekter for at styrke et universitet eller en forskningsorganisation fra et støtteberettiget land inden for
  et fastsat område
  ved at knytte det til internationalt førende forskningsinstitutioner fra andre medlemsstater eller associerede lande |
| --- | --- |

—

Etablere venskabsprojekter for at styrke et universitet eller en forskningsorganisation fra et støtteberettiget land inden for
  et fastsat område
  ved at knytte det til internationalt førende forskningsinstitutioner fra andre medlemsstater eller associerede lande

et fastsat område

| — | Etablere venskabsprojekter for at styrke et universitet eller en forskningsorganisation fra et støtteberettiget land inden for
  alle forskningsområder
  ved at knytte det til internationalt førende forskningsinstitutioner fra andre medlemsstater eller associerede lande
  Ansøgere skal klart vise, at projekterne hænger sammen med nationale og/eller regionale FoI-strategier for at kunne ansøge om finansiering under denne hovedlinje. |
| --- | --- |

—

Etablere venskabsprojekter for at styrke et universitet eller en forskningsorganisation fra et støtteberettiget land inden for
  alle forskningsområder
  ved at knytte det til internationalt førende forskningsinstitutioner fra andre medlemsstater eller associerede lande
  Ansøgere skal klart vise, at projekterne hænger sammen med nationale og/eller regionale FoI-strategier for at kunne ansøge om finansiering under denne hovedlinje.

alle forskningsområder

Ansøgere skal klart vise, at projekterne hænger sammen med nationale og/eller regionale FoI-strategier for at kunne ansøge om finansiering under denne hovedlinje.

| — | Professorater for det europæiske forskningsrum, der skal hjælpe universiteter eller forskningsorganisationer med at tiltrække og fastholde højt kvalificerede menneskelige ressourcer, under ledelse af en fremragende forsker og forskningsleder (»professorat for det europæiske forskningsrum«) og gennemføre strukturelle ændringer for at skabe topkvalitet på varig basis |
| --- | --- |

—

Professorater for det europæiske forskningsrum, der skal hjælpe universiteter eller forskningsorganisationer med at tiltrække og fastholde højt kvalificerede menneskelige ressourcer, under ledelse af en fremragende forsker og forskningsleder (»professorat for det europæiske forskningsrum«) og gennemføre strukturelle ændringer for at skabe topkvalitet på varig basis

| — | Professorater for det europæiske forskningsrum, der skal hjælpe universiteter eller forskningsorganisationer med at tiltrække og fastholde højt kvalificerede menneskelige ressourcer, under ledelse af en fremragende forsker og forskningsleder (»professorat for det europæiske forskningsrum«) og gennemføre strukturelle ændringer for at skabe topkvalitet på varig basis |
| --- | --- |

—

Professorater for det europæiske forskningsrum, der skal hjælpe universiteter eller forskningsorganisationer med at tiltrække og fastholde højt kvalificerede menneskelige ressourcer, under ledelse af en fremragende forsker og forskningsleder (»professorat for det europæiske forskningsrum«) og gennemføre strukturelle ændringer for at skabe topkvalitet på varig basis

| — | Det europæiske samarbejde om videnskab og teknologi (COST), der har ambitiøse forudsætninger med hensyn til inklusion af støtteberettigede lande, og andre foranstaltninger vedrørende videnskabelige netværksaktiviteter og støtte til kapacitetsopbygning og karriereudvikling for forskere fra disse lande. 80 % af det samlede budget til COST vil være målrettet aktioner, som er fuldt ud tilpasset målsætningerne for dette interventionsområde. |
| --- | --- |

—

Det europæiske samarbejde om videnskab og teknologi (COST), der har ambitiøse forudsætninger med hensyn til inklusion af støtteberettigede lande, og andre foranstaltninger vedrørende videnskabelige netværksaktiviteter og støtte til kapacitetsopbygning og karriereudvikling for forskere fra disse lande. 80 % af det samlede budget til COST vil være målrettet aktioner, som er fuldt ud tilpasset målsætningerne for dette interventionsområde.

| — | Det europæiske samarbejde om videnskab og teknologi (COST), der har ambitiøse forudsætninger med hensyn til inklusion af støtteberettigede lande, og andre foranstaltninger vedrørende videnskabelige netværksaktiviteter og støtte til kapacitetsopbygning og karriereudvikling for forskere fra disse lande. 80 % af det samlede budget til COST vil være målrettet aktioner, som er fuldt ud tilpasset målsætningerne for dette interventionsområde. |
| --- | --- |

—

Det europæiske samarbejde om videnskab og teknologi (COST), der har ambitiøse forudsætninger med hensyn til inklusion af støtteberettigede lande, og andre foranstaltninger vedrørende videnskabelige netværksaktiviteter og støtte til kapacitetsopbygning og karriereudvikling for forskere fra disse lande. 80 % af det samlede budget til COST vil være målrettet aktioner, som er fuldt ud tilpasset målsætningerne for dette interventionsområde.

| — | »Initiativer inden for topkvalitet«: støtte nyskabende initiativer, der har til formål at styrke forskning og innovation i de støtteberettigede lande, herunder støtte til uddannelse for at forbedre FoI-lederevner, attraktive priser, styrkelse af innovationsøkosystemer samt etablering af FoI-netværk, herunder på grundlag af forskningsinfrastrukturer og finansieret af EU. Ansøgere skal klart vise, at projekterne hænger sammen med nationale og/eller regionale FoI-strategier for at kunne ansøge om finansiering under denne hovedlinje. |
| --- | --- |

—

»Initiativer inden for topkvalitet«: støtte nyskabende initiativer, der har til formål at styrke forskning og innovation i de støtteberettigede lande, herunder støtte til uddannelse for at forbedre FoI-lederevner, attraktive priser, styrkelse af innovationsøkosystemer samt etablering af FoI-netværk, herunder på grundlag af forskningsinfrastrukturer og finansieret af EU. Ansøgere skal klart vise, at projekterne hænger sammen med nationale og/eller regionale FoI-strategier for at kunne ansøge om finansiering under denne hovedlinje.

»Initiativer inden for topkvalitet«: støtte nyskabende initiativer, der har til formål at styrke forskning og innovation i de støtteberettigede lande, herunder støtte til uddannelse for at forbedre FoI-lederevner, attraktive priser, styrkelse af innovationsøkosystemer samt etablering af FoI-netværk, herunder på grundlag af forskningsinfrastrukturer og finansieret af EU. Ansøgere skal klart vise, at projekterne hænger sammen med nationale og/eller regionale FoI-strategier for at kunne ansøge om finansiering under denne hovedlinje.

| — | Udvidelse af stipendier og priser for at tiltrække forskere af topkvalitet af enhver nationalitet og sætte dem i stand til at erhverve og overføre ny viden til udvidelseslande. Der uddeles navnlig priser i forbindelse med projekter, der tiltrækker forskere, som ønsker at etablere sig i udvidelseslande. Denne ordning vil være et supplement til andre dele af programmet, især til Marie Skłodowska Curie-aktiviteter. |
| --- | --- |

—

Udvidelse af stipendier og priser for at tiltrække forskere af topkvalitet af enhver nationalitet og sætte dem i stand til at erhverve og overføre ny viden til udvidelseslande. Der uddeles navnlig priser i forbindelse med projekter, der tiltrækker forskere, som ønsker at etablere sig i udvidelseslande. Denne ordning vil være et supplement til andre dele af programmet, især til Marie Skłodowska Curie-aktiviteter.

Udvidelse af stipendier og priser for at tiltrække forskere af topkvalitet af enhver nationalitet og sætte dem i stand til at erhverve og overføre ny viden til udvidelseslande. Der uddeles navnlig priser i forbindelse med projekter, der tiltrækker forskere, som ønsker at etablere sig i udvidelseslande. Denne ordning vil være et supplement til andre dele af programmet, især til Marie Skłodowska Curie-aktiviteter.

Ændring 272

Ændring 272

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del 4 — nr. 1 — stk. 5

Bilag I — del 4 — nr. 1 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Dette interventionsområde
  vil støtte Horisont Europas særlige målsætninger: udbrede og forbinde topkvalitet i EU styrke skabelsen af højkvalitetsviden øge det tværsektorielle, tværfaglige og grænseoverskridende samarbejde. | Udbredelsen af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen
  vil støtte Horisont Europas vil støtte Horisont Europas særlige målsætninger: udbrede og forbinde topkvalitet i EU
  og udvide programmets deltagerkreds
  styrke skabelsen af højkvalitetsviden øge det tværsektorielle, tværfaglige og grænseoverskridende samarbejde.
  Alle aktioner vil skabe synergier med andre nationale og EU-midler, navnlig EFRU, ESF og samhørighedspolitikken og ESF+, på linje med regional forskning og innovation, intelligente specialiseringsstrategier og operationelle programmer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Dette interventionsområde
  vil støtte Horisont Europas særlige målsætninger: udbrede og forbinde topkvalitet i EU styrke skabelsen af højkvalitetsviden øge det tværsektorielle, tværfaglige og grænseoverskridende samarbejde.

Dette interventionsområde

Udbredelsen af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen
  vil støtte Horisont Europas vil støtte Horisont Europas særlige målsætninger: udbrede og forbinde topkvalitet i EU
  og udvide programmets deltagerkreds
  styrke skabelsen af højkvalitetsviden øge det tværsektorielle, tværfaglige og grænseoverskridende samarbejde.
  Alle aktioner vil skabe synergier med andre nationale og EU-midler, navnlig EFRU, ESF og samhørighedspolitikken og ESF+, på linje med regional forskning og innovation, intelligente specialiseringsstrategier og operationelle programmer.

Udbredelsen af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen

og udvide programmets deltagerkreds

Alle aktioner vil skabe synergier med andre nationale og EU-midler, navnlig EFRU, ESF og samhørighedspolitikken og ESF+, på linje med regional forskning og innovation, intelligente specialiseringsstrategier og operationelle programmer.

Ændring 273

Ændring 273

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del 4 — nr. 2 — stk. 2 — led 5

Bilag I — del 4 — nr. 2 — stk. 2 — led 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Tilbyde forskerne de attraktive karrieremiljøer, færdigheder og kompetencer, der er brug for i en moderne vidensøkonomi (36). Forbinde det europæiske forskningsrum og det europæiske rum for videregående uddannelse ved at støtte moderniseringen af universiteterne og andre forsknings- og innovationsorganisationer, gennem anerkendelses- og belønningsmekanismer, der skal anspore til tiltag på nationalt niveau, såvel som incitamenter til at indføre åben forskningspraksis, iværksætteri (og forbindelser til innovationsøkosystemer), tværfaglighed, borgerengagement, international og
  intersektoriel
  mobilitet, planer for lighed mellem kønnene og omfattende tilgange til institutionelle ændringer. I den forbindelse supplere Erasmus-programmets støtte til initiativet »Europauniversiteter«, især
  dets forskningsdimension
  som led i udviklingen af nye fælles og integrerede langsigtede og bæredygtige strategier for uddannelse, forskning og innovation, der er baseret på tværfaglige og tværsektorielle tilgange, med henblik på at virkeliggøre videntrekanten for derigennem at sætte skub i den økonomiske vækst |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Tilbyde forskerne de attraktive karrieremiljøer, færdigheder og kompetencer, der er brug for i en moderne vidensøkonomi (36). Forbinde det europæiske forskningsrum og det europæiske rum for videregående uddannelse ved at støtte moderniseringen af universiteterne og andre forsknings- og innovationsorganisationer, gennem anerkendelses- og belønningsmekanismer, der skal anspore til tiltag på nationalt niveau, såvel som incitamenter til at indføre åben forskningspraksis, iværksætteri (og forbindelser til innovationsøkosystemer), tværfaglighed, borgerengagement, international og
  intersektoriel
  mobilitet, planer for lighed mellem kønnene og omfattende tilgange til institutionelle ændringer. I den forbindelse supplere Erasmus-programmets støtte til initiativet »Europauniversiteter«, især
  dets forskningsdimension
  som led i udviklingen af nye fælles og integrerede langsigtede og bæredygtige strategier for uddannelse, forskning og innovation, der er baseret på tværfaglige og tværsektorielle tilgange, med henblik på at virkeliggøre videntrekanten for derigennem at sætte skub i den økonomiske vækst

36

intersektoriel

dets forskningsdimension

| — | Tilbyde forskerne de attraktive karrieremiljøer, færdigheder og kompetencer, der er brug for i en moderne vidensøkonomi (36). Forbinde det europæiske forskningsrum og det europæiske rum for videregående uddannelse ved at støtte moderniseringen af universiteterne og andre forsknings- og innovationsorganisationer, gennem anerkendelses- og belønningsmekanismer, der skal anspore til tiltag på nationalt niveau, såvel som incitamenter til at indføre åben forskningspraksis, iværksætteri (og forbindelser til innovationsøkosystemer), tværfaglighed, borger-
  og civilsamfundsengagement
  , international og
  tværsektoriel
  mobilitet, planer for lighed mellem kønnene og omfattende tilgange til institutionelle ændringer. I den forbindelse supplere Erasmus-programmets støtte til initiativet »Europauniversiteter«, især
  gennem finansiering af forsknings- og innovationsprojekter inden for disse netværk
  som led i udviklingen af nye fælles og integrerede langsigtede og bæredygtige strategier for uddannelse, forskning og innovation, der er baseret på tværfaglige og tværsektorielle tilgange, med henblik på at virkeliggøre videntrekanten for derigennem at sætte skub i den økonomiske vækst |
| --- | --- |

—

Tilbyde forskerne de attraktive karrieremiljøer, færdigheder og kompetencer, der er brug for i en moderne vidensøkonomi (36). Forbinde det europæiske forskningsrum og det europæiske rum for videregående uddannelse ved at støtte moderniseringen af universiteterne og andre forsknings- og innovationsorganisationer, gennem anerkendelses- og belønningsmekanismer, der skal anspore til tiltag på nationalt niveau, såvel som incitamenter til at indføre åben forskningspraksis, iværksætteri (og forbindelser til innovationsøkosystemer), tværfaglighed, borger-
  og civilsamfundsengagement
  , international og
  tværsektoriel
  mobilitet, planer for lighed mellem kønnene og omfattende tilgange til institutionelle ændringer. I den forbindelse supplere Erasmus-programmets støtte til initiativet »Europauniversiteter«, især
  gennem finansiering af forsknings- og innovationsprojekter inden for disse netværk
  som led i udviklingen af nye fælles og integrerede langsigtede og bæredygtige strategier for uddannelse, forskning og innovation, der er baseret på tværfaglige og tværsektorielle tilgange, med henblik på at virkeliggøre videntrekanten for derigennem at sætte skub i den økonomiske vækst

36

og civilsamfundsengagement

tværsektoriel

gennem finansiering af forsknings- og innovationsprojekter inden for disse netværk

Ændring 274

Ændring 274

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — del 4 — nr. 2 — stk. 2 — led 6

Bilag I — del 4 — nr. 2 — stk. 2 — led 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Borgervidenskab, som støtter alle former for formel, ikkeformel og uformel videnskabelig uddannelse, herunder borgernes engagement i den fælles udformning af forsknings- og innovationsdagsordener og -strategier, i den fælles udformning af videnskabeligt indhold og innovation gennem tværfaglige aktiviteter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Borgervidenskab, som støtter alle former for formel, ikkeformel og uformel videnskabelig uddannelse, herunder borgernes engagement i den fælles udformning af forsknings- og innovationsdagsordener og -strategier, i den fælles udformning af videnskabeligt indhold og innovation gennem tværfaglige aktiviteter

| — | Borgervidenskab, som støtter alle former for formel, ikkeformel og uformel videnskabelig uddannelse, herunder
  vurdering af hindringerne for tilskyndelsen til
  borgernes engagement i den fælles udformning af forsknings- og innovationsdagsordener og -strategier, i den fælles udformning af videnskabeligt indhold og innovation gennem tværfaglige aktiviteter |
| --- | --- |

—

Borgervidenskab, som støtter alle former for formel, ikkeformel og uformel videnskabelig uddannelse, herunder
  vurdering af hindringerne for tilskyndelsen til
  borgernes engagement i den fælles udformning af forsknings- og innovationsdagsordener og -strategier, i den fælles udformning af videnskabeligt indhold og innovation gennem tværfaglige aktiviteter

vurdering af hindringerne for tilskyndelsen til

Ændring 275

Ændring 275

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag II — punkt 1

Bilag II — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Programudvalgets sammensætninger | Programudvalgets sammensætninger |
| Liste over programudvalgets sammensætninger i overensstemmelse med artikel 12, stk. 2: | Liste over programudvalgets sammensætninger i overensstemmelse med artikel 12, stk. 2: |
| 1. | Strategisk sammensætning: Strategisk overblik over gennemførelsen af hele programmet, sammenhæng mellem programmets forskellige dele, missioner og styrkelse af det europæiske forskningsområde |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Programudvalgets sammensætninger

Programudvalgets sammensætninger

Liste over programudvalgets sammensætninger i overensstemmelse med artikel 12, stk. 2:

Liste over programudvalgets sammensætninger i overensstemmelse med artikel 12, stk. 2:

1.

Strategisk sammensætning: Strategisk overblik over gennemførelsen af hele programmet, sammenhæng mellem programmets forskellige dele, missioner og styrkelse af det europæiske forskningsområde

| 1. | Strategisk sammensætning: Strategisk overblik over gennemførelsen af hele programmet, sammenhæng mellem programmets forskellige dele, missioner og styrkelse af det europæiske forskningsområde |
| --- | --- |

1.

Strategisk sammensætning: Strategisk overblik over gennemførelsen af hele programmet, sammenhæng mellem programmets forskellige dele, missioner og styrkelse af det europæiske forskningsområde

| 2. | Det Europæiske Forskningsråd (EFR) og Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter (MSCA) |
| --- | --- |

2.

Det Europæiske Forskningsråd (EFR) og Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter (MSCA)

| 2. | Det Europæiske Forskningsråd (EFR) og Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter (MSCA) |
| --- | --- |

2.

Det Europæiske Forskningsråd (EFR) og Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter (MSCA)

| 3. | Forskningsinfrastrukturer |
| --- | --- |

3.

Forskningsinfrastrukturer

| 3. | Forskningsinfrastrukturer |
| --- | --- |

3.

Forskningsinfrastrukturer

| 4. | Sundhed |
| --- | --- |

4.

Sundhed

| 4. | Sundhed |
| --- | --- |

4.

Sundhed

| 5. | Inklusive og
  sikre
  samfund |
| --- | --- |

5.

Inklusive og
  sikre
  samfund

sikre

| 5. | Inklusive og
  kreative
  samfund |
| --- | --- |

5.

Inklusive og
  kreative
  samfund

kreative

| 5 a. | Et sikkert samfund |
| --- | --- |

5 a.

5 a.

Et sikkert samfund

| 6. | Det digitale område
  og
  industri |
| --- | --- |

6.

Det digitale område
  og
  industri

og

| 6. | Det digitale område, industri
  og rummet |
| --- | --- |

6.

Det digitale område, industri
  og rummet

og rummet

| 7. | Klima, energi og mobilitet |
| --- | --- |

7.

Klima, energi og mobilitet

| 7. | Klima, energi og mobilitet |
| --- | --- |

7.

Klima, energi og mobilitet

| 8. | Fødevarer
  og
  naturressourcer |
| --- | --- |

8.

Fødevarer
  og
  naturressourcer

og

| 8. | Fødevarer, naturressourcer
  og landbrug |
| --- | --- |

8.

Fødevarer, naturressourcer
  og landbrug

og landbrug

| 9. | Det Europæiske Innovationsråd (EIC) og europæiske innovationsøkosystemer |
| --- | --- |

9.

Det Europæiske Innovationsråd (EIC) og europæiske innovationsøkosystemer

| 9. | Det Europæiske Innovationsråd (EIC) og europæiske innovationsøkosystemer |
| --- | --- |

9.

Det Europæiske Innovationsråd (EIC) og europæiske innovationsøkosystemer

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0410/2018).

1

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

4

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

4

(6)  
  Af Kommissionens meddelelse »En ny, moderniseret flerårig finansiel ramme for en Europæisk Union, der effektivt lever op til de valgte prioriteter for perioden efter 2020« fremgår det, at der er brugt 13 mia. EUR på de primære digitale aktiviteter under Horisont 2020, rammeprogrammet for forskning og innovation (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/da/ALL/?uri=CELEX%3A52018DC0098).

6

Af Kommissionens meddelelse »En ny, moderniseret flerårig finansiel ramme for en Europæisk Union, der effektivt lever op til de valgte prioriteter for perioden efter 2020« fremgår det, at der er brugt 13 mia. EUR på de primære digitale aktiviteter under Horisont 2020, rammeprogrammet for forskning og innovation (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/da/ALL/?uri=CELEX%3A52018DC0098).

(7)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 23.

7

(7)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 23.

7

(13)  Den europæiske datainfrastruktur (EDI) vil underbygge den europæiske åbne videnskabscloud ved at tilgængeliggøre højtydende computerkapacitet i verdensklasse og konnektivitet ved meget høje hastighed samt avancerede data- og softwaretjenester.

13

(13)  Den europæiske datainfrastruktur (EDI) vil underbygge den europæiske åbne videnskabscloud ved at tilgængeliggøre højtydende computerkapacitet i verdensklasse og konnektivitet ved meget høje hastighed samt avancerede data- og softwaretjenester.

13

(14)  OECD »Understanding The Socio-Economic Divide in Europe« af 26. januar 2017.

14

(14)  OECD »Understanding The Socio-Economic Divide in Europe« af 26. januar 2017.

14

(15)  Fremtidens centrale støtteteknologier omfatter bl.a. avancerede materialer og nanoteknologi, fotonik og mikro- og nanoelektronik, biovidenskabsteknologi, avanceret produktions- og forarbejdningsteknologi, kunstig intelligens samt digital sikkerhed og konnektivitet.

15

(15)  Fremtidens centrale støtteteknologier omfatter bl.a. avancerede materialer og nanoteknologi, fotonik og mikro- og nanoelektronik, biovidenskabsteknologi, avanceret produktions- og forarbejdningsteknologi, kunstig intelligens samt digital sikkerhed og konnektivitet.

15

(16)  Dette er offentlige eller private faciliteter, som tilvejebringer ressourcer og tjenester til primært den europæiske industri, så den kan teste og validere centrale støtteteknologier og produkter. Sådanne infrastrukturer omfatter både enkeltanlæg, virtuelle anlæg og distribuerede anlæg, og de skal være registrerede i en medlemsstat eller et tredjeland, der er associeret med programmet.

16

(16)  Dette er offentlige eller private faciliteter, som tilvejebringer ressourcer og tjenester til primært den europæiske industri, så den kan teste og validere centrale støtteteknologier og produkter. Sådanne infrastrukturer omfatter både enkeltanlæg, virtuelle anlæg og distribuerede anlæg, og de skal være registrerede i en medlemsstat eller et tredjeland, der er associeret med programmet.

16

(17)  Betydelig dekarbonisering af andre sektorer er omfattet af andre dele af Horisont Europas søjle »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«.

17

(17)  Betydelig dekarbonisering af andre sektorer er omfattet af andre dele af Horisont Europas søjle »Globale udfordringer og
  europæisk
  industriel konkurrenceevne«.

17

europæisk

(18)  Omkring en tredjedel af EU's borgere bor i byområder, hvor forurenende stoffers koncentrationsniveau ligger over det tilladte.

18

(18)  Omkring en tredjedel af EU's borgere bor i byområder, hvor forurenende stoffers koncentrationsniveau ligger over det tilladte.

18

(19)  Jordobservation vil støtte forskning og innovation under andre interventionsområder inden for denne globale udfordring såvel som andre relevante dele af Horisont Europa.

19

(19)  Jordobservation vil støtte forskning og innovation under andre interventionsområder inden for denne globale udfordring såvel som andre relevante dele af Horisont Europa.

19

(20)  SWD(2016)0319: »European Research and Innovation for Food and Nutrition Security«

20

(20)  SWD(2016)0319: »European Research and Innovation for Food and Nutrition Security«

20

(21)  Applikationer for sundhedsrelateret bioteknologi vil være omfattet af klyngen »Sundhed« under denne søjle.

21

(21)  Applikationer for sundhedsrelateret bioteknologi vil være omfattet af klyngen »Sundhed« under denne søjle.

21

(22)  Aktiviteterne inden for den cirkulære systems interventionsområder supplerer aktiviteterne under området Ren og kulstoffattig industri i klyngen Det digitale område og industri.

22

(22)  Aktiviteterne inden for den cirkulære systems interventionsområder supplerer aktiviteterne under området Ren og kulstoffattig industri i klyngen Det digitale område og industri.

22

(23)  Dette er offentlige eller private faciliteter, som tilbyder adgang til den nyeste viden og ekspertise om digitale og relaterede centrale støtteteknologier, som virksomhederne har brug for for at blive konkurrencedygtige for så vidt angår produktion, tjenester og forretningsprocesser.

23

(23)  Dette er offentlige eller private faciliteter, som tilbyder adgang til den nyeste viden og ekspertise om digitale og relaterede centrale støtteteknologier, som virksomhederne har brug for for at blive konkurrencedygtige for så vidt angår produktion, tjenester og forretningsprocesser.

23

(24)  Disse kan omfatte emner som eksempelvis kunstig intelligens, kvanteteknologier, biologisk bekæmpelse og anden generation af digitale tvillinger eller andre emner, der indkredses inden for rammerne af Horisont Europas strategiske programmering (herunder med medlemsstaternes forbundne programmer).

24

(24)  Disse kan omfatte emner som eksempelvis kunstig intelligens, kvanteteknologier, biologisk bekæmpelse og anden generation af digitale tvillinger eller andre emner, der indkredses inden for rammerne af Horisont Europas strategiske programmering (herunder med medlemsstaternes forbundne programmer).

24

(27)  Normalt ikke mere end 25 % af stemmerne. I ekstraordinære tilfælde kan EU sikre et blokerende mindretal for at beskytte europæiske interesser på vigtige områder som eksempelvis cybersikkerhed.

27

(27)  Normalt ikke mere end 25 % af stemmerne. I ekstraordinære tilfælde kan EU sikre et blokerende mindretal for at beskytte europæiske interesser på vigtige områder som eksempelvis cybersikkerhed.

27

(28)  Såsom EFR's proof of concept, fra projekter støttet under søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«, opstartsvirksomheder, der stammer fra Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologis VIF'er, herunder fra Horisont 2020's aktiviteter, især projekter udvalgt under Horisont 2020's SMV fase 2 og relateret Seal of Excellence finansieret af medlemsstaterne samt (eksisterende og fremtidige) europæiske partnerskaber.

28

(28)  Såsom EFR's proof of concept, fra projekter støttet under søjlen »Globale udfordringer og
  europæisk
  industriel konkurrenceevne«, opstartsvirksomheder, der stammer fra Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologis VIF'er, herunder fra Horisont 2020's aktiviteter, især projekter udvalgt under Horisont 2020's SMV fase 2 og relateret Seal of Excellence finansieret af medlemsstaterne samt (eksisterende og fremtidige) europæiske partnerskaber.

28

europæisk

(29)  EIC's priser vil tage over efter de priser, der blev indført under Horisont 2020, og vil sørge for udformning og gennemførelse af de nye motivationspriser og anerkendelsespriser.

29

(29)  EIC's priser vil tage over efter de priser, der blev indført under Horisont 2020, og vil sørge for udformning og gennemførelse af de nye motivationspriser og anerkendelsespriser.

29

(31)  Rådets konklusioner om køreplanen for EFR af 19. maj 2015 [Opdateres efter behov].

31

(32)  Artikel 181, stk. 2, i TEUF.

32

(31)  Rådets konklusioner om køreplanen for EFR af 19. maj 2015 [Opdateres efter behov].

31

(32)  Artikel 181, stk. 2, i TEUF.

32

(33)  
  Der vil blive anvendt et kriterium baseret på topkvalitet inden for forskning og innovation til indkredse de medlemsstater og associerede lande, hvor retlige enheder skal være etableret for at være berettiget til at indgive forslag som koordinatorer under »deling af topkvalitet«. Dette kriterium vil fokusere på omfanget af de samlede økonomiske resultater (BNP), forsknings- og innovationsresultater på kombineret vis, som er normaliseret efter de pågældende landes størrelse. Lande udpeget under dette kriterium kaldes »kvalificerede lande« i forbindelse med »deling af topkvalitet«. Retlige enheder fra regioner i den yderste periferi vil på grundlag af artikel 349 i TEUF ligeledes være fuldt ud kvalificerede som koordinatorer i forbindelse med »deling af topkvalitet«.

33

Der vil blive anvendt et kriterium baseret på topkvalitet inden for forskning og innovation til indkredse de medlemsstater og associerede lande, hvor retlige enheder skal være etableret for at være berettiget til at indgive forslag som koordinatorer under »deling af topkvalitet«. Dette kriterium vil fokusere på omfanget af de samlede økonomiske resultater (BNP), forsknings- og innovationsresultater på kombineret vis, som er normaliseret efter de pågældende landes størrelse. Lande udpeget under dette kriterium kaldes »kvalificerede lande« i forbindelse med »deling af topkvalitet«. Retlige enheder fra regioner i den yderste periferi vil på grundlag af artikel 349 i TEUF ligeledes være fuldt ud kvalificerede som koordinatorer i forbindelse med »deling af topkvalitet«.

(36)  Herunder det europæiske charter for forskere, adfærdskodeksen for ansættelse af forskere, EURAXESS og pensionsfonden RESAVER.

36

(36)  Herunder det europæiske charter for forskere, adfærdskodeksen for ansættelse af forskere, EURAXESS og pensionsfonden RESAVER.

36

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/623 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/623

---

P8_TA(2018)0516

Oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 12. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond (COM(2018)0476 — C8-0268/2018 — 2018/0254(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

[Ændring 1 medmindre andet er angivet]

(2020/C 388/41)

EUROPA-PARLAMENTETS ÆNDRING (*1)

til Kommissionens forslag

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING

om oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR –

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 173, stk. 3, artikel 182, stk. 4, artikel 183 og artikel 188, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

efter den almindelige lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtninger:

| (-1a) | Forsvar anses for at være et klart eksempel på et område, hvor der kan opnås større effektivitet ved at overføre visse af de kompetencer og tiltag, som medlemsstaterne på nuværende tidspunkt henholdsvis besidder og udfører, og de tilsvarende bevillinger til det europæiske niveau, hvilket ville føre til en demonstration af den europæiske merværdi og gøre det muligt at begrænse den samlede byrde af offentlige udgifter i Unionen. |
| --- | --- |

(-1a)

Forsvar anses for at være et klart eksempel på et område, hvor der kan opnås større effektivitet ved at overføre visse af de kompetencer og tiltag, som medlemsstaterne på nuværende tidspunkt henholdsvis besidder og udfører, og de tilsvarende bevillinger til det europæiske niveau, hvilket ville føre til en demonstration af den europæiske merværdi og gøre det muligt at begrænse den samlede byrde af offentlige udgifter i Unionen.

| (-1b) | Unionens geopolitiske kontekst har ændret sig dramatisk i det seneste årti. Situationen i Europas naboregioner er ustabil, og Unionen står over for et komplekst og udfordrende miljø, hvor nye trusler, såsom hybride trusler og cyberangreb, er opstået og mere traditionelle udfordringer er vendt tilbage. Stillet over for denne situation deler såvel de europæiske borgere som deres politiske ledere det synspunkt, at der kollektivt skal gøres mere på forsvarsområdet. 75 % af europæerne støtter en fælles forsvars- og sikkerhedspolitik. I Romerklæringen af 25. marts 2017 fra lederne af 27 medlemsstater og Det Europæiske Råd fastslås det, at Unionen vil styrke sin fælles sikkerhed og sit fælles forsvar samt fremme en mere konkurrencedygtig og integreret forsvarsindustri. |
| --- | --- |

(-1b)

Unionens geopolitiske kontekst har ændret sig dramatisk i det seneste årti. Situationen i Europas naboregioner er ustabil, og Unionen står over for et komplekst og udfordrende miljø, hvor nye trusler, såsom hybride trusler og cyberangreb, er opstået og mere traditionelle udfordringer er vendt tilbage. Stillet over for denne situation deler såvel de europæiske borgere som deres politiske ledere det synspunkt, at der kollektivt skal gøres mere på forsvarsområdet. 75 % af europæerne støtter en fælles forsvars- og sikkerhedspolitik. I Romerklæringen af 25. marts 2017 fra lederne af 27 medlemsstater og Det Europæiske Råd fastslås det, at Unionen vil styrke sin fælles sikkerhed og sit fælles forsvar samt fremme en mere konkurrencedygtig og integreret forsvarsindustri.

| (1) | I
  sin meddelelse af 30. november 2016 om
  den europæiske forsvarshandlingsplan, som blev vedtaget den 30. november 2016, forpligtede Kommissionen sig til at supplere, udnytte og konsolidere medlemsstaternes fælles bestræbelser på at udvikle teknologiske og industrielle forsvarskapaciteter, der kan imødekomme de sikkerhedsmæssige udfordringer samt fremme en konkurrencedygtig, innovativ og effektiv europæisk forsvarsindustri
  og etablere et mere integreret forsvarsmarked i hele Unionen.
  Den foreslog navnlig at lancere en europæisk forsvarsfond (»fonden«), der skal støtte investeringer i fælles forskning og fælles udvikling af forsvarsprodukter og -teknologier, og dermed skabe synergi og omkostningseffektivitet, samt fremme medlemsstaternes fælles indkøb og vedligeholdelse af forsvarsmateriel. Denne fond vil supplere den nationale finansiering, der allerede anvendes til dette formål, og bør fungere som et incitament for medlemsstaterne til at samarbejde
  på tværs af grænserne
  og investere mere på forsvarsområdet. Fonden vil støtte samarbejdet gennem hele udviklingscyklussen for forsvarsprodukter og -teknologier. |
| --- | --- |

(1)

I
  sin meddelelse af 30. november 2016 om
  den europæiske forsvarshandlingsplan, som blev vedtaget den 30. november 2016, forpligtede Kommissionen sig til at supplere, udnytte og konsolidere medlemsstaternes fælles bestræbelser på at udvikle teknologiske og industrielle forsvarskapaciteter, der kan imødekomme de sikkerhedsmæssige udfordringer samt fremme en konkurrencedygtig, innovativ og effektiv europæisk forsvarsindustri
  og etablere et mere integreret forsvarsmarked i hele Unionen.
  Den foreslog navnlig at lancere en europæisk forsvarsfond (»fonden«), der skal støtte investeringer i fælles forskning og fælles udvikling af forsvarsprodukter og -teknologier, og dermed skabe synergi og omkostningseffektivitet, samt fremme medlemsstaternes fælles indkøb og vedligeholdelse af forsvarsmateriel. Denne fond vil supplere den nationale finansiering, der allerede anvendes til dette formål, og bør fungere som et incitament for medlemsstaterne til at samarbejde
  på tværs af grænserne
  og investere mere på forsvarsområdet. Fonden vil støtte samarbejdet gennem hele udviklingscyklussen for forsvarsprodukter og -teknologier.

| (1a) | Den 7. juni 2017 vedtog Kommissionen en meddelelse om iværksættelsen af Den Europæiske Forsvarsfond. Der blev foreslået en totrinstilgang: For det første — og med henblik på at afprøve tilgangen — er startfinansiering til såvel forskning som udvikling med vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 2018/1092 (2) blevet gjort tilgængelig under den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 (»FFR«); for det andet vil der blive oprettet en særlig fond under den flerårige finansielle ramme for 2021-2027, som opskalerer finansieringen af forskningssamarbejde om innovative forsvarsprodukter og -teknologier og af de efterfølgende faser i udviklingscyklussen, herunder prototypeudvikling. Der bør være en konsekvent og sammenhængende tilgang mellem disse to trin. |
| --- | --- |

(1a)

Den 7. juni 2017 vedtog Kommissionen en meddelelse om iværksættelsen af Den Europæiske Forsvarsfond. Der blev foreslået en totrinstilgang: For det første — og med henblik på at afprøve tilgangen — er startfinansiering til såvel forskning som udvikling med vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 2018/1092 (2) blevet gjort tilgængelig under den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 (»FFR«); for det andet vil der blive oprettet en særlig fond under den flerårige finansielle ramme for 2021-2027, som opskalerer finansieringen af forskningssamarbejde om innovative forsvarsprodukter og -teknologier og af de efterfølgende faser i udviklingscyklussen, herunder prototypeudvikling. Der bør være en konsekvent og sammenhængende tilgang mellem disse to trin.

| (1b) | Forsvarssektoren er kendetegnet ved stigende udgifter til forsvarsmateriel og høje omkostninger på området forskning og udvikling (FoU), hvilket begrænser lanceringen af nye forsvarsprogrammer og har en direkte indvirkning på EU-industriens konkurrenceevne og innovationskapacitet. I betragtning af omkostningsstigningerne, af omfanget af engangsudgifter til FoU samt af de små serier, der kan indkøbes på nationalt niveau, ligger udviklingen af en ny generation af større forsvarssystemer og nye forsvarsteknologier i stigende grad uden for de enkelte medlemsstaters rækkevidde. |
| --- | --- |

(1b)

Forsvarssektoren er kendetegnet ved stigende udgifter til forsvarsmateriel og høje omkostninger på området forskning og udvikling (FoU), hvilket begrænser lanceringen af nye forsvarsprogrammer og har en direkte indvirkning på EU-industriens konkurrenceevne og innovationskapacitet. I betragtning af omkostningsstigningerne, af omfanget af engangsudgifter til FoU samt af de små serier, der kan indkøbes på nationalt niveau, ligger udviklingen af en ny generation af større forsvarssystemer og nye forsvarsteknologier i stigende grad uden for de enkelte medlemsstaters rækkevidde.

| (1c) | I sin beslutning af 14. marts 2018 om »den næste FFR: forberedelse af Parlamentets holdning til den flerårige finansielle ramme efter 2020« gentog Europa-Parlamentet sin støtte til oprettelsen af en europæisk forsvarsunion med et specifikt forskningsprogram inden for forsvars af Unionen og et industrielt udviklingsprogram, som medlemsstaterne investerer i, med henblik på at eliminere dobbeltarbejde og øge den europæiske forsvarsindustris strategiske autonomi og effektivitet. Parlamentet gentog endvidere, at Unionen kunne blive stærkere og mere ambitiøs, hvis der blev stillet yderligere finansielle midler til rådighed for den, og opfordrede derfor til, at der løbende blev ydet støtte inden for eksisterende politikker, som øger midlerne til Unionens flagskibsprogrammer, og at yderligere ansvarsområder skulle modsvares af supplerende finansielle midler. |
| --- | --- |

(1c)

I sin beslutning af 14. marts 2018 om »den næste FFR: forberedelse af Parlamentets holdning til den flerårige finansielle ramme efter 2020« gentog Europa-Parlamentet sin støtte til oprettelsen af en europæisk forsvarsunion med et specifikt forskningsprogram inden for forsvars af Unionen og et industrielt udviklingsprogram, som medlemsstaterne investerer i, med henblik på at eliminere dobbeltarbejde og øge den europæiske forsvarsindustris strategiske autonomi og effektivitet. Parlamentet gentog endvidere, at Unionen kunne blive stærkere og mere ambitiøs, hvis der blev stillet yderligere finansielle midler til rådighed for den, og opfordrede derfor til, at der løbende blev ydet støtte inden for eksisterende politikker, som øger midlerne til Unionens flagskibsprogrammer, og at yderligere ansvarsområder skulle modsvares af supplerende finansielle midler.

| 1d) | Situationen i forsvarssektoren er blevet yderligere forværret af betydelige nedskæringer i forsvarsbudgetterne hen over Europa i de sidste 10 år, hvilket især påvirker udgifter til FoU og til materiel. I perioden 2006-2013 blev de reelle forsvarsudgifter i de medlemsstater, der deltager i EDA, reduceret med 12 %. I betragtning af at forsvarsrelateret FoU er grundlaget for udviklingen af fremtidens banebrydende forsvarsteknologier, er sådanne tendenser særligt foruroligende og udgør en alvorlig udfordring for evnen til at opretholde Unionens konkurrenceevne på forsvarsområdet på lang sigt. |
| --- | --- |

1d)

Situationen i forsvarssektoren er blevet yderligere forværret af betydelige nedskæringer i forsvarsbudgetterne hen over Europa i de sidste 10 år, hvilket især påvirker udgifter til FoU og til materiel. I perioden 2006-2013 blev de reelle forsvarsudgifter i de medlemsstater, der deltager i EDA, reduceret med 12 %. I betragtning af at forsvarsrelateret FoU er grundlaget for udviklingen af fremtidens banebrydende forsvarsteknologier, er sådanne tendenser særligt foruroligende og udgør en alvorlig udfordring for evnen til at opretholde Unionens konkurrenceevne på forsvarsområdet på lang sigt.

| (1e) | På trods af samspillet mellem stigende omkostninger og faldende udgifter er forsvarsplanlægningen og forsvarsudgifterne for FoU samt indkøb af materiel stort set forblevet på nationalt plan med et meget begrænset samarbejde mellem medlemsstaterne om investeringer i forsvarsmateriel. Dertil kommer, at kun få programmer, når de gennemføres, også er knyttet til Unionens kapacitetsprioriteter — i 2015 blev kun 16 % af materiellet indkøbt gennem europæiske fællesindkøb, hvilket ligger langt fra det aftalte fælles benchmark på 35 %. |
| --- | --- |

(1e)

På trods af samspillet mellem stigende omkostninger og faldende udgifter er forsvarsplanlægningen og forsvarsudgifterne for FoU samt indkøb af materiel stort set forblevet på nationalt plan med et meget begrænset samarbejde mellem medlemsstaterne om investeringer i forsvarsmateriel. Dertil kommer, at kun få programmer, når de gennemføres, også er knyttet til Unionens kapacitetsprioriteter — i 2015 blev kun 16 % af materiellet indkøbt gennem europæiske fællesindkøb, hvilket ligger langt fra det aftalte fælles benchmark på 35 %.

| (2) | Fonden vil bidrage til opbygningen af en stærk, konkurrencedygtig og innovativ forsvarsrelateret industriel og teknologisk basis og gå hånd i hånd med EU's initiativer i retning af et mere integreret europæisk marked for forsvarsmateriel, og navnlig de to direktiver (3) om offentlige udbud og om overførsel inden for forsvarssektoren i EU, der blev vedtaget i 2009.
  Derfor er det af afgørende betydning, at centrale lovgivningsmæssige forudsætninger er opfyldt, navnlig den fuldstændige gennemførelse af disse direktiver. Det er meningen, at fonden skal udgøre hjørnestenen i en sund europæisk forsvarsindustripolitik. |
| --- | --- |

(2)

Fonden vil bidrage til opbygningen af en stærk, konkurrencedygtig og innovativ forsvarsrelateret industriel og teknologisk basis og gå hånd i hånd med EU's initiativer i retning af et mere integreret europæisk marked for forsvarsmateriel, og navnlig de to direktiver (3) om offentlige udbud og om overførsel inden for forsvarssektoren i EU, der blev vedtaget i 2009.
  Derfor er det af afgørende betydning, at centrale lovgivningsmæssige forudsætninger er opfyldt, navnlig den fuldstændige gennemførelse af disse direktiver. Det er meningen, at fonden skal udgøre hjørnestenen i en sund europæisk forsvarsindustripolitik.

| (3) | Der bør på grundlag af en integreret tilgang og for at bidrage til forbedring af konkurrenceevnen og innovationskapaciteten i Unionens forsvarsindustri etableres en europæisk forsvarsfond. Fonden bør tage sigte på at fremme Unionens forsvarsindustris konkurrenceevne, innovation, effektivitet og
  teknologiske og industrielle
  uafhængighed og derved bidrage til Unionens strategiske autonomi ved at støtte det grænseoverskridende samarbejde mellem medlemsstater og mellem virksomheder, forskningscentre, nationale myndigheder, internationale organisationer og universiteter
  i hele Unionen
  , i forskningsfasen og i udviklingsfasen af forsvarsrelaterede produkter og teknologier. For at opnå mere innovative løsninger og et åbent indre marked bør fonden støtte grænseoverskridende deltagelse af små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og selskaber med mellemstor markedsværdi (midcapselskaber).
  For at støtte et åbent indre marked bør fonden lette udvidelsen af grænseoverskridende samarbejde mellem retlige enheder, navnlig grænseoverskridende deltagelse af SMV'er og midcapselskaber. |
| --- | --- |

(3)

Der bør på grundlag af en integreret tilgang og for at bidrage til forbedring af konkurrenceevnen og innovationskapaciteten i Unionens forsvarsindustri etableres en europæisk forsvarsfond. Fonden bør tage sigte på at fremme Unionens forsvarsindustris konkurrenceevne, innovation, effektivitet og
  teknologiske og industrielle
  uafhængighed og derved bidrage til Unionens strategiske autonomi ved at støtte det grænseoverskridende samarbejde mellem medlemsstater og mellem virksomheder, forskningscentre, nationale myndigheder, internationale organisationer og universiteter
  i hele Unionen
  , i forskningsfasen og i udviklingsfasen af forsvarsrelaterede produkter og teknologier. For at opnå mere innovative løsninger og et åbent indre marked bør fonden støtte grænseoverskridende deltagelse af små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og selskaber med mellemstor markedsværdi (midcapselskaber).
  For at støtte et åbent indre marked bør fonden lette udvidelsen af grænseoverskridende samarbejde mellem retlige enheder, navnlig grænseoverskridende deltagelse af SMV'er og midcapselskaber.

| (3a) | Den europæiske sikkerhed er afhængig af stærke og robuste forbindelser med strategiske partnere over hele verden, og programmet bør styrke det europæiske forsvarsindustrielle markeds konkurrenceevne ved at styrke partnerskaberne yderligere gennem FoU og derved fremme den europæiske strategiske kapacitet og kapabilitet. |
| --- | --- |

(3a)

Den europæiske sikkerhed er afhængig af stærke og robuste forbindelser med strategiske partnere over hele verden, og programmet bør styrke det europæiske forsvarsindustrielle markeds konkurrenceevne ved at styrke partnerskaberne yderligere gennem FoU og derved fremme den europæiske strategiske kapacitet og kapabilitet.

| (4) | Forskningsfasen er et vigtigt element, som er afgørende for den europæiske industris kapacitet og uafhængighed til at udvikle produkter og for medlemsstaternes uafhængighed som militære slutbrugere. Forskningsfasen i forbindelse med udviklingen af forsvarskapaciteter kan indebære betydelige risici, navnlig med hensyn til den lave grad af modenhed og afbrydelse af teknologier. Udviklingsfasen, som følger efter forsknings- og teknologifasen, er også forbundet med betydelige risici og omkostninger, som hindrer den videre udnyttelse af forskningsresultaterne og har en negativ indvirkning på konkurrence- og innovationsevnen i Unionens forsvarsindustri.
  Fonden bør styrke forbindelsen mellem FoU-faserne for forsvarsprodukter og -teknologier for at bygge bro over »dødens dal«. |
| --- | --- |

(4)

Forskningsfasen er et vigtigt element, som er afgørende for den europæiske industris kapacitet og uafhængighed til at udvikle produkter og for medlemsstaternes uafhængighed som militære slutbrugere. Forskningsfasen i forbindelse med udviklingen af forsvarskapaciteter kan indebære betydelige risici, navnlig med hensyn til den lave grad af modenhed og afbrydelse af teknologier. Udviklingsfasen, som følger efter forsknings- og teknologifasen, er også forbundet med betydelige risici og omkostninger, som hindrer den videre udnyttelse af forskningsresultaterne og har en negativ indvirkning på konkurrence- og innovationsevnen i Unionens forsvarsindustri.
  Fonden bør styrke forbindelsen mellem FoU-faserne for forsvarsprodukter og -teknologier for at bygge bro over »dødens dal«.

| (5) | Fonden bør ikke støtte ren grundforskning, som i stedet bør støttes gennem andre ordninger, men kan omfatte forsvarsorienteret grundforskning, der kan danne grundlag for løsninger på kendte eller forventede problemer eller muligheder. |
| --- | --- |

(5)

Fonden bør ikke støtte ren grundforskning, som i stedet bør støttes gennem andre ordninger, men kan omfatte forsvarsorienteret grundforskning, der kan danne grundlag for løsninger på kendte eller forventede problemer eller muligheder.

| (6) | Fonden kan støtte foranstaltninger i relation til nye og opgradering af eksisterende produkter og teknologier, hvor anvendelsen af allerede eksisterende oplysninger, der er nødvendige for at udføre opgraderingsforanstaltningen ikke er underlagt restriktioner fra ikke-associerede tredjelande eller enheder i ikke-associerede tredjelande. Ved ansøgning om EU-finansiering bør retlige enheder være forpligtet til at give relevante oplysninger med henblik på at fastslå fraværet af restriktioner. I fravær af sådanne oplysninger bør EU-finansiering ikke være mulig. |
| --- | --- |

(6)

Fonden kan støtte foranstaltninger i relation til nye og opgradering af eksisterende produkter og teknologier, hvor anvendelsen af allerede eksisterende oplysninger, der er nødvendige for at udføre opgraderingsforanstaltningen ikke er underlagt restriktioner fra ikke-associerede tredjelande eller enheder i ikke-associerede tredjelande. Ved ansøgning om EU-finansiering bør retlige enheder være forpligtet til at give relevante oplysninger med henblik på at fastslå fraværet af restriktioner. I fravær af sådanne oplysninger bør EU-finansiering ikke være mulig.

| (6a) | Fonden bør i tilstrækkelig grad støtte FoU-foranstaltninger inden for disruptive forsvarsteknologier. Da disruptive teknologier kan være baseret på begreber eller ideer, der hidrører fra ikke-traditionelle aktører inden for forsvarsforskning og -udvikling, skal fonden sikre tilstrækkelig fleksibilitet i forbindelse med høring af interesserede parter og ved finansiering og håndtering af foranstaltninger. |
| --- | --- |

(6a)

Fonden bør i tilstrækkelig grad støtte FoU-foranstaltninger inden for disruptive forsvarsteknologier. Da disruptive teknologier kan være baseret på begreber eller ideer, der hidrører fra ikke-traditionelle aktører inden for forsvarsforskning og -udvikling, skal fonden sikre tilstrækkelig fleksibilitet i forbindelse med høring af interesserede parter og ved finansiering og håndtering af foranstaltninger.

| (7) | For at sikre at Unionens og dens medlemsstaters internationale forpligtelser respekteres i forbindelse med gennemførelsen af denne forordning, bør foranstaltninger vedrørende produkter eller teknologier, hvis anvendelse, udvikling eller produktion er forbudt i henhold til international ret, ikke modtage finansiering under fonden. I denne forbindelse bør støtteberettigelsen af foranstaltninger vedrørende nye forsvarsprodukter eller -teknologier såsom dem, der specifikt er udformet til at udføre dødbringende angreb uden menneskelig kontrol over angrebsbeslutningerne, også være underlagt udviklingen i folkeretten. |
| --- | --- |

(7)

For at sikre at Unionens og dens medlemsstaters internationale forpligtelser respekteres i forbindelse med gennemførelsen af denne forordning, bør foranstaltninger vedrørende produkter eller teknologier, hvis anvendelse, udvikling eller produktion er forbudt i henhold til international ret, ikke modtage finansiering under fonden. I denne forbindelse bør støtteberettigelsen af foranstaltninger vedrørende nye forsvarsprodukter eller -teknologier såsom dem, der specifikt er udformet til at udføre dødbringende angreb uden menneskelig kontrol over angrebsbeslutningerne, også være underlagt udviklingen i folkeretten.

| (7a) | For så vidt angår eksport af produkter, som ville være resultatet af FoU-foranstaltninger under programmet, bør der lægges særlig vægt på artikel 7, stk. 1, i FN's våbenhandelstraktat fra 2013, der fastsætter, at eksporterende kontraherende stater, selv om eksport ikke er forbudt, på en objektiv og ikke-diskriminerende måde og under hensyntagen til relevante faktorer skal vurdere muligheden for, at konventionelle våben eller konventionelle produkter: a) ville bidrage til eller underminere fred og sikkerhed, eller b) kunne anvendes til at i) begå eller lette en alvorlig overtrædelse af den humanitære folkeret, ii) begå eller lette en alvorlig krænkelse af den internationale menneskerettighedslovgivning, iii) begå eller lette en handling, der udgør en lovovertrædelse i henhold til internationale konventioner eller protokoller, som den eksporterende stat er part i, vedrørende terrorisme, eller iv) begå eller lette en handling, der udgør en lovovertrædelse i henhold til internationale konventioner eller protokoller, som den eksporterende stat er part i, vedrørende grænseoverskridende organiseret kriminalitet. |
| --- | --- |

(7a)

For så vidt angår eksport af produkter, som ville være resultatet af FoU-foranstaltninger under programmet, bør der lægges særlig vægt på artikel 7, stk. 1, i FN's våbenhandelstraktat fra 2013, der fastsætter, at eksporterende kontraherende stater, selv om eksport ikke er forbudt, på en objektiv og ikke-diskriminerende måde og under hensyntagen til relevante faktorer skal vurdere muligheden for, at konventionelle våben eller konventionelle produkter: a) ville bidrage til eller underminere fred og sikkerhed, eller b) kunne anvendes til at i) begå eller lette en alvorlig overtrædelse af den humanitære folkeret, ii) begå eller lette en alvorlig krænkelse af den internationale menneskerettighedslovgivning, iii) begå eller lette en handling, der udgør en lovovertrædelse i henhold til internationale konventioner eller protokoller, som den eksporterende stat er part i, vedrørende terrorisme, eller iv) begå eller lette en handling, der udgør en lovovertrædelse i henhold til internationale konventioner eller protokoller, som den eksporterende stat er part i, vedrørende grænseoverskridende organiseret kriminalitet.

| (8) | Vanskeligheden ved at nå til enighed om konsoliderede forsvarskapacitetsbehov og fælles tekniske specifikationer eller standarder hæmmer det grænseoverskridende samarbejde mellem medlemsstaterne og mellem retlige enheder med hjemsted i forskellige medlemsstater. Fraværet af sådanne krav, specifikationer og standarder har medført øget opsplitning af forsvarssektoren, teknisk kompleksitet, forsinkelser, ▌høje omkostninger,
  unødvendig overlapning af kapaciteter
  samt reduceret interoperabilitet. Aftalen om fælles tekniske specifikationer bør være en forudsætning for foranstaltninger, der indebærer en højere grad af teknologisk beredskab. Medlemsstaternes aktiviteter, der
  fremmer interoperabilitet og
  fører til fælles forsvarskapacitetsbehov og støtteundersøgelser, såvel som foranstaltninger med henblik på at støtte oprettelsen af en fælles definition af tekniske specifikationer eller standarder, bør også være berettiget til støtte fra fonden
  for at undgå, at konkurrerende specifikationer og standarder undergraver interoperabiliteten. |
| --- | --- |

(8)

Vanskeligheden ved at nå til enighed om konsoliderede forsvarskapacitetsbehov og fælles tekniske specifikationer eller standarder hæmmer det grænseoverskridende samarbejde mellem medlemsstaterne og mellem retlige enheder med hjemsted i forskellige medlemsstater. Fraværet af sådanne krav, specifikationer og standarder har medført øget opsplitning af forsvarssektoren, teknisk kompleksitet, forsinkelser, ▌høje omkostninger,
  unødvendig overlapning af kapaciteter
  samt reduceret interoperabilitet. Aftalen om fælles tekniske specifikationer bør være en forudsætning for foranstaltninger, der indebærer en højere grad af teknologisk beredskab. Medlemsstaternes aktiviteter, der
  fremmer interoperabilitet og
  fører til fælles forsvarskapacitetsbehov og støtteundersøgelser, såvel som foranstaltninger med henblik på at støtte oprettelsen af en fælles definition af tekniske specifikationer eller standarder, bør også være berettiget til støtte fra fonden
  for at undgå, at konkurrerende specifikationer og standarder undergraver interoperabiliteten.

| (9) | Formålet med fonden er at støtte konkurrenceevne,
  effektivitet
  ,
  industriel autonomi
  og innovation inden for EU's forsvarsindustri ved at udnytte og supplere samarbejdsbaserede teknologi- og forskningsaktiviteter på forsvarsområdet og fjerne den risiko, der er forbundet med samarbejdsprojekters udviklingsfase, hvorfor foranstaltninger vedrørende
  FoU
  af et forsvarsprodukt eller en forsvarsteknologi, bør være berettiget til at drage fordel heraf. Dette vil også gælde for opgradering, herunder interoperabilitet heraf, af eksisterende forsvarsprodukter og -teknologi. |
| --- | --- |

(9)

Formålet med fonden er at støtte konkurrenceevne,
  effektivitet
  ,
  industriel autonomi
  og innovation inden for EU's forsvarsindustri ved at udnytte og supplere samarbejdsbaserede teknologi- og forskningsaktiviteter på forsvarsområdet og fjerne den risiko, der er forbundet med samarbejdsprojekters udviklingsfase, hvorfor foranstaltninger vedrørende
  FoU
  af et forsvarsprodukt eller en forsvarsteknologi, bør være berettiget til at drage fordel heraf. Dette vil også gælde for opgradering, herunder interoperabilitet heraf, af eksisterende forsvarsprodukter og -teknologi.

| (10) | Da fonden navnlig har til formål at styrke samarbejdet mellem retlige enheder og medlemsstater på tværs af Europa, bør en foranstaltning kun være berettiget til finansiering, hvis den udføres gennem et samarbejde
  i et konsortium bestående af
  mindst tre retlige enheder, der er hjemmehørende i mindst tre forskellige medlemsstater.
  Enhver yderligere retlig enhed, der deltager i konsortiet, bør kunne være etableret i et associeret land. I alle former for samarbejde bør de retlige enheder, som er hjemmehørende i medlemsstaterne, udgøre et flertal i konsortiet. Kontrollen
  af mindst tre af disse støtteberettigede retlige enheder, som er hjemmehørende i mindst to forskellige medlemsstater og/eller associerede lande, må ikke direkte eller indirekte varetages af den samme enhed, og de må ikke kontrollere hinanden. Med henblik på at sætte skub i samarbejdet mellem medlemsstaterne kan fonden støtte fælles prækommercielle udbud. |
| --- | --- |

(10)

Da fonden navnlig har til formål at styrke samarbejdet mellem retlige enheder og medlemsstater på tværs af Europa, bør en foranstaltning kun være berettiget til finansiering, hvis den udføres gennem et samarbejde
  i et konsortium bestående af
  mindst tre retlige enheder, der er hjemmehørende i mindst tre forskellige medlemsstater.
  Enhver yderligere retlig enhed, der deltager i konsortiet, bør kunne være etableret i et associeret land. I alle former for samarbejde bør de retlige enheder, som er hjemmehørende i medlemsstaterne, udgøre et flertal i konsortiet. Kontrollen
  af mindst tre af disse støtteberettigede retlige enheder, som er hjemmehørende i mindst to forskellige medlemsstater og/eller associerede lande, må ikke direkte eller indirekte varetages af den samme enhed, og de må ikke kontrollere hinanden. Med henblik på at sætte skub i samarbejdet mellem medlemsstaterne kan fonden støtte fælles prækommercielle udbud.

| (11) | I henhold til [henvisningen skal om nødvendigt ajourføres i henhold til en ny afgørelse om OLT'er: artikel 94 i Rådets afgørelse 2013/755/EU (4)] er enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), berettigede til finansiering under overholdelse af fondens regler og mål og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende OLT hører under. |
| --- | --- |

(11)

I henhold til [henvisningen skal om nødvendigt ajourføres i henhold til en ny afgørelse om OLT'er: artikel 94 i Rådets afgørelse 2013/755/EU (4)] er enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), berettigede til finansiering under overholdelse af fondens regler og mål og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende OLT hører under.

| (12) | Da fonden har til formål at øge Unionens forsvarsindustris konkurrenceevne, effektivitet og uafhængighed, bør kun de enheder, der er etableret i Unionen eller i associerede lande, og som ikke er underlagt kontrol fra ikke-associerede tredjelande eller enheder i ikke-associerede tredjelande, i princippet være berettiget til støtte. For at sikre beskyttelsen af Unionens og medlemsstaternes væsentlige sikkerheds- og forsvarsinteresser, bør de infrastrukturer, faciliteter, aktiver og ressourcer, der anvendes af støttemodtagere og deres underleverandører i foranstaltninger, der støttes af fonden, ▌befinde sig på
  Unionens eller associerede
  tredjelandes område. |
| --- | --- |

(12)

Da fonden har til formål at øge Unionens forsvarsindustris konkurrenceevne, effektivitet og uafhængighed, bør kun de enheder, der er etableret i Unionen eller i associerede lande, og som ikke er underlagt kontrol fra ikke-associerede tredjelande eller enheder i ikke-associerede tredjelande, i princippet være berettiget til støtte. For at sikre beskyttelsen af Unionens og medlemsstaternes væsentlige sikkerheds- og forsvarsinteresser, bør de infrastrukturer, faciliteter, aktiver og ressourcer, der anvendes af støttemodtagere og deres underleverandører i foranstaltninger, der støttes af fonden, ▌befinde sig på
  Unionens eller associerede
  tredjelandes område.

| (13) | Under visse omstændigheder, hvis det er nødvendigt for at nå foranstaltningens målsætning, bør det være muligt at fravige det princip, at støttemodtagerne og deres underleverandører ikke bør være underlagt kontrol fra ikke-associerede tredjelande eller enheder i ikke-associerede tredjelande. I dette perspektiv kan retlige enheder, der er etableret i Unionen, og som er kontrolleret af et ikke-associeret tredjeland eller en enhed i et ikke-associeret tredjeland, være støtteberettigede, hvis relevante og strenge betingelser vedrørende Unionens og dens medlemsstaters sikkerheds- og forsvarspolitiske interesser er opfyldt. Sådanne enheders deltagelse bør ikke stride mod virkeliggørelsen af fondens målsætninger.
  Ansøgerne
  bør fremlægge alle relevante oplysninger om den infrastruktur og de faciliteter, aktiver og ressourcer, der skal anvendes i foranstaltningen.
  Under alle omstændigheder må der ikke gives dispensation til ansøgere, der kontrolleres af et ikke-associeret tredjeland, der er omfattet af Unionens restriktive foranstaltninger, eller af en enhed i et ikke-associeret tredjeland, der er omfattet af Unionens restriktive foranstaltninger. |
| --- | --- |

(13)

Under visse omstændigheder, hvis det er nødvendigt for at nå foranstaltningens målsætning, bør det være muligt at fravige det princip, at støttemodtagerne og deres underleverandører ikke bør være underlagt kontrol fra ikke-associerede tredjelande eller enheder i ikke-associerede tredjelande. I dette perspektiv kan retlige enheder, der er etableret i Unionen, og som er kontrolleret af et ikke-associeret tredjeland eller en enhed i et ikke-associeret tredjeland, være støtteberettigede, hvis relevante og strenge betingelser vedrørende Unionens og dens medlemsstaters sikkerheds- og forsvarspolitiske interesser er opfyldt. Sådanne enheders deltagelse bør ikke stride mod virkeliggørelsen af fondens målsætninger.
  Ansøgerne
  bør fremlægge alle relevante oplysninger om den infrastruktur og de faciliteter, aktiver og ressourcer, der skal anvendes i foranstaltningen.
  Under alle omstændigheder må der ikke gives dispensation til ansøgere, der kontrolleres af et ikke-associeret tredjeland, der er omfattet af Unionens restriktive foranstaltninger, eller af en enhed i et ikke-associeret tredjeland, der er omfattet af Unionens restriktive foranstaltninger.

| (14) | Hvis et konsortium ønsker at deltage i en støtteberettiget foranstaltning, og hvis Unionens finansielle bistand ydes i form af et tilskud, bør konsortiet udpege et af sine medlemmer som koordinator, som skal være hovedkontaktpunktet. |
| --- | --- |

(14)

Hvis et konsortium ønsker at deltage i en støtteberettiget foranstaltning, og hvis Unionens finansielle bistand ydes i form af et tilskud, bør konsortiet udpege et af sine medlemmer som koordinator, som skal være hovedkontaktpunktet.

| (15) | Såfremt en udviklingsforanstaltning, som støttes af fonden, forvaltes af en projektleder, der udnævnes af medlemsstater eller associerede lande, bør Kommissionen
  rådfører sig med
  projektlederen, før der foretages udbetaling til støttemodtageren, så vedkommende kan sikre, at tidsfristerne overholdes af modtagerne. Projektlederen
  bør
  forelægge Kommissionen sine bemærkninger om foranstaltningens fremskridt, således at Kommissionen kan efterprøve, hvorvidt betingelserne for at foretage betaling er opfyldt. |
| --- | --- |

(15)

Såfremt en udviklingsforanstaltning, som støttes af fonden, forvaltes af en projektleder, der udnævnes af medlemsstater eller associerede lande, bør Kommissionen
  rådfører sig med
  projektlederen, før der foretages udbetaling til støttemodtageren, så vedkommende kan sikre, at tidsfristerne overholdes af modtagerne. Projektlederen
  bør
  forelægge Kommissionen sine bemærkninger om foranstaltningens fremskridt, således at Kommissionen kan efterprøve, hvorvidt betingelserne for at foretage betaling er opfyldt.

| (16) | For at sikre, at de finansierede foranstaltninger er økonomisk rentable, er det nødvendigt, at støttemodtagerne dokumenterer, at omkostninger til foranstaltningen, der ikke dækkes af Unionens finansiering, er omfattet af andre former for finansiering. |
| --- | --- |

(16)

For at sikre, at de finansierede foranstaltninger er økonomisk rentable, er det nødvendigt, at støttemodtagerne dokumenterer, at omkostninger til foranstaltningen, der ikke dækkes af Unionens finansiering, er omfattet af andre former for finansiering.

| (17) | Forskellige typer finansielle ordninger bør være til rådighed for medlemsstaternes fælles udvikling og erhvervelse af forsvarskapacitet. Den finansielle værktøjskasse, der er udviklet af Kommissionen, bør give adgang til forskellige typer af ordninger, som medlemsstaterne kan anvende til at tackle udfordringerne i forbindelse med samarbejdsbaserede udviklings- og indkøbsprojekter ud fra et finansieringsperspektiv. Anvendelsen af sådanne finansielle ordninger vil yderligere kunne fremme lanceringen af samarbejdsbaserede
  og grænseoverskridende
  forsvarsprojekter,
  bidrage til at undgå overlapninger
  og give en mere effektiv anvendelse af forsvarsbudgetterne, herunder projekter, der støttes inden for rammerne af Den Europæiske Forsvarsfond. |
| --- | --- |

(17)

Forskellige typer finansielle ordninger bør være til rådighed for medlemsstaternes fælles udvikling og erhvervelse af forsvarskapacitet. Den finansielle værktøjskasse, der er udviklet af Kommissionen, bør give adgang til forskellige typer af ordninger, som medlemsstaterne kan anvende til at tackle udfordringerne i forbindelse med samarbejdsbaserede udviklings- og indkøbsprojekter ud fra et finansieringsperspektiv. Anvendelsen af sådanne finansielle ordninger vil yderligere kunne fremme lanceringen af samarbejdsbaserede
  og grænseoverskridende
  forsvarsprojekter,
  bidrage til at undgå overlapninger
  og give en mere effektiv anvendelse af forsvarsbudgetterne, herunder projekter, der støttes inden for rammerne af Den Europæiske Forsvarsfond.

| (18) | De helt særlige forhold, der gør sig gældende inden for forsvarsindustrien, hvor efterspørgslen næsten udelukkende kommer fra medlemsstaterne og associerede lande, der også kontrollerer alle erhvervelser af forsvarsrelaterede produkter og teknologier, herunder eksport, gør, at forsvarssektoren fungerer på en helt speciel måde, og at den ikke følger de sædvanlige regler og forretningsmodeller, som gælder for mere traditionelle markeder. Industrien kan derfor ikke gennemføre væsentlige selvfinansierede forsvarsrelaterede FoU-projekter, og medlemsstaterne og de associerede lande finansierer normalt fuldt ud alle omkostninger fuldt ud. For at nå fondens målsætning, navnlig for at tilskynde til samarbejde mellem virksomheder fra forskellige medlemsstater og associerede lande, og under hensyntagen til de særlige forhold i forsvarssektoren, bør de samlede støtteberettigede omkostninger være dækket for de foranstaltninger, der finder sted forud for prototypeudviklingsfasen. |
| --- | --- |

(18)

De helt særlige forhold, der gør sig gældende inden for forsvarsindustrien, hvor efterspørgslen næsten udelukkende kommer fra medlemsstaterne og associerede lande, der også kontrollerer alle erhvervelser af forsvarsrelaterede produkter og teknologier, herunder eksport, gør, at forsvarssektoren fungerer på en helt speciel måde, og at den ikke følger de sædvanlige regler og forretningsmodeller, som gælder for mere traditionelle markeder. Industrien kan derfor ikke gennemføre væsentlige selvfinansierede forsvarsrelaterede FoU-projekter, og medlemsstaterne og de associerede lande finansierer normalt fuldt ud alle omkostninger fuldt ud. For at nå fondens målsætning, navnlig for at tilskynde til samarbejde mellem virksomheder fra forskellige medlemsstater og associerede lande, og under hensyntagen til de særlige forhold i forsvarssektoren, bør de samlede støtteberettigede omkostninger være dækket for de foranstaltninger, der finder sted forud for prototypeudviklingsfasen.

| (19) | Prototypefasen er en afgørende fase, hvor medlemsstater eller associerede lande normalt beslutter sig for deres konsoliderede investering og indleder processen for erhvervelse af deres fremtidige forsvarsprodukter eller -teknologier. Dette er grunden til, at medlemsstater og associerede lande på dette bestemte tidspunkt enes om de nødvendige forpligtelser, herunder omkostningsdeling og ejendomsret til projektet. For at give deres forpligtelse troværdighed, bør Unionens finansielle bistand fra fonden normalt ikke overstige 20 % af de støtteberettigede omkostninger. |
| --- | --- |

(19)

Prototypefasen er en afgørende fase, hvor medlemsstater eller associerede lande normalt beslutter sig for deres konsoliderede investering og indleder processen for erhvervelse af deres fremtidige forsvarsprodukter eller -teknologier. Dette er grunden til, at medlemsstater og associerede lande på dette bestemte tidspunkt enes om de nødvendige forpligtelser, herunder omkostningsdeling og ejendomsret til projektet. For at give deres forpligtelse troværdighed, bør Unionens finansielle bistand fra fonden normalt ikke overstige 20 % af de støtteberettigede omkostninger.

| (20) | For foranstaltninger, der rækker ud over prototypefasen, bør der kunne anvendes en finansiering på op til 80 %. Disse foranstaltninger, som er tættere på den endelige produkt- og teknologiudformning, kan stadig indebære betydelige omkostninger. |
| --- | --- |

(20)

For foranstaltninger, der rækker ud over prototypefasen, bør der kunne anvendes en finansiering på op til 80 %. Disse foranstaltninger, som er tættere på den endelige produkt- og teknologiudformning, kan stadig indebære betydelige omkostninger.

| (21) | De interesserede parter i forsvarssektoren står over for særlige indirekte omkostninger, såsom omkostninger til sikkerhed. Desuden arbejder disse interesserede parter på et specifikt marked, hvor de — uden nogen efterspørgsel på aftagersiden — ikke kan få dækket deres omkostninger til
  FoU
  lige som i den civile sektor. Det er derfor berettiget at tillade en fast takst på 25 % samt muligheden for ▌at opkræve indirekte omkostninger beregnet i overensstemmelse med støttemodtagernes sædvanlige regnskabsmæssige praksis, hvis denne praksis accepteres af de nationale myndigheder i forbindelse med tilsvarende nationale finansieringsordninger, som er blevet meddelt til Kommissionen. ▌ |
| --- | --- |

(21)

De interesserede parter i forsvarssektoren står over for særlige indirekte omkostninger, såsom omkostninger til sikkerhed. Desuden arbejder disse interesserede parter på et specifikt marked, hvor de — uden nogen efterspørgsel på aftagersiden — ikke kan få dækket deres omkostninger til
  FoU
  lige som i den civile sektor. Det er derfor berettiget at tillade en fast takst på 25 % samt muligheden for ▌at opkræve indirekte omkostninger beregnet i overensstemmelse med støttemodtagernes sædvanlige regnskabsmæssige praksis, hvis denne praksis accepteres af de nationale myndigheder i forbindelse med tilsvarende nationale finansieringsordninger, som er blevet meddelt til Kommissionen. ▌

| (21a) | Projekter med deltagelse af grænseoverskridende SMV'er og midcapselskaber baner vejen for åbning af forsyningskæderne og hjælper med at nå fondens målsætninger. Sådanne foranstaltninger bør derfor være berettiget til en forhøjet finansieringssats, som gavner alle de parter, der deltager i konsortiet. |
| --- | --- |

(21a)

Projekter med deltagelse af grænseoverskridende SMV'er og midcapselskaber baner vejen for åbning af forsyningskæderne og hjælper med at nå fondens målsætninger. Sådanne foranstaltninger bør derfor være berettiget til en forhøjet finansieringssats, som gavner alle de parter, der deltager i konsortiet.

| (22) | For at sikre, at de finansierede foranstaltninger bidrager til den europæiske forsvarsindustris konkurrenceevne og effektivitet, er det vigtigt, at medlemsstaterne allerede har til hensigt i fællesskab at indkøbe det endelige produkt eller at anvende teknologien, navnlig gennem fælles grænseoverskridende offentlige indkøb, hvor medlemsstaterne i fællesskab tilrettelægger deres indkøb, navnlig gennem en indkøbscentral.
  Da medlemsstaternes forsvarsministerier er eksklusivkunder, og forsvarsindustrierne er eneleverandører af forsvarsprodukter, bør medlemsstaternes forsvarsministerier for at lette indkøb være involveret i projektet i alle faser fra den tekniske specifikation til projektets afslutning. |
| --- | --- |

(22)

For at sikre, at de finansierede foranstaltninger bidrager til den europæiske forsvarsindustris konkurrenceevne og effektivitet, er det vigtigt, at medlemsstaterne allerede har til hensigt i fællesskab at indkøbe det endelige produkt eller at anvende teknologien, navnlig gennem fælles grænseoverskridende offentlige indkøb, hvor medlemsstaterne i fællesskab tilrettelægger deres indkøb, navnlig gennem en indkøbscentral.
  Da medlemsstaternes forsvarsministerier er eksklusivkunder, og forsvarsindustrierne er eneleverandører af forsvarsprodukter, bør medlemsstaternes forsvarsministerier for at lette indkøb være involveret i projektet i alle faser fra den tekniske specifikation til projektets afslutning.

| (22a) | For at imødegå øget ustabilitet og konflikter i deres naboskabsområde samt nye sikkerhedsmæssige og geopolitiske trusler er der behov for, at medlemsstaterne og Unionen koordinerer investeringsbeslutninger, og det kræver derfor en fælles definition af trusler, behov og prioriteter, herunder forventede behov for militær kapacitet, der kunne identificeres ved hjælp af procedurer så som kapacitetsudviklingsplanen (CDP). |
| --- | --- |

(22a)

For at imødegå øget ustabilitet og konflikter i deres naboskabsområde samt nye sikkerhedsmæssige og geopolitiske trusler er der behov for, at medlemsstaterne og Unionen koordinerer investeringsbeslutninger, og det kræver derfor en fælles definition af trusler, behov og prioriteter, herunder forventede behov for militær kapacitet, der kunne identificeres ved hjælp af procedurer så som kapacitetsudviklingsplanen (CDP).

| (23) | Fremme af innovation og teknologisk udvikling i EU's forsvarsindustri bør foregå i overensstemmelse med EU's sikkerheds- og forsvarsinteresser. Således bør foranstaltningens bidrag til sådanne interesser og til forsvarsrelaterede forsknings- og kapacitetsprioriteter, som medlemsstaterne har aftalt i fællesskab, tjene som tildelingskriterium. I Unionen er manglerne inden for fælles forsvarsforskning og -kapacitet identificeret inden for rammerne af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP), navnlig gennem en overordnet strategisk forskningsdagsorden og kapacitetsudviklingsplanen (CDP),
  herunder de strategiske kontekstscenarier iCDP'en.
  Andre EU-procedurer, såsom den samordnede årlige gennemgang vedrørende forsvar og det permanente strukturerede samarbejde, vil støtte gennemførelsen af relevante prioriteter ved at identificere og fremme mulighederne for forbedret samarbejde med henblik på at opfylde EU's ambitionsniveau på sikkerheds- og forsvarsområdet. Hvis det er relevant,
  bør
  regionale og internationale prioriteter, herunder inden for rammerne af Den Nordatlantiske Traktats Organisation, også tages i betragtning, hvis de er i overensstemmelse med EU's prioriteter og ikke forhindrer en medlemsstat eller et associeret land i at deltage, og hvis de samtidig sørger for at undgå enhver form for unødvendig overlapning. |
| --- | --- |

(23)

Fremme af innovation og teknologisk udvikling i EU's forsvarsindustri bør foregå i overensstemmelse med EU's sikkerheds- og forsvarsinteresser. Således bør foranstaltningens bidrag til sådanne interesser og til forsvarsrelaterede forsknings- og kapacitetsprioriteter, som medlemsstaterne har aftalt i fællesskab, tjene som tildelingskriterium. I Unionen er manglerne inden for fælles forsvarsforskning og -kapacitet identificeret inden for rammerne af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP), navnlig gennem en overordnet strategisk forskningsdagsorden og kapacitetsudviklingsplanen (CDP),
  herunder de strategiske kontekstscenarier iCDP'en.
  Andre EU-procedurer, såsom den samordnede årlige gennemgang vedrørende forsvar og det permanente strukturerede samarbejde, vil støtte gennemførelsen af relevante prioriteter ved at identificere og fremme mulighederne for forbedret samarbejde med henblik på at opfylde EU's ambitionsniveau på sikkerheds- og forsvarsområdet. Hvis det er relevant,
  bør
  regionale og internationale prioriteter, herunder inden for rammerne af Den Nordatlantiske Traktats Organisation, også tages i betragtning, hvis de er i overensstemmelse med EU's prioriteter og ikke forhindrer en medlemsstat eller et associeret land i at deltage, og hvis de samtidig sørger for at undgå enhver form for unødvendig overlapning.

| (24) | Støtteberettigede foranstaltninger, der er udviklet i forbindelse med det permanente strukturerede samarbejde (PESCO) inden for Unionens institutionelle rammer, vil sikre et forbedret løbende samarbejde mellem retlige enheder i de forskellige medlemsstater og dermed bidrage direkte til at opfylde fondens mål. Hvis de udvælges, bør sådanne projekter derfor være berettigede til en forhøjet finansieringssats. |
| --- | --- |

(24)

Støtteberettigede foranstaltninger, der er udviklet i forbindelse med det permanente strukturerede samarbejde (PESCO) inden for Unionens institutionelle rammer, vil sikre et forbedret løbende samarbejde mellem retlige enheder i de forskellige medlemsstater og dermed bidrage direkte til at opfylde fondens mål. Hvis de udvælges, bør sådanne projekter derfor være berettigede til en forhøjet finansieringssats.

| (24a) | Fonden bør tage hensyn til handlingsplanen for militær mobilitet som led i den næste Connecting Europe-facilitet, den europæiske fredsfacilitet til at støtte blandt andet den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitiks FUSP/FSFP-missioner samt indsatsen til bekæmpelse af hybride trusler, som sammen med CDP, CARD og PESCO bidrager til at koordinere kapacitetsplanlægning, udvikling, indkøb og operationer. |
| --- | --- |

(24a)

Fonden bør tage hensyn til handlingsplanen for militær mobilitet som led i den næste Connecting Europe-facilitet, den europæiske fredsfacilitet til at støtte blandt andet den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitiks FUSP/FSFP-missioner samt indsatsen til bekæmpelse af hybride trusler, som sammen med CDP, CARD og PESCO bidrager til at koordinere kapacitetsplanlægning, udvikling, indkøb og operationer.

| (25) | Kommissionen vil tage hensyn til de andre foranstaltninger, der finansieres under rammeprogrammet Horisont Europa med henblik på at undgå unødig overlapning, sikre gensidig inspiration
  og synergi
  mellem civil forskning og forsvarsforskning
  samt sikre, at Horisont Europa forbliver et rent civilt forskningsprogram
  . |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen vil tage hensyn til de andre foranstaltninger, der finansieres under rammeprogrammet Horisont Europa med henblik på at undgå unødig overlapning, sikre gensidig inspiration
  og synergi
  mellem civil forskning og forsvarsforskning
  samt sikre, at Horisont Europa forbliver et rent civilt forskningsprogram
  .

| (26) | Cybersikkerhed og cyberforsvar bliver stadig mere vigtige udfordringer, og Kommissionen og den højtstående repræsentant anerkendte behovet for at skabe synergier mellem cyberforsvarsforanstaltninger inden for fondens anvendelsesområde og EU-initiativer inden for cybersikkerhed, såsom dem, der er omhandlet i den fælles meddelelse om cybersikkerhed. Navnlig bør kompetencecentret for cybersikkerhed, der skal oprettes, søge at opnå synergier mellem de civile og forsvarsrelaterede dimensioner af cybersikkerhed. Det kan aktivt støtte medlemsstaterne og andre relevante aktører ved at yde rådgivning, udveksle ekspertise og fremme samarbejde med hensyn til projekter og foranstaltninger samt efter anmodning fra en medlemsstat, der fungerer som projektleder i forbindelse med Den Europæiske Forsvarsfond. |
| --- | --- |

(26)

Cybersikkerhed og cyberforsvar bliver stadig mere vigtige udfordringer, og Kommissionen og den højtstående repræsentant anerkendte behovet for at skabe synergier mellem cyberforsvarsforanstaltninger inden for fondens anvendelsesområde og EU-initiativer inden for cybersikkerhed, såsom dem, der er omhandlet i den fælles meddelelse om cybersikkerhed. Navnlig bør kompetencecentret for cybersikkerhed, der skal oprettes, søge at opnå synergier mellem de civile og forsvarsrelaterede dimensioner af cybersikkerhed. Det kan aktivt støtte medlemsstaterne og andre relevante aktører ved at yde rådgivning, udveksle ekspertise og fremme samarbejde med hensyn til projekter og foranstaltninger samt efter anmodning fra en medlemsstat, der fungerer som projektleder i forbindelse med Den Europæiske Forsvarsfond.

| (27) | Der bør sikres en integreret tilgang ved at samle de foranstaltninger, der er omfattet af den forberedende foranstaltning vedrørende forsvarsforskning, som Kommissionen har iværksat i henhold til artikel [58, stk. 2, litra b),] i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/... (»finansforordningen«) og programmet for udvikling af den europæiske forsvarsindustri, som blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr.../..., med henblik på at harmonisere betingelserne for deltagelse, skabe mere sammenhængende instrumenter samt øge den innovative, samarbejdsorienterede og økonomiske virkning og samtidig undgå overlapning og fragmentering. Med denne integrerede tilgang vil fonden også bidrage til en bedre udnyttelse af forsvarsforskningsresultaterne og dække hullet mellem
  FoU
  under hensyntagen til de særlige forhold inden for forsvarssektoren samt fremme alle former for innovation, herunder disruptiv innovation, hvor man skal acceptere en vis risiko for fiasko,
  idet der, hvor det er relevant, kan forventes positive afsmittende virkninger på det civile område
  . |
| --- | --- |

(27)

Der bør sikres en integreret tilgang ved at samle de foranstaltninger, der er omfattet af den forberedende foranstaltning vedrørende forsvarsforskning, som Kommissionen har iværksat i henhold til artikel [58, stk. 2, litra b),] i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/... (»finansforordningen«) og programmet for udvikling af den europæiske forsvarsindustri, som blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr.../..., med henblik på at harmonisere betingelserne for deltagelse, skabe mere sammenhængende instrumenter samt øge den innovative, samarbejdsorienterede og økonomiske virkning og samtidig undgå overlapning og fragmentering. Med denne integrerede tilgang vil fonden også bidrage til en bedre udnyttelse af forsvarsforskningsresultaterne og dække hullet mellem
  FoU
  under hensyntagen til de særlige forhold inden for forsvarssektoren samt fremme alle former for innovation, herunder disruptiv innovation, hvor man skal acceptere en vis risiko for fiasko,
  idet der, hvor det er relevant, kan forventes positive afsmittende virkninger på det civile område
  .

| (28) | Fondens politiske målsætning vil blive gennemført ved brug af finansieringsinstrumenter og budgetgarantier under politikvinduet eller -vinduerne) [...] inden for rammene af InvestEU-fonden. |
| --- | --- |

(28)

Fondens politiske målsætning vil blive gennemført ved brug af finansieringsinstrumenter og budgetgarantier under politikvinduet eller -vinduerne) [...] inden for rammene af InvestEU-fonden.

| (29) | Finansiel støtte bør anvendes til at imødegå markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssig måde, og foranstaltningerne bør hverken overlappe med eller fortrænge privat finansiering eller fordreje konkurrencen på det indre marked. Foranstaltningerne bør have en tydelig EU-merværdi. |
| --- | --- |

(29)

Finansiel støtte bør anvendes til at imødegå markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssig måde, og foranstaltningerne bør hverken overlappe med eller fortrænge privat finansiering eller fordreje konkurrencen på det indre marked. Foranstaltningerne bør have en tydelig EU-merværdi.

| (30) | Finansieringstyperne og gennemførelsesmetoderne i denne forordning bør vælges ud fra, om de giver mulighed for at nå de specifikke målsætninger for foranstaltningerne og giver resultater, idet der navnlig tages hensyn til kontrolomkostninger, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger samt ikke-omkostningsbetinget finansiering som omhandlet i finansforordningens artikel [125, stk. 1]. |
| --- | --- |

(30)

Finansieringstyperne og gennemførelsesmetoderne i denne forordning bør vælges ud fra, om de giver mulighed for at nå de specifikke målsætninger for foranstaltningerne og giver resultater, idet der navnlig tages hensyn til kontrolomkostninger, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger samt ikke-omkostningsbetinget finansiering som omhandlet i finansforordningens artikel [125, stk. 1].

| (31) | Kommissionen bør etablere et årligt eller flerårigt arbejdsprogram i overensstemmelse med fondens målsætninger.
  Arbejdsprogrammerne bør tage hensyn til de indledende erfaringer fra programmet for udvikling af den europæiske forsvarsindustri, pilotprojektet og den forberedende foranstaltning for forsvarsforskning.
  ▌ |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen bør etablere et årligt eller flerårigt arbejdsprogram i overensstemmelse med fondens målsætninger.
  Arbejdsprogrammerne bør tage hensyn til de indledende erfaringer fra programmet for udvikling af den europæiske forsvarsindustri, pilotprojektet og den forberedende foranstaltning for forsvarsforskning.
  ▌

| (32) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår vedtagelsen af arbejdsprogrammet samt tildelingen af finansiering til udvalgte udviklingsforanstaltninger. Navnlig i forbindelse med gennemførelsen af udviklingsforanstaltninger skal de særlige forhold i forsvarssektoren, navnlig medlemsstaternes og/eller associerede landes ansvar for planlægning og salgsproces, tages i betragtning. Disse gennemførelsesbeføjelser bør udøves i overensstemmelse med [Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011] (5). |
| --- | --- |

(32)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår vedtagelsen af arbejdsprogrammet samt tildelingen af finansiering til udvalgte udviklingsforanstaltninger. Navnlig i forbindelse med gennemførelsen af udviklingsforanstaltninger skal de særlige forhold i forsvarssektoren, navnlig medlemsstaternes og/eller associerede landes ansvar for planlægning og salgsproces, tages i betragtning. Disse gennemførelsesbeføjelser bør udøves i overensstemmelse med [Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011] (5).

| (33) | For at støtte et åbent indre marked bør man opfordre til grænseoverskridende deltagelse blandt SMV'er og midcapselskaber, enten som medlemmer af et konsortium eller som underleverandører.
  Arbejdsprogrammet bør sikre, at en troværdig del af det samlede budget tilgodeser foranstaltninger, der gør det muligt for SMV'er og midcapselskaber at deltage på tværs af grænserne. |
| --- | --- |

(33)

For at støtte et åbent indre marked bør man opfordre til grænseoverskridende deltagelse blandt SMV'er og midcapselskaber, enten som medlemmer af et konsortium eller som underleverandører.
  Arbejdsprogrammet bør sikre, at en troværdig del af det samlede budget tilgodeser foranstaltninger, der gør det muligt for SMV'er og midcapselskaber at deltage på tværs af grænserne.

| (34) | Kommissionen bør tilstræbe at opretholde en dialog med
  Europa-Parlamentet,
  medlemsstaterne og industrien for at sikre en vellykket gennemførelse af fonden
  gennem den indvirkning, den har på forsvarsindustrien. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen bør tilstræbe at opretholde en dialog med
  Europa-Parlamentet,
  medlemsstaterne og industrien for at sikre en vellykket gennemførelse af fonden
  gennem den indvirkning, den har på forsvarsindustrien.

| (35) | Denne forordning fastlægger en finansieringsramme for Den Europæiske Forsvarsfond, som skal udgøre det primære referencebeløb i henhold til [den nye interinstitutionelle aftale] mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (6), for Europa-Parlamentet og Rådet i løbet af den årlige budgetprocedure.
  Kommissionen sikrer, at administrative procedurer er så enkle som muligt og medfører et minimalt omfang af yderligere udgifter. |
| --- | --- |

(35)

Denne forordning fastlægger en finansieringsramme for Den Europæiske Forsvarsfond, som skal udgøre det primære referencebeløb i henhold til [den nye interinstitutionelle aftale] mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (6), for Europa-Parlamentet og Rådet i løbet af den årlige budgetprocedure.
  Kommissionen sikrer, at administrative procedurer er så enkle som muligt og medfører et minimalt omfang af yderligere udgifter.

| (36) | Fonden er omfattet af finansforordningen, medmindre andet er angivet. Den fastsætter regler for gennemførelsen af Unionens budget, herunder for tilskud, priser, udbud, finansiel bistand, finansielle instrumenter og budgetgarantier. |
| --- | --- |

(36)

Fonden er omfattet af finansforordningen, medmindre andet er angivet. Den fastsætter regler for gennemførelsen af Unionens budget, herunder for tilskud, priser, udbud, finansiel bistand, finansielle instrumenter og budgetgarantier.

| (37) | Horisontale finansielle bestemmelser vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet med hjemmel i artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde finder anvendelse på denne forordning. Disse bestemmelser er fastsat i finansforordningen og regulerer navnlig proceduren for opstilling og gennemførelse af budgettet ved hjælp af tilskud, udbud, priser og indirekte gennemførelse, og de sikrer kontrol med de finansielle aktørers ansvar. Regler, der vedtages med hjemmel i artikel 322 i TEUF, vedrører også beskyttelsen af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, idet overholdelsen heraf er en væsentlig forudsætning for sund økonomisk forvaltning og effektiv EU-finansiering. |
| --- | --- |

(37)

Horisontale finansielle bestemmelser vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet med hjemmel i artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde finder anvendelse på denne forordning. Disse bestemmelser er fastsat i finansforordningen og regulerer navnlig proceduren for opstilling og gennemførelse af budgettet ved hjælp af tilskud, udbud, priser og indirekte gennemførelse, og de sikrer kontrol med de finansielle aktørers ansvar. Regler, der vedtages med hjemmel i artikel 322 i TEUF, vedrører også beskyttelsen af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, idet overholdelsen heraf er en væsentlig forudsætning for sund økonomisk forvaltning og effektiv EU-finansiering.

| (38) | Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger, herunder ved forebyggelse, påvisning, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder og svig, tilbagesøgning af midler, der er gået tabt, udbetalt uretmæssigt eller anvendt forkert, og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative sanktioner, jf. finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (7), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2988/95 (8), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (9) og Rådets forordning (EU) 2017/1939 (10). Navnlig kan Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), jf. forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 og forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96, foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige forhold, der skader Unionens finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) kan, jf. forordning (EU) 2017/1939, efterforske og retsforfølge svig og andre kriminelle handlinger, der skader Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (11). I henhold til finansforordningen skal personer eller enheder, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om at beskytte Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, EPPO og Den Europæiske Revisionsret (Revisionsretten) de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, giver tilsvarende rettigheder. |
| --- | --- |

(38)

Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger, herunder ved forebyggelse, påvisning, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder og svig, tilbagesøgning af midler, der er gået tabt, udbetalt uretmæssigt eller anvendt forkert, og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative sanktioner, jf. finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (7), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2988/95 (8), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (9) og Rådets forordning (EU) 2017/1939 (10). Navnlig kan Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), jf. forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 og forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96, foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige forhold, der skader Unionens finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) kan, jf. forordning (EU) 2017/1939, efterforske og retsforfølge svig og andre kriminelle handlinger, der skader Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (11). I henhold til finansforordningen skal personer eller enheder, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om at beskytte Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, EPPO og Den Europæiske Revisionsret (Revisionsretten) de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, giver tilsvarende rettigheder.

| (39) | Tredjelande, der indgår i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), kan deltage i Unionens programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved EØS-aftalen, hvori det bestemmes, at programmerne kan gennemføres ved en afgørelse, der træffes i henhold til denne aftale. Der bør indsættes en særlig bestemmelse i denne forordning for at tildele de fornødne rettigheder og den fornødne adgang til den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Revisionsret, således at de i fuld udstrækning kan udøve deres respektive beføjelser. |
| --- | --- |

(39)

Tredjelande, der indgår i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), kan deltage i Unionens programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved EØS-aftalen, hvori det bestemmes, at programmerne kan gennemføres ved en afgørelse, der træffes i henhold til denne aftale. Der bør indsættes en særlig bestemmelse i denne forordning for at tildele de fornødne rettigheder og den fornødne adgang til den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Revisionsret, således at de i fuld udstrækning kan udøve deres respektive beføjelser.

| (40) | Der er i henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 behov for at evaluere denne forordning på grundlag af oplysninger, der er tilvejebragt som følge af specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne. Disse krav kan, når det er hensigtsmæssigt, omfatte målbare indikatorer, der kan danne grundlag for en evaluering af forordningens virkninger i praksis. Kommissionen bør foretage en foreløbig evaluering senest fire år efter begyndelsen af fondens gennemførelse og en endelig evaluering ved udgangen af gennemførelsesperioden for fonden med det formål at undersøge de finansielle foranstaltninger, for så vidt angår de finansielle gennemførelsesresultater og så vidt muligt på dette tidspunkt også resultater og virkninger.
  Disse rapporter
  bør også indeholde en analyse af SMV'ers og midcapselskabers grænseoverskridende deltagelse i projekter, der støttes af fonden, samt SMV'ers og midcapselskabers bidrag til den globale værdikæde
  og bør desuden indeholde oplysninger om støttemodtagernes oprindelsesland, det antal lande, der deltager i de enkelte projekter, og, hvor det er muligt, fordelingen af de frembragte intellektuelle ejendomsrettigheder.
  Kommissionen kan også foreslå ændringer til denne forordning for at reagere på en eventuel udvikling i løbet af fondens gennemførelse. |
| --- | --- |

(40)

Der er i henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 behov for at evaluere denne forordning på grundlag af oplysninger, der er tilvejebragt som følge af specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne. Disse krav kan, når det er hensigtsmæssigt, omfatte målbare indikatorer, der kan danne grundlag for en evaluering af forordningens virkninger i praksis. Kommissionen bør foretage en foreløbig evaluering senest fire år efter begyndelsen af fondens gennemførelse og en endelig evaluering ved udgangen af gennemførelsesperioden for fonden med det formål at undersøge de finansielle foranstaltninger, for så vidt angår de finansielle gennemførelsesresultater og så vidt muligt på dette tidspunkt også resultater og virkninger.
  Disse rapporter
  bør også indeholde en analyse af SMV'ers og midcapselskabers grænseoverskridende deltagelse i projekter, der støttes af fonden, samt SMV'ers og midcapselskabers bidrag til den globale værdikæde
  og bør desuden indeholde oplysninger om støttemodtagernes oprindelsesland, det antal lande, der deltager i de enkelte projekter, og, hvor det er muligt, fordelingen af de frembragte intellektuelle ejendomsrettigheder.
  Kommissionen kan også foreslå ændringer til denne forordning for at reagere på en eventuel udvikling i løbet af fondens gennemførelse.

| (41) | For at understrege vigtigheden af at bekæmpe klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling bør fonden ▌bidrage til indarbejdelsen af klimatiltag i Unionens politikker og til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet skal bidrage til opfyldelsen af klimamål. Relevante foranstaltninger vil blive identificeret under forberedelserne og gennemførelsen af fonden og revurderet som led i midtvejsevalueringen. |
| --- | --- |

(41)

For at understrege vigtigheden af at bekæmpe klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling bør fonden ▌bidrage til indarbejdelsen af klimatiltag i Unionens politikker og til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet skal bidrage til opfyldelsen af klimamål. Relevante foranstaltninger vil blive identificeret under forberedelserne og gennemførelsen af fonden og revurderet som led i midtvejsevalueringen.

| (42) | Da fonden kun støtter
  FoU-faserne
  for forsvarsprodukter og -teknologier, bør Unionen ikke have nogen ejendomsret til eller intellektuelle ejendomsrettigheder (IPR) over de produkter eller teknologier, der følger af de støttede foranstaltninger, medmindre EU-bistanden ydes gennem offentlige udbud. For forskningsaktiviteter bør interesserede medlemsstater og associerede lande dog have mulighed for at anvende resultaterne af de finansierede foranstaltninger og deltage i opfølgende udviklingssamarbejde, hvorfor det bør være tilladt at indrømme undtagelser fra dette princip. |
| --- | --- |

(42)

Da fonden kun støtter
  FoU-faserne
  for forsvarsprodukter og -teknologier, bør Unionen ikke have nogen ejendomsret til eller intellektuelle ejendomsrettigheder (IPR) over de produkter eller teknologier, der følger af de støttede foranstaltninger, medmindre EU-bistanden ydes gennem offentlige udbud. For forskningsaktiviteter bør interesserede medlemsstater og associerede lande dog have mulighed for at anvende resultaterne af de finansierede foranstaltninger og deltage i opfølgende udviklingssamarbejde, hvorfor det bør være tilladt at indrømme undtagelser fra dette princip.

| (43) | Unionens finansielle støtte bør
  ledsages af en fuldstændig og korrekt gennemførelse af
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF (12)

  om overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Unionen og bør ikke have indflydelse på
  eksport af produkter, udstyr eller teknologier. |
| --- | --- |

(43)

Unionens finansielle støtte bør
  ledsages af en fuldstændig og korrekt gennemførelse af
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF (12)

  om overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Unionen og bør ikke have indflydelse på
  eksport af produkter, udstyr eller teknologier.

| (43a) | Enheder, som ved en domstol er fundet skyldige i en strafbar handling, som f.eks., men ikke begrænset til, bestikkelse af en tjenestemand eller overtrædelse af EU's restriktive foranstaltninger, bør ikke være støtteberettigede. Kommissionen kan beslutte, at en sådan enhed eller en enhed, hvor ledende medarbejdere er fundet skyldige, skal udelukkes fra at kunne ansøge om finansiering i en periode på ikke mindre end 36 måneder efter dommen. Kommissionen skal føre en offentligt tilgængelig database over alle udelukkede enheder. Hvis en enhed er underlagt en troværdig og relevant efterforskning af en strafbar handling, bør Kommissionen forbeholde sig ret til at afvente resultatet af undersøgelsen, før den tildeler støtte. [Ændring 4] |
| --- | --- |

(43a)

Enheder, som ved en domstol er fundet skyldige i en strafbar handling, som f.eks., men ikke begrænset til, bestikkelse af en tjenestemand eller overtrædelse af EU's restriktive foranstaltninger, bør ikke være støtteberettigede. Kommissionen kan beslutte, at en sådan enhed eller en enhed, hvor ledende medarbejdere er fundet skyldige, skal udelukkes fra at kunne ansøge om finansiering i en periode på ikke mindre end 36 måneder efter dommen. Kommissionen skal føre en offentligt tilgængelig database over alle udelukkede enheder. Hvis en enhed er underlagt en troværdig og relevant efterforskning af en strafbar handling, bør Kommissionen forbeholde sig ret til at afvente resultatet af undersøgelsen, før den tildeler støtte. [Ændring 4]

| (43b) | Fonden bør støtte industriens bedste praksis inden for virksomhedsledelse og praksis i forbindelse med offentlige indkøb. Dette bør omfatte muligheden for anonym og fortrolig whistleblowing ved brug af hotlines, der drives af tredjeparter, samt etablerede procedurer til at forhindre repressalier. Tildelingsproceduren bør afspejle disse standarder for virksomhedsledelse med det formål at højne virksomhedernes standarder for ansvarlighed inden for den europæiske forsvarssektor. [Ændring 5] |
| --- | --- |

(43b)

Fonden bør støtte industriens bedste praksis inden for virksomhedsledelse og praksis i forbindelse med offentlige indkøb. Dette bør omfatte muligheden for anonym og fortrolig whistleblowing ved brug af hotlines, der drives af tredjeparter, samt etablerede procedurer til at forhindre repressalier. Tildelingsproceduren bør afspejle disse standarder for virksomhedsledelse med det formål at højne virksomhedernes standarder for ansvarlighed inden for den europæiske forsvarssektor. [Ændring 5]

| (44) | Anvendelsen af følsomme baggrundsoplysninger eller uautoriserede personers adgang til følsomme resultater, der frembringes via forskningsprojekter, kan skade Unionens eller en eller flere af medlemsstaternes interesser. Behandlingen af fortrolige data og klassificerede informationer er derfor omfattet af al relevant EU-ret, herunder institutionernes interne bestemmelser såsom Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 (13). |
| --- | --- |

(44)

Anvendelsen af følsomme baggrundsoplysninger eller uautoriserede personers adgang til følsomme resultater, der frembringes via forskningsprojekter, kan skade Unionens eller en eller flere af medlemsstaternes interesser. Behandlingen af fortrolige data og klassificerede informationer er derfor omfattet af al relevant EU-ret, herunder institutionernes interne bestemmelser såsom Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 (13).

| (45) | For at supplere eller ændre
  denne forordning
  bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde delegeres til Kommissionen,
  for så vidt angår tildeling af midler til udviklingsforanstaltninger, vedtagelse af arbejdsprogrammerne og indikatorerne for virkningsveje
  . Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter bør Europa-Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(45)

For at supplere eller ændre
  denne forordning
  bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde delegeres til Kommissionen,
  for så vidt angår tildeling af midler til udviklingsforanstaltninger, vedtagelse af arbejdsprogrammerne og indikatorerne for virkningsveje
  . Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter bør Europa-Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (46) | Kommissionen bør forvalte fonden under behørig hensyntagen til kravene om fortrolighed og sikkerhed, især klassificerede informationer og følsomme oplysninger. |
| --- | --- |

(46)

Kommissionen bør forvalte fonden under behørig hensyntagen til kravene om fortrolighed og sikkerhed, især klassificerede informationer og følsomme oplysninger.

| (46a) | Virksomheder er, når de foreslår nye forsvarsprodukter eller -teknologier eller foreslår at give eksisterende produkter et nyt formål, bundet af den gældende lovgivning. Findes der ikke nogen umiddelbart anvendelig lovgivning, bør de forpligte sig til at overholde en række universelle etiske principper vedrørende menneskers grundlæggende rettigheder og velfærd, beskyttelse af det menneskelige genom, behandling af dyr, bevarelse af det naturlige miljø, beskyttelse af kulturarven og lige adgang til globale fællesgoder, herunder rummet og cyberspace. Kommissionen bør sikre, at forslagene undersøges systematisk med henblik på at identificere de foranstaltninger, som giver anledning til alvorlige etiske spørgsmål, og gøre dem til genstand for en etisk vurdering. Foranstaltninger, der ikke er etisk acceptable, bør ikke modtage EU-støtte. |
| --- | --- |

(46a)

Virksomheder er, når de foreslår nye forsvarsprodukter eller -teknologier eller foreslår at give eksisterende produkter et nyt formål, bundet af den gældende lovgivning. Findes der ikke nogen umiddelbart anvendelig lovgivning, bør de forpligte sig til at overholde en række universelle etiske principper vedrørende menneskers grundlæggende rettigheder og velfærd, beskyttelse af det menneskelige genom, behandling af dyr, bevarelse af det naturlige miljø, beskyttelse af kulturarven og lige adgang til globale fællesgoder, herunder rummet og cyberspace. Kommissionen bør sikre, at forslagene undersøges systematisk med henblik på at identificere de foranstaltninger, som giver anledning til alvorlige etiske spørgsmål, og gøre dem til genstand for en etisk vurdering. Foranstaltninger, der ikke er etisk acceptable, bør ikke modtage EU-støtte.

| (46b) | Rådet bør bestræbe sig på at træffe en afgørelse om anvendelsen af væbnede ubemandede luftfartøjer inden den [31. december 2020]. Før denne afgørelse er trådt i kraft, bør der ikke stilles midler til rådighed til udvikling af væbnede ubemandede luftfartøjer — |
| --- | --- |

(46b)

Rådet bør bestræbe sig på at træffe en afgørelse om anvendelsen af væbnede ubemandede luftfartøjer inden den [31. december 2020]. Før denne afgørelse er trådt i kraft, bør der ikke stilles midler til rådighed til udvikling af væbnede ubemandede luftfartøjer —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

AFSNIT I

FÆLLES BESTEMMELSER OM FORSKNING OG UDVIKLING

KAPITEL I

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand

Ved denne forordning oprettes Den Europæiske Forsvarsfond (»fonden«).

Heri fastsættes fondes målsætninger, budgettet for perioden 2021-2027, de forskellige former for EU-finansiering samt reglerne for ydelsen heraf.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

▌

| 2) | »kontrol«: mulighed for at udøve afgørende indflydelse på en retlig enhed direkte eller indirekte gennem en eller flere mellemliggende retlige enheder |
| --- | --- |

2)

»kontrol«: mulighed for at udøve afgørende indflydelse på en retlig enhed direkte eller indirekte gennem en eller flere mellemliggende retlige enheder

| 3) | »udviklingsforanstaltning«: en foranstaltning, der hovedsagelig består af forsvarsorienterede foranstaltninger i udviklingsfasen, omfattende nye produkter eller teknologier eller opgradering af eksisterende produkter eller teknologier, undtagen produktion eller brug af våben |
| --- | --- |

3)

»udviklingsforanstaltning«: en foranstaltning, der hovedsagelig består af forsvarsorienterede foranstaltninger i udviklingsfasen, omfattende nye produkter eller teknologier eller opgradering af eksisterende produkter eller teknologier, undtagen produktion eller brug af våben

| 4) | »disruptiv forsvarsteknologi«: en teknologi, hvis anvendelse på radikal vis kan ændre forsvarsrelaterede begreber og gennemførelsen af forsvarsanliggender |
| --- | --- |

4)

»disruptiv forsvarsteknologi«: en teknologi, hvis anvendelse på radikal vis kan ændre forsvarsrelaterede begreber og gennemførelsen af forsvarsanliggender

| 5) | »ledelsesstrukturer«: et organ eller organer, der er udpeget i overensstemmelse med national lovgivning, der har beføjelse til at fastlægge en retlig enheds strategi, mål og generelle ledelse, og som fører tilsyn med og overvåger ledelsens beslutningstagning |
| --- | --- |

5)

»ledelsesstrukturer«: et organ eller organer, der er udpeget i overensstemmelse med national lovgivning, der har beføjelse til at fastlægge en retlig enheds strategi, mål og generelle ledelse, og som fører tilsyn med og overvåger ledelsens beslutningstagning

| 6) | »retlig enhed«: en fysisk person eller en efter national ret, EU-retten eller international ret oprettet og anerkendt juridisk person, der har status som juridisk person og i eget navn kan udøve rettigheder og være pålagt pligter, eller en enhed, der ikke er en juridisk person, jf. finansforordningens artikel [197, stk. 2, litra c)] |
| --- | --- |

6)

»retlig enhed«: en fysisk person eller en efter national ret, EU-retten eller international ret oprettet og anerkendt juridisk person, der har status som juridisk person og i eget navn kan udøve rettigheder og være pålagt pligter, eller en enhed, der ikke er en juridisk person, jf. finansforordningens artikel [197, stk. 2, litra c)]

| 7) | »midcapselskab«: en virksomhed, som hverken er en mikrovirksomhed eller en lille eller mellemstor virksomhed (SMV) som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF (14), og som har op til 3 000 ansatte, idet antallet af beskæftigede beregnes i henhold til afsnit I, artikel 3, 4, 5 og 6, i bilaget til nævnte henstilling |
| --- | --- |

7)

»midcapselskab«: en virksomhed, som hverken er en mikrovirksomhed eller en lille eller mellemstor virksomhed (SMV) som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF (14), og som har op til 3 000 ansatte, idet antallet af beskæftigede beregnes i henhold til afsnit I, artikel 3, 4, 5 og 6, i bilaget til nævnte henstilling

| 8) | »prækommercielle udbud«: udbud af forsknings- og udviklingstjenester, der omfatter risiko- og resultatdeling på markedsvilkår og konkurrencepræget udvikling i faser, hvor udbudte forsknings- og udviklingstjenester adskiller sig klart fra indførslen af slutprodukter i kommerciel målestok |
| --- | --- |

8)

»prækommercielle udbud«: udbud af forsknings- og udviklingstjenester, der omfatter risiko- og resultatdeling på markedsvilkår og konkurrencepræget udvikling i faser, hvor udbudte forsknings- og udviklingstjenester adskiller sig klart fra indførslen af slutprodukter i kommerciel målestok

| 9) | »projektleder«: enhver ordregivende myndighed, der er etableret i en medlemsstat eller et associeret land, der er etableret af en medlemsstat eller et associeret land, eller af en gruppe af medlemsstater og/eller associerede lande til at forvalte multinationale forsvarsprojekter permanent eller på ad hoc-basis |
| --- | --- |

9)

»projektleder«: enhver ordregivende myndighed, der er etableret i en medlemsstat eller et associeret land, der er etableret af en medlemsstat eller et associeret land, eller af en gruppe af medlemsstater og/eller associerede lande til at forvalte multinationale forsvarsprojekter permanent eller på ad hoc-basis

| 10) | »støttemodtager«: en retlig enhed, der modtager finansiering under denne fond |
| --- | --- |

10)

»støttemodtager«: en retlig enhed, der modtager finansiering under denne fond

| 11) | »forskning«: enhver handling i form af forskningsaktiviteter med fokus udelukkende på forsvarsmæssige anvendelsesformål |
| --- | --- |

11)

»forskning«: enhver handling i form af forskningsaktiviteter med fokus udelukkende på forsvarsmæssige anvendelsesformål

| 12) | »resultater«: enhver materiel eller immateriel effekt af foranstaltningen såsom data, knowhow eller oplysninger, uanset form eller natur, og uanset om den kan beskyttes eller ej, samt alle rettigheder knyttet hertil, herunder intellektuelle ejendomsrettigheder |
| --- | --- |

12)

»resultater«: enhver materiel eller immateriel effekt af foranstaltningen såsom data, knowhow eller oplysninger, uanset form eller natur, og uanset om den kan beskyttes eller ej, samt alle rettigheder knyttet hertil, herunder intellektuelle ejendomsrettigheder

| 13) | »særberetning«: et specifikt resultat af en forskningsforanstaltning, der sammenfatter dens resultater, giver omfattende information om de grundlæggende principper, mål, faktiske resultater, grundlæggende egenskaber, udførte test, potentielle fordele, potentielle forsvarsanvendelser og den forventede udnyttelse af forskningen |
| --- | --- |

13)

»særberetning«: et specifikt resultat af en forskningsforanstaltning, der sammenfatter dens resultater, giver omfattende information om de grundlæggende principper, mål, faktiske resultater, grundlæggende egenskaber, udførte test, potentielle fordele, potentielle forsvarsanvendelser og den forventede udnyttelse af forskningen

| 14) | »systemprototype«: en model af et produkt eller en teknologi, der kan præstere i et operationelt miljø |
| --- | --- |

14)

»systemprototype«: en model af et produkt eller en teknologi, der kan præstere i et operationelt miljø

| 15) | »tredjeland«: et land, der ikke er en EU-medlemsstat |
| --- | --- |

15)

»tredjeland«: et land, der ikke er en EU-medlemsstat

| 16) | »ikke-associeret tredjeland«: et tredjeland, som ikke er et associeret land i overensstemmelse med artikel 5 |
| --- | --- |

16)

»ikke-associeret tredjeland«: et tredjeland, som ikke er et associeret land i overensstemmelse med artikel 5

| 17) | »enhed i et ikke-associeret tredjeland«: en retlig enhed, der er etableret i et ikke-associeret tredjeland, eller hvis ledelsesstrukturer befinder sig i et ikke-associeret tredjeland |
| --- | --- |

17)

»enhed i et ikke-associeret tredjeland«: en retlig enhed, der er etableret i et ikke-associeret tredjeland, eller hvis ledelsesstrukturer befinder sig i et ikke-associeret tredjeland

| 17a) | »kvalificering«: hele processen med at påvise, at udformningen af et forsvarsprodukt, en materiel eller immateriel komponent eller en teknologi opfylder de specificerede krav. Denne proces sikrer, at der anvendes objektiv evidens i forbindelse med påvisningen af, at særlige krav til udformning er overholdt |
| --- | --- |

17a)

»kvalificering«: hele processen med at påvise, at udformningen af et forsvarsprodukt, en materiel eller immateriel komponent eller en teknologi opfylder de specificerede krav. Denne proces sikrer, at der anvendes objektiv evidens i forbindelse med påvisningen af, at særlige krav til udformning er overholdt

| 17b) | »konsortium«: en samarbejdsgruppe af retlige enheder, der er dannet for at iværksætte en foranstaltning under fonden |
| --- | --- |

17b)

»konsortium«: en samarbejdsgruppe af retlige enheder, der er dannet for at iværksætte en foranstaltning under fonden

| 17c) | »certificering«: den proces, hvorefter en national myndighed attesterer, at et forsvarsprodukt, en materiel eller immateriel komponent eller en teknologi er i overensstemmelse med de gældende bestemmelser |
| --- | --- |

17c)

»certificering«: den proces, hvorefter en national myndighed attesterer, at et forsvarsprodukt, en materiel eller immateriel komponent eller en teknologi er i overensstemmelse med de gældende bestemmelser

| 17d) | »koordinator«: en juridisk person, som indgår i et konsortium, og som er udpeget af alle medlemmerne af konsortiet til at være hovedkontaktpunktet for Kommissionen med hensyn til at indgå aftalen. |
| --- | --- |

17d)

»koordinator«: en juridisk person, som indgår i et konsortium, og som er udpeget af alle medlemmerne af konsortiet til at være hovedkontaktpunktet for Kommissionen med hensyn til at indgå aftalen.

Artikel 3

Fondens målsætninger

1.   Fondens overordnede målsætning er at fremme konkurrenceevnen, effektiviteten og innovationskapaciteten inden for den europæiske forsvarsindustri ved at støtte samarbejdsforanstaltninger og grænseoverskridende samarbejde mellem retlige enheder i hele Unionen, herunder SMV'er og midcapselskaber, samt
  styrke og forbedre smidigheden i både forsvarsforsynings- og forsvarsværdikæder, udvide det grænseoverskridende samarbejde mellem retlige enheder og
  fremme en bedre udnyttelse af det industrielle potentiale forbundet med innovation, forskning og teknologisk udvikling i alle led af
  livscyklussen for forsvarsprodukter og -teknologier.
  Fonden
  bidrager
  til Unionens handlefrihed og
  strategiske
  autonomi, navnlig i industriel og teknologisk henseende.

2.   Fonden skal have følgende specifikke målsætninger:

| a) | at støtte
  højeffektive
  samarbejdsbaserede forskningsprojekter, der i væsentlig grad kan fremme præstationsevnen for fremtidige
  europæiske
  kapaciteter, som sigter mod at maksimere innovation og indførelse af nye produkter og teknologier, herunder disruptive teknologier |
| --- | --- |

a)

at støtte
  højeffektive
  samarbejdsbaserede forskningsprojekter, der i væsentlig grad kan fremme præstationsevnen for fremtidige
  europæiske
  kapaciteter, som sigter mod at maksimere innovation og indførelse af nye produkter og teknologier, herunder disruptive teknologier

| b) | at støtte samarbejdsbaserede
  europæiske
  udviklingsprojekter af forsvarsprodukter og -teknologier i overensstemmelse med forsvarskapacitetsprioriteter, der vedtages i fællesskab af medlemsstaterne inden for rammerne af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik,
  navnlig i forbindelse med kapacitetsudviklingsplanen under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik,
  og derved bidrage til større effektivitet i forsvarsudgifterne i Unionen, opnå større stordriftsfordele, mindske risikoen for ▌overlapning
  og den for store afhængighed af import fra tredjelande, og derved øge medlemsstaternes erhvervelse af europæisk materiel og således
  mindske fragmenteringen af
  markedet for
  forsvarsprodukter og -teknologier i hele Unionen
  samt søge at øge standardiseringen af forsvarssystemer og interoperabiliteten
  mellem medlemsstaternes kapaciteter. |
| --- | --- |

b)

at støtte samarbejdsbaserede
  europæiske
  udviklingsprojekter af forsvarsprodukter og -teknologier i overensstemmelse med forsvarskapacitetsprioriteter, der vedtages i fællesskab af medlemsstaterne inden for rammerne af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik,
  navnlig i forbindelse med kapacitetsudviklingsplanen under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik,
  og derved bidrage til større effektivitet i forsvarsudgifterne i Unionen, opnå større stordriftsfordele, mindske risikoen for ▌overlapning
  og den for store afhængighed af import fra tredjelande, og derved øge medlemsstaternes erhvervelse af europæisk materiel og således
  mindske fragmenteringen af
  markedet for
  forsvarsprodukter og -teknologier i hele Unionen
  samt søge at øge standardiseringen af forsvarssystemer og interoperabiliteten
  mellem medlemsstaternes kapaciteter.

Artikel 4

Budget

1.   Finansieringsrammen for Den Europæiske Forsvarsfonds gennemførelse i perioden 2021-2027 fastsættes til
  11 453 260 000
  EUR i 
  2018-priser
  (13 000 000 000 EUR i løbende priser).

2.   
  Fordelingen
  af det beløb, der er omhandlet i stk. 1, er som følger:

| a) | 3 612 182 000
   EUR
  i 2018-priser
  til forskningsforanstaltninger (4 100 000 000 EUR
  i løbende priser) |
| --- | --- |

a)

3 612 182 000
   EUR
  i 2018-priser
  til forskningsforanstaltninger (4 100 000 000 EUR
  i løbende priser)

| b) | 7 841 078 000
   EUR
  i 2018-priser
  (8 900 000 000 EUR
  i løbende priser
  ) til udviklingsforanstaltninger. |
| --- | --- |

b)

7 841 078 000
   EUR
  i 2018-priser
  (8 900 000 000 EUR
  i løbende priser
  ) til udviklingsforanstaltninger.

2a
     .
  For at reagere på uforudsete situationer eller nye udviklingstendenser og behov kan Kommissionen som led i den årlige budgetprocedure afvige fra de i stk. 2 omhandlede beløb op til maksimalt 10 %.

3.   Det beløb, der er omhandlet i stk. 1, kan anvendes til teknisk og administrativ bistand i forbindelse med fondens gennemførelse, eksempelvis forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, herunder institutionelle IT-systemer.
  Dette beløb må ikke overstige 5 % af værdien af den i stk. 1 omhandlede finansieringsramme.

4.   
  Mindst 5 % og op til 10 %
  af den finansieringsramme, der er omhandlet i stk. 1, skal afsættes til støtte til disruptive forsvarsteknologier.

▌

Artikel 5

Associerede lande

Fonden er åben for de medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), som også er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), jf. betingelserne i EØS-aftalen.
  Ethvert finansielt bidrag til fonden baseret på denne artikel udgør formålsbestemte indtægter i overensstemmelse med artikel [21, stk. 5] i finansforordningen.

Artikel 6

Støtte til disruptive forsvarsteknologier

1.   Kommissionen tildeler finansiering efter åbne og offentlige høringer om
  disruptive teknologier udelukkende med fokus på forsvarsmæssige anvendelsesformål
  på de interventionsområder, der er fastlagt i arbejdsprogrammerne
  i overensstemmelse med proceduren fastsat i artikel 27
  .

2.   Kommissionen
  finder
  fra sag til sag ▌den mest passende form for finansiering til
  disruptive teknologier.

Artikel 7

Etik

1.   Foranstaltninger, der gennemføres under fonden, skal være i overensstemmelse med:

| — | etiske principper og den relevante nationale lovgivning, EU-lovgivning og international lovgivning
  , herunder Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention, inklusive tillægsprotokoller og international humanitær ret |
| --- | --- |

—

etiske principper og den relevante nationale lovgivning, EU-lovgivning og international lovgivning
  , herunder Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention, inklusive tillægsprotokoller og international humanitær ret

| — | regler og initiativer til bekæmpelse af korruption og hvidvaskning af penge
  . [Ændring 6/rev + 13] |
| --- | --- |

—

regler og initiativer til bekæmpelse af korruption og hvidvaskning af penge
  . [Ændring 6/rev + 13]

2.   Forslagene bliver systematisk screenet
  på forhånd af Kommissionen
  med henblik på at indkredse de foranstaltninger, som rejser komplekse eller alvorlige etiske spørgsmål, og
  i givet fald
  underkaste dem en etisk vurdering. Etisk screening og vurdering skal foretages af Kommissionen med støtte fra
  uafhængige
  eksperter
  med forskellig baggrund
  . Kommissionen skal så vidt muligt sikre gennemsigtighed i de etiske procedurer
  og aflægger rapport herom inden for rammerne af sine rapporterings- og evalueringsforpligtelser i henhold til artikel 31 og 32. Alle eksperterne skal være statsborgere i Unionen og stamme fra et så bredt udvalg af medlemsstater som muligt.

3.   Enheder, som deltager i en foranstaltning, skal indhente alle godkendelser eller andre obligatoriske dokumenter fra de relevante nationale eller lokale etiske råd eller andre organer såsom databeskyttelsesmyndigheder, inden de pågældende foranstaltninger påbegyndes. Disse dokumenter arkiveres og fremlægges for Kommissionen.

▌

5.   Foranstaltninger, der ikke er etisk forsvarlige,
  afvises
  .

KAPITEL II

KAPITEL II

FINANSIELLE BESTEMMELSER

FINANSIELLE BESTEMMELSER

Artikel 8

EU-finansieringens gennemførelse og former

1.   Fonden gennemføres
  af Kommissionen
  ved direkte forvaltning i overensstemmelse med finansforordningen.

2.   Fonden kan yde finansiering i enhver af de former, der er fastsat i finansforordningen, særligt tilskud, priser og udbud. ▌

Artikel 9

Kumuleret, supplerende og kombineret finansiering

1.   En foranstaltning, som har modtaget et bidrag fra et andet EU-program, kan også modtage et bidrag fra fonden, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger. Reglerne for hvert af de bidragende EU-programmer/fonden skal gælde for deres respektive bidrag til foranstaltningen. Den kumulerede finansiering må ikke overstige de samlede støtteberettigede omkostninger til foranstaltningen, og støtte fra forskellige EU-programmer kan beregnes på et pro-rata-grundlag i overensstemmelse med de dokumenter, hvori støttevilkårene er fastsat.

▌

KAPITEL III

KAPITEL III

BETINGELSER FOR STØTTEBERETTIGELSE,

  TILDELINGSKRITERIER OG FINANSERING

BETINGELSER FOR STØTTEBERETTIGELSE,

TILDELINGSKRITERIER OG FINANSERING

Artikel 10

Støtteberettigede enheder

1.   Ansøgerne og deres underleverandører,
  der er involveret i foranstaltningen,
  skal være støtteberettigede, forudsat at de er etableret i Unionen eller i et associeret land, har deres ledelsesstrukturer i Unionen eller i et associeret land,
  som omhandlet i artikel 5
  , og ikke kontrolleres af et ikke-associeret tredjeland eller en enhed i et ikke-associeret tredjeland.

2.   Uanset stk. 1 kan en ansøger
  eller en underleverandør involveret i tiltaget,
  der er etableret i Unionen eller i et associeret land, og som kontrolleres af et ikke-associeret tredjeland eller en enhed i et ikke-associeret tredjeland,
  udgøre en støtteberettiget enhed
  , hvis dette er nødvendigt for at nå de opstillede mål for foranstaltningen, og hvis deltagelsen ikke vil udgøre en risiko for Unionens og dens medlemsstaters
  sikkerheds- og forsvarsinteresser eller målsætningen i artikel 3.
  For at sikre beskyttelse af Unionens og dens medlemsstaters sikkerhedsinteresser skal det kræves i indkaldelsen af forslag, at ansøgeren
  forpligter sig til at gennemføre tiltag forud for foranstaltningens påbegyndelse, der sikrer, at:

| a) | ▌kontrol over virksomheden ikke udøves på en måde, som begrænser dens evne til at gennemføre ▌foranstaltningen
  og levere resultater, pålægger begrænsninger vedrørende den infrastruktur, de faciliteter, aktiver og ressourcer samt den intellektuelle ejendomsret eller knowhow, der er nødvendig med henblik på foranstaltningen, eller undergraver de kapaciteter og standarder, der er nødvendige for at gennemføre tiltaget |
| --- | --- |

a)

▌kontrol over virksomheden ikke udøves på en måde, som begrænser dens evne til at gennemføre ▌foranstaltningen
  og levere resultater, pålægger begrænsninger vedrørende den infrastruktur, de faciliteter, aktiver og ressourcer samt den intellektuelle ejendomsret eller knowhow, der er nødvendig med henblik på foranstaltningen, eller undergraver de kapaciteter og standarder, der er nødvendige for at gennemføre tiltaget

| b) | ▌adgangen for ikke-associerede tredjelande eller enheder i ikke-associerede tredjelande til klassificerede og ikke-klassificerede følsomme oplysninger vedrørende foranstaltningen
  forhindres
  , og at de
  ansatte eller andre
  personer, der deltager i foranstaltningen, har en national sikkerhedsgodkendelse, der er udstedt af en medlemsstat eller et associeret land |
| --- | --- |

b)

▌adgangen for ikke-associerede tredjelande eller enheder i ikke-associerede tredjelande til klassificerede og ikke-klassificerede følsomme oplysninger vedrørende foranstaltningen
  forhindres
  , og at de
  ansatte eller andre
  personer, der deltager i foranstaltningen, har en national sikkerhedsgodkendelse, der er udstedt af en medlemsstat eller et associeret land

| c) | ejendomsretten til intellektuelle ejendomsrettigheder i forbindelse med og
  resultaterne af foranstaltningen forbliver hos støttemodtageren og
  er
  ikke
  underlagt
  kontrol eller restriktioner fra ikke-associerede tredjelande eller enheder i andre ikke-associerede tredjelande ▌og
  er ikke eksporteret til eller gjort tilgængelige fra et tredjeland eller en enhed i et tredjeland uden samtykke fra de medlemsstater, hvor støttemodtageren er etableret, og er i overensstemmelse med målsætningerne i artikel 3 under foranstaltningen og for en bestemt periode efter dens afslutning, idet en sådan periode fastsættes i tilskudsaftalen
  . |
| --- | --- |

c)

ejendomsretten til intellektuelle ejendomsrettigheder i forbindelse med og
  resultaterne af foranstaltningen forbliver hos støttemodtageren og
  er
  ikke
  underlagt
  kontrol eller restriktioner fra ikke-associerede tredjelande eller enheder i andre ikke-associerede tredjelande ▌og
  er ikke eksporteret til eller gjort tilgængelige fra et tredjeland eller en enhed i et tredjeland uden samtykke fra de medlemsstater, hvor støttemodtageren er etableret, og er i overensstemmelse med målsætningerne i artikel 3 under foranstaltningen og for en bestemt periode efter dens afslutning, idet en sådan periode fastsættes i tilskudsaftalen
  .

En ansøger eller en underleverandør, der er involveret i foranstaltningen, og som har sin ledelsesstruktur i Unionen eller i et associeret land, og som kontrolleres af et ikke-associeret tredjeland, der er omfattet af Unionens restriktive foranstaltninger, eller af en enhed i et tredjeland, der er omfattet af Unionens restriktive foranstaltninger, må ikke indrømmes en undtagelse i henhold til dette stykke.

3.   Alle infrastrukturer, faciliteter, aktiver og ressourcer, der anvendes i foranstaltninger, som finansieres af fonden, skal være placeret på Unionens område eller associerede landes område
  og må ikke underlægges nogen form for kontrol eller begrænsning af et ikke-associeret tredjeland eller en ikke-associeret tredjepart
  . Endvidere må modtagerne og deres underleverandører, når de
  er involveret i tiltaget,
  kun samarbejde med retlige enheder, der er etableret i Unionen eller i et associeret land, og som ikke er underlagt ikke-associerede tredjelande eller enheder i ikke-associerede tredjelande.

4.   Uanset stk. 3 kan støttemodtagere og underleverandører, der deltager i foranstaltningen, bruge deres aktiver, infrastrukturer, faciliteter og ressourcer, der befinder sig eller opbevares på et ikke-associeret tredjelands område, hvis
  der ikke umiddelbart findes konkurrencedygtige alternativer i Unionen, og såfremt
  dette er nødvendigt for at nå foranstaltningens mål, og forudsat at dette ikke vil true Unionens og dens medlemsstaters
  sikkerheds- og forsvarsinteresser eller målsætningerne i artikel 3
  . På samme betingelser kan støttemodtagere og deres underleverandører, når de
  er involveret i foranstaltningen
  , samarbejde med en enhed, der er etableret i et ikke-associeret tredjeland. Omkostninger ved brug af sådanne infrastrukturer, faciliteter, aktiver eller ressourcer og et sådant samarbejde vil ikke
  kunne finansieres
  under fonden.
  Under alle omstændigheder indrømmes der ikke en sådan undtagelse, hvis disse aktiver, infrastrukturer, faciliteter og ressourcer befinder sig eller opbevares på et område tilhørende et ikke-associeret tredjeland, der er omfattet af Unionens restriktive foranstaltninger.

5.   For at sikre beskyttelse af Unionens og dens medlemsstaters sikkerhedsinteresser skal ▌indkaldelsen af forslag eller tilskudsaftalen
  fastsætte alle
  betingelser
  , herunder dem, som er omhandlet i denne artikels stk. 2
  . Disse betingelser skal navnlig vedrøre bestemmelser om ejendomsret til resultaterne af foranstaltningen og adgang til klassificerede og ikke-klassificerede følsomme oplysninger og garantier om forsyningssikkerhed.

6.   Ansøgere skal fremlægge alle relevante oplysninger, der er nødvendige for vurderingen af kriterierne for støtteberettigelse og de betingelser, der er omhandlet i stk. 1-4.

7.   Ansøgninger, der er underlagt den i stk. 2 eller 4 omhandlede kontrol, kan kun indgives efter aftale med den medlemsstat eller det associerede land, hvor ansøgeren er etableret.

8.   Hvis der under gennemførelsen af foranstaltningen sker en ændring, der kan rejse tvivl om opfyldelsen af disse kriterier og betingelser, skal støttemodtageren underrette Kommissionen, der vurderer, om disse kriterier og betingelser fortsat er opfyldt, og bedømmer den potentielle indvirkning
  (suspension, annullering)
  på foranstaltningens finansiering.

9.   Med henblik på denne artikel skal der ved »underleverandør« forstås underleverandører med et direkte kontraktforhold til støttemodtageren, andre underleverandører, hvortil mindst 10 % af de samlede støtteberettigede omkostninger til foranstaltningen er tildelt, og underleverandører, som kan anmode om adgang til klassificerede oplysninger i henhold til Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 for at gennemføre foranstaltningen.

Artikel 11

Støtteberettigede foranstaltninger

1.   Der kan kun ydes finansiering til foranstaltninger til gennemførelse af de i artikel 3 omhandlede målsætninger.

2.   Fonden kan støtte foranstaltninger i relation til nye og opgradering af eksisterende produkter og teknologier, hvor anvendelsen af allerede eksisterende oplysninger, der er nødvendige for at foretage opgradering, ikke direkte eller indirekte er underlagt restriktioner fra ikke-associerede tredjelande eller enheder i ikke-associerede tredjelande.

3.   En støtteberettiget foranstaltning skal vedrøre ét eller flere af følgende aspekter:

| a) | aktiviteter, der sigter mod at skabe, styrke og forbedre ▌viden og
  forsvarsprodukter eller -teknologier, herunder disruptive teknologier
  , som kan tilvejebringe betydelige virkninger på forsvarsområdet |
| --- | --- |

a)

aktiviteter, der sigter mod at skabe, styrke og forbedre ▌viden og
  forsvarsprodukter eller -teknologier, herunder disruptive teknologier
  , som kan tilvejebringe betydelige virkninger på forsvarsområdet

| b) | aktiviteter, der sigter mod at øge interoperabilitet og modstandsdygtighed, herunder sikker produktion og udveksling af data, forvalte kritiske forsvarsteknologier, øge forsyningssikkerheden eller muliggøre effektiv udnyttelse af resultaterne for forsvarsprodukter og -teknologier |
| --- | --- |

b)

aktiviteter, der sigter mod at øge interoperabilitet og modstandsdygtighed, herunder sikker produktion og udveksling af data, forvalte kritiske forsvarsteknologier, øge forsyningssikkerheden eller muliggøre effektiv udnyttelse af resultaterne for forsvarsprodukter og -teknologier

| c) | undersøgelser som f.eks. gennemførlighedsundersøgelser af ny eller forbedret teknologi, et produkt, en proces, en tjenesteydelse, en løsning ▌ |
| --- | --- |

c)

undersøgelser som f.eks. gennemførlighedsundersøgelser af ny eller forbedret teknologi, et produkt, en proces, en tjenesteydelse, en løsning ▌

| d) | udformningen af et forsvarsprodukt, en materiel eller immateriel komponent eller teknologi samt udarbejdelsen af tekniske specifikationer, som ligger til grund for udformningen, hvilket kan omfatte delprøvning med henblik på risikominimering i et industrielt eller repræsentativt miljø |
| --- | --- |

d)

udformningen af et forsvarsprodukt, en materiel eller immateriel komponent eller teknologi samt udarbejdelsen af tekniske specifikationer, som ligger til grund for udformningen, hvilket kan omfatte delprøvning med henblik på risikominimering i et industrielt eller repræsentativt miljø

| e) | udvikling af en model af et forsvarsprodukt, en materiel eller immateriel komponent eller teknologi, der kan påvise elementets præstation i et operationelt miljø (systemprototype) |
| --- | --- |

e)

udvikling af en model af et forsvarsprodukt, en materiel eller immateriel komponent eller teknologi, der kan påvise elementets præstation i et operationelt miljø (systemprototype)

| f) | prøvning af et forsvarsprodukt, en materiel eller immateriel komponent eller teknologi |
| --- | --- |

f)

prøvning af et forsvarsprodukt, en materiel eller immateriel komponent eller teknologi

| g) | kvalificering af et forsvarsprodukt, en materiel eller immateriel komponent eller teknologi ▌ |
| --- | --- |

g)

kvalificering af et forsvarsprodukt, en materiel eller immateriel komponent eller teknologi ▌

| h) | certificering af et forsvarsprodukt, en materiel eller immateriel komponent eller teknologi ▌ |
| --- | --- |

h)

certificering af et forsvarsprodukt, en materiel eller immateriel komponent eller teknologi ▌

| i) | udvikling af teknologier eller aktiver, der øger effektiviteten gennem forsvarsprodukters og -teknologiers livscyklus |
| --- | --- |

i)

udvikling af teknologier eller aktiver, der øger effektiviteten gennem forsvarsprodukters og -teknologiers livscyklus

▌

4.   ▌Foranstaltningen gennemføres i et samarbejde
  inden for et konsortium med
  mindst tre retlige enheder, der er etableret i mindst tre forskellige medlemsstater og/eller associerede lande.
  Enhver yderligere retlig enhed, som deltager i konsortiet, kan være etableret i et associeret land som omhandlet i artikel 5. Kontrollen
  af mindst tre af disse støtteberettigede retlige enheder, som er etableret i mindst to forskellige medlemsstater og/eller associerede lande, må ikke direkte eller indirekte under hele foranstaltningens gennemførelse varetages af den samme enhed, og de må ikke kontrollere hinanden.

5.   Stk. 4 finder ikke anvendelse på de foranstaltninger, der er nævnt i stk. 3, litra c), ▌og artikel 6.

6.   Foranstaltninger til udvikling af produkter og teknologier, hvis brug, udvikling eller produktion er forbudt i henhold til gældende international lovgivning, må ikke finansieres.
  Programmet må navnlig ikke finansiere brandvåben, herunder hvidt fosfor, ammunition med forarmet uran, dødbringende autonome våben, herunder ubemandede luftfartøjer, uden meningsfuld menneskelig kontrol over afgørende funktioner med hensyn til udvælgelse af og angreb på individuelle mål, håndvåben og lette våben, der hovedsageligt er udviklet med henblik på eksport, dvs. hvor ingen medlemsstat har fremsat ønske om gennemførelse af foranstaltningen. [Ændring 29/rev]

6a.
     
  Foranstaltninger til udvikling af produkter og teknologier, som kan forøve eller fremme nedenstående, er ikke støtteberettigede under programmet:

| i) | en alvorlig overtrædelse af den humanitære folkeret |
| --- | --- |

i)

en alvorlig overtrædelse af den humanitære folkeret

| ii) | en alvorlig overtrædelse af internationale menneskerettigheder |
| --- | --- |

ii)

en alvorlig overtrædelse af internationale menneskerettigheder

| iii) | en handling, der udgør en lovovertrædelse i henhold til internationale konventioner eller protokoller vedrørende terrorisme |
| --- | --- |

iii)

en handling, der udgør en lovovertrædelse i henhold til internationale konventioner eller protokoller vedrørende terrorisme

| iv) | en handling, der udgør en lovovertrædelse i henhold til internationale konventioner eller protokoller vedrørende organiseret kriminalitet. |
| --- | --- |

iv)

en handling, der udgør en lovovertrædelse i henhold til internationale konventioner eller protokoller vedrørende organiseret kriminalitet.

6b.
     
  Foranstaltninger, der helt eller delvist, direkte eller indirekte bidrager til udvikling af masseødelæggelsesvåben og dertil knyttede sprænghoved- og missilteknologier, er ikke støtteberettigede. [Ændring 21]

Artikel 12

Udvælgelses- og tildelingsprocedure

▌ [Ændring 30]

2.   Kommissionen tildeler finansiering til udvalgte foranstaltninger efter hver indkaldelse eller efter anvendelse af finansforordningens artikel [195, litra e)].

3.   For tildeling af finansiering til udviklingsforanstaltninger træffer Kommissionen afgørelse ved
  delegerede retsakter
  , der vedtages i overensstemmelse med proceduren i artikel 
  28a
  .

Artikel 13

Tildelingskriterier

1.   Hvert forslag evalueres på grundlag af følgende kriterier:

| a) | bidrag til topkvalitet eller disruptivt potentiale på forsvarsområdet, navnlig ved at påvise, at de forventede resultater af den foreslåede foranstaltning indebærer væsentlige fordele i forhold til eksisterende produkter eller teknologier |
| --- | --- |

a)

bidrag til topkvalitet eller disruptivt potentiale på forsvarsområdet, navnlig ved at påvise, at de forventede resultater af den foreslåede foranstaltning indebærer væsentlige fordele i forhold til eksisterende produkter eller teknologier

| b) | bidrag til innovation og teknologisk udvikling af den europæiske forsvarsindustri, navnlig ved at påvise, at den foreslåede foranstaltning omfatter banebrydende eller nye koncepter og tilgange, nye lovende fremtidige teknologiske forbedringer eller anvendelsen af teknologier eller begreber, der ikke tidligere har været anvendt i forsvarssektoren |
| --- | --- |

b)

bidrag til innovation og teknologisk udvikling af den europæiske forsvarsindustri, navnlig ved at påvise, at den foreslåede foranstaltning omfatter banebrydende eller nye koncepter og tilgange, nye lovende fremtidige teknologiske forbedringer eller anvendelsen af teknologier eller begreber, der ikke tidligere har været anvendt i forsvarssektoren

| c) | bidrag til den europæiske forsvarsindustris konkurrenceevne, navnlig ved at skabe nye markedsmuligheder og fremme virksomheders vækst i hele Unionen |
| --- | --- |

c)

bidrag til den europæiske forsvarsindustris konkurrenceevne, navnlig ved at skabe nye markedsmuligheder og fremme virksomheders vækst i hele Unionen

| ca) | bidrag til Unionens industrielle og teknologiske autonomi ved at styrke forsvarsteknologier eller -produkter i overensstemmelse med de prioriteter for forsvarsmæssige kapaciteter, som medlemsstaterne har vedtaget inden for rammerne af FSFP, og navnlig i forbindelse med dennes kapacitetsudviklingsplan |
| --- | --- |

ca)

bidrag til Unionens industrielle og teknologiske autonomi ved at styrke forsvarsteknologier eller -produkter i overensstemmelse med de prioriteter for forsvarsmæssige kapaciteter, som medlemsstaterne har vedtaget inden for rammerne af FSFP, og navnlig i forbindelse med dennes kapacitetsudviklingsplan

| d) | bidrag til Unionens sikkerheds- og forsvarspolitiske interesser i overensstemmelse med de prioriteringer, der er omhandlet i artikel 3 stk. 2, og, hvis det er relevant, regionale og internationale samarbejdsaftaler |
| --- | --- |

d)

bidrag til Unionens sikkerheds- og forsvarspolitiske interesser i overensstemmelse med de prioriteringer, der er omhandlet i artikel 3 stk. 2, og, hvis det er relevant, regionale og internationale samarbejdsaftaler

| e) | bidrag til oprettelsen af nyt grænseoverskridende samarbejde mellem retlige enheder, navnlig for SMV'er
  og midcapselskaber
  , som er etableret i andre medlemsstater og/eller associerede lande end dem, hvor de enheder i konsortiet, som ikke er SMV'er
  og midcapselskaber
  , er etableret |
| --- | --- |

e)

bidrag til oprettelsen af nyt grænseoverskridende samarbejde mellem retlige enheder, navnlig for SMV'er
  og midcapselskaber
  , som er etableret i andre medlemsstater og/eller associerede lande end dem, hvor de enheder i konsortiet, som ikke er SMV'er
  og midcapselskaber
  , er etableret

| f) | kvaliteten og effektiviteten af foranstaltningens gennemførelse. |
| --- | --- |

f)

kvaliteten og effektiviteten af foranstaltningens gennemførelse.

2.   Under stk. 1, litra d), kan internationale og regionale prioriteter tages i betragtning, navnlig for at undgå unødvendige overlapninger, forudsat at de tjener Unionens sikkerheds- og forsvarsinteresser og ikke udelukker deltagelse af nogen medlemsstat.

Artikel 14

Medfinansieringssats

1.   Fonden
  dækker
  100 % af de støtteberettigede omkostninger ved en foranstaltning, uden at dette berører medfinansieringsprincippet.

2.   Uanset stk. 1 gælder følgende:

| a) | for foranstaltninger, der er defineret i artikel 11, stk. 3, litra e), må fondens finansielle støtte ikke overstige 20 % af foranstaltningens støtteberettigede omkostninger |
| --- | --- |

a)

for foranstaltninger, der er defineret i artikel 11, stk. 3, litra e), må fondens finansielle støtte ikke overstige 20 % af foranstaltningens støtteberettigede omkostninger

| b) | for foranstaltninger, der er defineret i artikel 11, stk. 3, litra f)-h), må fondens finansielle støtte ikke overstige 80 % af foranstaltningens støtteberettigede omkostninger. |
| --- | --- |

b)

for foranstaltninger, der er defineret i artikel 11, stk. 3, litra f)-h), må fondens finansielle støtte ikke overstige 80 % af foranstaltningens støtteberettigede omkostninger.

3.   For udviklingsforanstaltninger skal finansieringssatsen forhøjes
  , uden dog at måtte overstige den samlede støtteberettigede omkostning,
  i følgende tilfælde:

| a) | en foranstaltning, der gennemføres inden for rammerne af det permanente strukturerede samarbejde, som fastsat ved Rådets afgørelse (FUSP) 2017/2315 af 11. december 2017,
  opnår
  en finansieringssats forhøjet med yderligere 10 procentpoint |
| --- | --- |

a)

en foranstaltning, der gennemføres inden for rammerne af det permanente strukturerede samarbejde, som fastsat ved Rådets afgørelse (FUSP) 2017/2315 af 11. december 2017,
  opnår
  en finansieringssats forhøjet med yderligere 10 procentpoint

| b) | et tiltag
  skal drage fordel af en finansieringssats, der forhøjes i procentpoint svarende til den procentdel af de samlede støtteberettigede omkostninger, der er tildelt SMV'er, som er etableret i en medlemsstat eller et associeret land, bortset fra dem, hvor medlemmerne af konsortiet, som ikke er SMV'er
  eller midcapselskaber
  , er etableret |
| --- | --- |

b)

et tiltag
  skal drage fordel af en finansieringssats, der forhøjes i procentpoint svarende til den procentdel af de samlede støtteberettigede omkostninger, der er tildelt SMV'er, som er etableret i en medlemsstat eller et associeret land, bortset fra dem, hvor medlemmerne af konsortiet, som ikke er SMV'er
  eller midcapselskaber
  , er etableret

| c) | et tiltag
  skal drage fordel af en finansieringssats, der forhøjes i procentpoint svarende til en fjerdedel af procentdelen af de samlede støtteberettigede omkostninger, der er tildelt midcapselskaber, som er etableret i en medlemsstat eller et associeret land, bortset fra dem, hvor de øvrige medlemmer af konsortiet, som ikke er SMV'er
  eller midcapselskaber
  , er etableret |
| --- | --- |

c)

et tiltag
  skal drage fordel af en finansieringssats, der forhøjes i procentpoint svarende til en fjerdedel af procentdelen af de samlede støtteberettigede omkostninger, der er tildelt midcapselskaber, som er etableret i en medlemsstat eller et associeret land, bortset fra dem, hvor de øvrige medlemmer af konsortiet, som ikke er SMV'er
  eller midcapselskaber
  , er etableret

| d) | den samlede stigning i finansieringssatsen for en foranstaltning må ikke overstige 30 procentpoint. |
| --- | --- |

d)

den samlede stigning i finansieringssatsen for en foranstaltning må ikke overstige 30 procentpoint.

Artikel 15

Finansiel kapacitet

Uanset finansforordningens artikel [198]:

| a) | kontrolleres den finansielle kapacitet kun for så vidt angår koordinatoren og kun, hvis den EU-finansiering, der anmodes om, er lig med eller større end 500 000 EUR. Hvis der imidlertid er grund til at betvivle den finansielle kapacitet, skal Kommissionen også kontrollere den finansielle kapacitet hos andre ansøgere eller koordinatorer under den tærskel, der er omhandlet i første punktum |
| --- | --- |

a)

kontrolleres den finansielle kapacitet kun for så vidt angår koordinatoren og kun, hvis den EU-finansiering, der anmodes om, er lig med eller større end 500 000 EUR. Hvis der imidlertid er grund til at betvivle den finansielle kapacitet, skal Kommissionen også kontrollere den finansielle kapacitet hos andre ansøgere eller koordinatorer under den tærskel, der er omhandlet i første punktum

| b) | den finansielle kapacitet kontrolleres ikke for retlige enheder, hvis levedygtighed er garanteret af en medlemsstat og på universiteter
  og offentlige forskningscentre |
| --- | --- |

b)

den finansielle kapacitet kontrolleres ikke for retlige enheder, hvis levedygtighed er garanteret af en medlemsstat og på universiteter
  og offentlige forskningscentre

| c) | hvis den finansielle kapacitet er strukturelt garanteret af en anden retlig enhed, kontrolleres sidstnævntes finansielle kapacitet. |
| --- | --- |

c)

hvis den finansielle kapacitet er strukturelt garanteret af en anden retlig enhed, kontrolleres sidstnævntes finansielle kapacitet.

Artikel 16

Indirekte omkostninger

1.   Indirekte støtteberettigede omkostninger fastsættes ved at anvende en fast takst på 25 % af de samlede direkte støtteberettigede omkostninger, eksklusive direkte støtteberettigede omkostninger til underleverance, finansiel støtte til tredjeparter og enhver enhedsomkostning eller faste beløb, som omfatter indirekte omkostninger.

2.   
  Alternativt
  kan indirekte støtteberettigede omkostninger ▌fastsættes i overensstemmelse med støttemodtagerens sædvanlige praksis for omkostningsberegning på grundlag af de faktiske indirekte omkostninger, forudsat at denne praksis for omkostningsberegning accepteres af de nationale myndigheder i forbindelse med tilsvarende finansieringsordninger i overensstemmelse med finansforordningens artikel [185] og meddeles Kommissionen.

Artikel 17

Anvendelse af faste engangsbeløb eller ikke-omkostningsbetinget tildeling

1.   For tilskud til foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 11, stk. 3, litra e), og andre foranstaltninger, hvor medlemsstaterne og/eller associerede lande finansierer
  over 50 %
  af budgettet, kan Kommissionen anvende:

| a) | et bidrag, der ikke er omkostningsbetinget som omhandlet i finansforordningens artikel [180, stk. 3),] og baseret på opnåelsen af resultater målt i forhold til tidligere fastsatte delmål eller ved hjælp af resultatindikatorer eller |
| --- | --- |

a)

et bidrag, der ikke er omkostningsbetinget som omhandlet i finansforordningens artikel [180, stk. 3),] og baseret på opnåelsen af resultater målt i forhold til tidligere fastsatte delmål eller ved hjælp af resultatindikatorer eller

| b) | et fast engangsbeløb, jf. finansforordningens artikel [182] og baseret på det foreløbige budget for foranstaltningen, som allerede er blevet godkendt af de nationale myndigheder i de samfinansierende medlemsstater og associerede lande. |
| --- | --- |

b)

et fast engangsbeløb, jf. finansforordningens artikel [182] og baseret på det foreløbige budget for foranstaltningen, som allerede er blevet godkendt af de nationale myndigheder i de samfinansierende medlemsstater og associerede lande.

2.   Indirekte omkostninger skal inkluderes i det faste beløb.

Artikel 18

Prækommercielle udbud

1.   Unionen kan støtte prækommercielle udbud gennem tildeling af et tilskud til ordregivende myndigheder eller ordregivende enheder som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU (15), 2014/25/EU (16) og 2009/81/EF (17), som i fællesskab foretager indkøb af forsvarsforskning og -udvikling ▌eller koordinerer deres udbudsprocedurer.

2.   Procedurerne for offentlige udbud:

| a) | skal være i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning |
| --- | --- |

a)

skal være i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning

| b) | kan tillade flere kontrakttildelinger inden for samme procedure (valg af flere leverandører) |
| --- | --- |

b)

kan tillade flere kontrakttildelinger inden for samme procedure (valg af flere leverandører)

| c) | skal give mulighed for kontrakttildeling til den eller de bydende, der har afgivet det bud, som giver mest værdi for pengene. |
| --- | --- |

c)

skal give mulighed for kontrakttildeling til den eller de bydende, der har afgivet det bud, som giver mest værdi for pengene.

Artikel 19

Garantifond

Bidrag til en gensidig forsikringsmekanisme kan dække den risiko, der er forbundet med tilbagesøgning af midler, der skyldes af støttemodtagere, og kan betragtes som en tilstrækkelig garanti i henhold til finansforordningen. Bestemmelserne i artikel [X] i forordning XXX [efterfølger til forordningen om garantifonden] finder anvendelse.

▌

Artikel 21

Adgang til finansielle instrumenter

Fondens støttemodtagere er berettiget til adgang til de særlige finansieringsprodukter, der fordeles under InvestEU
  i overensstemmelse med ▌finansforordningens afsnit X.

AFSNIT II

AFSNIT II

SPECIFIKKE BESTEMMELSER OM FORSKNING

SPECIFIKKE BESTEMMELSER OM FORSKNING

Artikel 22

Ejendomsret til resultater

1.   Resultaterne af foranstaltningerne skal ejes af de støttemodtagere, der har skabt dem. Hvis resultaterne frembringes af flere retlige enheder i fællesskab, og deres respektive bidrag ikke kan fastslås, eller hvis det ikke er muligt at opdele sådanne fælles resultater, skal de retlige enheder have fælles ejendomsret til resultaterne.
  De fælles ejere indgår en aftale om, hvordan den fælles ejendomsret skal fordeles og forvaltes i overensstemmelse med deres forpligtelser i tilskudsaftalen.

2.   Hvis Unionen yder bistand i form af offentlige udbud, ejes resultaterne af Unionen. Medlemsstater og associerede lande skal på
  skriftlig
  anmodning herom have ret til gratis adgang til resultaterne.

3.   ▌Resultaterne af de foranstaltninger, der modtager støtte fra fonden, må ikke være underlagt nogen form for kontrol eller begrænsning, hverken direkte eller indirekte gennem en eller flere retlige enheder, herunder i form af teknologioverførsel fra et ikke-associeret tredjeland eller en enhed i et ikke-associeret tredjeland.

4.   Tilskudsaftalen skal, hvis det er begrundet, fastsætte Kommissionens ret til at blive underrettet om og til at gøre indsigelse mod overførslen af ejendomsretten til resultaterne eller udstedelse af licens vedrørende resultaterne til et ikke-associeret tredjeland eller en enhed i et ikke-associeret tredjeland. Sådanne overførsler må ikke være i strid med Unionens og dens medlemsstaters forsvars- og sikkerhedsinteresser eller målene i denne forordning som fastsat i artikel 3.

5.   De nationale myndigheder i medlemsstaterne og i de associerede lande har ret til at få adgang til særberetningen om
  et tiltag
  , der har modtaget EU-finansiering. En sådan adgangsret gives royaltyfrit og overføres fra Kommissionen til medlemsstaterne og de associerede lande, efter at den har sikret sig, at der forefindes passende tavshedspligt.
  Under alle omstændigheder pålægges deltagere ikke at fremlægge data eller oplysninger, som udgør en del af intellektuel ejendomsret, i særberetningen.

6.   De nationale myndigheder i medlemsstaterne og de associerede lande må kun anvende særberetningen til formål i forbindelse med en anvendelse for eller af deres væbnede styrker eller sikkerheds- eller efterretningstjenester, herunder inden for rammerne af deres samarbejdsprogrammer. Denne anvendelse skal omfatte, men ikke være begrænset til, undersøgelse, evaluering, vurdering, forskning, design, udvikling, fremstilling, forbedring, ombygning, vedligeholdelse, reparation, istandsættelse samt produktgodkendelse og -certificering, drift, uddannelse, bortskaffelse og andre design- og produkttjenesteydelser samt vurdering og udarbejdelse af tekniske krav til udbud.

7.   Modtagerne skal tildele adgangsrettigheder til deres resultater royaltyfrit til Unionens institutioner, organer eller agenturer, til behørigt begrundede formål i forbindelse med udvikling, gennemførelse og overvågning af Unionens politikker eller programmer. Sådan anvendelsesrettigheder begrænses til ikke-kommerciel og ikke-konkurrencemæssig anvendelse.

8.   Særbestemmelser vedrørende ejendomsret, adgangsret og licensudstedelse fastsættes i tilskudsaftalerne og kontrakterne om prækommercielle udbud for at sikre den bedste nyttiggørelse af resultaterne og for at undgå urimelig forskelsbehandling. ▌Hvis en kontrahent ikke udnytter resultaterne kommercielt inden for en vis periode efter det prækommercielle udbud som fastsat i kontrakten, skal denne kontrahent
  , hvor det er muligt,
  overdrage enhver ejendomsret til resultaterne til de ordregivende myndigheder.

8a.
     
  Tre eller flere medlemsstater eller associerede lande, der multilateralt eller inden for rammerne af en EU-organisation i fællesskab har indgået en eller flere kontrakter med en eller flere deltagere med henblik på sammen at videreudvikle de resultater, der er opnået inden for rammerne af et specifikt tiltag, som har modtaget finansiering i henhold til en aftale om tilskud til en forskningsforanstaltning på forsvarsområdet, har ret til adgang til de resultater af foranstaltningen, som ejes af den eller de pågældende deltagere, og som er nødvendige for gennemførelsen af kontrakten. En sådan adgangsret gives royaltyfrit og på særlige betingelser, der har til formål at sikre, at denne ret kun bruges til kontraktens formål, og at der forefindes passende tavshedspligt.

AFSNIT III

AFSNIT III

SPECIFIKKE BESTEMMELSER OM UDVIKLING

SPECIFIKKE BESTEMMELSER OM UDVIKLING

Artikel 23

Supplerende kriterier for støtteberettigelse

1.   Når det er relevant, skal konsortiet påvise, at de resterende omkostninger til en støtteberettiget foranstaltning, der ikke er omfattet af EU-støtte, vil være dækket ved andre former for finansiering, f.eks. medlemsstaternes og/eller associerede landes bidrag eller medfinansiering fra retlige enheder.

2.   Når det drejer sig om de i artikel 11, stk. 3, litra d), omhandlede foranstaltninger, skal foranstaltningen være baseret på de harmoniserede kapacitetskrav, der er aftalt i fællesskab af de relevante medlemsstater og/eller associerede lande.

3.   For de i artikel 11, stk. 3, litra e)-h), omhandlede foranstaltninger skal konsortiet ved hjælp af dokumenter, der er udstedt af de nationale myndigheder, påvise:

| a) | at mindst to medlemsstater
  eller mindst én medlemsstat med
  associerede lande
  giver garanti for
  at købe det færdige produkt eller anvende teknologien på en koordineret måde ▌. Dette kan omfatte
  fælles indkøb |
| --- | --- |

a)

at mindst to medlemsstater
  eller mindst én medlemsstat med
  associerede lande
  giver garanti for
  at købe det færdige produkt eller anvende teknologien på en koordineret måde ▌. Dette kan omfatte
  fælles indkøb

| b) | at foranstaltningen er baseret på fælles tekniske specifikationer, der er aftalt i fællesskab af medlemsstaterne og/eller associerede lande, som medfinansierer foranstaltningen. |
| --- | --- |

b)

at foranstaltningen er baseret på fælles tekniske specifikationer, der er aftalt i fællesskab af medlemsstaterne og/eller associerede lande, som medfinansierer foranstaltningen.

Artikel 24

Supplerende kriterier for støttetildeling

Ud over de kriterier for støttetildeling, der er omhandlet i artikel 13, kan der i arbejdsprogrammet også tages hensyn til:

| a) | bidraget til at øge effektiviteten i løbet af forsvarsprodukters og -teknologiers livscyklus, herunder omkostningseffektiviteten og de potentielle synergier i indkøbs- og vedligeholdelsesfaserne samt bortskaffelsesfasen |
| --- | --- |

a)

bidraget til at øge effektiviteten i løbet af forsvarsprodukters og -teknologiers livscyklus, herunder omkostningseffektiviteten og de potentielle synergier i indkøbs- og vedligeholdelsesfaserne samt bortskaffelsesfasen

| b) | graden af samarbejde mellem
  de medlemsstater, der er involveret
  i den støtteberettigede foranstaltning |
| --- | --- |

b)

graden af samarbejde mellem
  de medlemsstater, der er involveret
  i den støtteberettigede foranstaltning

| ba) | den påtænkte indkøbsmængde og den forventede virkning på medlemsstaternes forsvarskapaciteter og -udgifter samt Unionens strategiske autonomi. |
| --- | --- |

ba)

den påtænkte indkøbsmængde og den forventede virkning på medlemsstaternes forsvarskapaciteter og -udgifter samt Unionens strategiske autonomi.

Artikel 25

Ejendomsret til resultater

1.   Unionen skal ikke have ejendomsret til produkter eller teknologier, som er et resultat af udviklingsforanstaltninger, ligesom den ikke skal have nogen intellektuelle ejendomsrettigheder til foranstaltningernes resultater.

1a.
     
  Resultaterne af foranstaltningerne ejes af de støttemodtagere, der har frembragt dem. Hvis resultaterne frembringes af flere retlige enheder i fællesskab, og deres respektive bidrag ikke kan fastslås, eller hvis det ikke er muligt at opdele sådanne fælles resultater, har de retlige enheder fælles ejendomsret til resultaterne. Medejerne indgår en aftale om, hvordan den fælles ejendomsret fordeles og forvaltes i overensstemmelse med deres forpligtelser i tilskudsaftalen.

2.   Resultaterne af de foranstaltninger, der modtager støtte fra fonden, må ikke være underlagt nogen form for kontrol eller begrænsning af ikke-associerede tredjelande eller retlige enheder i ikke-associerede tredjelande, enten direkte eller indirekte gennem en eller flere retlige enheder, herunder i form af teknologioverførsel.

3.   Hvad angår resultater frembragt af støttemodtagere
  i henhold til denne forordning og med forbehold af denne artikels stk. 2, underrettes
  Kommissionen
  på forhånd og mindst seks uger før
  om enhver overførsel af ejendomsret eller udstedelsen af en licens til ikke-associerede tredjelande
  eller til ikke-associerede tredjelandes enheder
  .
  Hvis
  sådanne overdragelser af ejendomsret eller udstedelsen af en licens
  er
  i strid med Unionens og dens medlemsstaters forsvars- og sikkerhedsinteresser eller målene i denne forordning som fastsat i artikel 3,
  skal der ske
  tilbagebetaling af den finansiering, der stilles til rådighed under fonden.

4.   Som en undtagelse fra stk. 1, når Unionens bistand ydes i form af offentlige udbud, skal Unionen have ejendomsret til resultaterne, og medlemsstater og/eller associerede lande skal have ret til gratis, ikke-eksklusiv licens til anvendelse af resultaterne efter skriftlig anmodning herom.

Artikel 26

Underretning af projektlederen

Hvis medlemsstaterne og de associerede lande udnævner en projektleder,
  rådfører
  Kommissionen
  sig med
  projektlederen
  om status for foranstaltningen, inden der foretages udbetaling til modtageren for den støtteberettigede foranstaltning
  .

AFSNIT IV

AFSNIT IV

FORVALTNING, OVERVÅGNING, EVALUERING OG KONTROL

FORVALTNING, OVERVÅGNING, EVALUERING OG KONTROL

Artikel 27

Arbejdsprogrammer

1.   Fonden gennemføres ved årlige eller flerårige arbejdsprogrammer, der er fastlagt i overensstemmelse med finansforordningens artikel [110]. ▌

1a.
     
  Arbejdsprogrammerne kan navnlig tage højde for de strategier, som er udarbejdet i den overordnede strategiske forskningsdagsorden (OSRA) ogde strategiske kontekstscenarier (SCC'er) i CDP'en).

1b.
     
  Kommissionen sikrer sammenhængen i arbejdsprogrammerne hele vejen igennem livscyklusforvaltningen af forsvarsprodukter og -teknologier.

2.   Kommissionen vedtager arbejdsprogrammerne ved hjælp af
  delegerede retsakter
  efter proceduren i artikel 
  28a
  .

2a.
     
  Arbejdsprogrammerne skal indeholde en detaljeret angivelse af de kategorier af projekter, der finansieres af fonden. Disse arbejdsprogrammer skal være i overensstemmelse med målsætningerne i artikel 3.

2b.
     
  Kommissionen foretager på grundlag af udarbejdelsen af arbejdsprogrammerne en forudgående vurdering af eventuelle tilfælde af overlappende eksisterende kapaciteter eller allerede finansierede forsknings- eller udviklingsprojekter i Unionen.

▌

Artikel 28a

Udøvelse af delegerede beføjelser

1.
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 27, tillægges Kommissionen for en periode på syv år fra [ikrafttrædelsesdatoen].

3.
     
  Den i artikel 27 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.
     
  Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning
   (18).

Artikel 29

Uafhængige eksperter

1.   Kommissionen udnævner uafhængige eksperter til at bistå med evalueringen af forslag i overensstemmelse med finansforordningens artikel [237]. ▌

2.   De uafhængige eksperter skal være EU-borgere
  fra et så bredt udvalg af medlemsstater som muligt,
  som udpeges og udvælges på grundlag af indkaldelser af interessetilkendegivelser ▌med henblik på at opstille en liste over eksperter. Uanset finansforordningens artikel [237] offentliggøres denne liste ikke
  , hverken helt eller delvist, hvis det er påkrævet af hensyn til beskyttelsen af den offentlige sikkerhed
  .

3.   De uafhængige eksperter skal have den fornødne sikkerhedsgodkendelse udstedt af en medlemsstat.

▌

5.   Uafhængige eksperter udvælges på grundlag af deres færdigheder, erfaring og viden, som skal være afpasset de opgaver, de skal løse.

5a.   
  Kommissionen sikrer, at en ekspert, der står over for en interessekonflikt i forbindelse med et spørgsmål, som vedkommende skal udtale sig om, ikke bedømmer, rådgiver om eller bistår med det pågældende spørgsmål.

Artikel 30

Anvendelse af reglerne om klassificerede informationer

1.   Inden for denne forordnings anvendelsesområde:

| a) | skal hver medlemsstat eller associeret land sikre, at deres nationale sikkerhedsbestemmelser giver en grad af beskyttelse af EU's klassificerede informationer, der svarer til den, der sikres ved de sikkerhedsforskrifter, der er fastsat i Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 af 13. marts 2015 om reglerne for sikkerhedsbeskyttelse af EU's klassificerede informationer (19) og ved Rådets sikkerhedsforskrifter som fastsat i bilagene til afgørelse 2013/488/EU (20) |
| --- | --- |

a)

skal hver medlemsstat eller associeret land sikre, at deres nationale sikkerhedsbestemmelser giver en grad af beskyttelse af EU's klassificerede informationer, der svarer til den, der sikres ved de sikkerhedsforskrifter, der er fastsat i Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 af 13. marts 2015 om reglerne for sikkerhedsbeskyttelse af EU's klassificerede informationer (19) og ved Rådets sikkerhedsforskrifter som fastsat i bilagene til afgørelse 2013/488/EU (20)

| b) | skal medlemsstater og associerede lande straks underrette Kommissionen om de i litra a) nævnte nationale sikkerhedsforskrifter |
| --- | --- |

b)

skal medlemsstater og associerede lande straks underrette Kommissionen om de i litra a) nævnte nationale sikkerhedsforskrifter

| c) | må fysiske personer, der har bopæl i tredjelande, og juridiske personer, der er etableret i tredjelande, kun behandle EU's klassificerede informationer vedrørende fonden, såfremt de i disse lande er omfattet af sikkerhedsforskrifter, der sikrer en grad af beskyttelse, som mindst svarer til den, der sikres ved Kommissionens sikkerhedsforskrifter som fastsat i Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 og ved Rådets sikkerhedsforskrifter som fastsat i bilagene til afgørelse 2013/488/EU. Ækvivalensen af sikkerhedsforskrifter, der anvendes i et tredjeland eller en international organisation, fastslås i en informationssikkerhedsaftale, herunder, når der er relevant, spørgsmål vedrørende industrisikkerhed, der indgås mellem Unionen og det pågældende tredjeland eller den pågældende internationale organisation i overensstemmelse med den i artikel 218 i TEUF fastsatte procedure og under hensyntagen til artikel 13 i afgørelse 2013/488/EU |
| --- | --- |

c)

må fysiske personer, der har bopæl i tredjelande, og juridiske personer, der er etableret i tredjelande, kun behandle EU's klassificerede informationer vedrørende fonden, såfremt de i disse lande er omfattet af sikkerhedsforskrifter, der sikrer en grad af beskyttelse, som mindst svarer til den, der sikres ved Kommissionens sikkerhedsforskrifter som fastsat i Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 og ved Rådets sikkerhedsforskrifter som fastsat i bilagene til afgørelse 2013/488/EU. Ækvivalensen af sikkerhedsforskrifter, der anvendes i et tredjeland eller en international organisation, fastslås i en informationssikkerhedsaftale, herunder, når der er relevant, spørgsmål vedrørende industrisikkerhed, der indgås mellem Unionen og det pågældende tredjeland eller den pågældende internationale organisation i overensstemmelse med den i artikel 218 i TEUF fastsatte procedure og under hensyntagen til artikel 13 i afgørelse 2013/488/EU

| d) | uden at foregribe artikel 13 i afgørelse 2013/488/EU og forskrifterne for industriel sikkerhed som fastsat i Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/444, kan en fysisk person eller en juridisk person, et tredjeland eller en international organisation få adgang til EU's klassificerede informationer, når det på enkeltsagsbasis skønnes nødvendigt afhængigt af disse oplysningers art og indhold, princippet om, at modtageren ikke skal gives flere oplysninger end højst nødvendigt (need-to-know) og omfanget af Unionens interesse i videregivelsen. |
| --- | --- |

d)

uden at foregribe artikel 13 i afgørelse 2013/488/EU og forskrifterne for industriel sikkerhed som fastsat i Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/444, kan en fysisk person eller en juridisk person, et tredjeland eller en international organisation få adgang til EU's klassificerede informationer, når det på enkeltsagsbasis skønnes nødvendigt afhængigt af disse oplysningers art og indhold, princippet om, at modtageren ikke skal gives flere oplysninger end højst nødvendigt (need-to-know) og omfanget af Unionens interesse i videregivelsen.

2.   I forbindelse med foranstaltninger, der omfatter, kræver og/eller indeholder klassificerede informationer, skal det relevante finansieringsorgan i indkaldelsen af forslag/udbudsdokumenterne specificere alle de foranstaltninger og krav, der er nødvendige for at sikre disse oplysningers sikkerhed på det krævede niveau.

3.   For at lette udvekslingen af følsomme oplysninger mellem Kommissionen, støttemodtagerne og, hvor det er relevant, medlemsstaterne opretter Kommissionen et
  sikkert
  elektronisk informationsudvekslingssystem.

Artikel 31

Overvågning og rapportering

1.   Indikatorer til overvågning af fondens gennemførelse og udvikling hen imod opfyldelsen af de generelle og specifikke målsætninger i artikel 3 er anført i bilaget.

2.   For at sikre en effektiv vurdering af fondens udvikling hen imod opfyldelsen af dens målsætninger tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 36 med henblik på at ændre bilaget for om nødvendigt at gennemgå eller supplere indikatorerne, og med henblik på at supplere denne forordning med bestemmelser vedrørende oprettelsen af en overvågnings- og evalueringsramme.

3.   Kommissionen skal regelmæssigt overvåge
  og evaluere
  gennemførelsen af fonden og årligt rapportere
  til Europa-Parlamentet og Rådet
  om de fremskridt, der gøres.
  Årsrapporten skal indeholde et afsnit om gennemførelsen af artikel 7.
  Kommissionen skal til dette formål etablere de nødvendige overvågningsordninger.

4.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af fondens gennemførelse og resultater indsamles effektivt, virkningsfuldt og rettidigt. Til det formål pålægges modtagere af EU-midler forholdsmæssige rapporteringskrav.

Artikel 32

Evaluering af fonden

1.   Evalueringer gennemføres i så god tid, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen.

2.   Den foreløbige evaluering af fonden foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om fondens gennemførelse, dog senest fire år efter påbegyndelsen af fondens gennemførelse. Den foreløbige evalueringsrapport
  omfatter
  navnlig ▌en vurdering af fondens forvaltning,
  indhøstede erfaringer fra programmet for udvikling af den europæiske forsvarsindustri og den forberedende foranstaltning vedrørende forsvarsforskning, en vurdering af gennemførelsen af de etiske procedurer som omhandlet i artikel 7,
  gennemførelsesgrader, projekttildelingsresultater, herunder SMV'ers og midcapselskabers inddragelse og graden af deres grænseoverskridende deltagelse,
  fordelingen af finansieringen mellem forskellige kategorier af underleverandører, som defineret i artikel 10, nr. 9), det allokerede budget til disruptive teknologier
  samt finansiering i overensstemmelse med finansforordningens artikel [195] pr. 31. juli 2024.
  Den foreløbige evaluering indeholder desuden oplysninger om støttemodtagernes oprindelsesland, antal involverede lande og, hvis det er muligt, fordelingen af de frembragte intellektuelle ejendomsrettigheder.
  Kommissionen kan forelægge forslag til passende ændringer af denne forordning.

3.   Ved udgangen af gennemførelsesperioden, dog senest fire år efter den 31. december
  2027
  , skal Kommissionen udarbejde en endelig evalueringsrapport om fondens gennemførelse. Den endelige evalueringsrapport skal indeholde resultaterne af gennemførelsen, så vidt det er muligt i betragtning af fondens tidsmæssige virkninger. Rapporten skal — på baggrund af relevante høringer af medlemsstater, associerede lande og centrale interesserede parter — navnlig evaluere fremskridtene i retning af opfyldelsen af de målsætninger, der er fastsat i artikel 3. Rapporten skal også indeholde en analyse af SMV'ers og midcapselskabers deltagelse i projekter, der gennemføres under fonden, såvel som af SMV'ers og midcapselskabers integration i den globale værdikæde. Evalueringen skal desuden indeholde oplysninger om støttemodtagernes oprindelsesland og, hvis det er muligt, fordelingen af de frembragte intellektuelle ejendomsrettigheder.

4.   Kommissionen skal meddele Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget konklusionerne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil.

Artikel 33

Revision

Revisioner af anvendelsen af EU-bidrag, der foretages af personer eller enheder, herunder andre end dem, som er pålagt denne opgave af EU's institutioner eller organer, skal danne grundlag for den generelle sikkerhed, jf. finansforordningens artikel [127]. Den Europæiske Revisionsret skal revidere regnskaberne for alle Unionens indtægter og udgifter i henhold til artikel 287 i TEUF.

Artikel 34

Beskyttelse af Unionens finansielle interesser

Hvis et tredjeland deltager i fonden i kraft af en afgørelse, der træffes i henhold til en international aftale, eller med hjemmel i enhver anden retsforskrift, skal tredjelandet give den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Revisionsret de nødvendige rettigheder og den nødvendige adgang, således at de kan udøve deres respektive beføjelser fuldt ud. Hvad angår OLAF omfatter sådanne rettigheder retten til at foretage undersøgelser, herunder kontrol på stedet og inspektioner, som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF).

Artikel 35

Information, kommunikation og PR-virksomhed

1.   Modtagere af EU-finansiering skal anerkende EU-finansieringens oprindelse og sikre dens synlighed (navnlig ved fremstød for foranstaltningerne og disses resultater) gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden.

2.   Kommissionen skal gennemføre informations- og kommunikationstiltag vedrørende fonden og dens foranstaltninger og resultater. De finansielle midler, der er afsat til fonden, skal også bidrage til
  Kommissionens
  formidling af EU's politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målsætningerne i artikel 3.
  Disse finansielle midler kan anvendes til projekter vedrørende statistikker om forsvarsindustrien og projekter til pilotindsamling af data.

AFSNIT V

AFSNIT V

DELEGEREDE RETSAKTER, OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

DELEGEREDE RETSAKTER, OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 36

Delegerede retsakter

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 31, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra datoen for denne forordnings ikrafttræden.

2.   Den i artikel 31 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

3.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016.

4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 31 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 37

Ophævelse

Forordning (EU) .../... (program for udvikling af den europæiske forsvarsindustri) ophæves med virkning fra den 1. januar 2021.

Artikel 38

Overgangsbestemmelser

1.   Denne forordning påvirker ikke videreførelsen eller ændringen af de pågældende foranstaltninger frem til deres afslutning, under [forordningen om et program for udvikling af den europæiske forsvarsindustri] eller den forberedende foranstaltning vedrørende forsvarsforskning, som fortsat finder anvendelse på de pågældende foranstaltninger, indtil de afsluttes.

2.   Finansieringsrammen for fonden kan også dække udgifter til teknisk og administrativ bistand, som er påkrævet for at sikre overgangen mellem fonden og de foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til dens forgængere, [forordningen om et program for udvikling af den europæiske forsvarsindustri] samt den forberedende foranstaltning vedrørende forsvarsforskning.

3.   Om nødvendigt kan der opføres bevillinger på budgettet ud over 2027 til dækning af udgifter som nævnt i artikel 4, stk. 4, til forvaltning af foranstaltninger, som ikke er afsluttet senest den 31. december 2027.

Artikel 39

Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den anvendes fra den 1. januar 2021.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i alle medlemsstater.

Udfærdiget i ..., den [...].

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0412/2018).

1

(*1)  Ændringer: Ny eller ændret tekst er markeret med fede typer og kursiv. udgået tekst er markeret med symbolet ▌.

*1

(2)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 2018/1092 af 18. juli 2018 om oprettelse af programmet for udvikling af den europæiske forsvarsindustri med henblik på at støtte konkurrenceevnen og innovationskapaciteten i Unionens forsvarsindustri (EUT L 200 af 7.8.2018, s. 30).

2

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 2018/1092 af 18. juli 2018 om oprettelse af programmet for udvikling af den europæiske forsvarsindustri med henblik på at støtte konkurrenceevnen og innovationskapaciteten i Unionens forsvarsindustri (EUT L 200 af 7.8.2018, s. 30).

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF af 6. maj 2009 om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet (EUT L 146 af 10.6.2009, s. 1); Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/81/EF af 13. juli 2009 om samordning af fremgangsmåderne ved ordregivende myndigheders eller ordregiveres indgåelse af visse bygge- og anlægs-, vareindkøbs- og tjenesteydelseskontrakter på forsvars- og sikkerhedsområdet og om ændring af direktiv 2004/17/EF og 2004/18/EF (EUT L 216 af 20.8.2009, s. 76).

3

(4)  Rådets afgørelse 2013/755/EU af 25. november 2013 om de oversøiske landes og territoriers associering med Den Europæiske Union (»associeringsafgørelse«) (EUT L 344 af 19.12.2013, s. 1).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

5

(6)  Henvisningen skal opdateres:
  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1. Aftalen findes på:
  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=CELEX:32013Q1220(01)

6

Henvisningen skal opdateres:

Aftalen findes på:

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=CELEX:32013Q1220(01)

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1).

7

(8)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1).

8

(9)  Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2).

9

(10)  Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af en europæisk anklagemyndighed (EPPO) (EUT L 283 af 31.10.2017, s. 1).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (EUT L 198 af 28.7.2017, s. 29).

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF af 6. maj 2009 om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet (EUT L 146 af 10.6.2009, s. 1).

12

(13)  Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 af 13. marts 2015 om reglerne for sikkerhedsbeskyttelse af EU's klassificerede informationer (EUT L 72 af 17.3.2015, s. 53).

13

(14)  Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36).

14

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65).

15

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU af 26. februar 2014 om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester og om ophævelse af direktiv 2004/17/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 243).

16

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/81/EF af 13. juli 2009 om samordning af fremgangsmåderne ved ordregivende myndigheders eller ordregiveres indgåelse af visse bygge- og anlægs-, vareindkøbs- og tjenesteydelseskontrakter på forsvars- og sikkerhedsområdet og om ændring af direktiv 2004/17/EF og 2004/18/EF (EUT L 216 af 20.8.2009, s. 76).

17

(18)  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

18

(19)  EUT L 72 af 17.3.2015, s. 53.

19

(20)  EUT L 274 af 15.10.2013, s. 1.

20

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/648 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/648

---

P8_TA(2018)0517

Oprettelse af Connecting Europe-faciliteten ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 12. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1316/2013 og (EU) nr. 283/2014 (COM(2018)0438 — C8-0255/2018 — 2018/0228(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

[Ændring 1, medmindre andet er angivet]

(2020/C 388/42)

EUROPA-PARLAMENTETS ÆNDRINGSFORSLAG (*1)

til Kommissionens forslag

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) .../...

om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1316/2013 og (EU) nr. 283/2014

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR –

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 172 og 194,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3),

efter den almindelige lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Med henblik på at opnå intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og fremme jobskabelsen
  og respektere de langsigtede dekarboniseringsforpligtelser
  har Unionen brug for en moderne,
  multimodal
  højeffektiv infrastruktur, som kan bidrage til at forbinde og integrere Unionen og alle dens regioner,
  herunder udkantsområder og regioner i den yderste periferi, øregioner, perifere regioner og bjergområder
  , inden for transport-,
  digital-
  og energisektorerne. Sådanne forbindelser bør bidrage til at forbedre den frie bevægelighed for personer,
  herunder bevægelseshæmmede personer,
  varer, kapital og tjenesteydelser. De transeuropæiske net bør lette forbindelserne på tværs af landegrænserne, fremme en øget økonomisk, social og territorial samhørighed og bidrage til en mere konkurrencedygtig
  og bæredygtig
  social markedsøkonomi og til at bekæmpe klimaændringer. |
| --- | --- |

(1)

Med henblik på at opnå intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og fremme jobskabelsen
  og respektere de langsigtede dekarboniseringsforpligtelser
  har Unionen brug for en moderne,
  multimodal
  højeffektiv infrastruktur, som kan bidrage til at forbinde og integrere Unionen og alle dens regioner,
  herunder udkantsområder og regioner i den yderste periferi, øregioner, perifere regioner og bjergområder
  , inden for transport-,
  digital-
  og energisektorerne. Sådanne forbindelser bør bidrage til at forbedre den frie bevægelighed for personer,
  herunder bevægelseshæmmede personer,
  varer, kapital og tjenesteydelser. De transeuropæiske net bør lette forbindelserne på tværs af landegrænserne, fremme en øget økonomisk, social og territorial samhørighed og bidrage til en mere konkurrencedygtig
  og bæredygtig
  social markedsøkonomi og til at bekæmpe klimaændringer.

| (2) | Formålet med Connecting Europe-faciliteten (»programmet«) er at fremskynde investeringerne i transeuropæiske net og mobilisere finansiering fra både den offentlige og private sektor, samtidig med at retssikkerheden øges, og princippet om teknologineutralitet respekteres. Programmet bør skabe mulighed for, at synergivirkningerne mellem transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor kan udnyttes bedst muligt, og derved øge effektiviteten af Unionens indsats og gøre det muligt at optimere gennemførelsesomkostningerne. |
| --- | --- |

(2)

Formålet med Connecting Europe-faciliteten (»programmet«) er at fremskynde investeringerne i transeuropæiske net og mobilisere finansiering fra både den offentlige og private sektor, samtidig med at retssikkerheden øges, og princippet om teknologineutralitet respekteres. Programmet bør skabe mulighed for, at synergivirkningerne mellem transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor kan udnyttes bedst muligt, og derved øge effektiviteten af Unionens indsats og gøre det muligt at optimere gennemførelsesomkostningerne.

| (2a) | Programmet bør bidrage til at fremme den territoriale tilgængelighed og konnektivitet i alle Unionens regioner, herunder udkantsområder og regioner i den yderste periferi, øregioner, perifere regioner og bjergområder og de grænseoverskridende regioner samt de affolkede og tyndt befolkede områder. |
| --- | --- |

(2a)

Programmet bør bidrage til at fremme den territoriale tilgængelighed og konnektivitet i alle Unionens regioner, herunder udkantsområder og regioner i den yderste periferi, øregioner, perifere regioner og bjergområder og de grænseoverskridende regioner samt de affolkede og tyndt befolkede områder.

| (3) | Programmet bør
  også bidrage til EU-indsatsen mod
  klimaændringer,
  støtte
  miljømæssigt og socialt bæredygtige projekter og, hvor det er relevant, aktioner til afbødning af og tilpasning til klimaændringer. Navnlig programmets bidrag til at nå målene og målsætningerne i Parisaftalen samt de foreslåede 2030-klima- og energimål og de langsigtede dekarboniseringsmålsætninger bør styrkes. |
| --- | --- |

(3)

Programmet bør
  også bidrage til EU-indsatsen mod
  klimaændringer,
  støtte
  miljømæssigt og socialt bæredygtige projekter og, hvor det er relevant, aktioner til afbødning af og tilpasning til klimaændringer. Navnlig programmets bidrag til at nå målene og målsætningerne i Parisaftalen samt de foreslåede 2030-klima- og energimål og de langsigtede dekarboniseringsmålsætninger bør styrkes.

| (3a) | Programmet bør sikre en høj grad af gennemsigtighed ved at give adgang til de relevante dokumenter, navnlig i tilfælde hvor projekter påvirker miljøet og menneskers sundhed. Projektvurderingsproceduren bør også tage hensyn til sociale kriterier og kriterier for samhørighed og især lokalsamfundenes accept. [Ændring 82] |
| --- | --- |

(3a)

Programmet bør sikre en høj grad af gennemsigtighed ved at give adgang til de relevante dokumenter, navnlig i tilfælde hvor projekter påvirker miljøet og menneskers sundhed. Projektvurderingsproceduren bør også tage hensyn til sociale kriterier og kriterier for samhørighed og især lokalsamfundenes accept. [Ændring 82]

| (4) | Med henblik på at afspejle betydningen af at bekæmpe klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og dens forpligtelser til at nå De Forenede Nationers
  17
  mål for bæredygtig udvikling bør denne forordning derfor mainstreame klimaindsatsen og at føre til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet skal gå til støtte til klimamålsætningerne (4). Aktioner i medfør af dette program forventes at bidrage med 60 % af programmets samlede finansieringsramme til klimamålsætninger, baseret blandt andet på ▌ Riomarkører: ▌ udgifter i forbindelse med jernbaneinfrastruktur
  og infrastruktur for indre vandveje, opladningsinfrastruktur
  , alternative
  og bæredygtige
  brændstoffer
  for alle transportformer, energieffektivitet,
  ren bytransport, eltransmission, oplagring af elektricitet, intelligente net, CO2-transport, vedvarende energi, ▌ indre vandveje ▌ multimodal transport og gasinfrastruktur
  bør være i overensstemmelse med klimamålsætningerne
  . Relevante aktioner vil blive identificeret under forberedelsen og gennemførelsen af programmet og revurderet som led i de relevante evalueringer og gennemgange. For at undgå, at en sådan infrastruktur er sårbar over for klimaændringernes potentielle langsigtede virkninger, og for at sikre, at omkostningerne ved drivhusgasemissioner fra projektet indgår i projektets økonomiske evaluering, bør projekter, der støttes af programmet, være underlagt klimasikring i overensstemmelse med den vejledning, som bør udarbejdes af Kommissionen i overensstemmelse med den vejledning, der udarbejdes for andre EU-programmer, hvor det er relevant.
  I overensstemmelse med Unionens målsætninger og forpligtelser om at mindske klimaændringernes virkninger opfordrer programmet til et skift i transportform til mere bæredygtige transportformer som jernbane, ren bytransport, søtransport og transport ad indre vandveje. |
| --- | --- |

(4)

Med henblik på at afspejle betydningen af at bekæmpe klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og dens forpligtelser til at nå De Forenede Nationers
  17
  mål for bæredygtig udvikling bør denne forordning derfor mainstreame klimaindsatsen og at føre til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet skal gå til støtte til klimamålsætningerne (4). Aktioner i medfør af dette program forventes at bidrage med 60 % af programmets samlede finansieringsramme til klimamålsætninger, baseret blandt andet på ▌ Riomarkører: ▌ udgifter i forbindelse med jernbaneinfrastruktur
  og infrastruktur for indre vandveje, opladningsinfrastruktur
  , alternative
  og bæredygtige
  brændstoffer
  for alle transportformer, energieffektivitet,
  ren bytransport, eltransmission, oplagring af elektricitet, intelligente net, CO2-transport, vedvarende energi, ▌ indre vandveje ▌ multimodal transport og gasinfrastruktur
  bør være i overensstemmelse med klimamålsætningerne
  . Relevante aktioner vil blive identificeret under forberedelsen og gennemførelsen af programmet og revurderet som led i de relevante evalueringer og gennemgange. For at undgå, at en sådan infrastruktur er sårbar over for klimaændringernes potentielle langsigtede virkninger, og for at sikre, at omkostningerne ved drivhusgasemissioner fra projektet indgår i projektets økonomiske evaluering, bør projekter, der støttes af programmet, være underlagt klimasikring i overensstemmelse med den vejledning, som bør udarbejdes af Kommissionen i overensstemmelse med den vejledning, der udarbejdes for andre EU-programmer, hvor det er relevant.
  I overensstemmelse med Unionens målsætninger og forpligtelser om at mindske klimaændringernes virkninger opfordrer programmet til et skift i transportform til mere bæredygtige transportformer som jernbane, ren bytransport, søtransport og transport ad indre vandveje.

| (5) | For at opfylde de rapporteringsforpligtelser, der er fastsat i artikel 11, litra c), i direktiv (EU) 2016/2284 om nedbringelse af nationale emissioner af visse luftforurenende stoffer, om ændring af direktiv 2003/35/EF og om ophævelse af direktiv 2001/81/EF, hvad angår anvendelsen af EU-midler til at støtte de foranstaltninger, der er truffet med henblik på at opfylde dette direktivs målsætninger, bør udgifter vedrørende nedbringelse af emissioner eller luftforurenende stoffer i overensstemmelse med dette direktiv spores. |
| --- | --- |

(5)

For at opfylde de rapporteringsforpligtelser, der er fastsat i artikel 11, litra c), i direktiv (EU) 2016/2284 om nedbringelse af nationale emissioner af visse luftforurenende stoffer, om ændring af direktiv 2003/35/EF og om ophævelse af direktiv 2001/81/EF, hvad angår anvendelsen af EU-midler til at støtte de foranstaltninger, der er truffet med henblik på at opfylde dette direktivs målsætninger, bør udgifter vedrørende nedbringelse af emissioner eller luftforurenende stoffer i overensstemmelse med dette direktiv spores.

| (6) | En vigtig målsætning for dette program er at skabe større synergivirkning
  og komplementaritet
  mellem transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor. Med henblik herpå
  kan arbejdsprogrammerne effektivt
  omfatte specifikke interventionsområder, f.eks. hvad angår netforbundet og automatiseret mobilitet
  , bæredygtige
  alternative brændstoffer,
  herunder den relevante infrastruktur for alle transportformer eller fælles grænseoverskridende infrastruktur
  ,
  og bør give mulighed for øget fleksibilitet til at lægge den finansielle støtte i disse sektorer sammen. Det kunne udgøre en integreret del af et projekt af fælles interesse inden for området energi og transport, at der gives mulighed for digital kommunikation.
  Inden for hver enkelt sektor bør programmet desuden give mulighed for, at visse
  synergetiske
  komponenter, der vedrører en anden sektor, kan anses for støtteberettigede, hvis en sådan tilgang forbedrer de socioøkonomiske fordele ved investeringen. Synergivirkninger mellem sektorerne bør fremmes gennem tildelingskriterierne for udvælgelsen af aktioner
  samt gennem øget medfinansiering
  . |
| --- | --- |

(6)

En vigtig målsætning for dette program er at skabe større synergivirkning
  og komplementaritet
  mellem transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor. Med henblik herpå
  kan arbejdsprogrammerne effektivt
  omfatte specifikke interventionsområder, f.eks. hvad angår netforbundet og automatiseret mobilitet
  , bæredygtige
  alternative brændstoffer,
  herunder den relevante infrastruktur for alle transportformer eller fælles grænseoverskridende infrastruktur
  ,
  og bør give mulighed for øget fleksibilitet til at lægge den finansielle støtte i disse sektorer sammen. Det kunne udgøre en integreret del af et projekt af fælles interesse inden for området energi og transport, at der gives mulighed for digital kommunikation.
  Inden for hver enkelt sektor bør programmet desuden give mulighed for, at visse
  synergetiske
  komponenter, der vedrører en anden sektor, kan anses for støtteberettigede, hvis en sådan tilgang forbedrer de socioøkonomiske fordele ved investeringen. Synergivirkninger mellem sektorerne bør fremmes gennem tildelingskriterierne for udvælgelsen af aktioner
  samt gennem øget medfinansiering
  .

| (7) | Retningslinjerne for det transeuropæiske transportnet udpeger infrastruktur i TEN-T, specificerer de krav, der skal opfyldes, og fastsætter foranstaltninger til deres gennemførelse som fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 (5) (i det følgende benævnt »TEN-T-retningslinjerne«). Ifølge disse retningslinjer forventes det navnlig, at hovednettet er færdigetableret senest i 2030 gennem etablering af ny infrastruktur såvel som gennem en gennemgribende opgradering og rehabilitering af den eksisterende infrastruktur. |
| --- | --- |

(7)

Retningslinjerne for det transeuropæiske transportnet udpeger infrastruktur i TEN-T, specificerer de krav, der skal opfyldes, og fastsætter foranstaltninger til deres gennemførelse som fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 (5) (i det følgende benævnt »TEN-T-retningslinjerne«). Ifølge disse retningslinjer forventes det navnlig, at hovednettet er færdigetableret senest i 2030 gennem etablering af ny infrastruktur såvel som gennem en gennemgribende opgradering og rehabilitering af den eksisterende infrastruktur.

| (7a) | Aktioner, der bidrager til udviklingen af projekter af fælles interesse inden for transportsektoren, og som finansieres af programmet, bør bygge på komplementariteten mellem alle transportformer for at give mulighed for effektive, sammenhængende og multimodale net og for at sikre konnektivitet i hele Unionen. |
| --- | --- |

(7a)

Aktioner, der bidrager til udviklingen af projekter af fælles interesse inden for transportsektoren, og som finansieres af programmet, bør bygge på komplementariteten mellem alle transportformer for at give mulighed for effektive, sammenhængende og multimodale net og for at sikre konnektivitet i hele Unionen.

| (8) | For at opfylde de målsætninger, der er fastsat i TEN-T-retningslinjerne, er det nødvendigt at støtte og prioritere
  igangværende TEN-T-projekter
  samt de grænseoverskridende forbindelser,
  flaskehalsene, de horisontale prioriteter
  , de manglende forbindelser
  og byknudepunkter
  og, hvor det er relevant, sikre, at de støttede aktioner er i overensstemmelse med de korridorarbejdsplaner, der er udarbejdet i henhold til artikel 47 forordning (EU) nr. 1315/2013 og den overordnede netudvikling med hensyn til performance og interoperabilitet. |
| --- | --- |

(8)

For at opfylde de målsætninger, der er fastsat i TEN-T-retningslinjerne, er det nødvendigt at støtte og prioritere
  igangværende TEN-T-projekter
  samt de grænseoverskridende forbindelser,
  flaskehalsene, de horisontale prioriteter
  , de manglende forbindelser
  og byknudepunkter
  og, hvor det er relevant, sikre, at de støttede aktioner er i overensstemmelse med de korridorarbejdsplaner, der er udarbejdet i henhold til artikel 47 forordning (EU) nr. 1315/2013 og den overordnede netudvikling med hensyn til performance og interoperabilitet.

| (8a) | I nogle tilfælde har projekter, der gennemføres på en medlemsstats område, en betydelig grænseoverskridende virkning og skaber værdi, som går ud over nationale grænser, ved at forbedre grænseoverskridende forbindelser ved kysten eller ved at forbedre forbindelsen til den brede økonomi i baglandet på tværs af nationale grænser. Projekter, der kan dokumentere en sådan virkning, bør således betragtes som grænseoverskridende. |
| --- | --- |

(8a)

I nogle tilfælde har projekter, der gennemføres på en medlemsstats område, en betydelig grænseoverskridende virkning og skaber værdi, som går ud over nationale grænser, ved at forbedre grænseoverskridende forbindelser ved kysten eller ved at forbedre forbindelsen til den brede økonomi i baglandet på tværs af nationale grænser. Projekter, der kan dokumentere en sådan virkning, bør således betragtes som grænseoverskridende.

| (8b) | For at tage hensyn til de ekstraordinære omstændigheder i forbindelse med Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union bør der skabes en forbindelse mellem Irland og det kontinentale Europa ved at ændre ruten og sammensætningen af TEN-T-korridorerne med henblik på at inddrage de maritime forbindelser mellem de irske havne og de kontinentale havne i hovednettet og det samlede net. |
| --- | --- |

(8b)

For at tage hensyn til de ekstraordinære omstændigheder i forbindelse med Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union bør der skabes en forbindelse mellem Irland og det kontinentale Europa ved at ændre ruten og sammensætningen af TEN-T-korridorerne med henblik på at inddrage de maritime forbindelser mellem de irske havne og de kontinentale havne i hovednettet og det samlede net.

| (9) | Ruteføringen af hovednetkorridorerne, deres forhåndsudpegede strækninger
  og deres kapacitet
  bør tilpasses for at afspejle de stigende transportstrømme og udviklingen af nettet. Disse justeringer
  af hovednettet bør ikke påvirke dets færdiggørelse senest i 2030 og bør forbedre korridorernes dækning af Unionens territorium og
  bør være forholdsmæssige for at bevare sammenhængen og effektiviteten af udviklingen og koordineringen af korridoren. Af denne årsag bør længden af hovednetkorridorerne ikke øges med mere end 15 %.
  Udviklingen inden for det samlede net skal overvåges og vurderes med henblik på at sikre strækningernes relevans. |
| --- | --- |

(9)

Ruteføringen af hovednetkorridorerne, deres forhåndsudpegede strækninger
  og deres kapacitet
  bør tilpasses for at afspejle de stigende transportstrømme og udviklingen af nettet. Disse justeringer
  af hovednettet bør ikke påvirke dets færdiggørelse senest i 2030 og bør forbedre korridorernes dækning af Unionens territorium og
  bør være forholdsmæssige for at bevare sammenhængen og effektiviteten af udviklingen og koordineringen af korridoren. Af denne årsag bør længden af hovednetkorridorerne ikke øges med mere end 15 %.
  Udviklingen inden for det samlede net skal overvåges og vurderes med henblik på at sikre strækningernes relevans.

| (10) | Det er nødvendigt at fremme
  offentlige og private
  investeringer til fordel for
  mobilitet, der er
  intelligent,
  interoperabel
  , bæredygtig,
  multimodal
  , inklusiv,
  tilgængelig for bevægelseshæmmede personer
  og sikker i hele Unionen
  for alle transportformer
  . Kommissionen fremlagde i 2017 (6)»Et mobilt Europa«, der er en lang række initiativer, som har til formål at gøre trafikken mere sikker, fremme intelligent brug af vejafgifter, nedbringe CO2-emissioner, luftforurening og trafikbelastning, fremme netforbundet og autonom mobilitet og sikre de rette betingelser og hviletider for arbejdstagerne. Disse initiativer bør ledsages af finansiel støtte fra Unionen, og hvor det er relevant gennem dette program,
  eksempelvis for at fremme implementeringen og eftermonteringen af intelligente fartskrivere
  . |
| --- | --- |

(10)

Det er nødvendigt at fremme
  offentlige og private
  investeringer til fordel for
  mobilitet, der er
  intelligent,
  interoperabel
  , bæredygtig,
  multimodal
  , inklusiv,
  tilgængelig for bevægelseshæmmede personer
  og sikker i hele Unionen
  for alle transportformer
  . Kommissionen fremlagde i 2017 (6)»Et mobilt Europa«, der er en lang række initiativer, som har til formål at gøre trafikken mere sikker, fremme intelligent brug af vejafgifter, nedbringe CO2-emissioner, luftforurening og trafikbelastning, fremme netforbundet og autonom mobilitet og sikre de rette betingelser og hviletider for arbejdstagerne. Disse initiativer bør ledsages af finansiel støtte fra Unionen, og hvor det er relevant gennem dette program,
  eksempelvis for at fremme implementeringen og eftermonteringen af intelligente fartskrivere
  .

| (11) | I TEN-T-retningslinjerne kræves det for så vidt angår ny teknologi og innovation, at TEN-T gør det muligt at dekarbonisere alle transportformer ved at stimulere energieffektivitet og anvendelse af alternative brændstoffer,
  samtidig med at princippet om teknologineutralitet respekteres
  . Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU (7) fastlægger en fælles ramme for foranstaltninger til etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer
  for alle transportformer
  i Unionen med henblik på at
  mindske
  afhængigheden af
  fossile brændstoffer så vidt muligt
  og at begrænse de
  miljø- og klimamæssige
  virkninger af transport og kræver, at medlemsstaterne sikrer, at offentligt tilgængelige ladestandere eller tankstationer stilles til rådighed senest den 31. december 2025. Som skitseret i Kommissionens forslag (8) af november 2017 er der behov for et omfattende sæt foranstaltninger til fremme af lavemissionsmobilitet, herunder finansiel støtte, når markedsvilkårene ikke giver et tilstrækkeligt incitament. |
| --- | --- |

(11)

I TEN-T-retningslinjerne kræves det for så vidt angår ny teknologi og innovation, at TEN-T gør det muligt at dekarbonisere alle transportformer ved at stimulere energieffektivitet og anvendelse af alternative brændstoffer,
  samtidig med at princippet om teknologineutralitet respekteres
  . Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU (7) fastlægger en fælles ramme for foranstaltninger til etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer
  for alle transportformer
  i Unionen med henblik på at
  mindske
  afhængigheden af
  fossile brændstoffer så vidt muligt
  og at begrænse de
  miljø- og klimamæssige
  virkninger af transport og kræver, at medlemsstaterne sikrer, at offentligt tilgængelige ladestandere eller tankstationer stilles til rådighed senest den 31. december 2025. Som skitseret i Kommissionens forslag (8) af november 2017 er der behov for et omfattende sæt foranstaltninger til fremme af lavemissionsmobilitet, herunder finansiel støtte, når markedsvilkårene ikke giver et tilstrækkeligt incitament.

| (12) | I forbindelse med meddelelsen »Sustainable Mobility for Europe: safe, connected, and clean« (9) understregede Kommissionen, at automatiserede køretøjer og avancerede konnektivitetssystemer vil gøre køretøjer mere sikre, lettere at dele og mere tilgængelige for alle borgere, herunder dem, der i dag kan være afskåret fra mobilitetstjenester, såsom ældre
  og bevægelseshæmmede personer
  . I den forbindelse fremsatte Kommissionen også forslag til EU's strategiske handlingsplan for trafiksikkerhed og en revision af direktiv 2008/96/EF om forvaltning af vejinfrastrukturens sikkerhed.
  I overensstemmelse hermed bør andre bestemmelser, såsom direktiv 2004/54/EF om minimumssikkerhedskrav for tunneler i det transeuropæiske vejnet, tilpasses de nye sikkerheds- og digitaliseringsstandarder i transportsektoren. Forbedringen af sikkerheden bør ligeledes være en prioritet i jernbanesektoren. Det er navnlig vigtigt at investere i sikkerheden ved jernbaneoverskæringer (f.eks. signalering, bedre infrastruktur). I 2012 skete der ved de 114 000 jernbaneovergange, der findes i EU, 573 alvorlige ulykker, der medførte 369 dødsfald og 339 alvorligt tilskadekomne (rapport fra ERA 2014). Som følge heraf bør der på EU-plan foretages en identificering af de jernbaneoverskæringer, der udgør en høj risiko for sikkerheden, med henblik på at investere i forbedringen af disse infrastrukturer, der på længere sigt bør udskiftes med broer og underjordiske overgange. |
| --- | --- |

(12)

I forbindelse med meddelelsen »Sustainable Mobility for Europe: safe, connected, and clean« (9) understregede Kommissionen, at automatiserede køretøjer og avancerede konnektivitetssystemer vil gøre køretøjer mere sikre, lettere at dele og mere tilgængelige for alle borgere, herunder dem, der i dag kan være afskåret fra mobilitetstjenester, såsom ældre
  og bevægelseshæmmede personer
  . I den forbindelse fremsatte Kommissionen også forslag til EU's strategiske handlingsplan for trafiksikkerhed og en revision af direktiv 2008/96/EF om forvaltning af vejinfrastrukturens sikkerhed.
  I overensstemmelse hermed bør andre bestemmelser, såsom direktiv 2004/54/EF om minimumssikkerhedskrav for tunneler i det transeuropæiske vejnet, tilpasses de nye sikkerheds- og digitaliseringsstandarder i transportsektoren. Forbedringen af sikkerheden bør ligeledes være en prioritet i jernbanesektoren. Det er navnlig vigtigt at investere i sikkerheden ved jernbaneoverskæringer (f.eks. signalering, bedre infrastruktur). I 2012 skete der ved de 114 000 jernbaneovergange, der findes i EU, 573 alvorlige ulykker, der medførte 369 dødsfald og 339 alvorligt tilskadekomne (rapport fra ERA 2014). Som følge heraf bør der på EU-plan foretages en identificering af de jernbaneoverskæringer, der udgør en høj risiko for sikkerheden, med henblik på at investere i forbedringen af disse infrastrukturer, der på længere sigt bør udskiftes med broer og underjordiske overgange.

| (13) | For at forbedre gennemførelsen af transportprojekter i mindre udviklede dele af nettet bør en samhørighedsfondstildeling overføres til programmet med henblik på at finansiere transportprojekter i de medlemsstater, som er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden. I den indledende fase ▌bør udvælgelsen af støtteberettigede projekter overholde de nationale tildelinger under Samhørighedsfonden.
  I slutningen af
  den
  indledende fase
  bør de midler, der overføres
  til programmet, og som ikke er afsat til et transportinfrastrukturprojekt,
  tildeles på et konkurrencepræget grundlag til projekter beliggende i de medlemsstater, der er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden, idet grænseoverskridende forbindelser og manglende forbindelser prioriteres. Kommissionen bør støtte medlemsstater, der er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden, i deres indsats for at udvikle en projektpipeline, navnlig ved at styrke de pågældende offentlige myndigheders institutionelle kapacitet. |
| --- | --- |

(13)

For at forbedre gennemførelsen af transportprojekter i mindre udviklede dele af nettet bør en samhørighedsfondstildeling overføres til programmet med henblik på at finansiere transportprojekter i de medlemsstater, som er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden. I den indledende fase ▌bør udvælgelsen af støtteberettigede projekter overholde de nationale tildelinger under Samhørighedsfonden.
  I slutningen af
  den
  indledende fase
  bør de midler, der overføres
  til programmet, og som ikke er afsat til et transportinfrastrukturprojekt,
  tildeles på et konkurrencepræget grundlag til projekter beliggende i de medlemsstater, der er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden, idet grænseoverskridende forbindelser og manglende forbindelser prioriteres. Kommissionen bør støtte medlemsstater, der er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden, i deres indsats for at udvikle en projektpipeline, navnlig ved at styrke de pågældende offentlige myndigheders institutionelle kapacitet.

| (14) | Efter en fælles meddelelse af november 2017 om fremme af
  dobbelt
  mobilitet i Den Europæiske Union (10) blev det i handlingsplanen for militær mobilitet, som blev vedtaget den 28. marts 2018 af Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (11), understreget, at transportinfrastrukturpolitikken rummer en klar mulighed for at øge synergivirkningerne mellem forsvarsbehov og TEN-T,
  med henblik på overordnet set at forbedre mobiliteten i hele Unionen
  . Ifølge handlingsplanen vil Rådet senest medio 2018 blive opfordret til at drøfte og validere de militære krav med hensyn til transportinfrastruktur, og Kommissionen vil inden udgangen af 2019 udpege de dele af det transeuropæiske transportnet, som
  også
  egner sig til en
  dobbelt (civil og forsvarsmæssig) anvendelse af infrastrukturen
  , under hensyntagen til muligheden for at
  opgradere
  den eksisterende infrastruktur.
  Infrastrukturen vil til enhver tid være beregnet til dobbelt anvendelse.
  EU-finansiering til gennemførelse af projekter med dobbelt anvendelse bør gennemføres ved hjælp af programmet på grundlag af ▌arbejdsprogrammer
  gennem målbare aktioner i overensstemmelse med
  de gældende krav som defineret i forbindelse med handlingsplanen. |
| --- | --- |

(14)

Efter en fælles meddelelse af november 2017 om fremme af
  dobbelt
  mobilitet i Den Europæiske Union (10) blev det i handlingsplanen for militær mobilitet, som blev vedtaget den 28. marts 2018 af Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (11), understreget, at transportinfrastrukturpolitikken rummer en klar mulighed for at øge synergivirkningerne mellem forsvarsbehov og TEN-T,
  med henblik på overordnet set at forbedre mobiliteten i hele Unionen
  . Ifølge handlingsplanen vil Rådet senest medio 2018 blive opfordret til at drøfte og validere de militære krav med hensyn til transportinfrastruktur, og Kommissionen vil inden udgangen af 2019 udpege de dele af det transeuropæiske transportnet, som
  også
  egner sig til en
  dobbelt (civil og forsvarsmæssig) anvendelse af infrastrukturen
  , under hensyntagen til muligheden for at
  opgradere
  den eksisterende infrastruktur.
  Infrastrukturen vil til enhver tid være beregnet til dobbelt anvendelse.
  EU-finansiering til gennemførelse af projekter med dobbelt anvendelse bør gennemføres ved hjælp af programmet på grundlag af ▌arbejdsprogrammer
  gennem målbare aktioner i overensstemmelse med
  de gældende krav som defineret i forbindelse med handlingsplanen.

| (14a) | Udarbejdelsen af handlingsplanen for dobbelt mobilitet (civil og forsvarsmæssig) i Unionen er del af det overordnede mål om at forbedre EU's mobilitet og samtidig give svar på de logistiske og mobilitetsmæssige udfordringer, der er beskrevet i Den Europæiske Unions fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP). Med henblik herpå er det vigtigt at harmonisere grænseoverskridende standarder og toldbestemmelser samt administrative og lovgivningsmæssige procedurer. EU-joint ventures udfylder bl.a. en afgørende rolle for at bidrage til harmoniseringen af administrative og lovgivningsmæssige procedurer, både for CEF og for handlingsplanen for dobbelt mobilitet (civil og forsvarsmæssig). Den dobbelte mobilitet (den civile og forsvarsmæssige) vil bidrage til udviklingen af CEF, navnlig med hensyn til budgetspørgsmål samt opfyldelsen af nye og fremtidige behov. |
| --- | --- |

(14a)

Udarbejdelsen af handlingsplanen for dobbelt mobilitet (civil og forsvarsmæssig) i Unionen er del af det overordnede mål om at forbedre EU's mobilitet og samtidig give svar på de logistiske og mobilitetsmæssige udfordringer, der er beskrevet i Den Europæiske Unions fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP). Med henblik herpå er det vigtigt at harmonisere grænseoverskridende standarder og toldbestemmelser samt administrative og lovgivningsmæssige procedurer. EU-joint ventures udfylder bl.a. en afgørende rolle for at bidrage til harmoniseringen af administrative og lovgivningsmæssige procedurer, både for CEF og for handlingsplanen for dobbelt mobilitet (civil og forsvarsmæssig). Den dobbelte mobilitet (den civile og forsvarsmæssige) vil bidrage til udviklingen af CEF, navnlig med hensyn til budgetspørgsmål samt opfyldelsen af nye og fremtidige behov.

| (15) | Kommissionen fremhævede i sin meddelelse »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi« (12) de særlige
  transport-, energibehov og digitale behov
  , som regionerne i den yderste periferi har, og nødvendigheden af at yde
  tilstrækkelig
  EU-finansiering med henblik på at opfylde disse behov, herunder gennem programmet
  ved at anvende medfinansieringssatser på op til 85 %
  . |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen fremhævede i sin meddelelse »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi« (12) de særlige
  transport-, energibehov og digitale behov
  , som regionerne i den yderste periferi har, og nødvendigheden af at yde
  tilstrækkelig
  EU-finansiering med henblik på at opfylde disse behov, herunder gennem programmet
  ved at anvende medfinansieringssatser på op til 85 %
  .

| (16) | I betragtning af de betydelige investeringsbehov, der er nødvendige for at gøre fremskridt i retning af færdiggørelsen af TEN-T's hovednet senest i 2030 (anslået til ca. 350 mia. EUR i perioden 2021-2027), det samlede TEN-T-net senest i 2050 og investeringer i dekarbonisering, digitalisering og byudvikling (anslået til ca. 700 mia. EUR i perioden 2021-2027), er det hensigtsmæssigt at
  opretholde et passende budget for transportsektoren på linje med det, der blev fastsat i begyndelsen af 2014-2020-programmeringsperioden, og at
  anvende de forskellige EU-finansieringsprogrammer og -instrumenter så effektivt som muligt og dermed maksimere merværdien af de investeringer, der støttes af Unionen. Dette vil kunne opnås via en strømlinet investeringsproces, som synliggør transportprojektpipelinen og skaber sammenhæng på tværs af relevante EU-programmer, navnlig Connecting Europe-faciliteten, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Samhørighedsfonden og InvestEU. Der bør navnlig tages hensyn til grundforudsætningerne som beskrevet i bilag IV til forordning (EU) XXX [Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl- og Migrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for grænseforvaltning og visa (»forordning om fælles bestemmelser«)], hvor det er relevant. |
| --- | --- |

(16)

I betragtning af de betydelige investeringsbehov, der er nødvendige for at gøre fremskridt i retning af færdiggørelsen af TEN-T's hovednet senest i 2030 (anslået til ca. 350 mia. EUR i perioden 2021-2027), det samlede TEN-T-net senest i 2050 og investeringer i dekarbonisering, digitalisering og byudvikling (anslået til ca. 700 mia. EUR i perioden 2021-2027), er det hensigtsmæssigt at
  opretholde et passende budget for transportsektoren på linje med det, der blev fastsat i begyndelsen af 2014-2020-programmeringsperioden, og at
  anvende de forskellige EU-finansieringsprogrammer og -instrumenter så effektivt som muligt og dermed maksimere merværdien af de investeringer, der støttes af Unionen. Dette vil kunne opnås via en strømlinet investeringsproces, som synliggør transportprojektpipelinen og skaber sammenhæng på tværs af relevante EU-programmer, navnlig Connecting Europe-faciliteten, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Samhørighedsfonden og InvestEU. Der bør navnlig tages hensyn til grundforudsætningerne som beskrevet i bilag IV til forordning (EU) XXX [Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl- og Migrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for grænseforvaltning og visa (»forordning om fælles bestemmelser«)], hvor det er relevant.

| (17) | I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 (13) fastlægges de transeuropæiske energiinfrastrukturprioriteter, som skal gennemføres for at opfylde Unionens energi- og klimapolitiske målsætninger; der udpeges projekter af fælles interesse, som er nødvendige for at gennemføre disse prioriteter og der fastsættes foranstaltninger vedrørende udstedelse af tilladelser, inddragelse af offentligheden og regulering for at fremskynde og/eller lette gennemførelsen af disse projekter og herunder kriterier for, om disse projekter generelt er berettiget til finansiel støtte fra Unionen.
  Listen over projekter af fælles interesse, berettigelseskriterierne og TEN-E-retningslinjerne bør revideres for at tage højde for målene og målsætningerne i Parisaftalen samt Unionens klima- og energimål for 2030 og derefter, |
| --- | --- |

(17)

I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 (13) fastlægges de transeuropæiske energiinfrastrukturprioriteter, som skal gennemføres for at opfylde Unionens energi- og klimapolitiske målsætninger; der udpeges projekter af fælles interesse, som er nødvendige for at gennemføre disse prioriteter og der fastsættes foranstaltninger vedrørende udstedelse af tilladelser, inddragelse af offentligheden og regulering for at fremskynde og/eller lette gennemførelsen af disse projekter og herunder kriterier for, om disse projekter generelt er berettiget til finansiel støtte fra Unionen.
  Listen over projekter af fælles interesse, berettigelseskriterierne og TEN-E-retningslinjerne bør revideres for at tage højde for målene og målsætningerne i Parisaftalen samt Unionens klima- og energimål for 2030 og derefter,

| (18) | I direktiv [omarbejdet direktiv om vedvarende energikilder] fremhæves nødvendigheden af at fastlægge en gunstig ramme, der omfatter forbedret anvendelse af EU-midler, med udtrykkelig henvisning til resultatfremmende aktioner til støtte for grænseoverskridende samarbejde inden for vedvarende energi. |
| --- | --- |

(18)

I direktiv [omarbejdet direktiv om vedvarende energikilder] fremhæves nødvendigheden af at fastlægge en gunstig ramme, der omfatter forbedret anvendelse af EU-midler, med udtrykkelig henvisning til resultatfremmende aktioner til støtte for grænseoverskridende samarbejde inden for vedvarende energi.

| (19) | Selv om færdiggørelsen af netværksinfrastrukturen fortsat er prioriteret højt for at udvikle vedvarende energi, afspejler integrationen af det grænseoverskridende samarbejde om vedvarende energi og
  udviklingen af et intelligent og effektivt energisystem med løsninger inden for lagring og efterspørgselsreaktion, som bidrager til at skabe balance i forsyningsnettet
  , den tilgang, der er vedtaget i initiativet »Ren energi til alle europæere«, med et kollektivt ansvar for at nå et ambitiøst mål for vedvarende energi i 2030 og den ændrede politiske kontekst
  , der sikrer en retfærdig og tilstrækkelig social overgang,
  med ambitiøse langsigtede dekarboniseringsmålsætninger. |
| --- | --- |

(19)

Selv om færdiggørelsen af netværksinfrastrukturen fortsat er prioriteret højt for at udvikle vedvarende energi, afspejler integrationen af det grænseoverskridende samarbejde om vedvarende energi og
  udviklingen af et intelligent og effektivt energisystem med løsninger inden for lagring og efterspørgselsreaktion, som bidrager til at skabe balance i forsyningsnettet
  , den tilgang, der er vedtaget i initiativet »Ren energi til alle europæere«, med et kollektivt ansvar for at nå et ambitiøst mål for vedvarende energi i 2030 og den ændrede politiske kontekst
  , der sikrer en retfærdig og tilstrækkelig social overgang,
  med ambitiøse langsigtede dekarboniseringsmålsætninger.

| (20) | Innovative infrastrukturteknologier, der muliggør overgangen til
  lavemissionsenergi-
  og mobilitetssystemer ▌ og øger forsyningssikkerheden
  med henblik at opnå øget energiuafhængighed for Unionen,
  er af afgørende betydning i lyset af Unionens dekarboniseringsdagsorden. Kommissionen understregede i sin meddelelse af 23. november 2017, »Meddelelse om styrkelse af EU's energinet« (14), at vedvarende energi i 2030 vil udgøre halvdelen af elproduktionen, og elektricitet vil i stigende grad være drivkraften bag dekarboniseringen af sektorer, hvor fossile brændstoffer hidtil har domineret energiforbruget, f.eks. transportsektoren, industrien og opvarmnings- og afkølingssektoren, hvorfor fokus i den transeuropæiske energiinfrastrukturpolitik ▌
  skal være
  på elsammenkoblinger, eloplagring, projekter vedrørende intelligente net
  og investeringer i gasinfrastruktur
  . For at støtte Unionens dekarboniseringsmålsætninger
  , integrationen af det indre marked og forsyningssikkerheden
  bør der tages behørigt hensyn til og gives prioritet til teknologier og projekter, der bidrager til overgangen til en lavemissionsøkonomi. Kommissionen vil sigte mod at øge det antal projekter vedrørende grænseoverskridende intelligente net, innovativ oplagring og CO2-transport, der skal støttes inden for rammerne af programmet. |
| --- | --- |

(20)

Innovative infrastrukturteknologier, der muliggør overgangen til
  lavemissionsenergi-
  og mobilitetssystemer ▌ og øger forsyningssikkerheden
  med henblik at opnå øget energiuafhængighed for Unionen,
  er af afgørende betydning i lyset af Unionens dekarboniseringsdagsorden. Kommissionen understregede i sin meddelelse af 23. november 2017, »Meddelelse om styrkelse af EU's energinet« (14), at vedvarende energi i 2030 vil udgøre halvdelen af elproduktionen, og elektricitet vil i stigende grad være drivkraften bag dekarboniseringen af sektorer, hvor fossile brændstoffer hidtil har domineret energiforbruget, f.eks. transportsektoren, industrien og opvarmnings- og afkølingssektoren, hvorfor fokus i den transeuropæiske energiinfrastrukturpolitik ▌
  skal være
  på elsammenkoblinger, eloplagring, projekter vedrørende intelligente net
  og investeringer i gasinfrastruktur
  . For at støtte Unionens dekarboniseringsmålsætninger
  , integrationen af det indre marked og forsyningssikkerheden
  bør der tages behørigt hensyn til og gives prioritet til teknologier og projekter, der bidrager til overgangen til en lavemissionsøkonomi. Kommissionen vil sigte mod at øge det antal projekter vedrørende grænseoverskridende intelligente net, innovativ oplagring og CO2-transport, der skal støttes inden for rammerne af programmet.

| (20a) | Der er behov for støtte til projekter vedrørende intelligente net, hvor sådanne projekter integrerer elproduktion, -distribution eller -forbrug, anvender systemforvaltning i realtid og påvirker de grænseoverskridende energistrømme. Energiprojekterne bør desuden afspejle den centrale rolle, som intelligente net spiller i energiomstillingen, og støtten fra programmet bør bidrage til at overvinde de finansieringskløfter, der i øjeblikket hæmmer investeringerne i en storstilet anvendelse af teknologien omkring intelligente net. |
| --- | --- |

(20a)

Der er behov for støtte til projekter vedrørende intelligente net, hvor sådanne projekter integrerer elproduktion, -distribution eller -forbrug, anvender systemforvaltning i realtid og påvirker de grænseoverskridende energistrømme. Energiprojekterne bør desuden afspejle den centrale rolle, som intelligente net spiller i energiomstillingen, og støtten fra programmet bør bidrage til at overvinde de finansieringskløfter, der i øjeblikket hæmmer investeringerne i en storstilet anvendelse af teknologien omkring intelligente net.

| (20b) | Med hensyn til elsammenkobling fastsætter Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/... [om forvaltning af energiunionen] et elsammenkoblingsmål på 15 % blandt medlemsstaterne for 2030. Programmet bør bidrage til at nå dette mål. |
| --- | --- |

(20b)

Med hensyn til elsammenkobling fastsætter Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/... [om forvaltning af energiunionen] et elsammenkoblingsmål på 15 % blandt medlemsstaterne for 2030. Programmet bør bidrage til at nå dette mål.

| (21) | Opnåelsen af et digitalt indre marked er afhængig af den underliggende infrastruktur til digital konnektivitet. Digitaliseringen af den europæiske industri og moderniseringen af sektorer som transport, energi, sundhed og offentlig forvaltning er afhængig af universel adgang til pålidelige og økonomisk overkommelige net med høj og meget høj kapacitet. Digital konnektivitet er blevet en af de afgørende faktorer til at fjerne økonomiske, sociale og territoriale skel, støtte moderniseringen af de lokale økonomier og understøtte diversificeringen af de økonomiske aktiviteter. Programmets interventionsområde inden for infrastruktur til digital konnektivitet bør tilpasses for at afspejle dens stigende betydning for økonomien og samfundet som helhed. Det er derfor nødvendigt at fastlægge de projekter af fælles interesse vedrørende infrastruktur til digital konnektivitet, der er nødvendige for at opfylde EU's målsætninger for det digitale indre marked, og at ophæve Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 283/2014 (15). |
| --- | --- |

(21)

Opnåelsen af et digitalt indre marked er afhængig af den underliggende infrastruktur til digital konnektivitet. Digitaliseringen af den europæiske industri og moderniseringen af sektorer som transport, energi, sundhed og offentlig forvaltning er afhængig af universel adgang til pålidelige og økonomisk overkommelige net med høj og meget høj kapacitet. Digital konnektivitet er blevet en af de afgørende faktorer til at fjerne økonomiske, sociale og territoriale skel, støtte moderniseringen af de lokale økonomier og understøtte diversificeringen af de økonomiske aktiviteter. Programmets interventionsområde inden for infrastruktur til digital konnektivitet bør tilpasses for at afspejle dens stigende betydning for økonomien og samfundet som helhed. Det er derfor nødvendigt at fastlægge de projekter af fælles interesse vedrørende infrastruktur til digital konnektivitet, der er nødvendige for at opfylde EU's målsætninger for det digitale indre marked, og at ophæve Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 283/2014 (15).

| (22) | Meddelelsen »Konnektivitet med henblik på et konkurrencedygtigt digitalt indre marked — På vej mod et europæisk gigabitsamfund« (16) (»strategien om gigabitsamfundet«) fastsætter strategiske målsætninger for 2025 med henblik på at optimere investeringer i infrastruktur til digital konnektivitet. Direktiv (EU) 2018/XXX [den europæiske kodeks for elektronisk kommunikation] har blandt andet til formål at skabe lovgivningsmæssige rammer, der tilskynder til private investeringer i net til digital konnektivitet. Det er dog klart, at netudbredelser
  snarest muligt vil kræve mere opmærksomhed som følge af deres begrænsede omkostningseffektivitet
  i mange områder i Unionen ▌, hvilket skyldes flere forskellige faktorer, såsom deres fjerne beliggenhed og særlige territoriale eller geografiske forhold, lav befolkningstæthed og forskellige socioøkonomiske faktorer. Programmet bør derfor
  også have til formål at opnå balance mellem landdistrikterne og byerne for
  at bidrage til opnåelsen af disse strategiske målsætninger, der er fastsat i strategien om gigabitsamfundet, som supplement til den støtte, som andre programmer yder til udbredelsen af net med meget høj kapacitet, især Den Europæiske Fond for Regional Udvikling (EFRU), Samhørighedsfonden og InvestEU-fonden. |
| --- | --- |

(22)

Meddelelsen »Konnektivitet med henblik på et konkurrencedygtigt digitalt indre marked — På vej mod et europæisk gigabitsamfund« (16) (»strategien om gigabitsamfundet«) fastsætter strategiske målsætninger for 2025 med henblik på at optimere investeringer i infrastruktur til digital konnektivitet. Direktiv (EU) 2018/XXX [den europæiske kodeks for elektronisk kommunikation] har blandt andet til formål at skabe lovgivningsmæssige rammer, der tilskynder til private investeringer i net til digital konnektivitet. Det er dog klart, at netudbredelser
  snarest muligt vil kræve mere opmærksomhed som følge af deres begrænsede omkostningseffektivitet
  i mange områder i Unionen ▌, hvilket skyldes flere forskellige faktorer, såsom deres fjerne beliggenhed og særlige territoriale eller geografiske forhold, lav befolkningstæthed og forskellige socioøkonomiske faktorer. Programmet bør derfor
  også have til formål at opnå balance mellem landdistrikterne og byerne for
  at bidrage til opnåelsen af disse strategiske målsætninger, der er fastsat i strategien om gigabitsamfundet, som supplement til den støtte, som andre programmer yder til udbredelsen af net med meget høj kapacitet, især Den Europæiske Fond for Regional Udvikling (EFRU), Samhørighedsfonden og InvestEU-fonden.

| (23) | Selv om alle de net til digital konnektivitet, der er forbundet til internettet, i sig selv er transeuropæiske, hovedsageligt som følge af funktionerne af de applikationer og tjenester, som nettene giver adgang til, bør det gennem programmet prioriteres at yde støtte til aktioner med den højeste forventede indvirkning på det digitale indre marked, blandt andet gennem deres overensstemmelse med målsætningerne i meddelelsen om strategien om gigabitsamfundet, samt på den digitale omstilling af økonomien og samfundet, under hensyntagen til konstaterede markedssvigt og hindringer for gennemførelsen. |
| --- | --- |

(23)

Selv om alle de net til digital konnektivitet, der er forbundet til internettet, i sig selv er transeuropæiske, hovedsageligt som følge af funktionerne af de applikationer og tjenester, som nettene giver adgang til, bør det gennem programmet prioriteres at yde støtte til aktioner med den højeste forventede indvirkning på det digitale indre marked, blandt andet gennem deres overensstemmelse med målsætningerne i meddelelsen om strategien om gigabitsamfundet, samt på den digitale omstilling af økonomien og samfundet, under hensyntagen til konstaterede markedssvigt og hindringer for gennemførelsen.

| (24) | Skoler, universiteter, biblioteker, lokale, regionale eller nationale forvaltninger, centrale udbydere af offentlige tjenester, hospitaler og lægecentre, transportknudepunkter og stærkt digitaliserede virksomheder er enheder og steder, som kan påvirke vigtige socioøkonomiske udviklinger inden for det område, hvor de er beliggende
  , herunder landdistrikter og tyndt befolkede områder
  . Sådanne socioøkonomiske drivkræfter skal gå foran med hensyn til gigabitkonnektivitet for at give europæiske borgere, virksomheder og lokalsamfund adgang til de bedst mulige tjenester og applikationer. Programmet bør støtte adgangen til gigabitkonnektivitet
  , højhastighedskonnektivitet
  ,
  herunder avanceret mobilkonnektivitet,
  for disse socioøkonomiske drivkræfter med henblik på at maksimere deres positive afsmittende virkninger på den bredere økonomi og samfundet som helhed, herunder ved at skabe større efterspørgsel efter konnektivitet og tjenester. |
| --- | --- |

(24)

Skoler, universiteter, biblioteker, lokale, regionale eller nationale forvaltninger, centrale udbydere af offentlige tjenester, hospitaler og lægecentre, transportknudepunkter og stærkt digitaliserede virksomheder er enheder og steder, som kan påvirke vigtige socioøkonomiske udviklinger inden for det område, hvor de er beliggende
  , herunder landdistrikter og tyndt befolkede områder
  . Sådanne socioøkonomiske drivkræfter skal gå foran med hensyn til gigabitkonnektivitet for at give europæiske borgere, virksomheder og lokalsamfund adgang til de bedst mulige tjenester og applikationer. Programmet bør støtte adgangen til gigabitkonnektivitet
  , højhastighedskonnektivitet
  ,
  herunder avanceret mobilkonnektivitet,
  for disse socioøkonomiske drivkræfter med henblik på at maksimere deres positive afsmittende virkninger på den bredere økonomi og samfundet som helhed, herunder ved at skabe større efterspørgsel efter konnektivitet og tjenester.

| (25) | Med udgangspunkt i den vellykkede gennemførelse af WiFi4EU-initiativet bør programmet med henblik på at fremme Unionens digitale vision i lokalsamfundene desuden fortsat støtte tilrådighedsstillelse af gratis
  , sikker,
  lokal trådløs konnektivitet af høj kvalitet på centrale steder i det lokale offentlige liv, herunder enheder med en offentlig opgave såsom offentlige myndigheder og udbydere af offentlige tjenester samt offentligt tilgængelige udendørsområder. |
| --- | --- |

(25)

Med udgangspunkt i den vellykkede gennemførelse af WiFi4EU-initiativet bør programmet med henblik på at fremme Unionens digitale vision i lokalsamfundene desuden fortsat støtte tilrådighedsstillelse af gratis
  , sikker,
  lokal trådløs konnektivitet af høj kvalitet på centrale steder i det lokale offentlige liv, herunder enheder med en offentlig opgave såsom offentlige myndigheder og udbydere af offentlige tjenester samt offentligt tilgængelige udendørsområder.

| (25a) | En digital infrastruktur er et vigtigt grundlag for innovationer. For at programmet kan få størst mulig virkning, bør det fokusere på finansiering af infrastrukturen. Individuelle digitale tjenester og applikationer, såsom tjenester, der involverer forskellige distributed ledger-teknologier eller kunstig intelligens, bør derfor ikke være omfattet af programmet og i stedet om nødvendigt være omfattet af andre instrumenter såsom det digitale Europa. Det er også vigtigt at maksimere synergieffekterne mellem de forskellige programmer. |
| --- | --- |

(25a)

En digital infrastruktur er et vigtigt grundlag for innovationer. For at programmet kan få størst mulig virkning, bør det fokusere på finansiering af infrastrukturen. Individuelle digitale tjenester og applikationer, såsom tjenester, der involverer forskellige distributed ledger-teknologier eller kunstig intelligens, bør derfor ikke være omfattet af programmet og i stedet om nødvendigt være omfattet af andre instrumenter såsom det digitale Europa. Det er også vigtigt at maksimere synergieffekterne mellem de forskellige programmer.

| (26) | Levedygtigheden af den forventede næste generation af digitale tjenester, såsom tjenester og applikationer i forbindelse med tingenes internet, som forventes at medføre betydelige fordele på tværs af forskellige sektorer og for samfundet som helhed, vil kræve uafbrudt grænseoverskridende dækning med 5G-net, navnlig med henblik på at gøre det muligt for brugere og objekter at have forbindelse, når de er på farten. Omkostningsdelingsscenarierne for udbredelse af 5G i disse sektorer er imidlertid stadig uklare, og de formodede risici ved kommerciel udbredelse på visse nøgleområder er meget store. Vejkorridorer og togforbindelser forventes at være nøgleområder i den første fase af nye anvendelser inden for netforbundet mobilitet og udgør derfor afgørende grænseoverskridende projekter til finansiering under dette program. |
| --- | --- |

(26)

Levedygtigheden af den forventede næste generation af digitale tjenester, såsom tjenester og applikationer i forbindelse med tingenes internet, som forventes at medføre betydelige fordele på tværs af forskellige sektorer og for samfundet som helhed, vil kræve uafbrudt grænseoverskridende dækning med 5G-net, navnlig med henblik på at gøre det muligt for brugere og objekter at have forbindelse, når de er på farten. Omkostningsdelingsscenarierne for udbredelse af 5G i disse sektorer er imidlertid stadig uklare, og de formodede risici ved kommerciel udbredelse på visse nøgleområder er meget store. Vejkorridorer og togforbindelser forventes at være nøgleområder i den første fase af nye anvendelser inden for netforbundet mobilitet og udgør derfor afgørende grænseoverskridende projekter til finansiering under dette program.

| (27) | Ikkeforbundne områder i hele Unionen, herunder i centrale områder, udgør flaskehalse og uudnyttet potentiale på det digitale indre marked. I de fleste landdistrikter og fjerntliggende områder kan internetforbindelser af høj kvalitet spille en afgørende rolle i forhold til at forebygge den digitale kløft, isolation og affolkning ved at nedbringe omkostningerne ved levering af varer og tjenesteydelser og delvis kompensere for den afsides beliggenhed. Internetforbindelser af høj kvalitet er nødvendige for nye økonomiske muligheder såsom præcisionslandbrug eller udvikling af en bioøkonomi i landdistrikterne. Programmet bør bidrage til at levere fast eller trådløs konnektivitet med meget høj kapacitet til alle europæiske husholdninger, såvel i landdistrikterne som i byerne, idet der fokuseres på de udbredelser, hvor der er konstateret en grad af markedssvigt, som kan afhjælpes ved hjælp af tilskud med lav intensitet. Ved at gøre dette bør programmet sigte mod at opnå en omfattende dækning af husholdninger og områder, da mangler i en allerede dækket område er uøkonomisk at afhjælpe på et senere tidspunkt. |
| --- | --- |

(27)

Ikkeforbundne områder i hele Unionen, herunder i centrale områder, udgør flaskehalse og uudnyttet potentiale på det digitale indre marked. I de fleste landdistrikter og fjerntliggende områder kan internetforbindelser af høj kvalitet spille en afgørende rolle i forhold til at forebygge den digitale kløft, isolation og affolkning ved at nedbringe omkostningerne ved levering af varer og tjenesteydelser og delvis kompensere for den afsides beliggenhed. Internetforbindelser af høj kvalitet er nødvendige for nye økonomiske muligheder såsom præcisionslandbrug eller udvikling af en bioøkonomi i landdistrikterne. Programmet bør bidrage til at levere fast eller trådløs konnektivitet med meget høj kapacitet til alle europæiske husholdninger, såvel i landdistrikterne som i byerne, idet der fokuseres på de udbredelser, hvor der er konstateret en grad af markedssvigt, som kan afhjælpes ved hjælp af tilskud med lav intensitet. Ved at gøre dette bør programmet sigte mod at opnå en omfattende dækning af husholdninger og områder, da mangler i en allerede dækket område er uøkonomisk at afhjælpe på et senere tidspunkt.

| (28) | For at skabe den nødvendige redundans for en så afgørende infrastruktur og øge kapaciteten og modstandsdygtigheden af Unionens digitale net er der behov for udbredelse af backbone-net til elektronisk kommunikation, herunder med undervandskabler, der forbinder europæiske områder med tredjelande på andre kontinenter eller forbinder europæiske øer eller oversøiske territorier til fastlandet. Sådanne projekter er dog ofte ikke kommercielt levedygtige uden offentlig støtte. |
| --- | --- |

(28)

For at skabe den nødvendige redundans for en så afgørende infrastruktur og øge kapaciteten og modstandsdygtigheden af Unionens digitale net er der behov for udbredelse af backbone-net til elektronisk kommunikation, herunder med undervandskabler, der forbinder europæiske områder med tredjelande på andre kontinenter eller forbinder europæiske øer eller oversøiske territorier til fastlandet. Sådanne projekter er dog ofte ikke kommercielt levedygtige uden offentlig støtte.

| (29) | Aktioner, der bidrager til projekter af fælles interesse inden for infrastruktur til digital konnektivitet, skal anvende den
  bedste tilgængelige og mest velegnede
  teknologi ▌, samtidig med at der skabes den bedste ligevægt mellem de mest avancerede teknologier for så vidt angår datastrømskapacitet, transmissionssikkerhed, netmodstandsdygtighed
  , cybersikkerhed
  og omkostningseffektivitet, og bør prioriteres ved hjælp af arbejdsprogrammer, idet kriterierne i denne forordning tages i betragtning. Udbredelse af net med meget høj kapacitet kan omfatte passiv infrastruktur med henblik på maksimering af de socioøkonomiske og miljømæssige fordele. Endelig bør der ved prioriteringen af aktionerne tages hensyn til den mulige afsmittende virkning med hensyn til konnektivitet, f.eks. når et iværksat projekt kan forbedre forretningsgrundlaget for fremtidige udbredelser, der fører til yderligere dækning af områder og befolkningsgrupper i områder, som hidtil har ikke har været dækket. |
| --- | --- |

(29)

Aktioner, der bidrager til projekter af fælles interesse inden for infrastruktur til digital konnektivitet, skal anvende den
  bedste tilgængelige og mest velegnede
  teknologi ▌, samtidig med at der skabes den bedste ligevægt mellem de mest avancerede teknologier for så vidt angår datastrømskapacitet, transmissionssikkerhed, netmodstandsdygtighed
  , cybersikkerhed
  og omkostningseffektivitet, og bør prioriteres ved hjælp af arbejdsprogrammer, idet kriterierne i denne forordning tages i betragtning. Udbredelse af net med meget høj kapacitet kan omfatte passiv infrastruktur med henblik på maksimering af de socioøkonomiske og miljømæssige fordele. Endelig bør der ved prioriteringen af aktionerne tages hensyn til den mulige afsmittende virkning med hensyn til konnektivitet, f.eks. når et iværksat projekt kan forbedre forretningsgrundlaget for fremtidige udbredelser, der fører til yderligere dækning af områder og befolkningsgrupper i områder, som hidtil har ikke har været dækket.

| (30) | Unionen har udviklet sin egen satellitbaserede teknologi til positionsbestemmelse, navigation og tidsbestemmelse (PNT) (EGNOS/Galileo) og sit eget jordobservationssystem (Copernicus). Både EGNOS/Galileo og Copernicus yder avancerede tjenester, der giver store økonomiske fordele for offentlige og private brugere. Derfor bør enhver transportinfrastruktur, energiinfrastruktur og digital infrastruktur, der anvender PNT- eller jordobservationstjenester, og som finansieres af programmet, være teknisk kompatible med EGNOS/Galileo og Copernicus. |
| --- | --- |

(30)

Unionen har udviklet sin egen satellitbaserede teknologi til positionsbestemmelse, navigation og tidsbestemmelse (PNT) (EGNOS/Galileo) og sit eget jordobservationssystem (Copernicus). Både EGNOS/Galileo og Copernicus yder avancerede tjenester, der giver store økonomiske fordele for offentlige og private brugere. Derfor bør enhver transportinfrastruktur, energiinfrastruktur og digital infrastruktur, der anvender PNT- eller jordobservationstjenester, og som finansieres af programmet, være teknisk kompatible med EGNOS/Galileo og Copernicus.

| (31) | De positive resultater af den første indkaldelse af forslag med blandet finansiering, der blev iværksat under det nuværende program i 2017, bekræftede relevansen og merværdien af at blande EU-tilskud med finansiering fra Den Europæiske Investeringsbank eller nationale erhvervsfremmende banker eller andre udviklingsinstitutioner og offentlige finansielle institutioner samt fra finansieringsinstitutter og investorer i den private sektor, herunder gennem offentlig-private partnerskaber.
  Blandet finansiering bør bidrage til at tiltrække private investeringer og skabe en løftestangseffekt for det samlede bidrag fra den offentlige sektor i overensstemmelse med målene for InvestEU-programmet.
  Programmet bør derfor fortsat
  støtte aktioner
  ▌, der gør det muligt at kombinere EU-tilskud og andre finansieringskilder.
  På transportområdet må blandingsoperationer ikke overstige 10 % af den afsatte finansieringsrammer. |
| --- | --- |

(31)

De positive resultater af den første indkaldelse af forslag med blandet finansiering, der blev iværksat under det nuværende program i 2017, bekræftede relevansen og merværdien af at blande EU-tilskud med finansiering fra Den Europæiske Investeringsbank eller nationale erhvervsfremmende banker eller andre udviklingsinstitutioner og offentlige finansielle institutioner samt fra finansieringsinstitutter og investorer i den private sektor, herunder gennem offentlig-private partnerskaber.
  Blandet finansiering bør bidrage til at tiltrække private investeringer og skabe en løftestangseffekt for det samlede bidrag fra den offentlige sektor i overensstemmelse med målene for InvestEU-programmet.
  Programmet bør derfor fortsat
  støtte aktioner
  ▌, der gør det muligt at kombinere EU-tilskud og andre finansieringskilder.
  På transportområdet må blandingsoperationer ikke overstige 10 % af den afsatte finansieringsrammer.

| (31a) | I transportsektoren bør blandingsoperationer primært forbeholdes projekter, der har til formål at fremme digitalisering af sektoren, navnlig SESAR og ERTMS, som forventes at give et økonomisk udbytte. |
| --- | --- |

(31a)

I transportsektoren bør blandingsoperationer primært forbeholdes projekter, der har til formål at fremme digitalisering af sektoren, navnlig SESAR og ERTMS, som forventes at give et økonomisk udbytte.

| (32) | De politiske målsætninger for dette program vil også blive taget op via finansielle instrumenter og budgetgaranti inden for rammerne af InvestEU-fondens politikområde(r) [...]. Programmets aktioner bør anvendes
  til at sætte skub i investeringerne ved
  at imødegå markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssigt
  og passende
  måde,
  og bør hverken overlappe med eller fortrænge
  privat finansiering, og de bør
  sikre en
  klar europæisk merværdi. |
| --- | --- |

(32)

De politiske målsætninger for dette program vil også blive taget op via finansielle instrumenter og budgetgaranti inden for rammerne af InvestEU-fondens politikområde(r) [...]. Programmets aktioner bør anvendes
  til at sætte skub i investeringerne ved
  at imødegå markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssigt
  og passende
  måde,
  og bør hverken overlappe med eller fortrænge
  privat finansiering, og de bør
  sikre en
  klar europæisk merværdi.

| (33) | For at fremme en integreret udvikling af innovationscyklussen er det nødvendigt at sikre komplementaritet mellem de innovative løsninger, der er udviklet inden for rammerne af Unionens rammeprogrammer for forskning og innovation, og de innovative løsninger, der er anvendt med støtte fra Connecting Europe-faciliteten. Med henblik herpå vil synergivirkninger med Horisont Europa sikre, at: a) forsknings- og innovationsrelaterede behov inden for transport, energi og den digitale sektor i EU udpeges og fastlægges i løbet af Horisont Europas strategiske planlægningsproces, b) Connecting Europe-faciliteten
  arbejder tæt sammen med Horisont Europa om
  en storstilet udrulning og udbredelse af innovative nye teknologier og løsninger inden for transport, energi og
  den
  digitale infrastruktur
  og synergier mellem disse områder
  , især fra Horisont Europa, og c) udvekslingen af information og data mellem Horisont Europa og Connecting Europe-faciliteten lettes, f.eks. ved at sætte fokus på teknologier fra Horisont Europa med en betydelig markedsmodenhed, som efterfølgende vil kunne udbredes via Connecting Europe-faciliteten. |
| --- | --- |

(33)

For at fremme en integreret udvikling af innovationscyklussen er det nødvendigt at sikre komplementaritet mellem de innovative løsninger, der er udviklet inden for rammerne af Unionens rammeprogrammer for forskning og innovation, og de innovative løsninger, der er anvendt med støtte fra Connecting Europe-faciliteten. Med henblik herpå vil synergivirkninger med Horisont Europa sikre, at: a) forsknings- og innovationsrelaterede behov inden for transport, energi og den digitale sektor i EU udpeges og fastlægges i løbet af Horisont Europas strategiske planlægningsproces, b) Connecting Europe-faciliteten
  arbejder tæt sammen med Horisont Europa om
  en storstilet udrulning og udbredelse af innovative nye teknologier og løsninger inden for transport, energi og
  den
  digitale infrastruktur
  og synergier mellem disse områder
  , især fra Horisont Europa, og c) udvekslingen af information og data mellem Horisont Europa og Connecting Europe-faciliteten lettes, f.eks. ved at sætte fokus på teknologier fra Horisont Europa med en betydelig markedsmodenhed, som efterfølgende vil kunne udbredes via Connecting Europe-faciliteten.

| (34) | Ved denne forordning fastsættes der en finansieringsramme for hele perioden 2021-2027, som skal udgøre det primære referencebeløb, jf. [henvisning ajourføres om nødvendigt i overensstemmelse med den nye interinstitutionelle aftale: punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning31, for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure].
  Denne finansieringsramme bør opretholdes i hele programmets løbetid og bør ikke nedskæres eller omfordeles til andre programmer. Formålet hermed er at bevare den oprindelige balance samt afvejningerne og fordelingerne på temaer og territorier i hele programmets løbetid. |
| --- | --- |

(34)

Ved denne forordning fastsættes der en finansieringsramme for hele perioden 2021-2027, som skal udgøre det primære referencebeløb, jf. [henvisning ajourføres om nødvendigt i overensstemmelse med den nye interinstitutionelle aftale: punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning31, for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure].
  Denne finansieringsramme bør opretholdes i hele programmets løbetid og bør ikke nedskæres eller omfordeles til andre programmer. Formålet hermed er at bevare den oprindelige balance samt afvejningerne og fordelingerne på temaer og territorier i hele programmets løbetid.

| (35) | På EU-plan tjener det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker til at udpege nationale reformprioriteter og overvåge deres gennemførelse. Medlemsstaterne udvikler selv deres egne nationale flerårige investeringsstrategier til støtte for disse reformprioriteter. Disse strategier bør fremlægges sammen med de årlige nationale reformprogrammer og opridse og samordne de prioriterede investeringsprojekter, som vil blive støttet af medlemsstaten og/eller Unionen. De bør også sikre, at EU-midlerne anvendes på en sammenhængende måde, så der skabes størst mulig merværdi af den finansielle støtte, der ydes af henholdsvis Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Samhørighedsfonden, den europæiske investeringsstabiliseringsfunktion, InvestEU og Connecting Europe-faciliteten, alt efter omstændighederne. Finansiel støtte bør også anvendes på en måde, der er i overensstemmelse med Unionens og de nationale energi- og klimaplaner, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

(35)

På EU-plan tjener det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker til at udpege nationale reformprioriteter og overvåge deres gennemførelse. Medlemsstaterne udvikler selv deres egne nationale flerårige investeringsstrategier til støtte for disse reformprioriteter. Disse strategier bør fremlægges sammen med de årlige nationale reformprogrammer og opridse og samordne de prioriterede investeringsprojekter, som vil blive støttet af medlemsstaten og/eller Unionen. De bør også sikre, at EU-midlerne anvendes på en sammenhængende måde, så der skabes størst mulig merværdi af den finansielle støtte, der ydes af henholdsvis Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Samhørighedsfonden, den europæiske investeringsstabiliseringsfunktion, InvestEU og Connecting Europe-faciliteten, alt efter omstændighederne. Finansiel støtte bør også anvendes på en måde, der er i overensstemmelse med Unionens og de nationale energi- og klimaplaner, hvor det er relevant.

| ▌ | [særskilt afstemning] |
| --- | --- |

▌

[særskilt afstemning]

| (37) | Finansieringstyper og gennemførelsesmetoder i medfør af denne forordning bør vælges på grundlag af, om de giver mulighed for at nå de specifikke målsætninger for aktionerne og give resultater, idet der navnlig tages hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser vedrørende anvendelsen af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger, samt finansiering, der ikke er direkte knyttet til omkostningerne som omhandlet i finansforordningens artikel 125, stk. 1. |
| --- | --- |

(37)

Finansieringstyper og gennemførelsesmetoder i medfør af denne forordning bør vælges på grundlag af, om de giver mulighed for at nå de specifikke målsætninger for aktionerne og give resultater, idet der navnlig tages hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser vedrørende anvendelsen af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger, samt finansiering, der ikke er direkte knyttet til omkostningerne som omhandlet i finansforordningens artikel 125, stk. 1.

| (38) | Tredjelande, der indgår i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), kan deltage i Unionens programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved EØS-aftalen, hvori det bestemmes, at programmerne kan gennemføres ved beslutning, der træffes i henhold til denne aftale. Tredjelande kan også deltage på et andet retsgrundlag. Der bør indsættes en særlig bestemmelse i denne forordning for at tildele de fornødne rettigheder og den fornødne adgang til den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Revisionsret, således at de i fuld udstrækning kan udøve deres respektive beføjelser. |
| --- | --- |

(38)

Tredjelande, der indgår i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), kan deltage i Unionens programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved EØS-aftalen, hvori det bestemmes, at programmerne kan gennemføres ved beslutning, der træffes i henhold til denne aftale. Tredjelande kan også deltage på et andet retsgrundlag. Der bør indsættes en særlig bestemmelse i denne forordning for at tildele de fornødne rettigheder og den fornødne adgang til den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Revisionsret, således at de i fuld udstrækning kan udøve deres respektive beføjelser.

| (39) | Finansforordningen fastsætter bestemmelser vedrørende tildeling af tilskud. For at tage hensyn til de særlige forhold i de aktioner, der støttes via programmet, og sikre en konsekvent gennemførelse i de sektorer, der er omfattet af programmet, er der behov for at komme med yderligere angivelser for så vidt angår kriterierne for støtteberettigelse og tildeling.
  Kommissionen og/eller de forvaltningsorganer, der varetager gennemførelsen af programmet, er i øvrigt ikke bemyndigede til at indføre supplerende forpligtelser vedrørende udvælgelsen af transaktioner og finansieringen af disse, der ikke er fastsat i denne forordning. Uden at fravige bestemmelserne i finansforordningen kan arbejdsprogrammerne give mulighed for forenklede procedurer i visse tilfælde, hvor målene med indkaldelser af forslag ikke har strategiske følgevirkninger. |
| --- | --- |

(39)

Finansforordningen fastsætter bestemmelser vedrørende tildeling af tilskud. For at tage hensyn til de særlige forhold i de aktioner, der støttes via programmet, og sikre en konsekvent gennemførelse i de sektorer, der er omfattet af programmet, er der behov for at komme med yderligere angivelser for så vidt angår kriterierne for støtteberettigelse og tildeling.
  Kommissionen og/eller de forvaltningsorganer, der varetager gennemførelsen af programmet, er i øvrigt ikke bemyndigede til at indføre supplerende forpligtelser vedrørende udvælgelsen af transaktioner og finansieringen af disse, der ikke er fastsat i denne forordning. Uden at fravige bestemmelserne i finansforordningen kan arbejdsprogrammerne give mulighed for forenklede procedurer i visse tilfælde, hvor målene med indkaldelser af forslag ikke har strategiske følgevirkninger.

| (39a) | I overensstemmelse med finansforordningen fastsættes udvælgelses- og tildelingskriterierne i arbejdsprogrammerne. Hvad angår transportsektoren bør projekternes kvalitet og relevans også vurderes ud fra deres forventede indvirkning på konnektiviteten i EU, overholdelsen af tilgængelighedskrav og den fastlagte strategi med hensyn til behov for vedligeholdelse i fremtiden. |
| --- | --- |

(39a)

I overensstemmelse med finansforordningen fastsættes udvælgelses- og tildelingskriterierne i arbejdsprogrammerne. Hvad angår transportsektoren bør projekternes kvalitet og relevans også vurderes ud fra deres forventede indvirkning på konnektiviteten i EU, overholdelsen af tilgængelighedskrav og den fastlagte strategi med hensyn til behov for vedligeholdelse i fremtiden.

| (40) | Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger, herunder ved forebyggelse, påvisning, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder og svig, tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative sanktioner, jf. finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (17), Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 (18), Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2185/96 (19) og Rådets forordning (EU) 2017/193 (20). Navnlig kan Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), jf. forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 og forordning (EF, Euratom) nr. 2185/96, foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige forhold, der skader EU's finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) kan, jf. forordning (EU) 2017/1939, efterforske og retsforfølge svig og andre kriminelle handlinger, der skader Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (21). I henhold til finansforordningen skal personer eller enheder, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om at beskytte Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, EPPO og Den Europæiske Revisionsret de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, giver tilsvarende rettigheder. |
| --- | --- |

(40)

Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger, herunder ved forebyggelse, påvisning, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder og svig, tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative sanktioner, jf. finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (17), Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 (18), Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2185/96 (19) og Rådets forordning (EU) 2017/193 (20). Navnlig kan Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), jf. forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 og forordning (EF, Euratom) nr. 2185/96, foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige forhold, der skader EU's finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) kan, jf. forordning (EU) 2017/1939, efterforske og retsforfølge svig og andre kriminelle handlinger, der skader Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (21). I henhold til finansforordningen skal personer eller enheder, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om at beskytte Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, EPPO og Den Europæiske Revisionsret de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, giver tilsvarende rettigheder.

| (40a) | Vellykket gennemførelse af programmet er stærkt afhængig af graden af samarbejde mellem de enheder, der deltager i et fælles projekt. Derfor bør etableringen af en joint venture-struktur fremmes, bl.a. gennem en højere grad af medfinansiering. |
| --- | --- |

(40a)

Vellykket gennemførelse af programmet er stærkt afhængig af graden af samarbejde mellem de enheder, der deltager i et fælles projekt. Derfor bør etableringen af en joint venture-struktur fremmes, bl.a. gennem en højere grad af medfinansiering.

| (41) | I henhold til [henvisning ajourføres om nødvendigt i overensstemmelse med en ny afgørelse om OLT: artikel 94 i Rådets afgørelse 2013/755/EU (22)] kan personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), modtage finansiering under overholdelse af de regler og mål, der gælder for programmet, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under. |
| --- | --- |

(41)

I henhold til [henvisning ajourføres om nødvendigt i overensstemmelse med en ny afgørelse om OLT: artikel 94 i Rådets afgørelse 2013/755/EU (22)] kan personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), modtage finansiering under overholdelse af de regler og mål, der gælder for programmet, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under.

| (42) | Unionen bør tilstræbe sammenhæng og synergivirkning med EU's programmer for eksterne politikker, herunder førtiltrædelsesbistand efter de forpligtelser, der er påtaget i forbindelse med meddelelsen »Et troværdigt udvidelsesperspektiv for landene på Vestbalkan og et øget engagement heri fra Den Europæiske Unions side« (23). |
| --- | --- |

(42)

Unionen bør tilstræbe sammenhæng og synergivirkning med EU's programmer for eksterne politikker, herunder førtiltrædelsesbistand efter de forpligtelser, der er påtaget i forbindelse med meddelelsen »Et troværdigt udvidelsesperspektiv for landene på Vestbalkan og et øget engagement heri fra Den Europæiske Unions side« (23).

| (43) | Hvis tredjelande eller enheder etableret i tredjelande deltager i aktioner, der bidrager til projekter af fælles interesse eller til grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi, bør finansiel støtte kun være til rådighed, hvis den er absolut nødvendig for at opfylde målsætningerne for disse projekter. |
| --- | --- |

(43)

Hvis tredjelande eller enheder etableret i tredjelande deltager i aktioner, der bidrager til projekter af fælles interesse eller til grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi, bør finansiel støtte kun være til rådighed, hvis den er absolut nødvendig for at opfylde målsætningerne for disse projekter.

| (43a) | I henhold til artikel 85 i direktiv 2014/25/EU kan alle tilbud med henblik på tildeling af en indkøbskontrakt vedrørende projekter, der medfinansieres af CEF, afvises, hvis andelen af varer med oprindelse i tredjelande udgør mere end 50 % af den samlede værdi af de varer, som tilbuddet omfatter, når der er tale om tredjelande, med hvilke Unionen ikke har indgået en multilateral eller bilateral aftale, der reelt sikrer EU-virksomheder en tilsvarende adgang til dette tredjelands offentlige kontrakter. |
| --- | --- |

(43a)

I henhold til artikel 85 i direktiv 2014/25/EU kan alle tilbud med henblik på tildeling af en indkøbskontrakt vedrørende projekter, der medfinansieres af CEF, afvises, hvis andelen af varer med oprindelse i tredjelande udgør mere end 50 % af den samlede værdi af de varer, som tilbuddet omfatter, når der er tale om tredjelande, med hvilke Unionen ikke har indgået en multilateral eller bilateral aftale, der reelt sikrer EU-virksomheder en tilsvarende adgang til dette tredjelands offentlige kontrakter.

| (44) | Som anført i punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 (24) er der behov for at evaluere dette program på grundlag af oplysninger, der er tilvejebragt via specifikke overvågningskrav
  , som f.eks. til klimasikring
  , samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig over for medlemsstaterne. Kommissionen bør foretage evalueringer og efterfølgende meddele resultaterne heraf til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget for at vurdere finansieringens virkningsfuldhed og effektivitet og dens gennemslagskraft i henseende til opfyldelsen af programmets overordnede mål
  og foretage de nødvendige tilpasninger
  . |
| --- | --- |

(44)

Som anført i punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 (24) er der behov for at evaluere dette program på grundlag af oplysninger, der er tilvejebragt via specifikke overvågningskrav
  , som f.eks. til klimasikring
  , samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig over for medlemsstaterne. Kommissionen bør foretage evalueringer og efterfølgende meddele resultaterne heraf til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget for at vurdere finansieringens virkningsfuldhed og effektivitet og dens gennemslagskraft i henseende til opfyldelsen af programmets overordnede mål
  og foretage de nødvendige tilpasninger
  .

| (45) | Der bør indføres
  gennemsigtige, ansvarlige og
  passende overvågnings- og rapporteringsforanstaltninger, herunder
  målbare
  indikatorer, med henblik på at
  vurdere og
  rapportere om programmets fremskridt hen imod opfyldelsen af de overordnede og specifikke målsætninger, der er fastsat i denne forordning
  , samt at fremme dens resultater
  . Dette performancerapporteringssystem bør sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og dets resultater
  er egnede til en dybdegående analyse af de fremskridt og vanskeligheder, man støder på langs hovednetkorridorerne, og at disse data og resultater
  indsamles effektivt og rettidigt. Det er nødvendigt at pålægge modtagere af EU-midler forholdsmæssige rapporteringskrav med henblik på at indsamle relevante data til programmet. |
| --- | --- |

(45)

Der bør indføres
  gennemsigtige, ansvarlige og
  passende overvågnings- og rapporteringsforanstaltninger, herunder
  målbare
  indikatorer, med henblik på at
  vurdere og
  rapportere om programmets fremskridt hen imod opfyldelsen af de overordnede og specifikke målsætninger, der er fastsat i denne forordning
  , samt at fremme dens resultater
  . Dette performancerapporteringssystem bør sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og dets resultater
  er egnede til en dybdegående analyse af de fremskridt og vanskeligheder, man støder på langs hovednetkorridorerne, og at disse data og resultater
  indsamles effektivt og rettidigt. Det er nødvendigt at pålægge modtagere af EU-midler forholdsmæssige rapporteringskrav med henblik på at indsamle relevante data til programmet.

| (45a) | Programmet bør gennemføres ved hjælp af arbejdsprogrammer. Kommissionen bør senest ved udgangen af marts 2021 udarbejde et rammeprogram, som omfatter den forventede tidsplan for arbejdsprogrammerne, indkaldelserne og disses emner samt den bevilgede finansiering og andre oplysninger, der er nødvendige for at sikre gennemsigtighed og forudsigelighed i hele programperioden og forbedre projekternes kvalitet. |
| --- | --- |

(45a)

Programmet bør gennemføres ved hjælp af arbejdsprogrammer. Kommissionen bør senest ved udgangen af marts 2021 udarbejde et rammeprogram, som omfatter den forventede tidsplan for arbejdsprogrammerne, indkaldelserne og disses emner samt den bevilgede finansiering og andre oplysninger, der er nødvendige for at sikre gennemsigtighed og forudsigelighed i hele programperioden og forbedre projekternes kvalitet.

| (45b) | Der bør gennemføres en omfattende evaluering af programmet for at sikre, at programmets investeringsprioriteter stemmer overens med Unionens forpligtelser vedrørende klimaændringer. |
| --- | --- |

(45b)

Der bør gennemføres en omfattende evaluering af programmet for at sikre, at programmets investeringsprioriteter stemmer overens med Unionens forpligtelser vedrørende klimaændringer.

| (46) | For at supplere
  denne forordning bør
  beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde delegeres til
  Kommissionen for så vidt angår vedtagelse af årlige arbejdsprogrammer
  og rammeprogrammet
  . ▌ |
| --- | --- |

(46)

For at supplere
  denne forordning bør
  beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde delegeres til
  Kommissionen for så vidt angår vedtagelse af årlige arbejdsprogrammer
  og rammeprogrammet
  . ▌

| (47) | For om nødvendigt at tilpasse de indikatorer, der anvendes til overvågning af programmet, ▌ og definitionen af transporthovednetkorridorerne bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde delegeres til Kommissionen, for så vidt angår ændringer af del I, II og III i bilaget til denne forordning og
  de militære behov, udarbejde eller ændre listen over de dele af det transeuropæiske transportnet, der egner sig til militær transport, udarbejde eller ændre listen over prioriterede projekter til infrastruktur med dobbelt anvendelse og proceduren til vurdering af, om aktionerne knyttet til militær mobilitet er støtteberettigede
  . Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter bør Europa-Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(47)

For om nødvendigt at tilpasse de indikatorer, der anvendes til overvågning af programmet, ▌ og definitionen af transporthovednetkorridorerne bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde delegeres til Kommissionen, for så vidt angår ændringer af del I, II og III i bilaget til denne forordning og
  de militære behov, udarbejde eller ændre listen over de dele af det transeuropæiske transportnet, der egner sig til militær transport, udarbejde eller ændre listen over prioriterede projekter til infrastruktur med dobbelt anvendelse og proceduren til vurdering af, om aktionerne knyttet til militær mobilitet er støtteberettigede
  . Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter bør Europa-Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (48) | Forordning (EU) nr. 1316/2013 og (EU) nr. 283/2014 bør af klarhedshensyn ophæves. Retsvirkningerne af artikel 29 i forordning (EU) nr. 1316/2013, som ændrer bilaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 913/2010 (25), for så vidt angår listen over godstogskorridorer, bør imidlertid bevares. |
| --- | --- |

(48)

Forordning (EU) nr. 1316/2013 og (EU) nr. 283/2014 bør af klarhedshensyn ophæves. Retsvirkningerne af artikel 29 i forordning (EU) nr. 1316/2013, som ændrer bilaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 913/2010 (25), for så vidt angår listen over godstogskorridorer, bør imidlertid bevares.

| (49) | For at sikre en rettidig vedtagelse af gennemførelsesretsakterne som omhandlet i denne forordning er det nødvendigt, at den træder i kraft straks efter offentliggørelsen — |
| --- | --- |

(49)

For at sikre en rettidig vedtagelse af gennemførelsesretsakterne som omhandlet i denne forordning er det nødvendigt, at den træder i kraft straks efter offentliggørelsen —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand

Ved denne forordning oprettes Connecting Europe-faciliteten (»programmet«).

Der fastsættes målsætninger for programmet, et budget for perioden 2021-2027, former for EU-finansiering samt regler for ydelsen heraf.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| (a) | »aktion«: enhver aktivitet, som er blevet identificeret som finansielt og teknisk uafhængig, har en fast tidsramme og er nødvendig for gennemførelsen af et projekt |
| --- | --- |

(a)

»aktion«: enhver aktivitet, som er blevet identificeret som finansielt og teknisk uafhængig, har en fast tidsramme og er nødvendig for gennemførelsen af et projekt

| (b) | »alternative brændstoffer«: alternative brændstoffer
  til alle transportformer
  som defineret i artikel 2, stk. 1, i direktiv 2014/94/EU |
| --- | --- |

(b)

»alternative brændstoffer«: alternative brændstoffer
  til alle transportformer
  som defineret i artikel 2, stk. 1, i direktiv 2014/94/EU

| (c) | et tredjeland, der er part i en aftale med Unionen, som giver mulighed for deltagelse i programmet, jf. artikel 5 |
| --- | --- |

(c)

et tredjeland, der er part i en aftale med Unionen, som giver mulighed for deltagelse i programmet, jf. artikel 5

| (ca) | »støttemodtager«: enhver enhed, der er udvalgt til at modtage finansiel støtte fra Unionen i henhold til berettigelseskriterierne i artikel 11 i denne forordning og i henhold til artikel [197] i finansforordningen |
| --- | --- |

(ca)

»støttemodtager«: enhver enhed, der er udvalgt til at modtage finansiel støtte fra Unionen i henhold til berettigelseskriterierne i artikel 11 i denne forordning og i henhold til artikel [197] i finansforordningen

| (d) | »blandingsoperation«: aktioner, som støttes over EU-budgettet, herunder inden for blandingsfaciliteter, jf. artikel 2, nr. 6), i forordning (EU, Euratom) 2018/XXX (»finansforordningen«), og som kombinerer støtte og/eller finansielle instrumenter og/eller budgetgarantier, der ikke skal tilbagebetales, fra EU-budgettet og støtte, der skal tilbagebetales, fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansieringsinstitutioner samt fra kommercielle finansieringsinstitutioner og investorer |
| --- | --- |

(d)

»blandingsoperation«: aktioner, som støttes over EU-budgettet, herunder inden for blandingsfaciliteter, jf. artikel 2, nr. 6), i forordning (EU, Euratom) 2018/XXX (»finansforordningen«), og som kombinerer støtte og/eller finansielle instrumenter og/eller budgetgarantier, der ikke skal tilbagebetales, fra EU-budgettet og støtte, der skal tilbagebetales, fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansieringsinstitutioner samt fra kommercielle finansieringsinstitutioner og investorer

| (da) | »flaskehals«: en fysisk, teknisk eller funktionel barriere, der forårsager en systemafbrydelse, som påvirker trafikstrømmenes kontinuitet over lange afstande eller på tværs af grænserne, og som kan overvindes ved at skabe ny infrastruktur eller ved i væsentlig grad at opgradere eksisterende infrastruktur med henblik på at skabe væsentlige forbedringer, der kan løse flaskehalsproblemerne |
| --- | --- |

(da)

»flaskehals«: en fysisk, teknisk eller funktionel barriere, der forårsager en systemafbrydelse, som påvirker trafikstrømmenes kontinuitet over lange afstande eller på tværs af grænserne, og som kan overvindes ved at skabe ny infrastruktur eller ved i væsentlig grad at opgradere eksisterende infrastruktur med henblik på at skabe væsentlige forbedringer, der kan løse flaskehalsproblemerne

| (e) | den transportinfrastruktur, der er udpeget i overensstemmelse med kapitel II i forordning (EU) nr. 1315/2013 |
| --- | --- |

(e)

den transportinfrastruktur, der er udpeget i overensstemmelse med kapitel II i forordning (EU) nr. 1315/2013

| (f) | den transportinfrastruktur, der er udpeget i overensstemmelse med kapitel III i forordning (EU) nr. 1315/2013 |
| --- | --- |

(f)

den transportinfrastruktur, der er udpeget i overensstemmelse med kapitel III i forordning (EU) nr. 1315/2013

| (g) | »hovednetkorridorer«: et instrument til at lette en koordineret gennemførelse af hovednettet, jf. kapitel IV i forordning (EU) nr. 1315/2013, som er opført i del III i bilaget til nærværende forordning |
| --- | --- |

(g)

»hovednetkorridorer«: et instrument til at lette en koordineret gennemførelse af hovednettet, jf. kapitel IV i forordning (EU) nr. 1315/2013, som er opført i del III i bilaget til nærværende forordning

| (ga) | »grænseoverskridende forbindelse«: i transportsektoren projekter, der dækker en jernbane-, vej-, flod- eller havstrækning mellem medlemsstater eller mellem en medlemsstat og et tredjeland, eller et projekt udført i en medlemsstat, inden for enhver transportform, der påviseligt har stærk grænseoverskridende virkning ved at forstærke den grænseoverskridende trafikstrøm mellem to medlemsstater |
| --- | --- |

(ga)

»grænseoverskridende forbindelse«: i transportsektoren projekter, der dækker en jernbane-, vej-, flod- eller havstrækning mellem medlemsstater eller mellem en medlemsstat og et tredjeland, eller et projekt udført i en medlemsstat, inden for enhver transportform, der påviseligt har stærk grænseoverskridende virkning ved at forstærke den grænseoverskridende trafikstrøm mellem to medlemsstater

| (h) | »grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi«: et projekt, der er udvalgt eller kan udvælges i henhold til en samarbejdsaftale eller anden form for aftale mellem medlemsstater eller aftale mellem medlemsstater og tredjelande, som defineret i [artikel 8, 9, 11 eller 13] i 
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/...
   (+) (1) (+), inden for planlægning eller udbredelse af vedvarende energi, i overensstemmelse med kriterierne i del IV i bilaget til nærværende forordning |
| --- | --- |

(h)

»grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi«: et projekt, der er udvalgt eller kan udvælges i henhold til en samarbejdsaftale eller anden form for aftale mellem medlemsstater eller aftale mellem medlemsstater og tredjelande, som defineret i [artikel 8, 9, 11 eller 13] i 
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/...
   (+) (1) (+), inden for planlægning eller udbredelse af vedvarende energi, i overensstemmelse med kriterierne i del IV i bilaget til nærværende forordning

| (ha) | »energieffektivitet først«: i forbindelse med beslutninger inden for energiplanlægning, -politik og -investering at tage størst muligt hensyn til alternative omkostningseffektive energieffektivitetsforanstaltninger for at gøre energiefterspørgslen og -udbuddet mere effektivt, navnlig ved hjælp af omkostningseffektive besparelser i energislutforbruget, initiativer vedrørende efterspørgselsreaktion og mere effektiv konvertering, transmission og distribution af energi, samtidig med at målsætningerne for de respektive beslutninger fortsat nås |
| --- | --- |

(ha)

»energieffektivitet først«: i forbindelse med beslutninger inden for energiplanlægning, -politik og -investering at tage størst muligt hensyn til alternative omkostningseffektive energieffektivitetsforanstaltninger for at gøre energiefterspørgslen og -udbuddet mere effektivt, navnlig ved hjælp af omkostningseffektive besparelser i energislutforbruget, initiativer vedrørende efterspørgselsreaktion og mere effektiv konvertering, transmission og distribution af energi, samtidig med at målsætningerne for de respektive beslutninger fortsat nås

| (i) | »infrastruktur til digital konnektivitet«: net med meget høj kapacitet, 5G-systemer, lokal trådløs konnektivitet af meget høj kvalitet, backbone-net og undervandskabler, der er væsentlige for at sikre konnektivitet, og digitale driftsplatforme med direkte tilknytning til transport- og energiinfrastruktur |
| --- | --- |

(i)

»infrastruktur til digital konnektivitet«: net med meget høj kapacitet, 5G-systemer, lokal trådløs konnektivitet af meget høj kvalitet, backbone-net og undervandskabler, der er væsentlige for at sikre konnektivitet, og digitale driftsplatforme med direkte tilknytning til transport- og energiinfrastruktur

| (j) | »5G-systemer«: et sæt digitale infrastrukturelementer, der er baseret på globalt aftalte standarder for mobil og trådløs kommunikationsteknologi, som anvendes til at skabe konnektivitet og værdiforøgende tjenester, med højydelsesegenskaber såsom meget høj datahastighed og -kapacitet, lav latenstid, høj pålidelighed og understøttelse af et stort antal forbundne enheder |
| --- | --- |

(j)

»5G-systemer«: et sæt digitale infrastrukturelementer, der er baseret på globalt aftalte standarder for mobil og trådløs kommunikationsteknologi, som anvendes til at skabe konnektivitet og værdiforøgende tjenester, med højydelsesegenskaber såsom meget høj datahastighed og -kapacitet, lav latenstid, høj pålidelighed og understøttelse af et stort antal forbundne enheder

| (k) | »5G-korridor«: transportrute, vej, jernbane
  eller indre vandvej
  med fuld dækning af infrastruktur til digital konnektivitet og især 5G-systemer, som muliggør uafbrudt levering af synergistiske digitale tjenester såsom netforbundet og automatiseret mobilitet, lignende intelligente mobilitetstjenester for jernbaner
  eller digital konnektivitet på indre vandveje |
| --- | --- |

(k)

»5G-korridor«: transportrute, vej, jernbane
  eller indre vandvej
  med fuld dækning af infrastruktur til digital konnektivitet og især 5G-systemer, som muliggør uafbrudt levering af synergistiske digitale tjenester såsom netforbundet og automatiseret mobilitet, lignende intelligente mobilitetstjenester for jernbaner
  eller digital konnektivitet på indre vandveje

| (ka) | »manglende forbindelse«: et transportafsnit inden for enhver transportform i en TEN-T-korridor eller et transportafsnit, der skaber forbindelse mellem centrale eller omfattende netværk og TEN-T-korridorerne, som mangler eller omfatter en eller flere flaskehalse, der påvirker kontinuiteten i TEN-T-korridoren |
| --- | --- |

(ka)

»manglende forbindelse«: et transportafsnit inden for enhver transportform i en TEN-T-korridor eller et transportafsnit, der skaber forbindelse mellem centrale eller omfattende netværk og TEN-T-korridorerne, som mangler eller omfatter en eller flere flaskehalse, der påvirker kontinuiteten i TEN-T-korridoren

| (l) | »digitale driftsplatforme med direkte tilknytning til transport- og energiinfrastruktur«: fysiske og virtuelle informations- og kommunikationsteknologiressourcer (»IKT-ressourcer«), der anvendes oven på kommunikationsinfrastrukturen og understøtter lagring, behandling og analyse af transport- og/eller energiinfrastrukturdata og strømme af disse |
| --- | --- |

(l)

»digitale driftsplatforme med direkte tilknytning til transport- og energiinfrastruktur«: fysiske og virtuelle informations- og kommunikationsteknologiressourcer (»IKT-ressourcer«), der anvendes oven på kommunikationsinfrastrukturen og understøtter lagring, behandling og analyse af transport- og/eller energiinfrastrukturdata og strømme af disse

| (m) | »projekt af fælles interesse«: et projekt, der er udpeget i forordning (EU) nr. 1315/2013 eller i forordning (EU) nr. 347/2013 eller i nærværende forordnings artikel 8 |
| --- | --- |

(m)

»projekt af fælles interesse«: et projekt, der er udpeget i forordning (EU) nr. 1315/2013 eller i forordning (EU) nr. 347/2013 eller i nærværende forordnings artikel 8

| (n) | »undersøgelser«: de aktiviteter, der er nødvendige for at forberede et projekts gennemførelse, såsom forberedende undersøgelser, kortlægning, gennemførlighedsundersøgelser, evaluerings-, afprøvnings- og valideringsundersøgelser, herunder i form af software, og alle andre tekniske hjælpeforanstaltninger samt forudgående aktioner, der er nødvendige for at definere og udvikle et projekt og træffe beslutning om finansieringen heraf, f.eks. rekognoscering af de pågældende lokaliteter og udarbejdelse af en finansieringspakke |
| --- | --- |

(n)

»undersøgelser«: de aktiviteter, der er nødvendige for at forberede et projekts gennemførelse, såsom forberedende undersøgelser, kortlægning, gennemførlighedsundersøgelser, evaluerings-, afprøvnings- og valideringsundersøgelser, herunder i form af software, og alle andre tekniske hjælpeforanstaltninger samt forudgående aktioner, der er nødvendige for at definere og udvikle et projekt og træffe beslutning om finansieringen heraf, f.eks. rekognoscering af de pågældende lokaliteter og udarbejdelse af en finansieringspakke

| (o) | »socioøkonomiske drivkræfter«: enheder, der i kraft af deres opgave, karakter eller beliggenhed direkte eller indirekte skaber betydelige socioøkonomiske fordele for borgerne, virksomhederne og lokalsamfundene i deres omgivelser
  eller i deres indflydelsesområder |
| --- | --- |

(o)

»socioøkonomiske drivkræfter«: enheder, der i kraft af deres opgave, karakter eller beliggenhed direkte eller indirekte skaber betydelige socioøkonomiske fordele for borgerne, virksomhederne og lokalsamfundene i deres omgivelser
  eller i deres indflydelsesområder

| (p) | »tredjeland«: et land, der ikke er medlem af Den Europæiske Union |
| --- | --- |

(p)

»tredjeland«: et land, der ikke er medlem af Den Europæiske Union

| (q) | net med meget høj kapacitet som defineret i artikel [
  2, stk. 2
  ], i direktiv (EU) 2018/XXX [den europæiske kodeks for elektronisk kommunikation] |
| --- | --- |

(q)

net med meget høj kapacitet som defineret i artikel [
  2, stk. 2
  ], i direktiv (EU) 2018/XXX [den europæiske kodeks for elektronisk kommunikation]

| (r) | »anlægsarbejde«: indkøb, levering og ibrugtagning af komponenter, systemer og tjenesteydelser, herunder software, samt udførelse af udviklings-, bygge- og anlægsaktiviteter vedrørende et projekt, overtagelsen af anlægget og iværksættelsen af et projekt |
| --- | --- |

(r)

»anlægsarbejde«: indkøb, levering og ibrugtagning af komponenter, systemer og tjenesteydelser, herunder software, samt udførelse af udviklings-, bygge- og anlægsaktiviteter vedrørende et projekt, overtagelsen af anlægget og iværksættelsen af et projekt

| (ra) | »infrastruktur til dobbelt civil-militær anvendelse«: infrastruktur, som hovedsagelig anvendes til civile formål, men som også er af strategisk betydning i forsvars- og krisestyringssammenhæng og kan tilpasses til dobbelt civilt-militære anvendelsesformål |
| --- | --- |

(ra)

»infrastruktur til dobbelt civil-militær anvendelse«: infrastruktur, som hovedsagelig anvendes til civile formål, men som også er af strategisk betydning i forsvars- og krisestyringssammenhæng og kan tilpasses til dobbelt civilt-militære anvendelsesformål

Artikel 3

Målsætninger

1.   Programmets overordnede målsætning er at
  opbygge,
  udvikle og modernisere de transeuropæiske net inden for transport, energi og den digitale sektor og at lette det grænseoverskridende samarbejde inden for vedvarende energi,
  med henblik på at bidrage til at øge europæisk konkurrencedygtighed, adgangen til det indre marked, til intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og til konsolideringen af den territoriale, sociale og økonomiske samhørighed,
  samtidig med at der
  bidrages til
  de langsigtede dekarboniseringsforpligtelser og lægges vægt på
  at opnå fuld synergi mellem transport- og energisektoren og den digitale sektor
  .

2.   Programmet har følgende specifikke målsætninger:

| (a) | I transportsektoren:






  (i) | at bidrage til udviklingen af projekter af fælles interesse, som vedrører effektive, sammenkoblede,
  interoperable og multimodale
  net og infrastruktur for intelligent, bæredygtig, inklusiv, tilgængelig og sikker mobilitet
  og et europæisk transportområde |
| --- | --- | --- |

(a)

I transportsektoren:

(i)

at bidrage til udviklingen af projekter af fælles interesse, som vedrører effektive, sammenkoblede,
  interoperable og multimodale
  net og infrastruktur for intelligent, bæredygtig, inklusiv, tilgængelig og sikker mobilitet
  og et europæisk transportområde

| (ii) | at tilpasse
  de dele af det transeuropæiske transportnet, som egner sig til at opfylde dobbelte (civile og forsvarsrelaterede)
  mobilitetsbehov |
| --- | --- |

(ii)

at tilpasse
  de dele af det transeuropæiske transportnet, som egner sig til at opfylde dobbelte (civile og forsvarsrelaterede)
  mobilitetsbehov

| (b) | I energisektoren at bidrage til udviklingen af projekter af fælles interesse, som vedrører yderligere integration af
  et effektivt og konkurrencedygtigt
  indre energimarked, nettenes interoperabilitet på tværs af grænser og sektorer, fremme af
  økonomiens
  dekarbonisering
  og
  sikring af forsyningssikkerheden
  og Unionens energiuafhængighed
  , og at fremme det grænseoverskridende samarbejde inden for
  energi, herunder
  vedvarende energi,
  og stimulere til energieffektivitet |
| --- | --- |

(b)

I energisektoren at bidrage til udviklingen af projekter af fælles interesse, som vedrører yderligere integration af
  et effektivt og konkurrencedygtigt
  indre energimarked, nettenes interoperabilitet på tværs af grænser og sektorer, fremme af
  økonomiens
  dekarbonisering
  og
  sikring af forsyningssikkerheden
  og Unionens energiuafhængighed
  , og at fremme det grænseoverskridende samarbejde inden for
  energi, herunder
  vedvarende energi,
  og stimulere til energieffektivitet

| (c) | I den digitale sektor at bidrage til
  udvikling af projekter af fælles interesse vedrørende
  udbredelsen af
  sikre
  digitale net med meget høj kapacitet og 5G-systemer, til øget modstandsdygtighed og kapacitet i de digitale backbone-net på EU's område ved at forbinde dem med de tilgrænsende områder samt til digitaliseringen af transport- og energinet. |
| --- | --- |

(c)

I den digitale sektor at bidrage til
  udvikling af projekter af fælles interesse vedrørende
  udbredelsen af
  sikre
  digitale net med meget høj kapacitet og 5G-systemer, til øget modstandsdygtighed og kapacitet i de digitale backbone-net på EU's område ved at forbinde dem med de tilgrænsende områder samt til digitaliseringen af transport- og energinet.

Artikel 4

Budget

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 fastsættes til
  43 850 768 000 EUR i faste priser (XXX EUR i løbende priser)
  . ▌.

2.   Dette beløb fordeles som følger:

| (a) | ▌ 35 513 524 000 EUR i faste priser (XXX EUR i løbende priser)
  til de specifikke målsætninger i artikel 3, stk. 2, litra a), hvoraf:






  (i) | 17 746 000 000 i faste priser (XXX EUR i løbende priser)
  ▌fra klyngen for europæiske strategiske investeringer |
| --- | --- | --- |

(a)

▌ 35 513 524 000 EUR i faste priser (XXX EUR i løbende priser)
  til de specifikke målsætninger i artikel 3, stk. 2, litra a), hvoraf:

(i)

17 746 000 000 i faste priser (XXX EUR i løbende priser)
  ▌fra klyngen for europæiske strategiske investeringer

| (ii) | 10 000 000 000 EUR i faste priser
  (11 285 493 000 EUR
  i løbende priser)
  overføres fra Samhørighedsfonden og anvendes i overensstemmelse med denne forordning og udelukkende i de medlemsstater, som er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden |
| --- | --- |

(ii)

10 000 000 000 EUR i faste priser
  (11 285 493 000 EUR
  i løbende priser)
  overføres fra Samhørighedsfonden og anvendes i overensstemmelse med denne forordning og udelukkende i de medlemsstater, som er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden

| (iii) | 5 767 524 000 EUR i faste priser
   (6 500 000 000 EUR
  i løbende priser)
  fra
  udgiftsområdet »Sikkerhed og Forsvar« til
  den specifikke målsætning i artikel 3, stk. 2, litra a), nr. ii) |
| --- | --- |

(iii)

5 767 524 000 EUR i faste priser
   (6 500 000 000 EUR
  i løbende priser)
  fra
  udgiftsområdet »Sikkerhed og Forsvar« til
  den specifikke målsætning i artikel 3, stk. 2, litra a), nr. ii)

| (b) | op til 8 650 000 000 EUR til de specifikke målsætninger i artikel 3, stk. 2, litra b), hvoraf
  20
   % tildeles grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi [Ændring 9] |
| --- | --- |

(b)

op til 8 650 000 000 EUR til de specifikke målsætninger i artikel 3, stk. 2, litra b), hvoraf
  20
   % tildeles grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi [Ændring 9]

| (c) | ▌
  2 662 000 000 EUR i faste priser
  (3 000 000 000 EUR
  i løbende priser
  ) til de specifikke målsætninger i artikel 3, stk. 2, litra c). |
| --- | --- |

(c)

▌
  2 662 000 000 EUR i faste priser
  (3 000 000 000 EUR
  i løbende priser
  ) til de specifikke målsætninger i artikel 3, stk. 2, litra c).

3.   Kommissionen må ikke afvige fra det beløb, der er omhandlet i stk. 2, litra a), nr. ii).

4.   
  Op til 3 % af
  det i stk. 1 nævnte beløb kan anvendes til teknisk og administrativ bistand i forbindelse med programmets og de sektorspecifikke retningslinjers gennemførelse, eksempelvis forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, herunder institutionelle IT-systemer. Dette beløb kan også anvendes til finansiering af ledsageforanstaltninger til støtte for forberedelsen af projekter.

5.   Budgetforpligtelser for aktioner, der løber over mere end et regnskabsår, kan opdeles på flere år i årlige trancher.

5a.
     
  Gennemsigtighed og borgerdeltagelse skal sikres for store projekter. [Ændring 27]

6.   For så vidt andet ikke er fastsat i finansforordningen, kan udgifter til aktioner vedrørende projekter, som er omfattet af det første arbejdsprogram, være støtteberettigede fra og med den 1. januar 2021.

7.   Det beløb, der overføres fra Samhørighedsfonden, gennemføres i henhold til denne forordning, jf. dog stk. 8, og for så vidt andet ikke er fastsat i artikel 14, stk. 2, litra b).

8.   For så vidt angår de beløb, der overføres fra Samhørighedsfonden, ▌skal udvælgelsen af støtteberettigede projekter
  indtil den 31. december 2022
  overholde de nationale tildelinger under Samhørighedsfonden ▌. Fra og med den 1. januar 2023 skal midler, der overføres til programmet, og som ikke er afsat til et transportinfrastrukturprojekt,
  på et konkurrencemæssigt grundlag
  stilles til rådighed for alle medlemsstater, der er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden, til finansiering af transportinfrastrukturprojekter i overensstemmelse med nærværende forordning.

9.   Midler, der er tildelt
  en medlemsstat
  ved delt forvaltning, kan på
  dennes
  anmodning
  og i overensstemmelse med den relevante forvaltningsmyndighed
  overføres til programmet
  med henblik på, at de anvendes som led i en blandingsaktion eller aktion for synergi med andre EU-programmer, der indgår i et forslag fra den berørte medlemsstat, og som af Kommissionen erklæres berettiget til støtte under en arbejdsprogramprocedure.
  Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens [artikel 62, stk. 1, litra a)], eller indirekte i overensstemmelse med nævnte artikels litra c). ▌

Artikel 5

Tredjelande, der er associeret til programmet

1.   Programmet er åbent for følgende tredjelande:

| (a) | medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA-medlemmer), som er medlem af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), jf. betingelserne i EØS-aftalen |
| --- | --- |

(a)

medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA-medlemmer), som er medlem af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), jf. betingelserne i EØS-aftalen

| (b) | tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for deres deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem Unionen og de pågældende lande |
| --- | --- |

(b)

tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for deres deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem Unionen og de pågældende lande

| (c) | lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem EU og disse lande |
| --- | --- |

(c)

lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem EU og disse lande

| (d) | andre tredjelande i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i en konkret aftale om tredjelandets deltagelse i Unionens programmer, forudsat at der i aftalen:






  — | sikres en rimelig balance for så vidt angår bidrag og fordele for det tredjeland, som deltager i EU-programmerne |
| --- | --- | --- |

(d)

andre tredjelande i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i en konkret aftale om tredjelandets deltagelse i Unionens programmer, forudsat at der i aftalen:

—

sikres en rimelig balance for så vidt angår bidrag og fordele for det tredjeland, som deltager i EU-programmerne

| — | fastsættes betingelser for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og deres administrative omkostninger. Disse bidrag udgør formålsbestemte indtægter i henhold til finansforordningens artikel [21, stk. 5] |
| --- | --- |

—

fastsættes betingelser for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og deres administrative omkostninger. Disse bidrag udgør formålsbestemte indtægter i henhold til finansforordningens artikel [21, stk. 5]

| — | ikke indrømmes tredjelandet beslutningskompetence over programmet |
| --- | --- |

—

ikke indrømmes tredjelandet beslutningskompetence over programmet

| — | fastsættes garantier vedrørende Unionens ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og beskytte sine finansielle interesser. |
| --- | --- |

—

fastsættes garantier vedrørende Unionens ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og beskytte sine finansielle interesser.

| — | er sikret gensidighed for så vidt angår adgang til tilsvarende programmer i tredjelandet, navnlig vedrørende offentlige indkøb. |
| --- | --- |

—

er sikret gensidighed for så vidt angår adgang til tilsvarende programmer i tredjelandet, navnlig vedrørende offentlige indkøb.

2.   De tredjelande, der er omhandlet i stk. 1, og enheder, der er etableret i disse lande, kan ikke modtage finansiel støtte i henhold til nærværende forordning, medmindre det er absolut nødvendigt for at nå målsætningerne for et givet projekt af fælles interesse og på betingelserne i de arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 19,
  og i henhold til bestemmelserne i artikel 8 i forordning (EU) nr. 1315/2013
  .

Artikel 6

Gennemførelse og former for EU-finansiering

1.   Programmet gennemføres ved direkte forvaltning i overensstemmelse med finansforordningen eller ved indirekte forvaltning med de i finansforordningens artikel [61, stk. 1, litra c)], omhandlede organer.

2.   Programmet kan yde finansiering
  i form af tilskud og udbud
  som fastsat i finansforordningen ▌.
  Finansiering ydet fra programmet kan anvendes inden for
  blandingsoperationer
  , herunder med midler efter bestemmelserne i artikel 3, stk. 2, litra a), i InvestEU-forordningen. I transportsektoren må blandingsoperationer ikke overstige 10 % af den afsatte finansieringsramme og skal afsættes til horisontale prioriteter som anført i bilaget — del III — punkt - 1 (nyt).
  Blandingsoperationer vedtaget under dette program gennemføres i overensstemmelse med InvestEU-forordningen og finansforordningens afsnit X.

3.   Kommissionen kan i henhold til finansforordningens artikel [69] bemyndige forvaltningsorganerne til at gennemføre en del af programmet med henblik på en optimal forvaltning og programmets effektivitetskrav inden for transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor.

4.   Bidrag til en mekanisme for gensidig forsikring kan dække den risiko, der er forbundet med tilbagesøgning af midler, der skyldes af modtagere, og betragtes som en tilstrækkelig garanti i henhold til finansforordningen. Bestemmelserne i artikel [X] i forordning XXX [efterfølger til forordningen om garantifonden] finder anvendelse.

Artikel 6a

Tilpasning af TEN-T-net til dobbelt civil-forsvarsmæssig anvendelse

1.
     
  Projekter af fælles interesse skal bidrage til tilpasning af TEN-T-nettene som defineret i forordning (EU) nr. 1315/2013 med det formål at muliggøre dobbelt civil-forsvarsmæssig anvendelse af infrastruktur i overensstemmelse med de dobbelte (civile og forsvarsmæssige) mobilitetskrav, herefter »dobbelte mobilitetskrav« og prioriterede projekter til infrastruktur med dobbelt anvendelse, der er identificeret i stk. 2 i denne artikel.

2.
     
  Senest den 31. december 2019 vedtager Kommissionen delegerede retsakter i henhold til artikel 24 i denne forordning med henblik på yderligere at specificere de dobbelte mobilitetskrav, opstille en liste over de dele af det transeuropæiske transportnet, der egner sig til militær transport, opstille en liste over prioriterede projekter til infrastruktur med dobbelt anvendelse og proceduren til vurdering af, om aktionerne knyttet til dobbelt civil-forsvarsmæssig anvendelse er støtteberettigede. Specifikationen af de prioriterede projekter skal forholde sig til situationen i Unionens østlige og sydlige medlemsstater.

3.
     
  Undersøgelser, der har til formål at udvikle og udpege projekter af fælles interesse for de dele af det transeuropæiske transportnet, som egner sig til militær transport, og som altid vil være baseret på eksisterende TEN-T-gennemførlighedsundersøgelser, -projekter og -gennemførelse, skal også omfatte de aktioner, der kræves for at opfylde dobbelte mobilitetskrav valideret af Rådet og prioriterede infrastrukturprojekter med dobbelt civil-forsvarsmæssig anvendelse.

Alle projektforslagene skal indeholde målbare aktioner til integration af de dobbelte mobilitetskrav valideret af Rådet.

Forslag, der kun omfatter aktioner knyttet til militær mobilitet, kan kun komme i betragtning, når de supplerer en eksisterende civil infrastruktur.

Alle aktioner, der er knyttet til efterlevelse af dobbelte mobilitetskrav, skal finansieres fra midlerne afsat i artikel 4, stk. 2, litra a), nr. iii) og skal muliggøre dobbelt civil-forsvarsmæssig anvendelse af infrastruktur.

4.
     
  Senest den 31. december 2025 foretager Kommissionen en evaluering af de allerede brugte beløb samt af udgiftsperspektivet for det beløb, der er fastsat i artikel 4, stk. 2, litra a), nr. iii). Kommissionen afhængigt af resultatet af denne evaluering beslutte at overføre de ikke forpligtede penge fra artikel 4, stk. 2, litra a), nr. iii), til artikel 4, stk. 2, litra a), nr. i).

Artikel 6b

Grænseoverskridende projekter inden for transport

1.
     
  Medlemsstater, regionale myndigheder og andre enheder, der deltager i et grænseoverskridende projekt inden for transport, kan oprette en fælles enhed (one-stop-shop) for projektforvaltning. Disse fælles enheder skal have omfattende koordineringskompetencer, med forrang til EU-regler, som kan gøre det lettere at forvalte alle miljøkonsekvensvurderinger samt territoriale planlægnings- og byggetilladelser.

2.
     
  Med henblik på at afhjælpe vanskeligheder i forbindelse med koordineringen af procedurer for koncessioner til grænseoverskridende TEN-T-infrastrukturprojekter skal europæiske koordinatorer overvåge koordineringen af disse projekter samt foreslå procedurer, der kan lette synkronisering og færdiggørelse heraf.

3.
     
  På baggrund af behovet for koordinering og samarbejde mellem medlemsstaterne gennem den udpegede fælles kompetente myndighed samt behovet for at fastsætte fælles tidsfrister for procedurerne for bevilling af grænseoverskridende tilladelser og iværksættelse af offentlige indkøb i forbindelse med de fælles grænseoverskridende projekter skal dette ske i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forenkling af foranstaltninger til fremme af gennemførelsen af det transeuropæiske transportnet (COM(2018)0277)

Artikel 7

Grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi

1.   Grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi skal
  bidrage til dekarbonisering, færdiggørelsen af det indre energimarked og styrkelsen af forsyningssikkerheden
  , omfatte mindst to medlemsstater og skal indgå i en samarbejdsaftale eller anden form for aftale mellem medlemsstater,
  herunder om relevant på regionalt plan,
  eller mellem lokale eller regionale myndigheder eller aftale mellem medlemsstater og tredjelande, som fastsat i artikel
  8, 9, 11 eller 13
  i 
  Europa-Parlamentets og Rådets
  direktiv (EU) 2018/... (+). Disse projekter udpeges i overensstemmelse med de
  generelle
  kriterier og den
  generelle proces
  , der er fastsat i del IV i bilaget til nærværende forordning.

2.   Senest den 31. december 2019 vedtager Kommissionen delegeret retsakt i overensstemmelse med artikel 23, litra d), i nærværende forordning for yderligere at præcisere,
  med forbehold for tildelingskriterierne fastsat i artikel 13,
  de specifikke udvælgelseskriterier, og fastsætte udvælgelsesprocessens nærmere detaljer, og den offentliggør metoden til vurdering af projekternes bidrag til de generelle kriterier og
  af cost-benefit-analysen
  , der er anført i del IV i bilaget.

3.   Undersøgelser vedrørende udvikling og udpegning af grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi er støtteberettigede i henhold til nærværende forordning.

4.   Grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi er berettiget til EU-støtte til anlægsarbejder, såfremt de opfylder følgende supplerende kriterier:

| (a) | den projektspecifikke cost-benefit-analyse i henhold til punkt 3 i del IV i bilaget
  skal være obligatorisk for alle støttede projekter, gennemføres på en gennemsigtig, omfattende og udtømmende vis og dokumentere
  tilstedeværelsen af betydelige omkostningsbesparelser og/eller fordele i form af
  bæredygtighed
  , systemintegration, forsyningssikkerhed eller innovation, og |
| --- | --- |

(a)

den projektspecifikke cost-benefit-analyse i henhold til punkt 3 i del IV i bilaget
  skal være obligatorisk for alle støttede projekter, gennemføres på en gennemsigtig, omfattende og udtømmende vis og dokumentere
  tilstedeværelsen af betydelige omkostningsbesparelser og/eller fordele i form af
  bæredygtighed
  , systemintegration, forsyningssikkerhed eller innovation, og

| (b) | ansøgeren påviser, at projektet ikke ville blive gennemført uden støtten, eller at projektet ikke kan være kommercielt levedygtigt uden støtten. Der tages i analysen hensyn til eventuelle indtægter som følge af støtteordningerne. |
| --- | --- |

(b)

ansøgeren påviser, at projektet ikke ville blive gennemført uden støtten, eller at projektet ikke kan være kommercielt levedygtigt uden støtten. Der tages i analysen hensyn til eventuelle indtægter som følge af støtteordningerne.

5.   Tilskudsbeløbet for anlægsarbejder skal stå i et rimeligt forhold til de omkostningsbesparelser og/eller fordele, der er omhandlet i punkt 2, litra b), i del IV i bilaget, må ikke overstige det beløb, der kræves for at sikre, at projektet gennemføres eller bliver kommercielt levedygtigt,
  og skal overholde bestemmelserne i artikel 14, stk. 3
  .

Artikel 8

Projekter af fælles interesse inden for infrastruktur til digital konnektivitet

1.   Projekter af fælles interesse inden for infrastruktur til digital konnektivitet
  er de projekter, som yder et væsentligt bidrag
  :

| (a) | til gennemførelsen af det europæiske digitale indre marked |
| --- | --- |

(a)

til gennemførelsen af det europæiske digitale indre marked

| (b) | til Unionens strategiske konnektivitetsmålsætninger og |
| --- | --- |

(b)

til Unionens strategiske konnektivitetsmålsætninger og

| (c) | leverer den underliggende netværksinfrastruktur, der understøtter den digital transformation af økonomien og samfundet. |
| --- | --- |

(c)

leverer den underliggende netværksinfrastruktur, der understøtter den digital transformation af økonomien og samfundet.

1a.
     
  Projekter af fælles interesse inden for infrastruktur til digital konnektivitet skal opfylde nedenstående kriterier:

| (a) | bidrage til specifikke mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra c) |
| --- | --- |

(a)

bidrage til specifikke mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra c)

| (b) | anvende den bedste tilgængelige teknologi og samtidig foreslå den bedste ligevægt med hensyn til datastrømskapacitet, transmissionssikkerhed, netmodstandsdygtighed, cybersikkerhed og omkostningseffektivitet. |
| --- | --- |

(b)

anvende den bedste tilgængelige teknologi og samtidig foreslå den bedste ligevægt med hensyn til datastrømskapacitet, transmissionssikkerhed, netmodstandsdygtighed, cybersikkerhed og omkostningseffektivitet.

2.   Undersøgelser vedrørende udvikling og udpegning af projekter af fælles interesse inden for infrastruktur til digital konnektivitet er støtteberettigede i henhold til nærværende forordning.

3.   Uden at det berører tildelingskriterierne i artikel 13, prioriteres finansieringen under hensyntagen til følgende kriterier:

| (a) | aktioner, der bidrager til socioøkonomiske drivkræfters adgang til net med meget høj kapacitet, som kan levere gigabitkonnektivitet,
  herunder 5G eller anden avanceret mobilitet,
  skal prioriteres.
  Ud over Unionens globale konkurrenceevne og kapacitet til at absorbere investeringer skal der tages hensyn til
  socioøkonomiske drivkræfter ▌, relevansen af de digitale tjenester og applikationer, som leveringen af den underliggende konnektivitet giver mulighed for, og de mulige socioøkonomiske fordele for borgerne, virksomhederne og lokalsamfundene, herunder den mulige positive afsmittende virkning hvad angår konnektivitet, i overensstemmelse med del V i bilaget |
| --- | --- |

(a)

aktioner, der bidrager til socioøkonomiske drivkræfters adgang til net med meget høj kapacitet, som kan levere gigabitkonnektivitet,
  herunder 5G eller anden avanceret mobilitet,
  skal prioriteres.
  Ud over Unionens globale konkurrenceevne og kapacitet til at absorbere investeringer skal der tages hensyn til
  socioøkonomiske drivkræfter ▌, relevansen af de digitale tjenester og applikationer, som leveringen af den underliggende konnektivitet giver mulighed for, og de mulige socioøkonomiske fordele for borgerne, virksomhederne og lokalsamfundene, herunder den mulige positive afsmittende virkning hvad angår konnektivitet, i overensstemmelse med del V i bilaget

| (b) | aktioner, der bidrager til levering af lokal trådløs konnektivitet af meget høj kvalitet i lokalsamfundene, i overensstemmelse med del V i bilaget |
| --- | --- |

(b)

aktioner, der bidrager til levering af lokal trådløs konnektivitet af meget høj kvalitet i lokalsamfundene, i overensstemmelse med del V i bilaget

| (c) | for så vidt angår aktioner, der bidrager til udbredelsen af 5G-systemer, skal udbredelsen af 5G-korridorer langs større landbaserede transportruter prioriteres, herunder de transeuropæiske transportnet
  og socioøkonomiske centre
  . Omfanget af projektets bidrag til at sikre dækning langs større transportruter, der muliggør uafbrudt levering af synergistiske digitale tjenester, mens de mulige positive afsmittende virkninger på områderne og befolkningen i nærheden af projektområdet maksimeres, tages også i betragtning. En vejledende liste over projekter, der kan drage fordel af støtte, indgår i bilagets del V |
| --- | --- |

(c)

for så vidt angår aktioner, der bidrager til udbredelsen af 5G-systemer, skal udbredelsen af 5G-korridorer langs større landbaserede transportruter prioriteres, herunder de transeuropæiske transportnet
  og socioøkonomiske centre
  . Omfanget af projektets bidrag til at sikre dækning langs større transportruter, der muliggør uafbrudt levering af synergistiske digitale tjenester, mens de mulige positive afsmittende virkninger på områderne og befolkningen i nærheden af projektområdet maksimeres, tages også i betragtning. En vejledende liste over projekter, der kan drage fordel af støtte, indgår i bilagets del V

| (d) | projekter, som har til formål at udbrede grænseoverskridende
  net med meget høj kapacitet
  og backbone-net, der skal forbinde EU med tredjelande og styrke forbindelserne inden for EU's område, herunder ved hjælp af undervandskabler, prioriteres efter hvor meget de bidrager til at øge modstandsdygtigheden og kapaciteten af de elektroniske kommunikationsnet på EU's område |
| --- | --- |

(d)

projekter, som har til formål at udbrede grænseoverskridende
  net med meget høj kapacitet
  og backbone-net, der skal forbinde EU med tredjelande og styrke forbindelserne inden for EU's område, herunder ved hjælp af undervandskabler, prioriteres efter hvor meget de bidrager til at øge modstandsdygtigheden og kapaciteten af de elektroniske kommunikationsnet på EU's område

| (e) | for så vidt angår dækning med net med meget høj kapacitet prioriteres aktioner, der bidrager til dækning af områder og befolkninger, omvendt proportionalt med størrelsen på det tilskud, der er nødvendigt for projektets gennemførelse, i forhold til de gældende maksimale medfinansieringssatser, der er fastsat i artikel 14. Omfanget af projektets bidrag til at sikre omfattende dækning af området og befolkningen inden for et afgrænset projektområde, mens de mulige positive afsmittende virkninger på områderne og befolkningen i nærheden af projektområdet maksimeres, tages også i betragtning |
| --- | --- |

(e)

for så vidt angår dækning med net med meget høj kapacitet prioriteres aktioner, der bidrager til dækning af områder og befolkninger, omvendt proportionalt med størrelsen på det tilskud, der er nødvendigt for projektets gennemførelse, i forhold til de gældende maksimale medfinansieringssatser, der er fastsat i artikel 14. Omfanget af projektets bidrag til at sikre omfattende dækning af området og befolkningen inden for et afgrænset projektområde, mens de mulige positive afsmittende virkninger på områderne og befolkningen i nærheden af projektområdet maksimeres, tages også i betragtning

| (f) | for så vidt angår projekter til oprettelse af digitale driftsplatforme prioriteres aktioner, der bygger på de mest avancerede teknologier, og samtidig tages aspekter såsom interoperabilitet, cybersikkerhed, databeskyttelse og videreanvendelse af data i betragtning |
| --- | --- |

(f)

for så vidt angår projekter til oprettelse af digitale driftsplatforme prioriteres aktioner, der bygger på de mest avancerede teknologier, og samtidig tages aspekter såsom interoperabilitet, cybersikkerhed, databeskyttelse og videreanvendelse af data i betragtning

▌

Artikel 8a

Tildeling af offentlige kontrakter og/eller vareindkøbskontrakter

1.
     
  Ved tildeling af kontrakter med støtte fra programmet bør støttemodtagerne ikke udelukkende basere tildelingen af disse kontrakter på det økonomisk mest fordelagtige bud, men bør ligeledes anlægge en cost-benefit-tilgang med vægt på kvalitative, sociale og miljømæssige data.

2.
     
  Ethvert bud afgivet med henblik på tildeling af en offentlig indkøbskontrakt og/eller vareindkøbskontrakt, som modtager støtte under programmet, anses for antageligt, hvis andelen af varer med oprindelse i tredjelande, med hvilke Unionen ikke har indgået en aftale, der reelt sikrer EU-virksomheder en tilsvarende adgang til de pågældende tredjelandes markeder, ikke udgør mere end 50 % af den samlede værdi af de produkter som buddet omfatter. [Ændring 35]

KAPITEL II

KAPITEL II

STØTTEBERETTIGELSE

STØTTEBERETTIGELSE

Artikel 9

Støtteberettigede foranstaltninger

1.   Der kan kun ydes finansiering til aktioner, som bidrager til, at de målsætninger, der fremgår af artikel 3, bliver nået,
  og som har været genstand for klimasikring
  . Disse aktioner omfatter især undersøgelser, anlægsarbejder og andre ledsageforanstaltninger, der er nødvendige for programmets og de sektorspecifikke retningslinjers forvaltning og gennemførelse.
  Der kan kun ydes støtte til undersøgelser, der vedrører projekter, som er berettiget til støtte under dette program, og som er inkluderet i en indkaldelse af forslag under arbejdsprogrammer. Udvælgelsen af aktioner og deres finansiering under denne forordning må ikke ledsages af yderligere forpligtelser, som ikke er fastsat i denne forordning.

2.   I transportsektoren kan følgende aktioner komme i betragtning til at modtage finansiel støtte fra Unionen i henhold til denne forordning:

| (a) | Aktioner vedrørende effektive, sammenkoblede,
  interoperable og multimodale net
  :






  (i) | aktioner til gennemførelse af hovednettet i overensstemmelse med kapitel III i forordning (EU) nr. 1315/2013, herunder aktioner vedrørende byknudepunkter,
  jernbaneinteroperabilitet, multimodale logistikplatforme, lufthavne, søhavne, flodhavne, sejlbarhed på indre vandveje, indlandshavne
  og banegodsterminaler i hovednettet som defineret i bilag II til forordning (EU) nr. 1315/2013,
  hovedsageligt aktioner opstillet i del III, udgiftsområde 1 i bilaget til denne forordning
  . Aktioner til gennemførelse af hovednettet kan omfatte relaterede elementer, der befinder sig i det samlede net, hvis det er nødvendigt for at optimere investeringen, og i henhold til de nærmere bestemmelser i de arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 19 i nærværende forordning |
| --- | --- | --- |

(a)

Aktioner vedrørende effektive, sammenkoblede,
  interoperable og multimodale net
  :

(i)

aktioner til gennemførelse af hovednettet i overensstemmelse med kapitel III i forordning (EU) nr. 1315/2013, herunder aktioner vedrørende byknudepunkter,
  jernbaneinteroperabilitet, multimodale logistikplatforme, lufthavne, søhavne, flodhavne, sejlbarhed på indre vandveje, indlandshavne
  og banegodsterminaler i hovednettet som defineret i bilag II til forordning (EU) nr. 1315/2013,
  hovedsageligt aktioner opstillet i del III, udgiftsområde 1 i bilaget til denne forordning
  . Aktioner til gennemførelse af hovednettet kan omfatte relaterede elementer, der befinder sig i det samlede net, hvis det er nødvendigt for at optimere investeringen, og i henhold til de nærmere bestemmelser i de arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 19 i nærværende forordning

| (ii) | aktioner til gennemførelse
  og stimulering
  af grænseoverskridende forbindelser i det samlede net i overensstemmelse med kapitel II i forordning (EU) nr. 1315/2013, navnlig de strækninger, der er opført i del III (
  2
  ) i bilaget til denne forordning |
| --- | --- |

(ii)

aktioner til gennemførelse
  og stimulering
  af grænseoverskridende forbindelser i det samlede net i overensstemmelse med kapitel II i forordning (EU) nr. 1315/2013, navnlig de strækninger, der er opført i del III (
  2
  ) i bilaget til denne forordning

| (iia) | aktioner til støtte for harmoniseringen af grænseoverskridende regler og toldbestemmelser samt administrative og lovgivningsmæssige procedurer med henblik på at udvikle et EU-regelsæt om dobbelt civil og forsvarsmæssig mobilitet |
| --- | --- |

(iia)

aktioner til støtte for harmoniseringen af grænseoverskridende regler og toldbestemmelser samt administrative og lovgivningsmæssige procedurer med henblik på at udvikle et EU-regelsæt om dobbelt civil og forsvarsmæssig mobilitet

| (iib) | aktioner til genoprettelse af manglende regionale grænseoverskridende jernbaneforbindelser, der er forladt eller nedlagt |
| --- | --- |

(iib)

aktioner til genoprettelse af manglende regionale grænseoverskridende jernbaneforbindelser, der er forladt eller nedlagt

| (iii) | aktioner til gennemførelse af strækninger i hovednettet, der befinder sig i den yderste periferi i overensstemmelse med kapitel III i forordning (EU) nr. 1315/2013, herunder aktioner vedrørende byknudepunkter,
  lufthavne, multimodale logistikplatforme,
  søhavne, indlandshavne og banegodsterminaler i hovednettet som defineret i bilag II i forordning (EU) nr. 1315/2013 |
| --- | --- |

(iii)

aktioner til gennemførelse af strækninger i hovednettet, der befinder sig i den yderste periferi i overensstemmelse med kapitel III i forordning (EU) nr. 1315/2013, herunder aktioner vedrørende byknudepunkter,
  lufthavne, multimodale logistikplatforme,
  søhavne, indlandshavne og banegodsterminaler i hovednettet som defineret i bilag II i forordning (EU) nr. 1315/2013

| (iiia) | aktioner til fjernelse af hindringer for interoperabilitet, navnlig i forbindelse med levering af korridor-/neteffekter og med særlig fokus på at fremme en stigning i godsbanetrafikken [Ændring 33] |
| --- | --- |

(iiia)

aktioner til fjernelse af hindringer for interoperabilitet, navnlig i forbindelse med levering af korridor-/neteffekter og med særlig fokus på at fremme en stigning i godsbanetrafikken [Ændring 33]

| (iv) | aktioner til støtte for projekter af fælles interesse, der skal forbinde det transeuropæiske net med infrastrukturnet i nabolande som defineret i artikel 8, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1315/2013 |
| --- | --- |

(iv)

aktioner til støtte for projekter af fælles interesse, der skal forbinde det transeuropæiske net med infrastrukturnet i nabolande som defineret i artikel 8, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1315/2013

| (b) | Aktioner vedrørende intelligent,
  interoperabel
  , bæredygtig,
  multimodal
  , inklusiv,
  tilgængelig
  og sikker mobilitet:






  (i) | aktioner til støtte for motorveje til søs, jf. artikel 21 i forordning (EU) nr. 1315/2013,
  med fokus på grænseoverskridende short sea shipping |
| --- | --- | --- |

(b)

Aktioner vedrørende intelligent,
  interoperabel
  , bæredygtig,
  multimodal
  , inklusiv,
  tilgængelig
  og sikker mobilitet:

(i)

aktioner til støtte for motorveje til søs, jf. artikel 21 i forordning (EU) nr. 1315/2013,
  med fokus på grænseoverskridende short sea shipping

| (ii) | aktioner til støtte for trafiktelematiksystemer,
  bl.a. ERTMS- og SESAR-projekterne
  , herunder til sikkerhedsmæssige formål, i overensstemmelse med artikel 31 i forordning (EU) nr. 1315/2013 |
| --- | --- |

(ii)

aktioner til støtte for trafiktelematiksystemer,
  bl.a. ERTMS- og SESAR-projekterne
  , herunder til sikkerhedsmæssige formål, i overensstemmelse med artikel 31 i forordning (EU) nr. 1315/2013

| (iii) | aktioner til støtte for godstransporttjenester i overensstemmelse med artikel 32 i forordning (EU) nr. 1315/2013 |
| --- | --- |

(iii)

aktioner til støtte for godstransporttjenester i overensstemmelse med artikel 32 i forordning (EU) nr. 1315/2013

| (iv) | aktioner til støtte for nye teknologier og innovation, herunder automatisering, forbedrede transporttjenester, modal integration og infrastruktur for alternative brændstoffer
  for alle transportformer samt dekarbonisering af transportsektoren,
  i overensstemmelse med artikel 33 i forordning (EU) nr. 1315/2013 |
| --- | --- |

(iv)

aktioner til støtte for nye teknologier og innovation, herunder automatisering, forbedrede transporttjenester, modal integration og infrastruktur for alternative brændstoffer
  for alle transportformer samt dekarbonisering af transportsektoren,
  i overensstemmelse med artikel 33 i forordning (EU) nr. 1315/2013

| (v) | aktioner til fjernelse af hindringer for interoperabilitet,
  navnlig i byknudepunkter som defineret i artikel 30 i forordning (EU) nr. 1315/2013 og
  navnlig i forbindelse med levering af korridor-/neteffekter |
| --- | --- |

(v)

aktioner til fjernelse af hindringer for interoperabilitet,
  navnlig i byknudepunkter som defineret i artikel 30 i forordning (EU) nr. 1315/2013 og
  navnlig i forbindelse med levering af korridor-/neteffekter

| (vi) | aktioner til gennemførelse af sikker infrastruktur og mobilitet, herunder færdselssikkerhed, i overensstemmelse med artikel 34 i forordning (EU) nr. 1315/2013 |
| --- | --- |

(vi)

aktioner til gennemførelse af sikker infrastruktur og mobilitet, herunder færdselssikkerhed, i overensstemmelse med artikel 34 i forordning (EU) nr. 1315/2013

| (vii) | aktioner til forbedring af transportinfrastrukturens modstandsdygtighed over for klimaændringer og naturkatastrofer |
| --- | --- |

(vii)

aktioner til forbedring af transportinfrastrukturens modstandsdygtighed over for klimaændringer og naturkatastrofer

| (viii) | aktioner til forbedring af transportinfrastrukturens tilgængelighed for alle
  transportformer og alle
  brugere
  , navnlig for brugere med nedsat mobilitet,
  i overensstemmelse med artikel 37 i forordning (EU) nr. 1315/2013 |
| --- | --- |

(viii)

aktioner til forbedring af transportinfrastrukturens tilgængelighed for alle
  transportformer og alle
  brugere
  , navnlig for brugere med nedsat mobilitet,
  i overensstemmelse med artikel 37 i forordning (EU) nr. 1315/2013

| (ix) | aktioner til forbedring af adgangen til transportinfrastrukturen og dens tilgængelighed med henblik på sikkerheds- og civilbeskyttelsesformål |
| --- | --- |

(ix)

aktioner til forbedring af adgangen til transportinfrastrukturen og dens tilgængelighed med henblik på sikkerheds- og civilbeskyttelsesformål

| (ix a) | aktioner til at mindske banegodstrafikstøj |
| --- | --- |

(ix a)

aktioner til at mindske banegodstrafikstøj

| (c) | I henhold til den specifikke målsætning, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra b), nr. ii),
  og i overensstemmelse med artikel 6a:










  (i) | ▌specifikke aktiviteter inden for en aktion til støtte for
  de nye eller eksisterende dele af det transeuropæiske transportnet, som egner sig til militær transport
  , med henblik på at tilpasse det til de dobbelte ▌ mobilitetskrav og gøre det muligt at anvende infrastrukturen både civilt og militært |
| --- | --- | --- |

(c)

I henhold til den specifikke målsætning, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra b), nr. ii),
  og i overensstemmelse med artikel 6a:

(i)

▌specifikke aktiviteter inden for en aktion til støtte for
  de nye eller eksisterende dele af det transeuropæiske transportnet, som egner sig til militær transport
  , med henblik på at tilpasse det til de dobbelte ▌ mobilitetskrav og gøre det muligt at anvende infrastrukturen både civilt og militært

| (ia) | aktioner til forbedring af transportinfrastrukturen tilgængelighed og egnethed til sikkerheds- og civilbeskyttelsesformål |
| --- | --- |

(ia)

aktioner til forbedring af transportinfrastrukturen tilgængelighed og egnethed til sikkerheds- og civilbeskyttelsesformål

| (ib) | aktioner til at øge modstandsdygtigheden over for cybersikkerhedstrusler. |
| --- | --- |

(ib)

aktioner til at øge modstandsdygtigheden over for cybersikkerhedstrusler.

3.   I energisektoren kan følgende aktioner komme i betragtning til at modtage finansiel støtte fra Unionen i henhold til denne forordning:

| (a) | aktioner vedrørende projekter af fælles interesse, jf. artikel 14 i forordning (EU) nr. 347/2013 |
| --- | --- |

(a)

aktioner vedrørende projekter af fælles interesse, jf. artikel 14 i forordning (EU) nr. 347/2013

| (b) | aktioner til støtte for grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi, herunder deres udformning, som defineret i del IV i bilaget til nærværende forordning, såfremt betingelserne i artikel 7 i denne forordning opfyldes. |
| --- | --- |

(b)

aktioner til støtte for grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi, herunder deres udformning, som defineret i del IV i bilaget til nærværende forordning, såfremt betingelserne i artikel 7 i denne forordning opfyldes.

4.   I den digitale sektor kan følgende aktioner komme i betragtning til at modtage finansiel støtte fra Unionen i henhold til denne forordning:

| (a) | aktioner til støtte for
  gigabit- og 5G-konnektivitet
  hos de socioøkonomiske drivkræfter |
| --- | --- |

(a)

aktioner til støtte for
  gigabit- og 5G-konnektivitet
  hos de socioøkonomiske drivkræfter

| (b) | aktioner til støtte for levering af lokal trådløs konnektivitet af meget høj kvalitet, som er gratis og uden diskriminerende vilkår, i lokalsamfundene |
| --- | --- |

(b)

aktioner til støtte for levering af lokal trådløs konnektivitet af meget høj kvalitet, som er gratis og uden diskriminerende vilkår, i lokalsamfundene

| (c) | aktioner til gennemførelse af uafbrudt dækning med 5G-systemer langs alle større landbaserede transportruter, herunder de transeuropæiske transportnet |
| --- | --- |

(c)

aktioner til gennemførelse af uafbrudt dækning med 5G-systemer langs alle større landbaserede transportruter, herunder de transeuropæiske transportnet

| (d) | aktioner til støtte for udbredelse
  og integration af nye eller eksisterende
  backbone-net, herunder ved hjælp af undervandskabler, på tværs af øregioner, medlemsstaterne og mellem Unionen og tredjelande |
| --- | --- |

(d)

aktioner til støtte for udbredelse
  og integration af nye eller eksisterende
  backbone-net, herunder ved hjælp af undervandskabler, på tværs af øregioner, medlemsstaterne og mellem Unionen og tredjelande

| (e) | aktioner til støtte for europæiske husholdningers adgang til net med meget høj kapacitet
  og gennemførelse af Unionens strategiske konnektivitetsmål |
| --- | --- |

(e)

aktioner til støtte for europæiske husholdningers adgang til net med meget høj kapacitet
  og gennemførelse af Unionens strategiske konnektivitetsmål

| (f) | aktioner til opfyldelse af behov for infrastruktur til digital konnektivitet med relation til grænseoverskridende projekter inden for transport eller energi og/eller til støtte for digitale driftsplatforme med direkte tilknytning til transport- eller energiinfrastruktur. |
| --- | --- |

(f)

aktioner til opfyldelse af behov for infrastruktur til digital konnektivitet med relation til grænseoverskridende projekter inden for transport eller energi og/eller til støtte for digitale driftsplatforme med direkte tilknytning til transport- eller energiinfrastruktur.

En vejledende liste over støtteberettigede projekter i den digitale sektor indgår i bilagets del V.

Artikel 10

Synergivirkninger

  mellem transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor

1.   Aktioner, der bidrager
  samtidigt
  til at nå en eller flere målsætninger i mindst to sektorer, som omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a), b) og c), kan komme i betragtning til at modtage finansiel støtte fra Unionen i henhold til denne forordning
  samt en højere medfinansieringssats, jf. artikel 14.
  Disse aktioner gennemføres via ▌arbejdsprogrammer, der omfatter mindst to sektorer og indeholder specifikke tildelingskriterier, og finansieres med budgetbidrag fra de pågældende sektorer.

2.   Inden for hver af transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor kan aktioner, der er støtteberettigede i overensstemmelse med artikel 9, omfatte
  synergifremmende
  elementer,
  som er relateret til enhver af de andre sektorer, og
  som ikke
  er relateret til
  støtteberettigede aktioner som omhandlet i henholdsvis artikel 9, stk. 2, stk. 3 og stk. 4, såfremt de overholder alle følgende krav:

| (a) | omkostningerne ved disse
  synergifremmende
  elementer må ikke overstige 20 % af aktionens samlede støtteberettigede omkostninger, samt |
| --- | --- |

(a)

omkostningerne ved disse
  synergifremmende
  elementer må ikke overstige 20 % af aktionens samlede støtteberettigede omkostninger, samt

| (b) | disse
  synergifremmende
  elementer skal vedrøre transportsektoren, energisektoren eller den digitale sektor, og samt |
| --- | --- |

(b)

disse
  synergifremmende
  elementer skal vedrøre transportsektoren, energisektoren eller den digitale sektor, og samt

| (c) | disse
  synergifremmende
  elementer skal i betydelig grad forbedre aktionens socioøkonomiske, klimamæssige og miljømæssige fordele. |
| --- | --- |

(c)

disse
  synergifremmende
  elementer skal i betydelig grad forbedre aktionens socioøkonomiske, klimamæssige og miljømæssige fordele.

Artikel 11

Støtteberettigede enheder

1.   Kriterierne for støtteberettigelse i denne artikel finder anvendelse i tillæg til kriterierne i finansforordningens artikel [197].

2.   Følgende enheder er støtteberettigede:

| (a) | retlige enheder, der er etableret i en medlemsstat,
  herunder joint ventures |
| --- | --- |

(a)

retlige enheder, der er etableret i en medlemsstat,
  herunder joint ventures

| (b) | retlige enheder, der er etableret i et tredjeland, som er associeret til programmet |
| --- | --- |

(b)

retlige enheder, der er etableret i et tredjeland, som er associeret til programmet

| (c) | retlige enheder, der er etableret i henhold til EU-retten, og internationale organisationer, såfremt det er fastsat i arbejdsprogrammerne. |
| --- | --- |

(c)

retlige enheder, der er etableret i henhold til EU-retten, og internationale organisationer, såfremt det er fastsat i arbejdsprogrammerne.

3.   Fysiske personer kan ikke modtage støtte.

4.   Retlige enheder, der er etableret i et tredjeland, der ikke er associeret til programmet, er undtagelsesvis berettigede til at modtage støtte i henhold til programmet, hvis dette er absolut nødvendigt for at nå målsætningerne i et givet projekt af fælles interesse
  inden for transport, energi eller på det digitale område
  eller i et grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi.

5.   Det kan fastsættes i de arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 19, at kun forslag, der indgives af en eller flere medlemsstater
  eller af fællesforetagender eller, i samråd med
  ▌de berørte medlemsstaters samtykke, ▌
  af regionale eller lokale myndigheder eller af
  internationale organisationer ▌eller offentlige eller private foretagender, er støtteberettigede.

KAPITEL III

KAPITEL III

TILSKUD

TILSKUD

Artikel 12

Tilskud

Tilskud inden for rammerne af programmet tildeles og forvaltes i overensstemmelse med finansforordningens afsnit [VIII].

Artikel 13

Tildelingskriterier

1.   Tildelingskriterierne fastlægges i arbejdsprogrammerne, jf. artikel 19, og i forslagsindkaldelserne
  og skal i relevant omfang omfatte
  følgende aspekter ▌:

| (a) | økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger (fordele og omkostninger),
  herunder soliditeten, fuldstændigheden og gennemsigtigheden af analysen |
| --- | --- |

(a)

økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger (fordele og omkostninger),
  herunder soliditeten, fuldstændigheden og gennemsigtigheden af analysen

| (aa) | overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 82 og 85 i direktiv 2014/25/EU |
| --- | --- |

(aa)

overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 82 og 85 i direktiv 2014/25/EU

| (b) | innovations-, sikkerheds-,
  digitaliserings-,
  interoperabilitets- og tilgængelighedsaspekter |
| --- | --- |

(b)

innovations-, sikkerheds-,
  digitaliserings-,
  interoperabilitets- og tilgængelighedsaspekter

| (c) | den grænseoverskridende dimension
  og sammenkoblingsdimensionen |
| --- | --- |

(c)

den grænseoverskridende dimension
  og sammenkoblingsdimensionen

| (ca) | konnektivitet og territorial tilgængelighed, herunder for regioner og øer i den yderste periferi |
| --- | --- |

(ca)

konnektivitet og territorial tilgængelighed, herunder for regioner og øer i den yderste periferi

| (cb) | europæisk merværdi |
| --- | --- |

(cb)

europæisk merværdi

| (d) | synergivirkninger mellem transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor |
| --- | --- |

(d)

synergivirkninger mellem transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor

| (e) | aktionens modenhed inden for rammerne af projektudviklingen |
| --- | --- |

(e)

aktionens modenhed inden for rammerne af projektudviklingen

| (ea) | projekternes livscyklus og spørgsmålet om, hvorvidt den foreslåede vedligeholdelsesstrategi for det færdige projekt er velfunderet |
| --- | --- |

(ea)

projekternes livscyklus og spørgsmålet om, hvorvidt den foreslåede vedligeholdelsesstrategi for det færdige projekt er velfunderet

| (f) | hvorvidt den foreslåede gennemførelsesplan er velfunderet |
| --- | --- |

(f)

hvorvidt den foreslåede gennemførelsesplan er velfunderet

| (g) | EU-støttens katalysatoreffekt på investeringerne |
| --- | --- |

(g)

EU-støttens katalysatoreffekt på investeringerne

| (h) | behovet for at overvinde finansielle hindringer såsom utilstrækkelig kommerciel levedygtighed,
  store startomkostninger
  eller mangel på markedsfinansiering |
| --- | --- |

(h)

behovet for at overvinde finansielle hindringer såsom utilstrækkelig kommerciel levedygtighed,
  store startomkostninger
  eller mangel på markedsfinansiering

| (ha) | bidrag til integrationen af dobbelte (civile og forsvarsmæssige) mobilitetskrav |
| --- | --- |

(ha)

bidrag til integrationen af dobbelte (civile og forsvarsmæssige) mobilitetskrav

| (hb) | adgang for personer med nedsat mobilitet |
| --- | --- |

(hb)

adgang for personer med nedsat mobilitet

| (i) | bidrag til
  Unionens og de nationale energi- og klimaplaner |
| --- | --- |

(i)

bidrag til
  Unionens og de nationale energi- og klimaplaner

| (ia) | projekternes bidrag til dekarboniseringen |
| --- | --- |

(ia)

projekternes bidrag til dekarboniseringen

| (ib) | bidrag til princippet om energieffektivitet først. |
| --- | --- |

(ib)

bidrag til princippet om energieffektivitet først.

2.   Ved bedømmelsen af forslagene ud fra tildelingskriterierne skal der, hvor det er relevant, tages hensyn til modstandsdygtigheden over for de negative virkninger af klimaændringer gennem en vurdering af klimasårbarhed og klimarisici, herunder de relevante tilpasningsforanstaltninger.

3.   Ved bedømmelsen af forslagene ud fra tildelingskriterierne skal det, hvor det er relevant på baggrund af arbejdsprogrammerne, sikres, at aktioner, der støttes via programmet, og som omfatter teknologi til positionsbestemmelse, navigation og tidsbestemmelse (PNT), er teknisk kompatible med EGNOS/Galileo og Copernicus.

4.   Hvad angår aktioner inden for transportsektoren, skal det ved bedømmelsen af forslagene ud fra tildelingskriterierne sikres, hvor det er relevant, at de foreslåede aktioner er i overensstemmelse med korridorarbejdsplanerne og gennemførelsesretsakterne som omhandlet i artikel 47 i forordning (EU) nr. 1315/2013, og der skal tages hensyn til udtalelsen fra den ansvarlige europæiske koordinator, jf. nævnte forordnings artikel 45, stk. 8.
  Det skal ved bedømmelsen ligeledes vurderes, om gennemførelsen af aktioner finansieret af CEF risikerer at forstyrre strømmen af gods eller passagerer på den strækning, der berøres af projektet, eventuelt ledsaget af løsningsforslag.

5.   Hvad angår aktioner vedrørende grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi, skal de tildelingskriterier, der fastsættes i arbejdsprogrammerne og i forslagsindkaldelserne, tage hensyn til betingelserne i artikel 7, stk. 4.

6.   Hvad angår aktioner vedrørende projekter af fælles interesse inden for digital konnektivitet, skal de tildelingskriterier, der fastsættes i arbejdsprogrammerne og i forslagsindkaldelserne, tage hensyn til betingelserne i artikel 8, stk. 3.

Artikel 14

Medfinansieringssats

1.   For undersøgelser kan Unionens finansielle støtte ikke overstige
  50
  % af de samlede støtteberettigede omkostninger. For undersøgelser, der finansieres med beløb, der overføres fra Samhørighedsfonden, er de maksimale medfinansieringssatser de samme som dem, der gælder for Samhørighedsfonden, jf. stk. 2, litra b).

2.   For anlægsarbejder i transportsektoren gælder følgende maksimale medfinansieringssatser:

| (a) | for anlægsarbejder vedrørende de specifikke målsætninger, der er anført i artikel 3, stk. 2, litra a), kan Unionens finansielle støtte ikke overstige 30 % af de samlede støtteberettigede omkostninger. Medfinansieringssatserne kan forhøjes til maksimalt 50 % for aktioner, der vedrører grænseoverskridende forbindelser
  inden for enhver transportform
  på de betingelser, der er fastsat i litra c) i dette stykke, for aktioner til støtte for telematiksystemer,
  for aktioner til støtte for indre vandveje, jernbaner eller motorveje til søs
  , for aktioner til støtte for nye teknologier og innovation, for aktioner til støtte for forbedring af infrastrukturens sikkerhed i overensstemmelse med den relevante EU-lovgivning, for aktioner i regionerne i den yderste periferi
  og for aktioner til støtte for forbedring af den territoriale tilgængelighed og konnektivitet. For anlægsarbejder i den yderste periferi skal medfinansieringssatsen være på højst 85 %. |
| --- | --- |

(a)

for anlægsarbejder vedrørende de specifikke målsætninger, der er anført i artikel 3, stk. 2, litra a), kan Unionens finansielle støtte ikke overstige 30 % af de samlede støtteberettigede omkostninger. Medfinansieringssatserne kan forhøjes til maksimalt 50 % for aktioner, der vedrører grænseoverskridende forbindelser
  inden for enhver transportform
  på de betingelser, der er fastsat i litra c) i dette stykke, for aktioner til støtte for telematiksystemer,
  for aktioner til støtte for indre vandveje, jernbaner eller motorveje til søs
  , for aktioner til støtte for nye teknologier og innovation, for aktioner til støtte for forbedring af infrastrukturens sikkerhed i overensstemmelse med den relevante EU-lovgivning, for aktioner i regionerne i den yderste periferi
  og for aktioner til støtte for forbedring af den territoriale tilgængelighed og konnektivitet. For anlægsarbejder i den yderste periferi skal medfinansieringssatsen være på højst 85 %.

| (b) | hvad angår beløb, der overføres fra Samhørighedsfonden, er de maksimale medfinansieringssatser de samme som dem, der gælder for Samhørighedsfonden, jf. forordning (EU) XXX [forordningen om fælles bestemmelser]. Disse medfinansieringssatser kan forhøjes til maksimalt 85 % for aktioner, der vedrører grænseoverskridende
  og manglende
  forbindelser på de betingelser, der er fastsat i litra c) i dette stykke
  , og aktioner, der vedrører forbedringen af territorial konnektivitet og tilgængelighed |
| --- | --- |

(b)

hvad angår beløb, der overføres fra Samhørighedsfonden, er de maksimale medfinansieringssatser de samme som dem, der gælder for Samhørighedsfonden, jf. forordning (EU) XXX [forordningen om fælles bestemmelser]. Disse medfinansieringssatser kan forhøjes til maksimalt 85 % for aktioner, der vedrører grænseoverskridende
  og manglende
  forbindelser på de betingelser, der er fastsat i litra c) i dette stykke
  , og aktioner, der vedrører forbedringen af territorial konnektivitet og tilgængelighed

| (c) | hvad angår grænseoverskridende forbindelser, kan de forhøjede maksimale medfinansieringssatser som omhandlet i litra a) og b) kun finde anvendelse på aktioner, der fremviser en særlig høj grad af integration i planlægningen og gennemførelsen af aktionen med hensyn til det tildelingskriterium, der er omhandlet i artikel 13, stk. 1, litra c)
  eller ca)
  , navnlig gennem etablering af et enkelt projektselskab, en fælles forvaltningsstruktur og en bilateral retlig ramme eller gennemførelsesretsakt i henhold til artikel 47 i forordning (EU) nr. 1315/2013
  eller gennem en skriftlig aftale mellem de pågældende medlemsstater eller regionale myndigheder
  .
  Derudover kan medfinansieringssatsen for projekter gennemført af et fællesforetagende, jf. artikel 11, stk. 2, litra a), forøges med 10 %. Medfinansieringssatsen kan ikke være højere end 90 % af de samlede støtteberettigede omkostninger. |
| --- | --- |

(c)

hvad angår grænseoverskridende forbindelser, kan de forhøjede maksimale medfinansieringssatser som omhandlet i litra a) og b) kun finde anvendelse på aktioner, der fremviser en særlig høj grad af integration i planlægningen og gennemførelsen af aktionen med hensyn til det tildelingskriterium, der er omhandlet i artikel 13, stk. 1, litra c)
  eller ca)
  , navnlig gennem etablering af et enkelt projektselskab, en fælles forvaltningsstruktur og en bilateral retlig ramme eller gennemførelsesretsakt i henhold til artikel 47 i forordning (EU) nr. 1315/2013
  eller gennem en skriftlig aftale mellem de pågældende medlemsstater eller regionale myndigheder
  .
  Derudover kan medfinansieringssatsen for projekter gennemført af et fællesforetagende, jf. artikel 11, stk. 2, litra a), forøges med 10 %. Medfinansieringssatsen kan ikke være højere end 90 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.

| (ca) | For så vidt angår aktioner vedrørende den specifikke målsætning, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a), nr. ii), kan medfinansieringssatserne forhøjes til maksimalt 85 % for aktioner, der vedrører grænseoverskridende forbindelser på de betingelser, der er fastsat i litra c) i dette stykke. |
| --- | --- |

(ca)

For så vidt angår aktioner vedrørende den specifikke målsætning, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a), nr. ii), kan medfinansieringssatserne forhøjes til maksimalt 85 % for aktioner, der vedrører grænseoverskridende forbindelser på de betingelser, der er fastsat i litra c) i dette stykke.

3.   For anlægsarbejder i energisektoren gælder følgende maksimale medfinansieringssatser:

| (a) | for anlægsarbejder vedrørende de specifikke målsætninger, der er anført i artikel 3, stk. 2, litra b), kan Unionens finansielle støtte ikke overstige 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger
  med undtagelse af anlægsarbejder i den yderste periferi, hvor medfinansieringssatsen kan være op til 85 %
  . |
| --- | --- |

(a)

for anlægsarbejder vedrørende de specifikke målsætninger, der er anført i artikel 3, stk. 2, litra b), kan Unionens finansielle støtte ikke overstige 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger
  med undtagelse af anlægsarbejder i den yderste periferi, hvor medfinansieringssatsen kan være op til 85 %
  .

| (b) | medfinansieringssatserne kan forhøjes til maksimalt 75 % for aktioner, der bidrager til udviklingen af projekter af fælles interesse, som
  har en betydelig indflydelse på nedbringelsen af CO2-emissioner, eller,
  på grundlag af den dokumentation, der er omhandlet i artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) nr. 347/2013, skaber en høj grad af forsyningssikkerhed regionalt eller i hele Unionen, styrker solidariteten i Unionen eller vedrører meget innovative løsninger. |
| --- | --- |

(b)

medfinansieringssatserne kan forhøjes til maksimalt 75 % for aktioner, der bidrager til udviklingen af projekter af fælles interesse, som
  har en betydelig indflydelse på nedbringelsen af CO2-emissioner, eller,
  på grundlag af den dokumentation, der er omhandlet i artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) nr. 347/2013, skaber en høj grad af forsyningssikkerhed regionalt eller i hele Unionen, styrker solidariteten i Unionen eller vedrører meget innovative løsninger.

4.   For anlægsarbejder i den digitale sektor gælder følgende maksimale medfinansieringssatser: for anlægsarbejder vedrørende de specifikke målsætninger, der er anført i artikel 3, stk. 2, litra c), kan Unionens finansielle støtte ikke overstige 30 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.
  For anlægsarbejder i den yderste periferi skal medfinansieringssatsen være på højst 85 %.
  Medfinansieringssatserne kan forhøjes op til 50 % for aktioner med en stærk grænseoverskridende dimension, f.eks. uafbrudt dækning med 5G-systemer langs større transportveje og udrulning af backbone-net mellem medlemsstaterne og mellem Unionen og tredjelande, og op til 75 % for aktioner vedrørende gennemførelse af gigabitkonnektivitet for socioøkonomiske drivkræfter. Aktioner vedrørende tilvejebringelse af lokal trådløs konnektivitet i lokalsamfund finansieres ved støtte fra Unionen, der kan dække op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger, jf. dog medfinansieringsprincippet.

5.   Den maksimale medfinansieringssats for aktioner ▌
  i henhold til
  artikel 10 er den højeste maksimale medfinansieringssats, der gælder for de berørte sektorer.
  Derudover kan medfinansieringssatsen for disse aktioner forhøjes med 10 %. Medfinansieringssatsen kan ikke være højere end 90 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.

5a.
     
  Når medfinansieringssatsen er fastsat, og tilskuddet skal tildeles, tilsender Kommissionen projektlederne en liste over alle de muligheder og midler, de har for til sin tid at opnå den resterende finansielle støtte.

Artikel 15

Støtteberettigede omkostninger

Følgende kriterier for omkostningers støtteberettigelse finder anvendelse i tillæg til kriterierne i finansforordningens artikel [186]:

| (a) | udgifter kan kun være støtteberettigede, hvis de er påløbet i medlemsstaterne, medmindre de pågældende projekter af fælles interesse eller grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi involverer et eller flere tredjelandes områder, som omhandlet i artikel 5 eller artikel 11, stk. 4, eller internationale farvande, og aktionen er absolut nødvendig for at nå målsætningerne for det pågældende projekt. |
| --- | --- |

(a)

udgifter kan kun være støtteberettigede, hvis de er påløbet i medlemsstaterne, medmindre de pågældende projekter af fælles interesse eller grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi involverer et eller flere tredjelandes områder, som omhandlet i artikel 5 eller artikel 11, stk. 4, eller internationale farvande, og aktionen er absolut nødvendig for at nå målsætningerne for det pågældende projekt.

| (b) | omkostninger til udstyr, anlæg og infrastruktur, som støttemodtageren behandler som anlægsudgifter, kan være op til 100 % støtteberettigede |
| --- | --- |

(b)

omkostninger til udstyr, anlæg og infrastruktur, som støttemodtageren behandler som anlægsudgifter, kan være op til 100 % støtteberettigede

| (c) | udgifter relateret til køb af jord er ikke støtteberettigede |
| --- | --- |

(c)

udgifter relateret til køb af jord er ikke støtteberettigede

| (d) | de støtteberettigede omkostninger omfatter ikke merværdiafgift. |
| --- | --- |

(d)

de støtteberettigede omkostninger omfatter ikke merværdiafgift.

| (da) | omkostninger vedrørende militære krav er støtteberettigede fra startdatoen for aktionens støtteberettigelse, uanset hvornår de delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 6a, stk. 2, træder i kraft. |
| --- | --- |

(da)

omkostninger vedrørende militære krav er støtteberettigede fra startdatoen for aktionens støtteberettigelse, uanset hvornår de delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 6a, stk. 2, træder i kraft.

Artikel 16

Kombination af tilskud med andre finansieringskilder

1.   Der kan ydes tilskud i kombination med finansiering fra Den Europæiske Investeringsbank eller nationale erhvervsfremmende banker eller andre udviklingsinstitutioner og offentlige finansielle institutioner samt fra finansieringsinstitutter og investorer i den private sektor, herunder gennem offentlig-private partnerskaber.

2.   Tildeling af tilskud som omhandlet i stk. 1 kan gennemføres ved hjælp af specifikke forslagsindkaldelser.

Artikel 17

Nedsættelse eller ophør af tilskud

1.   Ud over de grunde, der er anført i [artikel 131, stk. 4] i finansforordningen, kan tilskudsbeløbet,
  bortset fra i behørigt begrundede tilfælde,
  nedsættes af følgende grunde:

| (a) | hvis aktionen ikke er iværksat inden for et år efter startdatoen som angivet i tilskudsaftalen,
  når der er tale om undersøgelser, eller senest to år efter denne dato for så vidt angår alle de øvrige aktioner, som er tilskudsberettigede i henhold til denne forordning |
| --- | --- |

(a)

hvis aktionen ikke er iværksat inden for et år efter startdatoen som angivet i tilskudsaftalen,
  når der er tale om undersøgelser, eller senest to år efter denne dato for så vidt angår alle de øvrige aktioner, som er tilskudsberettigede i henhold til denne forordning

| (b) | hvis det på baggrund af en vurdering af aktionens gennemførelse konstateres, at gennemførelsen
  har overskredet fristerne for de successive trin, der er fastsat i artikel 6 i [forordning nr. XXX — Intelligent TEN-T], eller
  er forsinket i en sådan grad, at aktionens målsætninger ikke kan forventes nået. |
| --- | --- |

(b)

hvis det på baggrund af en vurdering af aktionens gennemførelse konstateres, at gennemførelsen
  har overskredet fristerne for de successive trin, der er fastsat i artikel 6 i [forordning nr. XXX — Intelligent TEN-T], eller
  er forsinket i en sådan grad, at aktionens målsætninger ikke kan forventes nået.

2.   Tilskudsaftalen kan bringes til ophør af de grunde, der er anført i stk. 1.

(2a)
     
  Det beløb, der følger af anvendelsen af stk. 1 eller 2, fordeles på andre af de arbejdsprogrammer, der er foreslået under den tilhørende finansieringsramme, jf. artikel 4, stk. 2.

Artikel 18

Synergier med andre EU-programmer

1.   En aktion, som der er ydet støtte til inden for rammerne af programmet, kan også opnå støtte fra andre EU-programmer, herunder midler under delt forvaltning, forudsat at støtten ikke ydes for at dække de samme omkostninger.
  Gennemførelsen skal overholde reglerne i finansforordningens artikel [xxx].
  Den sammenlagte finansiering kan ikke overstige de samlede støtteberettigede omkostninger til aktionen, og støtte fra de forskellige EU-programmer kan beregnes på et pro rata-grundlag i overensstemmelse med de dokumenter, hvori støttevilkårene er fastsat.

2.   Aktioner, der opfylder
  alle
  følgende kumulative betingelser:

| (a) | de er blevet vurderet som led i en forslagsindkaldelse inden for rammerne af programmet |
| --- | --- |

(a)

de er blevet vurderet som led i en forslagsindkaldelse inden for rammerne af programmet

| (b) | de opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende forslagsindkaldelse |
| --- | --- |

(b)

de opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende forslagsindkaldelse

| (c) | de kan ikke finansieres inden for rammerne af den pågældende forslagsindkaldelse på grund af budgetmæssige begrænsninger |
| --- | --- |

(c)

de kan ikke finansieres inden for rammerne af den pågældende forslagsindkaldelse på grund af budgetmæssige begrænsninger

kan modtage støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling eller Samhørighedsfonden i henhold til artikel [67, stk. 5,] i forordning (EU) .../... [forordningen om fælles bestemmelser]
  uden en yderligere vurdering og
  forudsat, at sådanne aktioner er i overensstemmelse med det pågældende programs målsætninger. Reglerne for den fond, der yder støtte, finder anvendelse.

KAPITEL IV

KAPITEL IV

PROGRAMMERING, OVERVÅGNING, EVALUERING OG KONTROL

PROGRAMMERING, OVERVÅGNING, EVALUERING OG KONTROL

Artikel 19

Arbejdsprogrammer

1.   Programmet gennemføres ved hjælp af arbejdsprogrammer, jf. finansforordningens artikel 110. ▌

1a.
     
  Kommissionen udarbejder inden udgangen af marts 2021 et rammeprogram med en tidsplan for arbejdsprogrammerne og indkaldelserne, deres emner og bevilgede finansiering og andre oplysninger, der er nødvendige for at sikre gennemsigtighed og forudsigelighed i hele programperioden og øge kvaliteten af projekterne. Rammeprogrammet vedtages ved en delegeret retsakt i henhold til artikel 24.

1b.
     
  Kommissionen offentliggør efter offentliggørelsen af et arbejdsprogram en meddelelse om indkaldelserne af forslag, der indgår i arbejdsprogrammet. Denne meddelelse skal i henhold til artikel 194 i finansforordningen indeholde mindst følgende oplysninger for hver indkaldelse:

| (a) | prioriteter |
| --- | --- |

(a)

prioriteter

| (b) | vejledende åbningsdato |
| --- | --- |

(b)

vejledende åbningsdato

| (c) | vejledende afleveringsfrist |
| --- | --- |

(c)

vejledende afleveringsfrist

| (d) | anslået budget. |
| --- | --- |

(d)

anslået budget.

2.   Arbejdsprogrammerne vedtages af Kommissionen ved en
  delegeret retsakt, jf. artikel 24
  .

2a.
     
  I overensstemmelse med artikel 200, stk. 2, i



  forordning (EU, Euratom) 2018/1046



  skal alle indkaldelser omfatte en udvælgelsesprocedure i to faser og gennemføres som følger:

| (a) | Ansøgerne indgiver en forenklet ansøgning med relativt kortfattede oplysninger, således at der kan foretages en første udvælgelse af projekter. |
| --- | --- |

(a)

Ansøgerne indgiver en forenklet ansøgning med relativt kortfattede oplysninger, således at der kan foretages en første udvælgelse af projekter.

| (b) | De udvalgte ansøgere i første fase indgiver en fuldstændig ansøgning efter afslutningen af første fase. |
| --- | --- |

(b)

De udvalgte ansøgere i første fase indgiver en fuldstændig ansøgning efter afslutningen af første fase.

| (c) | Kommissionen offentliggør forslagsindkaldelserne mindst tre måneder inden åbningen. |
| --- | --- |

(c)

Kommissionen offentliggør forslagsindkaldelserne mindst tre måneder inden åbningen.

Artikel 20

Overvågning og rapportering

-1.
     
  Kommissionen fastlægger en metode med kvalitative indikatorer for en præcis vurdering af de opnåede fremskridt projekt for projekt langs TEN-T-nettet og hen imod opfyldelsen af målsætningerne i artikel 3 via programmet. På grundlag af denne metode supplerer Kommissionen del I i bilaget senest den 1. januar 2021 ved en delegeret retsakt, jf. artikel 24.

1.   Indikatorer, som skal rapporteres vedrørende programmets fremskridt med hensyn til at opfylde de overordnede og specifikke målsætninger, jf. artikel 3, findes i bilaget, del I.

2.   For at sikre en effektiv vurdering af programmets fremskridt med hensyn til at opfylde målsætningerne tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 24 med henblik på at ændre bilagets del I for at revidere eller supplere indikatorerne, hvor det er nødvendigt, og på at supplere denne forordning med bestemmelser om en overvågnings- og evalueringsramme.

3.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater
  er velegnede til en dybdegående analyse af de opnåede fremskridt og de opståede vanskeligheder langs hovednetkorridorerne og
  indsamles effektivt og rettidigt. Til dette formål pålægges modtagere af EU-midler og, hvis det er relevant, medlemsstater forholdsmæssige rapporteringskrav.

3a.
     
  Kommissionen opretter et særligt websted, hvor den i realtid offentliggør et kort over projekter til gennemførelse sammen med relevante oplysninger (konsekvensvurderinger, værdi, støttemodtagere, gennemførende enheder, status).

Artikel 21

Evaluering

  og revision

1.   Evalueringer gennemføres i så god tid, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen
  , og mindst hvert andet år
  .

1a.
     
  Evalueringer vurderer gennemførelsen af programmet i henhold til dets overordnede målsætning og sektormålsætninger, jf. artikel 3, idet det præciseres, om de forskellige sektorer er godt på vej, om de samlede budgetforpligtelser er i overensstemmelse med det samlede beløb, der er afsat, om de igangværende projekter har opnået en tilstrækkelig grad af overensstemmelse, om de stadig er gennemførlige og hensigtsmæssige.

2.   Midtvejsevalueringen af programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om programmets gennemførelse
  på grundlag af den overvågning, der er gennemført i overensstemmelse med artikel 20,
  og senest fire år efter påbegyndelsen af programmets gennemførelse.
  Den skal desuden omfatte en omfattende evaluering af, hvordan procedurerne, målene og kriterierne for støtteberettigelse er opfyldt, for at nå den overordnede målsætning og de sektorspecifikke målsætninger, der er fastsat i artikel 3.


  Med udgangspunkt i resultaterne af denne midtvejsevaluering stilles der forslag til henstillinger til en revision af programmet.

3.   Ved afslutningen af programmets gennemførelse og senest
  to
  år efter afslutningen af den i artikel [1] fastsatte periode foretager Kommissionen en endelig evaluering af programmet.

4.   Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil.

Artikel 22

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af CEF-Koordinationsudvalget. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2.   Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

Artikel 23

Delegerede retsakter

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med denne forordnings artikel 24 for at:

| (a) | ændre bilagets del I for så vidt angår indikatorerne og etablere en ramme for overvågning og evaluering |
| --- | --- |

(a)

ændre bilagets del I for så vidt angår indikatorerne og etablere en ramme for overvågning og evaluering

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (c) | ændre bilagets del III om fastlæggelse af hovednetkorridorer og forhåndsudpegede strækninger samt forhåndsudpegede strækninger i det samlede net |
| --- | --- |

(c)

ændre bilagets del III om fastlæggelse af hovednetkorridorer og forhåndsudpegede strækninger samt forhåndsudpegede strækninger i det samlede net

| (d) | ændre bilagets del IV om udpegning af grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi |
| --- | --- |

(d)

ændre bilagets del IV om udpegning af grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi

| (e) | ændre bilagets del V om udpegning af projekter af fælles interesse vedrørende digital konnektivitet |
| --- | --- |

(e)

ændre bilagets del V om udpegning af projekter af fælles interesse vedrørende digital konnektivitet

| (ea) | vedtage arbejdsprogrammet |
| --- | --- |

(ea)

vedtage arbejdsprogrammet

| (eb) | vedtage rammeprogrammet |
| --- | --- |

(eb)

vedtage rammeprogrammet

| (ec) | præcisere eller ændre de militære behov, udarbejde eller ændre listen over de dele af det transeuropæiske transportnet, der egner sig til militær transport, udarbejde eller ændre listen over prioriterede projekter til infrastruktur med dobbelt anvendelse og proceduren til vurdering af, om aktionerne knyttet til militær mobilitet er støtteberettigede som fastsat i artikel 6, litra a) |
| --- | --- |

(ec)

præcisere eller ændre de militære behov, udarbejde eller ændre listen over de dele af det transeuropæiske transportnet, der egner sig til militær transport, udarbejde eller ændre listen over prioriterede projekter til infrastruktur med dobbelt anvendelse og proceduren til vurdering af, om aktionerne knyttet til militær mobilitet er støtteberettigede som fastsat i artikel 6, litra a)

| (ed) | fastlægge metoden med kvalitative indikatorer for en præcis vurdering af de opnåede fremskridt projekt for projekt langs TEN-T-nettet via programmet. |
| --- | --- |

(ed)

fastlægge metoden med kvalitative indikatorer for en præcis vurdering af de opnåede fremskridt projekt for projekt langs TEN-T-nettet via programmet.

Artikel 24

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 23, tillægges Kommissionen indtil den 31. december 2028.

3.   Den i artikel 23 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 23 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 25

Information, kommunikation og publicity

1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse (navnlig ved fremstød for aktionerne og disses resultater) gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden.

2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende programmet, dets aktioner og resultater. De finansielle midler, der er afsat til programmet, skal også bidrage til den institutionelle formidling af EU's politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målsætningerne i artikel 3.

Artikel 26

Beskyttelse af Unionens finansielle interesser

Hvis et tredjeland deltager i programmet i kraft af en beslutning, der træffes i henhold til en international overenskomst, eller med hjemmel i andre retsforskrifter, skal tredjelandet give den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Revisionsret de nødvendige rettigheder og adgang til i fuld udstrækning at udøve deres respektive beføjelser. Hvad angår OLAF, omfatter sådanne rettigheder retten til at foretage undersøgelser, herunder kontrol på stedet og inspektioner, som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF).

Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) kan, jf. forordning (EU) 2017/1939, efterforske og retsforfølge svig og andre kriminelle handlinger, der skader Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371.

KAPITEL VI

KAPITEL VI

OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 27

Ophævelse og overgangsbestemmelser

1.   Forordning (EU) nr. 1316/2013 og (EU) nr. 283/2014 ophæves.

2.   Denne forordning påvirker ikke videreførelsen eller eventuelle ændringer af de pågældende aktioner i medfør af forordning (EU) nr. 1316/2013, som fortsat finder anvendelse på de pågældende aktioner, indtil de afsluttes, jf. dog stk. 1.

2a.
     
  Forordning (EU) nr. 347/2013 skal revideres inden den næste FFR for at bringe retningslinjerne i overensstemmelse med energi- og klimamålene for 2030 og Unionens langsigtede dekarboniseringstilsagn og for at integrere princippet om »energieffektivitet først«. [Ændring 10]

3.   Finansieringsrammen for programmet kan også omfatte udgifter til teknisk og administrativ bistand, som er nødvendige for at sikre overgangen mellem programmet og de foranstaltninger, der blev vedtaget under det foregående program, Connecting Europe-faciliteten i henhold til forordning (EU) nr. 1316/2013.

4.   Om nødvendigt kan der opføres bevillinger på budgettet ud over 2027 til dækning af udgifter i medfør af artikel 4, stk. 5, til forvaltning af aktioner, som ikke er afsluttet senest den 31. december 2027.

Artikel 28

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2021.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den [...].

For Europa-Parlamentet

For Rådet

Formanden

Formanden

BILAG

DEL I — INDIKATORER

Programmet vil blive fulgt nøje på grundlag af et sæt indikatorer, der er beregnet til at måle, i hvilket omfang de generelle og specifikke målsætninger for programmet er nået, og med henblik på at minimere de administrative byrder og omkostninger. Med henblik herpå vil der blive indsamlet data vedrørende følgende sæt nøgleindikatorer:

| Sektorer | Specifikke målsætninger | Indikatorer |
| --- | --- | --- |
| Transport: | Effektive og sammenkoblede net og infrastruktur for intelligent,
  interoperabel,
  bæredygtig,
  multimodal,
  inklusiv og sikker mobilitet | Antallet af grænseoverskridende forbindelser og manglende forbindelser, der tackles med støtte fra CEF (herunder aktioner vedrørende byknudepunkter,
  regionale grænseoverskridende jernbaneforbindelser,
  søhavne, indlandshavne,
  lufthavne
  og banegodsterminaler i TEN-T-hovednettet
  og det samlede net
  ) |
| | | Antallet af aktioner, der med støtte fra CEF bidrager til digitaliseringen af transport
  (ERTMS, SESAR) |
| | | Antallet af forsyningspunkter med alternative brændstoffer, der er bygget eller opgraderet med støtte fra CEF |
| | | Antallet af aktioner, der med støtte fra CEF bidrager til transportsikkerheden |
| | | Antallet af CEF-aktioner, der bidrager til transporttilgængelighed for handicappede |
| | | Antallet af aktioner, der med støtte fra CEF bidrager til at mindske banegodstrafikstøj |
| | Tilpasning til
  dobbelte
  mobilitetsbehov
  (civile og forsvarsmæssige) | Antallet af infrastrukturkomponenter, der er blevet tilpasset for at opfylde
  dobbelte
  mobilitetsbehov
  (civile og forsvarsmæssige) |
| Energi | Bidrag til markedernes sammenkobling og integration | Antallet af CEF-aktioner, der bidrager til projekter, som kobler medlemsstaternes net sammen og fjerner interne hindringer |
| | Energiforsyningssikkerhed | Antallet af CEF-aktioner, der bidrager til projekter, som sikrer et modstandsdygtigt gasnet |
| | | Antallet af CEF-aktioner, der bidrager til at gøre nettene mere intelligente og digitale og til at øge energilagringskapaciteten |
| | Bæredygtig udvikling gennem fremme af dekarbonisering | Antallet af CEF-aktioner, der bidrager til projekter, som muliggør øget udbredelse af vedvarende energi i energisystemerne |
| | | Antallet af CEF-aktioner, der bidrager til grænseoverskridende samarbejde inden for vedvarende energi |
| Den digitale sektor | bidrag til udbredelsen af infrastruktur til digital konnektivitet i hele EU. | Nye forbindelser til net med meget høj kapacitet hos de socioøkonomiske drivkræfter og trådløse forbindelser af meget høj kvalitet hos lokalsamfundene |
| | | Antallet af CEF-aktioner, der muliggør 5G-konnektivitet langs transportruter |
| | | Antallet af CEF-aktioner, der muliggør nye forbindelser til net med meget kapacitet for husholdninger |
| | | Antallet af CEF-aktioner, der bidrager til digitaliseringen af energi- og transportsektorerne |

Sektorer

Specifikke målsætninger

Indikatorer

Transport:

Effektive og sammenkoblede net og infrastruktur for intelligent,
  interoperabel,
  bæredygtig,
  multimodal,
  inklusiv og sikker mobilitet

Antallet af grænseoverskridende forbindelser og manglende forbindelser, der tackles med støtte fra CEF (herunder aktioner vedrørende byknudepunkter,
  regionale grænseoverskridende jernbaneforbindelser,
  søhavne, indlandshavne,
  lufthavne
  og banegodsterminaler i TEN-T-hovednettet
  og det samlede net
  )

Antallet af aktioner, der med støtte fra CEF bidrager til digitaliseringen af transport
  (ERTMS, SESAR)

Antallet af forsyningspunkter med alternative brændstoffer, der er bygget eller opgraderet med støtte fra CEF

Antallet af aktioner, der med støtte fra CEF bidrager til transportsikkerheden

Antallet af CEF-aktioner, der bidrager til transporttilgængelighed for handicappede

Antallet af aktioner, der med støtte fra CEF bidrager til at mindske banegodstrafikstøj

Tilpasning til
  dobbelte
  mobilitetsbehov
  (civile og forsvarsmæssige)

Antallet af infrastrukturkomponenter, der er blevet tilpasset for at opfylde
  dobbelte
  mobilitetsbehov
  (civile og forsvarsmæssige)

Energi

Bidrag til markedernes sammenkobling og integration

Antallet af CEF-aktioner, der bidrager til projekter, som kobler medlemsstaternes net sammen og fjerner interne hindringer

Energiforsyningssikkerhed

Antallet af CEF-aktioner, der bidrager til projekter, som sikrer et modstandsdygtigt gasnet

Antallet af CEF-aktioner, der bidrager til at gøre nettene mere intelligente og digitale og til at øge energilagringskapaciteten

Bæredygtig udvikling gennem fremme af dekarbonisering

Antallet af CEF-aktioner, der bidrager til projekter, som muliggør øget udbredelse af vedvarende energi i energisystemerne

Antallet af CEF-aktioner, der bidrager til grænseoverskridende samarbejde inden for vedvarende energi

Den digitale sektor

bidrag til udbredelsen af infrastruktur til digital konnektivitet i hele EU.

Nye forbindelser til net med meget høj kapacitet hos de socioøkonomiske drivkræfter og trådløse forbindelser af meget høj kvalitet hos lokalsamfundene

Antallet af CEF-aktioner, der muliggør 5G-konnektivitet langs transportruter

Antallet af CEF-aktioner, der muliggør nye forbindelser til net med meget kapacitet for husholdninger

Antallet af CEF-aktioner, der bidrager til digitaliseringen af energi- og transportsektorerne

DEL II: VEJLEDENDE PROCENTSATSER FOR TRANSPORTSEKTOREN

De budgetmidler, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra a), nr. i) og ii), fordeles som følger:

| — | 60 % til de aktioner, der er anført i artikel 9, stik. 2, litra a): »Aktioner vedrørende effektive og sammenkoblede net« |
| --- | --- |

—

60 % til de aktioner, der er anført i artikel 9, stik. 2, litra a): »Aktioner vedrørende effektive og sammenkoblede net«

| — | 40 % til de aktioner, der er anført i artikel 9, stik. 2, litra b): »Aktioner vedrørende intelligent, bæredygtig, inklusiv og sikker mobilitet«. |
| --- | --- |

—

40 % til de aktioner, der er anført i artikel 9, stik. 2, litra b): »Aktioner vedrørende intelligent, bæredygtig, inklusiv og sikker mobilitet«.

Budgetmidlerne til finansiering af
  de aktioner, der er anført i artikel 9, stk. 2, litra a),
  fordeles således
  : 75 % bør tildeles aktioner vedrørende hovednetkorridorerne, 10 % bør tildeles aktioner vedrørende hovednettet uden for hovednetkorridorerne, og 15 % bør tildeles aktioner vedrørende det samlede net.

DEL III: HORISONTALE PRIORITETER, TRANSPORTHOVEDNETKORRIDORER OG FORHÅNDSUDPEGEDE STRÆKNINGER; FORHÅNDSUDPEGEDE STRÆKNINGER PÅ DET SAMLEDE NET

-1a.
     
  Horisontale prioriteter

SESAR, ERTMS, ITS, RIS, VTMIS, intelligente teknologiapparater

1.   Hovednetkorridorer og forhåndsudpegede strækninger

| Hovednetkorridoren »Atlanterhavet« |
| --- |
| Ruteføring | Gijón — León — Valladolid |
| | A Coruña — Vigo — Orense — León– |
| | Zaragoza — Pamplona/Logroño — Bilbao |
| | Bordeaux
   —
  Toulouse |
| | Tenerife/Gran Canaria — Huelva/Sanlúcar de Barrameda — Sevilla — Córdoba |
| | Algeciras — Bobadilla — Madrid |
| | Øen Madeira/
  Sines —
  Ermidas
  /Lisboa — Madrid — Valladolid |
| | Lissabon — Aveiro — Leixões/Porto — Douro-floden
  /Vigo |
| | Aveiro — Valladolid — Vitoria-Gasteiz — Bergara — Bilbao/Bordeaux —
  La Rochelle
   — Tours — Paris — Le Havre/Metz — Mannheim/Strasbourg |
| | Shannon Foynes — Dublin — Rosselare — Waterford — Cork — Brest — Roscoff — Cherbourg — Caen — Le Havre — Rouen — Paris |
| | Dublin/Cork — Brest — Roscoff
   — Saint Nazaire — Nantes — Tours —
  Dijon |
| Forhåndsudpegede strækninger | Grænseoverskridende | Evora — Merida | Jernbane |
| | | Vitoria-Gasteiz — San Sebastián — Bayonne — Bordeaux | |
| | | Aveiro — Salamanca | |
| | | Douro-floden (Via Navegável do Douro) | Indre vandveje |
| | Manglende forbindelse | Paris (forbindelse Orly — Versailles og Orly — Ch. De Gaulle-lufthavnen) | Flermodalitet |

Hovednetkorridoren »Atlanterhavet«

Ruteføring

Gijón — León — Valladolid

A Coruña — Vigo — Orense — León–

Zaragoza — Pamplona/Logroño — Bilbao

Bordeaux
   —
  Toulouse

Tenerife/Gran Canaria — Huelva/Sanlúcar de Barrameda — Sevilla — Córdoba

Algeciras — Bobadilla — Madrid

Øen Madeira/
  Sines —
  Ermidas
  /Lisboa — Madrid — Valladolid

Lissabon — Aveiro — Leixões/Porto — Douro-floden
  /Vigo

Aveiro — Valladolid — Vitoria-Gasteiz — Bergara — Bilbao/Bordeaux —
  La Rochelle
   — Tours — Paris — Le Havre/Metz — Mannheim/Strasbourg

Shannon Foynes — Dublin — Rosselare — Waterford — Cork — Brest — Roscoff — Cherbourg — Caen — Le Havre — Rouen — Paris

Dublin/Cork — Brest — Roscoff
   — Saint Nazaire — Nantes — Tours —
  Dijon

Forhåndsudpegede strækninger

Grænseoverskridende

Evora — Merida

Jernbane

Vitoria-Gasteiz — San Sebastián — Bayonne — Bordeaux

Aveiro — Salamanca

Douro-floden (Via Navegável do Douro)

Indre vandveje

Manglende forbindelse

Paris (forbindelse Orly — Versailles og Orly — Ch. De Gaulle-lufthavnen)

Flermodalitet

| Hovednetkorridoren »Østersøen — Adriaterhavet« |
| --- |
| Ruteføring | Gdynia — Gdańsk — Katowice/Sławków |
| | Gdańsk — Warszawa — Katowice |
| | Katowice — Ostrava — Brno — Wien |
| | Szczecin/Świnoujście — Poznań — Wrocław — Ostrava |
| | Katowice — Žilina — Bratislava — Wien |
| | Wien — Graz– Villach — Udine — Trieste |
| | Udine — Venezia — Padova — Bologna — Ravenna — Ancona —
  Foggia |
| | Graz — Maribor –Ljubljana — Koper/Trieste |
| Forhåndsudpegede strækninger | Grænseoverskridende | Katowice — Ostrava | Jernbane |
| | Katowice — Žilina | |
| | Opole — Ostrava | |
| | Bratislava — Wien | |
| | Graz — Maribor | |
| | Trieste — Divaca | |
| | Katowice — Žilina | Vej |
| | Brno — Wien | |
| | Manglende forbindelse | Gloggnitz — Mürzzuschlag: | Jernbane |
| | Semmering-basistunnelen | |
| | Graz — Klagenfurt: Koralm-jernbanestrækningen og -tunnelen | |
| | Koper — Divača | |

Hovednetkorridoren »Østersøen — Adriaterhavet«

Ruteføring

Gdynia — Gdańsk — Katowice/Sławków

Gdańsk — Warszawa — Katowice

Katowice — Ostrava — Brno — Wien

Szczecin/Świnoujście — Poznań — Wrocław — Ostrava

Katowice — Žilina — Bratislava — Wien

Wien — Graz– Villach — Udine — Trieste

Udine — Venezia — Padova — Bologna — Ravenna — Ancona —
  Foggia

Graz — Maribor –Ljubljana — Koper/Trieste

Forhåndsudpegede strækninger

Grænseoverskridende

Katowice — Ostrava

Jernbane

Katowice — Žilina

Opole — Ostrava

Bratislava — Wien

Graz — Maribor

Trieste — Divaca

Katowice — Žilina

Vej

Brno — Wien

Manglende forbindelse

Gloggnitz — Mürzzuschlag:

Jernbane

Semmering-basistunnelen

Graz — Klagenfurt: Koralm-jernbanestrækningen og -tunnelen

Koper — Divača

| Hovednetkorridoren »Middelhavet« |
| --- |
| Ruteføring | Algeciras — Bobadilla –Madrid — Zaragoza — Tarragona |
| | Zaragoza — Teruel — Valencia/Sagunto |
| | Sagunto — Valencia — Madrid |
| | Sevilla — Bobadilla — Murcia |
| | Cartagena — Murcia — Valencia — Tarragona/Palma de Mallorca — Barcelona |
| | Tarragona — Barcelona — Perpignan — Marseille — Genova/Lyon —
  La Spezia
   — Torino — Novara — Milano — Bologna/Verona — Padova — Venezia — Ravenna/Trieste/Koper — Ljubljana — Budapest |
| | Toulouse — Narbonne |
| | Ljubljana/Rijeka — Zagreb — Budapest — den ukrainske grænse |
| Forhåndsudpegede strækninger | Grænseoverskridende | Lyon — Torino: basistunnel og adgangsveje | Jernbane |
| | | Barcelona — Perpignan | |
| | | Nice — Ventimiglia | |
| | | Trieste — Divača | |
| | | Ljubljana — Zagreb | |
| | | Zagreb — Budapest | |
| | | Budapest — Miskolc — den ukrainske grænse | |
| | | Lendava — Letenye | Vej |
| | | Vásárosnamény — den ukrainske grænse | |
| | Manglende forbindelse | Perpignan — Montpellier | Jernbane |
| | | Madrid — Zaragoza — Barcelona | |
| | | Koper — Divača | |
| | | Rijeka — Zagreb | |
| | | Milano — Cremona — Mantova
  – Ferrara
   — Porto Levante/Venezia –Trieste/ Ravenna —
  Porto Garibaldi | Indre vandveje |

Hovednetkorridoren »Middelhavet«

Ruteføring

Algeciras — Bobadilla –Madrid — Zaragoza — Tarragona

Zaragoza — Teruel — Valencia/Sagunto

Sagunto — Valencia — Madrid

Sevilla — Bobadilla — Murcia

Cartagena — Murcia — Valencia — Tarragona/Palma de Mallorca — Barcelona

Tarragona — Barcelona — Perpignan — Marseille — Genova/Lyon —
  La Spezia
   — Torino — Novara — Milano — Bologna/Verona — Padova — Venezia — Ravenna/Trieste/Koper — Ljubljana — Budapest

Toulouse — Narbonne

Ljubljana/Rijeka — Zagreb — Budapest — den ukrainske grænse

Forhåndsudpegede strækninger

Grænseoverskridende

Lyon — Torino: basistunnel og adgangsveje

Jernbane

Barcelona — Perpignan

Nice — Ventimiglia

Trieste — Divača

Ljubljana — Zagreb

Zagreb — Budapest

Budapest — Miskolc — den ukrainske grænse

Lendava — Letenye

Vej

Vásárosnamény — den ukrainske grænse

Manglende forbindelse

Perpignan — Montpellier

Jernbane

Madrid — Zaragoza — Barcelona

Koper — Divača

Rijeka — Zagreb

Milano — Cremona — Mantova
  – Ferrara
   — Porto Levante/Venezia –Trieste/ Ravenna —
  Porto Garibaldi

Indre vandveje

| Hovednetkorridoren »Nordsøen — Østersøen« |
| --- |
| Ruteføring | Luleå — Helsinki — Tallinn — Riga |
| | Ventspils — Riga |
| | Riga — Kaunas |
| | Klaipeda — Kaunas — Vilnius |
| | Kaunas — Warszawa |
| | Den hviderussiske grænse — Warszawa —
  Łódź/Poznań
   — Frankfurt/Oder — Berlin — Hamburg — Kiel |
| | Łódź — Katowice/Wrocław |
| | Grænsen mellem Ukraine og Polen — Rzeszów
   — Katowice — Wrocław — Falkenberg — Magdeburg |
| | Szczecin/Świnoujście — Berlin — Magdeburg — Braunschweig — Hannover |
| | Hannover — Bremen — Bremerhaven/Wilhelmshaven |
| | Hannover — Osnabrück —
  / Kleve — Nijmegen /
   — Hengelo — Almelo — Deventer — Utrecht |
| | Utrecht — Amsterdam |
| | Utrecht — Rotterdam — Antwerpen |
| | Hannover — Köln — Antwerpen |
| Forhåndsudpegede strækninger | Grænseoverskridende | Tallinn — Rīga — Kaunas
  /Vilnius
   — Warszawa: Rail Baltics nye fuldt interoperable banestrækning med UIC-sporvidde | Jernbane |
| | | Antwerpen — Duisburg | Jernbane |
| | | Świnoujście/Szczecin
  /Karninbroen
   — Berlin | Jernbane/indre vandveje |
| | | Via Baltica-korridoren EE-LV-LT-PL | Vej |
| | Manglende forbindelse | ▌ | Jernbane |
| | | Warszawa/Idzikowice — Poznań/Wrocław, inkl. forbindelser til det planlagte centrale transportknudepunkt | |
| | | Kielerkanalen | Indre vandveje |
| | | Berlin — Magdeburg — Hannover, Mittellandkanal, vesttyske kanaler, | |
| | | Rhinen, Waal, | |
| | | Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal | |
| | Opgradering (to spor) | Ruhrområdet — Münster — Osnabrück — Hamburg | Jernbane |

Hovednetkorridoren »Nordsøen — Østersøen«

Ruteføring

Luleå — Helsinki — Tallinn — Riga

Ventspils — Riga

Riga — Kaunas

Klaipeda — Kaunas — Vilnius

Kaunas — Warszawa

Den hviderussiske grænse — Warszawa —
  Łódź/Poznań
   — Frankfurt/Oder — Berlin — Hamburg — Kiel

Łódź — Katowice/Wrocław

Grænsen mellem Ukraine og Polen — Rzeszów
   — Katowice — Wrocław — Falkenberg — Magdeburg

Szczecin/Świnoujście — Berlin — Magdeburg — Braunschweig — Hannover

Hannover — Bremen — Bremerhaven/Wilhelmshaven

Hannover — Osnabrück —
  / Kleve — Nijmegen /
   — Hengelo — Almelo — Deventer — Utrecht

Utrecht — Amsterdam

Utrecht — Rotterdam — Antwerpen

Hannover — Köln — Antwerpen

Forhåndsudpegede strækninger

Grænseoverskridende

Tallinn — Rīga — Kaunas
  /Vilnius
   — Warszawa: Rail Baltics nye fuldt interoperable banestrækning med UIC-sporvidde

Jernbane

Antwerpen — Duisburg

Jernbane

Świnoujście/Szczecin
  /Karninbroen
   — Berlin

Jernbane/indre vandveje

Via Baltica-korridoren EE-LV-LT-PL

Vej

Manglende forbindelse

▌

Jernbane

Warszawa/Idzikowice — Poznań/Wrocław, inkl. forbindelser til det planlagte centrale transportknudepunkt

Kielerkanalen

Indre vandveje

Berlin — Magdeburg — Hannover, Mittellandkanal, vesttyske kanaler,

Rhinen, Waal,

Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal

Opgradering (to spor)

Ruhrområdet — Münster — Osnabrück — Hamburg

Jernbane

| Hovednetkorridoren »Nordsøen — Middelhavet« |
| --- |
| Ruteføring | ▌ |
| | Derry — Sligo — Galway
   — Shannon Foynes/Cork |
| | ▌ |
| | ▌ |
| | Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork — Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam |
| | Dublin — Cork — Calais — Dunkerque — Zeebrugge — Anvers — Rotterdam |
| | Den britiske grænse
   — Lille — Brussel/Bruxelles |
| | London — Lille —
  den grænseoverskridende jernbaneforbindelse Bruxelles-Quiévrain-Valenciennes –
  Brussel/Bruxelles |
| | Amsterdam — Rotterdam — Antwerpen — Brussel/Bruxelles — Luxembourg |
| | Luxembourg — Metz — Dijon — Macon — Lyon — Marseille |
| | Luxembourg — Metz — Strasbourg — Basel |
| | Antwerpen/Zeebrugge — Gent — Dunkerque/Lille — Paris |
| Forhåndsudpegede strækninger | Grænseoverskridende | Brussel/Bruxelles — Luxembourg — Strasbourg | Jernbane |
| | | Terneuzen — Gent | Indre vandveje |
| | | Seinen — Schelde-nettet og de tilhørende flodbækkener til Seinen, Scheldefloden og Maasfloden | |
| | | Rhin-Schelde-korridoren | |
| | Manglende forbindelse | Albertkanaal/Canal Bocholt-Herentals | Indre vandveje |
| | Dunkerque — Lille |

Hovednetkorridoren »Nordsøen — Middelhavet«

Ruteføring

▌

Derry — Sligo — Galway
   — Shannon Foynes/Cork

▌

▌

Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork — Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam

Dublin — Cork — Calais — Dunkerque — Zeebrugge — Anvers — Rotterdam

Den britiske grænse
   — Lille — Brussel/Bruxelles

London — Lille —
  den grænseoverskridende jernbaneforbindelse Bruxelles-Quiévrain-Valenciennes –
  Brussel/Bruxelles

Amsterdam — Rotterdam — Antwerpen — Brussel/Bruxelles — Luxembourg

Luxembourg — Metz — Dijon — Macon — Lyon — Marseille

Luxembourg — Metz — Strasbourg — Basel

Antwerpen/Zeebrugge — Gent — Dunkerque/Lille — Paris

Forhåndsudpegede strækninger

Grænseoverskridende

Brussel/Bruxelles — Luxembourg — Strasbourg

Jernbane

Terneuzen — Gent

Indre vandveje

Seinen — Schelde-nettet og de tilhørende flodbækkener til Seinen, Scheldefloden og Maasfloden

Rhin-Schelde-korridoren

Manglende forbindelse

Albertkanaal/Canal Bocholt-Herentals

Indre vandveje

Dunkerque — Lille

| Hovednetkorridoren »Orienten/det østlige Middelhav« |
| --- |
| Ruteføring | Hamburg — Berlin |
| | Rostock — Berlin — Dresden |
| | Bremerhaven/Wilhelmshaven — Magdeburg — Dresden |
| | Dresden — Ústí nad Labem — Melnik/Prag — Lysá nad Labem/Poříčany — Kolin |
| | Kolin — Pardubice — Brno — Wien/Bratislava — Budapest — Arad — Timişoara — Craiova — Calafat — Vidin — Sofia |
| | Sofia — Plovdiv — Burgas |
| | Plovdiv — den tyrkiske grænse — Alexandropouli — Kavala — Thessaloníki — Ioannina — Kakavia/Igoumenitsa |
| | den tidligere jugoslaviske republik Makedoniens grænse — Thessaloniki |
| | Sofia — Thessaloniki — Athina — Piræus/Ikonio — Heraklion — Lemesos (Vasiliko) — Lefkosia |
| | Athen — Patras/Igoumenitsa |
| Forhåndsudpegede strækninger | Grænseoverskridende | Dresden — Prag | Jernbane |
| | | Wien/Bratislava — Budapest | |
| | | Békéscsaba — Arad | |
| | | Calafat — Vidin — Sofia — Thessaloniki | |
| | | den tyrkiske grænse — Alexandropouli | |
| | | den tidligere jugoslaviske republik Makedoniens grænse — Thessaloniki | |
| | | Ioannina — Kakavia (den albanske grænse) | Vej |
| | | Craiova — Vidin | |
| | | Hamburg — Dresden — Prag — Pardubice | Indre vandveje |
| | Manglende forbindelse | Thessaloniki — Kavala | Jernbane |
| | | Budapest Kelenföld
   —
  Ferencváros | |
| | | Togstationen Szolnok | |

Hovednetkorridoren »Orienten/det østlige Middelhav«

Ruteføring

Hamburg — Berlin

Rostock — Berlin — Dresden

Bremerhaven/Wilhelmshaven — Magdeburg — Dresden

Dresden — Ústí nad Labem — Melnik/Prag — Lysá nad Labem/Poříčany — Kolin

Kolin — Pardubice — Brno — Wien/Bratislava — Budapest — Arad — Timişoara — Craiova — Calafat — Vidin — Sofia

Sofia — Plovdiv — Burgas

Plovdiv — den tyrkiske grænse — Alexandropouli — Kavala — Thessaloníki — Ioannina — Kakavia/Igoumenitsa

den tidligere jugoslaviske republik Makedoniens grænse — Thessaloniki

Sofia — Thessaloniki — Athina — Piræus/Ikonio — Heraklion — Lemesos (Vasiliko) — Lefkosia

Athen — Patras/Igoumenitsa

Forhåndsudpegede strækninger

Grænseoverskridende

Dresden — Prag

Jernbane

Wien/Bratislava — Budapest

Békéscsaba — Arad

Calafat — Vidin — Sofia — Thessaloniki

den tyrkiske grænse — Alexandropouli

den tidligere jugoslaviske republik Makedoniens grænse — Thessaloniki

Ioannina — Kakavia (den albanske grænse)

Vej

Craiova — Vidin

Hamburg — Dresden — Prag — Pardubice

Indre vandveje

Manglende forbindelse

Thessaloniki — Kavala

Jernbane

Budapest Kelenföld
   —
  Ferencváros

Togstationen Szolnok

| Hovednetkorridoren »Rhinen — Alperne« |
| --- |
| Ruteføring | Genova — Milano — Lugano — Basel |
| | Genova — Novara — Brig — Bern — Basel —
  retablering af den grænseoverskridende jernbanebro Freiburg (Breisgau) — Colmar — den grænseoverskridende forbindelse Rastatt-Haguenau
   — Karlsruhe — Mannheim — Mainz — Koblenz — Köln |
| | Milano — Verona — Trento — Bozen — Innsbruck — München, inklusive Brennerkorridoren |
| | Köln — Düsseldorf — Duisburg — Nijmegen/Arnhem — Utrecht — Amsterdam |
| | Nijmegen — Rotterdam — Vlissingen |
| | Köln — Liège — Bruxelles/Brussel — Gent |
| | Liège — Antwerpen — Gent — Zeebrugge |
| Forhåndsudpegede strækninger | Grænseoverskridende | Zevenaar — Emmerich — Oberhausen | Jernbane |
| | | Karlsruhe — Basel | |
| | | Milano/Novara — den schweiziske grænse | |
| | | Antwerpen — Duisburg | |
| | | Basel — Antwerpen/Rotterdam — Amsterdam | Indre vandveje |
| | Manglende forbindelse | Genova — Tortona/Novi Ligure | Jernbane |

Hovednetkorridoren »Rhinen — Alperne«

Ruteføring

Genova — Milano — Lugano — Basel

Genova — Novara — Brig — Bern — Basel —
  retablering af den grænseoverskridende jernbanebro Freiburg (Breisgau) — Colmar — den grænseoverskridende forbindelse Rastatt-Haguenau
   — Karlsruhe — Mannheim — Mainz — Koblenz — Köln

Milano — Verona — Trento — Bozen — Innsbruck — München, inklusive Brennerkorridoren

Köln — Düsseldorf — Duisburg — Nijmegen/Arnhem — Utrecht — Amsterdam

Nijmegen — Rotterdam — Vlissingen

Köln — Liège — Bruxelles/Brussel — Gent

Liège — Antwerpen — Gent — Zeebrugge

Forhåndsudpegede strækninger

Grænseoverskridende

Zevenaar — Emmerich — Oberhausen

Jernbane

Karlsruhe — Basel

Milano/Novara — den schweiziske grænse

Antwerpen — Duisburg

Basel — Antwerpen/Rotterdam — Amsterdam

Indre vandveje

Manglende forbindelse

Genova — Tortona/Novi Ligure

Jernbane

| Hovednetkorridoren »Rhinen — Donau« |
| --- |
| Ruteføring | Paris
   — Strasbourg — Stuttgart —
  Augsburg
   — München —
  Salzburg
   — Wels/Linz |
| | Strasbourg — Mannheim — Frankfurt — Würzburg — Nürnberg — Regensburg — Passau — Wels/Linz |
| | München/Nürnberg — Prag — Ostrava/Přerov — Žilina — Košice — den ukrainske grænse |
| | Wels/Linz — Wien — Bratislava — Budapest — Vukovar |
| | Wien/Bratislava — Budapest — Arad — Brašov/Craiova — Bucurešti —
  Focșani — Albita (den moldoviske grænse)
  /Constanta — Sulina |
| Forhåndsudpegede strækninger | Grænseoverskridende | München — Prag | Jernbane |
| | | Nürnberg — Plzen | |
| | | München — Mühldorf — Freilassing — Salzburg | |
| | | Strasbourg — Kehl Appenweier | |
| | | Hranice — Žilina | |
| | | Wien — Bratislava/Budapest | |
| | | Bratislava — Budapest | |
| | | Békéscsaba — Arad | |
| | | Donau (Kehlheim — Constanța/Midia/Sulina) og de tilhørende flodbækkener til Sava- og Tiszafloden | Indre vandveje |
| | | Zlín — Žilina | Vej |
| | Manglende forbindelse | Stuttgart — Ulm | Jernbane |
| | | Salzburg — Linz | |
| | | Arad — Craiova | |
| | | Bukarest — Constanța | |
| | | Arad — Brasov | Jernbane |
| | | Brasov — Predeal | Jernbane |
| | | Bukarest — Craiova | Jernbane |

Hovednetkorridoren »Rhinen — Donau«

Ruteføring

Paris
   — Strasbourg — Stuttgart —
  Augsburg
   — München —
  Salzburg
   — Wels/Linz

Strasbourg — Mannheim — Frankfurt — Würzburg — Nürnberg — Regensburg — Passau — Wels/Linz

München/Nürnberg — Prag — Ostrava/Přerov — Žilina — Košice — den ukrainske grænse

Wels/Linz — Wien — Bratislava — Budapest — Vukovar

Wien/Bratislava — Budapest — Arad — Brašov/Craiova — Bucurešti —
  Focșani — Albita (den moldoviske grænse)
  /Constanta — Sulina

Forhåndsudpegede strækninger

Grænseoverskridende

München — Prag

Jernbane

Nürnberg — Plzen

München — Mühldorf — Freilassing — Salzburg

Strasbourg — Kehl Appenweier

Hranice — Žilina

Wien — Bratislava/Budapest

Bratislava — Budapest

Békéscsaba — Arad

Donau (Kehlheim — Constanța/Midia/Sulina) og de tilhørende flodbækkener til Sava- og Tiszafloden

Indre vandveje

Zlín — Žilina

Vej

Manglende forbindelse

Stuttgart — Ulm

Jernbane

Salzburg — Linz

Arad — Craiova

Bukarest — Constanța

Arad — Brasov

Jernbane

Brasov — Predeal

Jernbane

Bukarest — Craiova

Jernbane

| Hovednetkorridoren »Skandinavien — Middelhavet« |
| --- |
| Ruteføring | Den russiske grænse — Hamina/Kotka — Helsingfors — Turku/Naantali — Stockholm — Örebro — Malmø |
| | Narvik/Oulu — Luleå — Umeå — Stockholm |
| | Oslo — Göteborg — Malmø — Trelleborg |
| | Malmø — København — Fredericia — Aarhus — Aalborg — Hirtshals/Frederikshavn |
| | København — Kolding/Lübeck — Hamburg — Hannover |
| | Bremerhaven — Bremen — Hannover — Nürnberg |
| | Rostock — Berlin —
  Halle/
  Leipzig —
  Erfurt/Weimar
   — München |
| | Nürnberg — München — Innsbruck — Verona — Bologna — Ancona/Firenze |
| | Livorno/La Spezia — Firenze — Rom — Napoli — Bari — Taranto — Valletta |
| | Napoli —
  Cagliari
   /Gioia Tauro — Palermo/Augusta — Valletta —
  Marsaxlokk |
| Forhåndsudpegede strækninger | Grænseoverskridende | Den russiske grænse — Helsingfors | Jernbane |
| | | København — Hamburg: adgangsveje til den faste forbindelse over Femern Bælt | |
| | | München — Wörgl — Innsbruck — Fortezza — Bolzano — Trento — Verona: Brenner-basistunnelen og adgangsveje | |
| | | Trelleborg — Malmø — Göteborg — den norske grænse (grænseoverskridende, jernbane) | |
| | | Göteborg-Oslo | |
| | | Helsingborg-Helsingør | |
| | | København-Malmø | |
| | | København — Hamburg: Den faste forbindelse over Femern Bælt | Jernbane/vej |

Hovednetkorridoren »Skandinavien — Middelhavet«

Ruteføring

Den russiske grænse — Hamina/Kotka — Helsingfors — Turku/Naantali — Stockholm — Örebro — Malmø

Narvik/Oulu — Luleå — Umeå — Stockholm

Oslo — Göteborg — Malmø — Trelleborg

Malmø — København — Fredericia — Aarhus — Aalborg — Hirtshals/Frederikshavn

København — Kolding/Lübeck — Hamburg — Hannover

Bremerhaven — Bremen — Hannover — Nürnberg

Rostock — Berlin —
  Halle/
  Leipzig —
  Erfurt/Weimar
   — München

Nürnberg — München — Innsbruck — Verona — Bologna — Ancona/Firenze

Livorno/La Spezia — Firenze — Rom — Napoli — Bari — Taranto — Valletta

Napoli —
  Cagliari
   /Gioia Tauro — Palermo/Augusta — Valletta —
  Marsaxlokk

Forhåndsudpegede strækninger

Grænseoverskridende

Den russiske grænse — Helsingfors

Jernbane

København — Hamburg: adgangsveje til den faste forbindelse over Femern Bælt

München — Wörgl — Innsbruck — Fortezza — Bolzano — Trento — Verona: Brenner-basistunnelen og adgangsveje

Trelleborg — Malmø — Göteborg — den norske grænse (grænseoverskridende, jernbane)

Göteborg-Oslo

Helsingborg-Helsingør

København-Malmø

København — Hamburg: Den faste forbindelse over Femern Bælt

Jernbane/vej

2.   Forhåndsudpegede strækninger på det samlede net

De relaterede elementer, som befinder sig i det samlede net, der er omhandlet i artikel 9, stk. 2, litra a), nr. i), og
  det samlede nets grænseoverskridende
  forbindelser
  , der er omhandlet i artikel 9, stk. 2., litra a), nr. ii), i nærværende forordning, omfatter navnlig følgende strækninger:

| Dublin — Strabane — Letterkenny | Vej |
| --- | --- |
| Derry
   —
  Sligo
   —
  Galway | Jernbane |
| Pau — Huesca | Jernbane |
| Lyon — den schweiziske grænse | Jernbane |
| Athus — Mont-Saint-Martin | Jernbane |
| ▌ | Jernbane |
| Mons — Valenciennes | Jernbane |
| Gent — Terneuzen | Jernbane |
| Heerlen — Aachen | Jernbane |
| Groningen — Bremen | Jernbane |
| Stuttgart — den schweiziske grænse | Jernbane |
| Berlin — Rzepin/Horka — Wrocław | Jernbane |
| Prag — Linz | Jernbane |
| Villach — Ljubljana | Jernbane |
| Ancona — Foggia | Jernbane/vej |
| Pivka — Rijeka | Jernbane |
| Plzeň — České Budějovice — Wien | Jernbane |
| Wien — Gyor | Jernbane |
| Graz —
  Celldömölk
   — Gyor | Jernbane |
| Neumarkt-Kalham — Mühldorf | Jernbane |
| Amber-korridoren PL-SK-HU | Jernbane |
| Via Carpathia-korridoren, den hviderussiske/ukrainske grænse-PL-SK-HU-RO | Vej |
| Budapest — Osijek — Svilaj (den bosnisk-hercegovinske grænse) | Vej |
| Timișoara
   —
  Moravița | Vej |
| Faro — Huelva | Jernbane |
| Porto — Vigo | Jernbane |
| Bukarest
   — Giurgiu — Varna/Bourgas | Jernbane |
| Svilengrad — Pithio | Jernbane |
| Siret
   —
  Suceava | Vej |
| Focșani
   —
  Albița | Vej |
| München — Salzburg — Laibach | Jernbane |
| Gallarate/Sesto C. — Laveno/Luino | Jernbane |

Dublin — Strabane — Letterkenny

Vej

Derry
   —
  Sligo
   —
  Galway

Jernbane

Pau — Huesca

Jernbane

Lyon — den schweiziske grænse

Jernbane

Athus — Mont-Saint-Martin

Jernbane

▌

Jernbane

Mons — Valenciennes

Jernbane

Gent — Terneuzen

Jernbane

Heerlen — Aachen

Jernbane

Groningen — Bremen

Jernbane

Stuttgart — den schweiziske grænse

Jernbane

Berlin — Rzepin/Horka — Wrocław

Jernbane

Prag — Linz

Jernbane

Villach — Ljubljana

Jernbane

Ancona — Foggia

Jernbane/vej

Pivka — Rijeka

Jernbane

Plzeň — České Budějovice — Wien

Jernbane

Wien — Gyor

Jernbane

Graz —
  Celldömölk
   — Gyor

Jernbane

Neumarkt-Kalham — Mühldorf

Jernbane

Amber-korridoren PL-SK-HU

Jernbane

Via Carpathia-korridoren, den hviderussiske/ukrainske grænse-PL-SK-HU-RO

Vej

Budapest — Osijek — Svilaj (den bosnisk-hercegovinske grænse)

Vej

Timișoara
   —
  Moravița

Vej

Faro — Huelva

Jernbane

Porto — Vigo

Jernbane

Bukarest
   — Giurgiu — Varna/Bourgas

Jernbane

Svilengrad — Pithio

Jernbane

Siret
   —
  Suceava

Vej

Focșani
   —
  Albița

Vej

München — Salzburg — Laibach

Jernbane

Gallarate/Sesto C. — Laveno/Luino

Jernbane

BILAG — DEL IV UDPEGELSE AF GRÆNSEOVERSKRIDENDE PROJEKTER INDEN FOR VEDVARENDE ENERGI

1.   Målsætning i grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi

Grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi skal fremme det grænseoverskridende samarbejde mellem medlemsstaterne inden for planlægning, udvikling og omkostningseffektiv udnyttelse af vedvarende energikilder
  med henblik på at bidrage til Unionens langsigtede mål for dekarbonisering
  .

2.   Generelle kriterier

For at kunne blive betragtet som et grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi skal et projekt opfylde alle følgende generelle kriterier:

| (a) | det skal indgå i en samarbejdsaftale eller anden form for aftale mellem medlemsstater og/eller aftale mellem medlemsstater og tredjelande, som fastsat i artikel 6, 7, 9 eller 11 i direktiv 2009/28/EF |
| --- | --- |

(a)

det skal indgå i en samarbejdsaftale eller anden form for aftale mellem medlemsstater og/eller aftale mellem medlemsstater og tredjelande, som fastsat i artikel 6, 7, 9 eller 11 i direktiv 2009/28/EF

| (b) | det skal yde omkostningsbesparelser inden for udbredelsen af vedvarende energi og/eller fordele inden for systemintegration, forsyningssikkerhed eller innovation i forhold til et
  alternativt grænseoverskridende energiprojekt eller et
  projekt
  inden for vedvarende energi
  gennemført af en af de deltagende medlemsstater alene |
| --- | --- |

(b)

det skal yde omkostningsbesparelser inden for udbredelsen af vedvarende energi og/eller fordele inden for systemintegration, forsyningssikkerhed eller innovation i forhold til et
  alternativt grænseoverskridende energiprojekt eller et
  projekt
  inden for vedvarende energi
  gennemført af en af de deltagende medlemsstater alene

| (c) | de mulige overordnede fordele ved samarbejdet skal overstige omkostningerne, også på langt sigt, vurderet på grundlag af en cost-benefit-analyse som omhandlet i punkt 3 og med anvendelse af den metode, der er omhandlet i artikel [7] |
| --- | --- |

(c)

de mulige overordnede fordele ved samarbejdet skal overstige omkostningerne, også på langt sigt, vurderet på grundlag af en cost-benefit-analyse som omhandlet i punkt 3 og med anvendelse af den metode, der er omhandlet i artikel [7]

3.   Cost-benefit-analyse

Der skal i cost-benefit-analysen, som nævnt i punkt 2, litra c), ovenfor, for hver deltagende medlemsstat eller tredjeland tages hensyn til virkningerne inden for blandt andet følgende aspekter:

| (a) | omkostningerne ved elektricitetsproduktion |
| --- | --- |

(a)

omkostningerne ved elektricitetsproduktion

| (b) | systemintegrationsomkostningerne |
| --- | --- |

(b)

systemintegrationsomkostningerne

| (c) | støtteomkostningerne |
| --- | --- |

(c)

støtteomkostningerne

| (d) | drivhusgasemissioner |
| --- | --- |

(d)

drivhusgasemissioner

| (e) | forsyningssikkerheden |
| --- | --- |

(e)

forsyningssikkerheden

| (f) | luftforurening og anden lokal forurening
  eller virkninger på lokal natur og miljøet |
| --- | --- |

(f)

luftforurening og anden lokal forurening
  eller virkninger på lokal natur og miljøet

| (g) | innovation. |
| --- | --- |

(g)

innovation.

4.   Proces

Iværksættere af projekter, herunder medlemsstater, der muligvis er berettigede til at blive udpeget til et grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi i henhold til en samarbejdsaftale eller anden form for aftale
  inden for vedvarende energi
  mellem medlemsstater eller aftale mellem medlemsstater og tredjelande, som fastsat i artikel 9 ▌eller 11 i 
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/...
   (+) (1) (+), som ønsker at opnå status for projektet som grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi, skal indgive en ansøgning om udpegning til grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi til Kommissionen. Ansøgningen skal indeholde de relevante oplysninger, for at Kommissionen kan evaluere projektet i henhold til kriterierne i punkt 2 og 3 i overensstemmelse med den metode, der er omhandlet i artikel 7.

Kommissionen sikrer, at iværksætterne får mulighed for at ansøge om status som grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi mindst én gang om året.

Kommissionen gennemfører relevante høringer om listen over projekter, der er blevet indgivet med henblik på udpegning til grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi.

Kommissionen evalurer ansøgningerne i henhold til de kriterier, der er fastsat i punkt 2 og 3.

Ved udvælgelsen af grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi sigter Kommissionen efter et overkommeligt samlet antal. Kommissionen bestræber sig på at sikre en passende geografisk balance i udpegningen af grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi. Der kan anvendes regionale grupperinger ved udpegning af projekter.

Et projekt udpeges ikke som et grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi, og denne status trækkes tilbage for allerede udpegede projekter, hvis evalueringen af projektet byggede på ukorrekte oplysninger, som udgjorde en afgørende faktor i evalueringen, eller hvis projektet ikke er i overensstemmelse med EU-retten.

Kommissionen offentliggøre på sit websted listen over udpegede grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi.

DEL V — PROJEKTER AF FÆLLES INTERESSE VEDRØRENDE INFRASTRUKTUR TIL DIGITAL KONNEKTIVITET

1.   Gigabit
  - og 5G- eller anden avanceret mobilkonnektivitet
  til socioøkonomiske drivkræfter

Aktionerne skal prioriteres under hensyntagen til de socioøkonomiske drivkræfters funktion, relevansen af de digitale tjenester og applikationer, som leveringen af den underliggende konnektivitet giver mulighed for, og de mulige socioøkonomiske fordele for borgerne, virksomhederne og lokalsamfundene, herunder den mulige positive afsmittende virkning hvad angår konnektivitet. Det disponible budget fordeles på en geografisk afbalanceret måde blandt medlemsstaterne.

Der gives prioritet til aktioner, som bidrager til:

| — | Gigabitkonnektivitet til hospitaler og lægecentre i tråd med bestræbelserne på at digitalisere sundhedssystemet samt med henblik på at øge EU-borgernes trivsel og ændre den måde, hvorpå sundheds- og plejetjenester ydes til patienter (26) |
| --- | --- |

—

Gigabitkonnektivitet til hospitaler og lægecentre i tråd med bestræbelserne på at digitalisere sundhedssystemet samt med henblik på at øge EU-borgernes trivsel og ændre den måde, hvorpå sundheds- og plejetjenester ydes til patienter (26)

| — | Gigabitforbindelser til uddannelses- og forskningscentre i forbindelse med indsatsen for at
  lette brugen af bl.a. højhastigheds-IT, skyapplikationer og big data,
  fjerne digitale skel, innovere inden for uddannelsessystemerne, forbedre læringsresultaterne og skabe større lighed og effektivitet (27). |
| --- | --- |

—

Gigabitforbindelser til uddannelses- og forskningscentre i forbindelse med indsatsen for at
  lette brugen af bl.a. højhastigheds-IT, skyapplikationer og big data,
  fjerne digitale skel, innovere inden for uddannelsessystemerne, forbedre læringsresultaterne og skabe større lighed og effektivitet (27).

| — | 5G-konnektivitet eller trådløs bredbåndskonnektivitet med meget høj kapacitet til uddannelses- og forskningscentre, hospitaler og medicinske centre i forbindelse med indsatsen for at levere uafbrudt, trådløs 5G-bredbåndsdækning til alle bycentre senest i 2025. |
| --- | --- |

—

5G-konnektivitet eller trådløs bredbåndskonnektivitet med meget høj kapacitet til uddannelses- og forskningscentre, hospitaler og medicinske centre i forbindelse med indsatsen for at levere uafbrudt, trådløs 5G-bredbåndsdækning til alle bycentre senest i 2025.

2.   Trådløs konnektivitet i lokalsamfund

Aktioner, der sigter mod tilrådighedsstillelse af lokal trådløs konnektivitet, som er gratis og uden diskriminerende vilkår, på centrale steder i det lokale offentlige liv, herunder udendørsområder, som den brede offentlighed har adgang til, og som spiller en vigtig rolle for det offentlige liv i lokalsamfund, er berettiget til finansiel bistand på følgende betingelser:

| — | de gennemføres af et offentligt organ, jf. nedestående stykke, der er i stand til at planlægge og føre tilsyn med installeringen af indendørs og udendørs lokale trådløse adgangspunkter i offentlige rum samt i stand til at sikre mindst tre års finansiering af driftsomkostningerne i forbindelse hermed |
| --- | --- |

—

de gennemføres af et offentligt organ, jf. nedestående stykke, der er i stand til at planlægge og føre tilsyn med installeringen af indendørs og udendørs lokale trådløse adgangspunkter i offentlige rum samt i stand til at sikre mindst tre års finansiering af driftsomkostningerne i forbindelse hermed

| — | de bygger på net med meget høj kapacitet, der muliggør levering til brugerne af en internetoplevelse af meget høj kvalitet, som:






  — | er gratis og uden diskriminerende vilkår, let tilgængelig, sikker og anvender det nyeste og bedst tilgængelige udstyr, der kan levere højhastighedsforbindelser til sine brugere, og |
| --- | --- | --- |

—

de bygger på net med meget høj kapacitet, der muliggør levering til brugerne af en internetoplevelse af meget høj kvalitet, som:

—

er gratis og uden diskriminerende vilkår, let tilgængelig, sikker og anvender det nyeste og bedst tilgængelige udstyr, der kan levere højhastighedsforbindelser til sine brugere, og

| — | understøtter
  lige
  adgang til innovative digitale tjenester |
| --- | --- |

—

understøtter
  lige
  adgang til innovative digitale tjenester

| — | anvender den fælles visuelle identitet
  , der er tilgængelig på flere sprog, og
  som Kommissionen skal udvikle, og linker til de tilhørende onlineværktøjer |
| --- | --- |

—

anvender den fælles visuelle identitet
  , der er tilgængelig på flere sprog, og
  som Kommissionen skal udvikle, og linker til de tilhørende onlineværktøjer

| — | forpligter sig til at anskaffe det nødvendige udstyr og/eller tilhørende installationstjenester i overensstemmelse med gældende ret for at sikre, at projekter ikke unødigt forvrider konkurrencen. |
| --- | --- |

—

forpligter sig til at anskaffe det nødvendige udstyr og/eller tilhørende installationstjenester i overensstemmelse med gældende ret for at sikre, at projekter ikke unødigt forvrider konkurrencen.

Den finansielle bistand skal være tilgængelig for offentlige organer som defineret i artikel 3, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2102 (28), der i overensstemmelse med national ret påtager sig at stille lokal trådløs konnektivitet, som er gratis og uden diskriminerende vilkår, til rådighed gennem installering af lokale trådløse adgangspunkter.

Finansierede aktioner må ikke overlappe eksisterende gratis private eller offentlige tilbud med lignende egenskaber, herunder kvalitet, i samme offentlige rum.

Det disponible budget fordeles på en geografisk afbalanceret måde blandt medlemsstaterne.

3.   Vejledende liste over støtteberettigede 5G-korridorer
  og grænseoverskridende forbindelser

I tråd med Kommissionens målsætninger for et gigabitsamfund og for at sikre, at større landbaserede transportruter har uafbrudt 5G-dækning senest i 2025 (29), omfatter aktioner til gennemførelse af uafbrudt dækning med 5G-systemer i henhold til artikel 9, stk. 4, litra c), for det første aktioner på grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM (30) og for det andet aktioner på længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM langs korridorerne som anført i tabellen nedenfor (vejledende liste). Til dette formål anvendes TEN-T-korridorerne som grundlag, men udbredelsen af 5G er ikke nødvendigvis begrænset til disse korridorer (31).

| Hovednetkorridoren »Atlanterhavet« |
| --- |
| Grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM | Porto-Vigo og Merida-Evora |
| | Azorerne/Madeira-øerne — Lissabon — Paris — Amsterdam — Frankfurt |
| | Aveiro — Salamanca |
| Længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM | Metz — Paris — Bordeaux — Bilbao — Vigo — Porto — Lissabon |
| | — | Bilbao — Madrid — Lissabon |

Hovednetkorridoren »Atlanterhavet«

Grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM

Porto-Vigo og Merida-Evora

Azorerne/Madeira-øerne — Lissabon — Paris — Amsterdam — Frankfurt

Aveiro — Salamanca

Længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM

Metz — Paris — Bordeaux — Bilbao — Vigo — Porto — Lissabon

—

Bilbao — Madrid — Lissabon

Hovednetkorridoren »Østersøen — Adriaterhavet«

Grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM

—

Længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM

Gdansk — Warszawa — Brno — Vienna — Graz — Ljubljana — Trieste

Hovednetkorridoren »Middelhavet«

Grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM

| — | Det undersøiske kabelnet Lissabon — Marseille — Milano |
| --- | --- |

—

Det undersøiske kabelnet Lissabon — Marseille — Milano

Længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM

Budapest — Zagreb — Ljubljana / Rijeka / Split

Hovednetkorridoren »Nordsøen — Østersøen«

Grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM

Den baltiske korridor (skal defineres)

Længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM

Tallinn — Kaunas

Hovednetkorridoren »Nordsøen — Middelhavet«

Grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM

Metz-Merzig-Luxembourg

Rotterdam-Antwerpen-Eindhoven

Længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM

Amsterdam — Rotterdam — Breda — Lille — Paris

Bruxelles — Metz — Basel

Mulhouse — Lyon — Marseille

Hovednetkorridoren »Orienten/det østlige Middelhav«

Grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM

Sofia-Thessaloniki-Beograd

Længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM

Berlin — Prag — Brno — Bratislava

Timisoara — Sofia — den tyrkiske grænse

-Sofia — Thessaloniki — Athen

Hovednetkorridoren »Rhinen — Alperne«

Grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM

Bologna-Innsbruck-München (Brennerkorridoren)

Længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM

Rotterdam — Oberhausen — Frankfurt (am Main)

Basel — Milano — Genova

Hovednetkorridoren »Rhinen — Donau«

Grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM

München — Salzburg

Længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM

Frankfurt (am Main) — Passau — Wien — Budapest — Bukarest —
  Iasi
  /Constanta

Karlsruhe — München — Salzburg — Wels

Frankfurt (am Main) — Strasbourg

Hovednetkorridoren »Skandinavien — Middelhavet«

Grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM

Oulu-Tromsø

Oslo- Stockholm-Helsingfors

Længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM

Turku — Helsingfors — den russiske grænse

Stockholm / Oslo — Malmø

Malmø — København — Hamburg — Würzburg

Nürnberg — München — Verona

Rosenheim — Bologna — Napoli — Catania — Palermo

Napoli — Bari — Taranto

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0409/2018).

1

(*1)  Ændringer: Ny eller ændret tekst er markeret med fede typer og kursiv. udgået tekst er markeret med symbolet.

*1

(2)  EUT C [...] af [...], s. [...].

2

(3)  EUT C [...] af [...], s. [...].

3

(4)  COM(2018) 0321, s. 13.

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 af 11. december 2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet og om ophævelse af afgørelse nr. 661/2010/EU (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 1).

5

(6)  Kommissionens meddelelse, »Et mobilt Europa: En dagsorden for en socialt retfærdig omstilling til ren, konkurrencedygtig og sammenbundet mobilitet for alle« (COM(2017)0283).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU af 22. oktober 2014 om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer (EUT L 307 af 28.10.2014, s. 1).

7

(8)  Kommissionens meddelelse, »Fremme af lavemissionsmobilitet: En Europæisk Union, der beskytter planeten, styrker forbrugernes rettigheder og forsvarer industrien og arbejdstagerne« (COM(2017)0675).

8

(9)  COM(2018)0293.

9

(10)  JOIN(2017)0041.

10

(11)  JOIN(2018)0005.

11

(12)  COM(2017)0623.

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 af 17. april 2013 om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur og om ophævelse af beslutning nr. 1364/2006/EF og ændring af forordning (EF) nr. 713/2009, (EF) nr. 714/2009 og (EF) nr. 715/2009 (EUT L 115 af 25.4.2013, s. 39).

13

(14)  COM(2017)0718.

14

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 283/2014 af 11. marts 2014 om retningslinjer for transeuropæiske net inden for telekommunikationsinfrastruktur og om ophævelse af beslutning nr. 1336/97/EF (EUT L 86 af 21.3.2014, s. 14).

15

(16)  COM(2016)0587.

16

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1).

17

(18)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1).

18

(19)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2).

19

(20)  Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) (EUT L 283 af 31.10.2017, s. 1).

20

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser ved hjælp af straffelovgivningen (EUT L 198 af 28.7.2017, s. 29).

21

(22)  EUT L 344 af 19.12.2013, s. 1.

22

(23)  COM(2018)0065.

23

(24)  Interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om bedre lovgivning af 13. april 2016 (EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1).

24

(25)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 913/2010 af 22. september 2010 om et europæisk banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport (EUT L 276 af 20.10.2010, s. 22).

25

(+)  EUT: indsæt venligst nummer på forordningen i dokument PE-CONS 55/18 (2016/0375(COD)) i teksten og indsæt nævnte direktivs nummer, dato, titel og EUT-reference i fodnoten.

+

(1)  EUT...

1

(+)  EUT: indsæt venligst titel, nummer og EUT-henvisning for COD 2016/0382 (vedvarende energi).

+

(+)  EUT: indsæt venligst titel, nummer og EUT-henvisning for COD 2016/0382 (vedvarende energi).

+

(+)  OJ: indsæt venligst nummer på forordningen i dokument PE-CONS 55/18 (2016/0375(COD)) i teksten og indsæt nævnte direktivs nummer, dato, titel og EUT-reference i fodnoten.

+

(1)  OJ ...

1

(+)  EUT: indsæt venligst titel, nummer og EUT-henvisning for COD 2016/0382 (vedvarende energi).

+

(26)  Jf. også COM(2018)0233 — Meddelelse fra Kommissionen om at sætte gang i den digitale omstilling af sundhed og pleje i det digitale indre marked, give borgerne større indflydelse og opbygge et sundere samfund.

26

(27)  Jf. også COM(2018)0022 — Meddelelse fra Kommissionen om handlingsplanen for digital uddannelse

27

(28)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2102 af 26. oktober 2016 om tilgængeligheden af offentlige organers websteder og mobilapplikationer (EUT L 327 af 2.12.2016, s. 1).

28

(29)  Konnektivitet med henblik på et konkurrencedygtigt digitalt indre marked — På vej mod et europæisk gigabitsamfund — COM(2016)0587 final.

29

(30)  »Connected and Automated Mobility« (netforbundet og automatiseret mobilitet).

30

(31)  Strækninger i kursiv befinder sig uden for TEN-T-hovednetkorridorerne, men indgår i 5G-korridorerne.

31

---

Torsdag den 13. december 2018

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/692 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/692

---

P8_TA(2018)0519

Hurtig bilæggelse af handelstvister

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2018 med henstillinger til Kommissionen om hurtig bilæggelse af handelstvister (2018/2079(INL))

(2020/C 388/43)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 225 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 225 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til artikel 67, stk. 4, og artikel 81, stk. 2, i TEUF, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 67, stk. 4, og artikel 81, stk. 2, i TEUF,

| — | der henviser til artikel 19, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og artikel 47 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 19, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og artikel 47 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret),

| — | der henviser til studiet fra Generaldirektoratet for Unionens Interne Politikker med titlen »Building competence in commercial law in the Member States«, |
| --- | --- |

—

der henviser til studiet fra Generaldirektoratet for Unionens Interne Politikker med titlen »Building competence in commercial law in the Member States«,

| — | der henviser til Unionens resultattavle for retlige anliggender 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Unionens resultattavle for retlige anliggender 2018,

| — | der henviser til Det Europæiske Netværk for Uddannelse af Dommere og Anklageres (EJTN) »Judicial Training Principles« (principper for retsuddannelse) fra 2016 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Netværk for Uddannelse af Dommere og Anklageres (EJTN) »Judicial Training Principles« (principper for retsuddannelse) fra 2016 (1),

| — | der henviser til den gældende EU-ret inden for civilretligt samarbejde, |
| --- | --- |

—

der henviser til den gældende EU-ret inden for civilretligt samarbejde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 46 og 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 46 og 52,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0396/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0396/2018),

| A. | der henviser til, at retten til en retfærdig og offentlig rettergang inden for rimelig tid, som fastsat i artikel 47 i chartret og i artikel 6 i den europæiske menneskerettighedskonvention, udgør en af de grundlæggende garantier for retsstatsprincippet og demokrati og er en væsentlig del af civile retssager som helhed; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at retten til en retfærdig og offentlig rettergang inden for rimelig tid, som fastsat i artikel 47 i chartret og i artikel 6 i den europæiske menneskerettighedskonvention, udgør en af de grundlæggende garantier for retsstatsprincippet og demokrati og er en væsentlig del af civile retssager som helhed;

| B. | der henviser til, at indførelsen af en europæisk fremskyndet civilretlig procedure vil kunne bidrage til modernisering af den nationale retspleje, ens spilleregler for virksomheder og øget økonomisk vækst takket være effektive retssystemer, samtidig med at de gør det lettere at få adgang til domstolsprøvelse i Unionen og bidrager til at opretholde Unionens grundlæggende frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at indførelsen af en europæisk fremskyndet civilretlig procedure vil kunne bidrage til modernisering af den nationale retspleje, ens spilleregler for virksomheder og øget økonomisk vækst takket være effektive retssystemer, samtidig med at de gør det lettere at få adgang til domstolsprøvelse i Unionen og bidrager til at opretholde Unionens grundlæggende frihedsrettigheder;

| C. | der henviser til, at resultattavlen for retlige anliggender 2018 viste, at adgangen til retshjælp og retsafgifternes størrelse har afgørende betydning for adgangen til domstolsprøvelse, navnlig for borgere, der lever i fattigdom; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at resultattavlen for retlige anliggender 2018 viste, at adgangen til retshjælp og retsafgifternes størrelse har afgørende betydning for adgangen til domstolsprøvelse, navnlig for borgere, der lever i fattigdom;

| D. | der henviser til, at det retlige samarbejde er blevet fremmet, understøttet og tilskyndet til ved flere processuelle afledte EU-retsakter, herunder forordningen om småkrav, direktivet om retshjælp, forordningen om bevisoptagelse og forordningen om forkyndelse af dokumenter; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det retlige samarbejde er blevet fremmet, understøttet og tilskyndet til ved flere processuelle afledte EU-retsakter, herunder forordningen om småkrav, direktivet om retshjælp, forordningen om bevisoptagelse og forordningen om forkyndelse af dokumenter;

| E. | der henviser til, at målene for det retlige samarbejde mellem medlemsstaterne bl.a. er at sikre fuld overholdelse af retten til effektive retsmidler og en retfærdig rettergang i grænseoverskridende sager, at sikre effektive og problemfri retslige procedurer også i disse situationer og at skabe gensidig tillid til retssystemerne, hvilket er grundlaget for yderligere gensidig anerkendelse af retsafgørelser i hele Unionen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at målene for det retlige samarbejde mellem medlemsstaterne bl.a. er at sikre fuld overholdelse af retten til effektive retsmidler og en retfærdig rettergang i grænseoverskridende sager, at sikre effektive og problemfri retslige procedurer også i disse situationer og at skabe gensidig tillid til retssystemerne, hvilket er grundlaget for yderligere gensidig anerkendelse af retsafgørelser i hele Unionen;

| F. | der henviser til, at mange spørgsmål angående procesret på det civilretlige område er reguleret på nationalt plan, og at procesretten på dette område således er forskellig fra den ene medlemsstat til den anden, hvilket er i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet; der henviser til, at en fremskyndet procedure kan føre til den nødvendige tilnærmelse af retsplejereglerne i Unionen; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at mange spørgsmål angående procesret på det civilretlige område er reguleret på nationalt plan, og at procesretten på dette område således er forskellig fra den ene medlemsstat til den anden, hvilket er i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet; der henviser til, at en fremskyndet procedure kan føre til den nødvendige tilnærmelse af retsplejereglerne i Unionen;

| G. | der henviser til, at det er nødvendigt at styrke samarbejdet mellem medlemsstaternes myndigheder og retssystemer på EU-plan med henblik på at fjerne eventuelle hindringer, der måtte opstå som følge af uoverensstemmelser mellem de forskellige retssystemer og administrative systemer; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det er nødvendigt at styrke samarbejdet mellem medlemsstaternes myndigheder og retssystemer på EU-plan med henblik på at fjerne eventuelle hindringer, der måtte opstå som følge af uoverensstemmelser mellem de forskellige retssystemer og administrative systemer;

| H. | der henviser til, at Bruxelles I-forordningen indeholder grundlæggende regler om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse i grænseoverskridende sager på det civil- og handelsretlige område i Unionen; der henviser til, at den omarbejdede udgave, som har fundet anvendelse fra 2015 (Bruxelles Ia), indførte en række vigtige justeringer for løsningen af grænseoverskridende tvister i Unionen, der sparer tid og penge for virksomheder og enkeltpersoner; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Bruxelles I-forordningen indeholder grundlæggende regler om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse i grænseoverskridende sager på det civil- og handelsretlige område i Unionen; der henviser til, at den omarbejdede udgave, som har fundet anvendelse fra 2015 (Bruxelles Ia), indførte en række vigtige justeringer for løsningen af grænseoverskridende tvister i Unionen, der sparer tid og penge for virksomheder og enkeltpersoner;

| I. | der henviser til, at Rom I-forordningen fastsætter lovvalgsregler for kontraktlige forpligtelser på det civil- og handelsretlige område; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Rom I-forordningen fastsætter lovvalgsregler for kontraktlige forpligtelser på det civil- og handelsretlige område;

| J. | der henviser til, at procesregler både bør sikre beskyttelse af parternes rettigheder og en hurtig bilæggelse af tvister; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at procesregler både bør sikre beskyttelse af parternes rettigheder og en hurtig bilæggelse af tvister;

| K. | der henviser til, at behandlingen af handelssager ved de offentlige domstole i medlemsstaterne generelt er langsom og ikke lever op til forventningerne hos parterne i handelstvister, hvilket sættes i relief af indførelsen af den europæiske småkravsprocedure, som derimod har ført til en væsentlig hurtigere bilæggelse af tvister på forbrugerområdet; der henviser til, at korrekt anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi i domstolene bidrager til at fremskynde procedurerne og reducere omkostningerne; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at behandlingen af handelssager ved de offentlige domstole i medlemsstaterne generelt er langsom og ikke lever op til forventningerne hos parterne i handelstvister, hvilket sættes i relief af indførelsen af den europæiske småkravsprocedure, som derimod har ført til en væsentlig hurtigere bilæggelse af tvister på forbrugerområdet; der henviser til, at korrekt anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi i domstolene bidrager til at fremskynde procedurerne og reducere omkostningerne;

| L. | der henviser til, at den langsomme bilæggelse af handelstvister i Unionen kan føre til, at handelsparterne søger alternativ tvistbilæggelse eller tvistbilæggelse i tredjelande og vælger at lade et tredjelands nationale lovgivning finde anvendelse på aftaler; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at den langsomme bilæggelse af handelstvister i Unionen kan føre til, at handelsparterne søger alternativ tvistbilæggelse eller tvistbilæggelse i tredjelande og vælger at lade et tredjelands nationale lovgivning finde anvendelse på aftaler;

| M. | der henviser til, at bilæggelse af handelstvister af høj kvalitet forudsætter et højt kompetence- og erfaringsniveau på de pågældende områder ved domstole, hos dommere og advokater og andre aktører i retsvæsenet; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at bilæggelse af handelstvister af høj kvalitet forudsætter et højt kompetence- og erfaringsniveau på de pågældende områder ved domstole, hos dommere og advokater og andre aktører i retsvæsenet;

| N. | der henviser til, at adgang til en hurtig og omkostningseffektiv procedure, der støttes af meget erfarne og kompetente dommere og advokater i medlemsstaterne, vil gøre en beslutning om at vælge en medlemsstats nationale ret mere sandsynlig og dermed berige kompetencen på det civil- og handelsretlige område i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at adgang til en hurtig og omkostningseffektiv procedure, der støttes af meget erfarne og kompetente dommere og advokater i medlemsstaterne, vil gøre en beslutning om at vælge en medlemsstats nationale ret mere sandsynlig og dermed berige kompetencen på det civil- og handelsretlige område i medlemsstaterne;

| O. | der henviser til, at det synes nødvendigt at finde en passende løsning hvad angår de forskellige sprogordninger, som kunne bestå af harmoniserede formularer, der findes på alle Unionens officielle sprog; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at det synes nødvendigt at finde en passende løsning hvad angår de forskellige sprogordninger, som kunne bestå af harmoniserede formularer, der findes på alle Unionens officielle sprog;

| P. | der henviser til, at domstole og domstolsafdelinger, der er specialiseret i handelssager, vil sikre et højere kompetence- og uafhængighedsniveau i sådanne sager og derved tiltrække sådanne sager til medlemsstaternes domstole; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at domstole og domstolsafdelinger, der er specialiseret i handelssager, vil sikre et højere kompetence- og uafhængighedsniveau i sådanne sager og derved tiltrække sådanne sager til medlemsstaternes domstole;

| 1. | bemærker, at behandlingen af handelssager er meget langsommere, end den kunne være, idet den i gennemsnit tager mellem tre og fire år, og at dette fører til betydelige tab for erhvervslivet, ikke kun i økonomisk henseende, men også hvad angår tid, energi og andre ressourcer, som i stedet kunne bruges på at forfølge andre muligheder; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger behovet for at sikre fuld respekt for parternes ret til adgang til effektive retsmidler og til en retfærdig rettergang som fastsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og for at sikre retslige procedurer af høj kvalitet i handelssager; |
| --- | --- |

2.

| 3. | fremhæver den vellykkede gennemførelse af den europæiske småkravsprocedure, som gjorde det muligt at få løst forbrugertvister og andre grænseoverskridende tvister vedrørende små beløb inden for Unionen på en hurtig og omkostningseffektiv måde, samtidig med at beskyttelsen af parternes rettigheder bevares; |
| --- | --- |

3.

| 4. | fremhæver, at gensidig tillid er et komplekst begreb, og at mange faktorer spiller ind i opbygningen af tillid såsom retsuddannelse og opkvalificering, grænseoverskridende retssamarbejde og udveksling af erfaringer og bedste praksis mellem dommere; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at hvad angår retfærdig rettergang og adgang til domstolene bør samarbejdsnetværk og databaser, der øger det retlige samarbejde og udvekslingen af oplysninger, opretholdes og udvides, herunder Det Europæiske Retlige Netværk og den europæiske e-justiceportal, som skal blive en kvikskranke inden for retsvæsenet i Unionen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | gør gældende, at vedtagelsen et sæt regler i stil med den europæiske småkravsprocedure, en europæisk fremskyndet civilretlig procedure, som finder anvendelse på grænseoverskridende handelstvister, vil være den bedste metode til at løse de lange ventetider for handelstvister i Unionen, hvilket muligvis vil medføre store besparelser for de europæiske virksomheder og mobilisere uudnyttet kapital; |
| --- | --- |

6.

| 7. | gør gældende, at handelsparterne vil være bedre rustet til at betale for blive repræsenteret og forberede sig på en retssag, hvilket betyder, at de får bedre udsigter til at beskytte deres rettigheder, hvilket vil muliggøre en hurtigere procedure; |
| --- | --- |

7.

| 8. | bemærker, at en sådan procedure kan bygge på krav om grundige forberedelser fra parternes side, inden proceduren iværksættes, strenge frister, begrænsede muligheder for at tilføje faktiske oplysninger eller beviser under proceduren og manglende adgang til særskilt appel af proceduremæssige afgørelser, således at en hurtig procedure opnås; |
| --- | --- |

8.

| 9. | er af den opfattelse, at en sådan streng procesordning er forenelig med beskyttelsen af parternes rettigheder, på betingelse af at den europæiske fremskyndede civilretlige procedure er frivillig og kun bør finde anvendelse:






  — | hvor parterne har aftalt at anvende proceduren, efter at tvisten er opstået, eller |
| --- | --- | --- |

9.

—

hvor parterne har aftalt at anvende proceduren, efter at tvisten er opstået, eller

| — | hvor sagsøgte accepterer at deltage i proceduren, efter at sagsøger har anlagt sag i henhold til den europæiske fremskyndede civilretlige procedure, forudsat at sagsøgte har tid nok til at forberede sig på passende vis, inden proceduren indledes; |
| --- | --- |

—

hvor sagsøgte accepterer at deltage i proceduren, efter at sagsøger har anlagt sag i henhold til den europæiske fremskyndede civilretlige procedure, forudsat at sagsøgte har tid nok til at forberede sig på passende vis, inden proceduren indledes;

| 10. | mener, at den europæiske fremskyndede civilretlige procedure under alle omstændigheder kun bør være gyldig, hvis parterne på forhånd er blevet behørigt underrettet om konsekvenserne af at give samtykke til at anvende proceduren; mener, at omkostningerne i forbindelse med den europæiske fremskyndede civilretlige procedure ikke bør være uforholdsmæssigt høje for parterne med henblik på at sikre respekten for retten til adgang til domstolsprøvelse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger, at parterne i en tvist ofte først når frem til en mindelig løsning, når omstændighederne og argumenterne er fuldt udviklet, hvilket betyder, at flere tvister vil blive løst i mindelighed på et tidligere tidspunkt i en procesordning, hvor det kræves af parterne, at de undersøger omstændighederne og udvikler deres argumenter yderligere, inden de går til domstolene; |
| --- | --- |

11.

| 12. | bemærker, at målet om at sikre en hurtig og mere omkostningseffektiv bilæggelse af handelstvister i Unionen ikke bare kan opnås ved at indføre en harmoniseret hurtig procesordning; der vil til dette formål være behov for domstole, dommere, advokater og andre aktører i retsvæsenet med betydelige kompetencer og betydelig erfaring inden for handelsret og international privatret for at gøre en sådan procesordning effektiv; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at den nuværende fordeling med hensyn til lovvalget i handelskontrakter mellem de forskellige europæiske jurisdiktioner ikke er ligelig blandt medlemsstaterne; |
| --- | --- |

13.

| 14. | bemærker, at lovvalg ofte er baseret på komplekse hensyn, men at kombinationen af en udenlandsk lovgivning og domstol ofte udsætter en part for betydelige økonomiske risici, og at sådanne bestemmelser er særligt tvivlsomme, hvis de er aftalt som en del af standardkontrakter eller i situationer, hvor den ene af parterne kun i ringe grad eller slet ikke har mulighed for at påvirke aftalen i denne henseende; |
| --- | --- |

14.

| 15. | forstår, at sprogbarrierer kan udgøre en yderligere hindring og dermed endnu en grund til at vælge én lovgivning frem for en anden; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger, at ensartede standardformularer, der findes på alle Unionens officielle sprog, vil lette adgangen til den europæiske fremskyndede civilretlige procedure; |
| --- | --- |

16.

| 17. | foreslår, at der med henblik på at sikre ensartede standardformularer tillægges Kommissionen gennemførelsesbeføjelser, der udøves i overensstemmelse med den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer Kommissionen til at vurdere behovet for at revidere Rom I-, Rom II- og Bruxelles Ia-forordningerne for at styrke forbindelsen mellem formålet med og genstanden for kontrakter og lovvalget, samtidig med at det sikres, at de svage parter i relationer mellem virksomheder og kontrakter beskyttes, og for at bevare parternes autonomi i forhold til lovvalget; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger, at lovgivningsmæssige foranstaltninger ikke kan løse disse problemer alene, og at det også er nødvendigt at træffe praktiske foranstaltninger til at løfte ekspertisen hos både domstole og advokater, såsom forbedret uddannelse i handelssager og bedre adgang til EU-retten og medlemsstaternes nationale lovgivning, navnlig retspraksis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | bemærker, at handelsret og international privatret er områder, der er mindre kodificerede end andre retsområder, hvilket betyder, at der er en vigtigere rolle for akademisk forskning, og at en af de foranstaltninger, der skal styrke kompetencen i handelssager i medlemsstaterne, derfor er at stille flere ressourcer til rådighed for forskning på dette område; |
| --- | --- |

20.

| 21. | glæder sig derfor over EJTN's ni principper for retsuddannelse, som blev vedtaget på generalforsamlingen i 2016, idet de giver et fælles grundlag og en fælles ramme for Europas retsinstitutioner og retsuddannelsescentre; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger, at også kvaliteten af den lovgivning, der finder anvendelse på handelsretlige spørgsmål, og hvor godt den er tilpasset til praksis og udvikling i handelssektoren, er af stor betydning; |
| --- | --- |

22.

| 23. | anmoder derfor i henhold til artikel 225 i TEUF Kommissionen om senest den 1. januar 2020 på grundlag af artikel 81, stk. 2, i TEUF at forelægge et forslag til en retsakt om en europæisk fremskyndet civilretlig procedure og, i overensstemmelse med henstillingerne i bilaget, efter Kommissionens vurdering af et sådant behov, et muligt forslag til ændringer af Rom I- og Rom II- og Bruxelles Ia-forordningerne; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at supplere disse forslag med andre støtteforanstaltninger, der tager sigte på at øge ekspertisen i medlemsstaterne inden for handelsret og international privatret; |
| --- | --- |

24.

| 25. | erklærer, at henstillingerne i bilaget til denne beslutning respekterer de grundlæggende rettigheder, princippet om national procesautonomi samt nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mener, at alle forslagets finansielle følgevirkninger, særligt omkostningerne til procedurer under den europæiske fremskyndede civilretlige procedure, vil blive opvejet af tilsvarende besparelser, da den europæiske fremskyndede civilretlige procedure sandsynligvis vil være væsentligt mere omkostningseffektiv end de almindelige procedurer i medlemsstaterne, og da de pågældende tvister ikke vil blive indbragt under den pågældende medlemsstats generelle procesordning; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger, at handelsretten kun er et af de områder, hvor der er behov for yderligere tiltag på EU-plan for at sikre bedre adgang til domstolsprøvelse, højere kvalitet af procedurerne, stærkere garantier for parterne og hurtigere bilæggelse af tvister; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og de ledsagende henstillinger i bilaget til Kommissionen og Rådet samt til medlemsstaternes parlamenter og regeringer. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  http://www.ejtn.eu/PageFiles/15756/Judicial%20Training%20Principles_EN.pdf

---

BILAG TIL BESLUTNINGEN:

HENSTILLINGER OM FORANSTALTNINGER TIL AT INDFØRE OG STØTTE EN EUROPÆISK FREMSKYNDET CIVILRETLIG PROCEDURE

PRINCIPPER OG FORMÅL MED DE FORSLAG, DER ANMODES OM

I.   En europæisk fremskyndet civilretlig procedure

Hovedformålet med det følgende forslag er at indføre en frivillig europæisk fremskyndet civilretlig procedure for at give europæiske virksomheder mulighed for at bilægge grænseoverskridende tvister, der udelukkende vedrører handel, mellem virksomheder inden for rimelig tid.

En europæisk fremskyndet civilretlig procedure kunne bygge på følgende principper:

| 1. | Den bør gælde for grænseoverskridende handelstvister, som den europæiske småkravsprocedure ikke finder anvendelse på. |
| --- | --- |

1.

Den bør gælde for grænseoverskridende handelstvister, som den europæiske småkravsprocedure ikke finder anvendelse på.

| 2. | Den bør finde anvendelse, hvis parterne aftaler det, efter at tvisten opstår, eller hvis sagsøgeren fremsætter et krav i henhold til proceduren, og sagsøgte accepterer den. |
| --- | --- |

2.

Den bør finde anvendelse, hvis parterne aftaler det, efter at tvisten opstår, eller hvis sagsøgeren fremsætter et krav i henhold til proceduren, og sagsøgte accepterer den.

| 3. | Den bør kun finde anvendelse, hvis parterne på forhånd er blevet behørigt underrettet om konsekvenserne af at give samtykke til at anvende denne procedure. |
| --- | --- |

3.

Den bør kun finde anvendelse, hvis parterne på forhånd er blevet behørigt underrettet om konsekvenserne af at give samtykke til at anvende denne procedure.

| 4. | Den bør kræve, at parterne forbereder deres krav i høj grad, inden de går til domstolene, kombineret med tidlig præklusion af muligheden for at fremlægge nye faktiske oplysninger eller nye beviser for retten. |
| --- | --- |

4.

Den bør kræve, at parterne forbereder deres krav i høj grad, inden de går til domstolene, kombineret med tidlig præklusion af muligheden for at fremlægge nye faktiske oplysninger eller nye beviser for retten.

| 5. | Den bør ikke give mulighed for en særskilt appel af proceduremæssige afgørelser. |
| --- | --- |

5.

Den bør ikke give mulighed for en særskilt appel af proceduremæssige afgørelser.

| 6. | Den kan i princippet være en skriftlig procedure, med mulighed for mundtlig forhandling, hvis mindst én af parterne anmoder herom. |
| --- | --- |

6.

Den kan i princippet være en skriftlig procedure, med mulighed for mundtlig forhandling, hvis mindst én af parterne anmoder herom.

| 7. | Der bør som udgangspunkt gælde meget korte frister for proceduren, idet retten efter aftale med parterne kan anvende længere frister i mere komplekse sager. |
| --- | --- |

7.

Der bør som udgangspunkt gælde meget korte frister for proceduren, idet retten efter aftale med parterne kan anvende længere frister i mere komplekse sager.

| 8. | Der bør tilskyndes til inden- og udenretslige forlig i grænseoverskridende handelstvister, bl.a. ved mægling. |
| --- | --- |

8.

Der bør tilskyndes til inden- og udenretslige forlig i grænseoverskridende handelstvister, bl.a. ved mægling.

| 9. | Der bør tilskyndes til anvendelse af moderne teknologi til mundtlig forhandling, bevisoptagelse og forkyndelse af dokumenter. |
| --- | --- |

9.

Der bør tilskyndes til anvendelse af moderne teknologi til mundtlig forhandling, bevisoptagelse og forkyndelse af dokumenter.

| 10. | Omkostningerne i forbindelse med proceduren bør begrænses for at sikre respekten for retten til adgang til domstolsprøvelse. |
| --- | --- |

10.

Omkostningerne i forbindelse med proceduren bør begrænses for at sikre respekten for retten til adgang til domstolsprøvelse.

| 11. | Den endelige dom i henhold til proceduren bør kunne anerkendes og fuldbyrdes på den enkleste og mest brugervenlige måde i henhold til EU-retten. |
| --- | --- |

11.

Den endelige dom i henhold til proceduren bør kunne anerkendes og fuldbyrdes på den enkleste og mest brugervenlige måde i henhold til EU-retten.

II.   Mulige ændringer af Rom I- og Rom II- og Bruxelles Ia-forordningerne

Forslaget om en europæisk fremskyndet civilretlig procedure kunne støttes af et forslag om at ændre Rom I-, Rom II- og Bruxelles Ia-forordningerne for at skabe en stærkere forbindelse mellem formålet med aftalerne og lovvalget inden for Unionen, også for at give parterne i rent handelsretlige aftaler yderligere autonomi, samtidig med at de svagere parter i relationer mellem virksomheder beskyttes.

Ændringerne af Rom I-forordningen kunne omfatte:

| 1. | Overvejelser om styrkelse af forbindelsen mellem lovvalget og aftalens indhold og formål og af parterne. |
| --- | --- |

1.

Overvejelser om styrkelse af forbindelsen mellem lovvalget og aftalens indhold og formål og af parterne.

| 2. | Revurdering af de gældende regler angående gyldigheden af et lovvalg, hvilket bør overvejes i henhold til den lovgivning, der som hovedregel finder anvendelse på aftalen. |
| --- | --- |

2.

Revurdering af de gældende regler angående gyldigheden af et lovvalg, hvilket bør overvejes i henhold til den lovgivning, der som hovedregel finder anvendelse på aftalen.

III.   Andre foranstaltninger til at opbygge kompetence i handelssager i medlemsstaterne

| 1. | Disse forslag bør støttes yderligere af foranstaltninger fra Kommissionens og medlemsstaternes side til at opbygge kompetence i handelssager, f.eks.:






  a) | uddannelse af dommere og advokater og andre aktører i retsvæsenet i handelssager |
| --- | --- | --- |

1.

a)

uddannelse af dommere og advokater og andre aktører i retsvæsenet i handelssager

| b) | forenklet og forbedret adgang til EU-retten og medlemsstaternes nationale ret, herunder retspraksis |
| --- | --- |

b)

forenklet og forbedret adgang til EU-retten og medlemsstaternes nationale ret, herunder retspraksis

| c) | yderligere fokus på handelsret og international privatret i jurauddannelsen |
| --- | --- |

c)

yderligere fokus på handelsret og international privatret i jurauddannelsen

| d) | yderligere ressourcer til akademisk forskning inden for handelsret og international privatret og |
| --- | --- |

d)

yderligere ressourcer til akademisk forskning inden for handelsret og international privatret og

| e) | beherskelse af et fremmedsprog og dets juridiske terminologi. |
| --- | --- |

e)

beherskelse af et fremmedsprog og dets juridiske terminologi.

| 2. | Medlemsstaterne opfordres endvidere til at sikre, at de domstole, der anvender den europæiske fremskyndede civilretlige procedure, har særlig kompetence på det handelsretlige område, f.eks. ved at udpege eller styrke eksisterende handelsretter eller handelsretsafdelinger. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommissionen opfordres desuden til yderligere at undersøge muligheden for at oprette en europæisk handelsret, der kan supplere medlemsstaternes domstole og give parterne et yderligere, internationalt forum, der er specialiseret i bilæggelse af handelstvister. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Som en sidste foranstaltning opfordres medlemsstaterne til at overveje at revidere deres lovgivning, der finder anvendelse på handelsretlige spørgsmål i relationer mellem virksomheder, da en af de vigtige faktorer for lovvalg er effektiviteten og kvaliteten af et lands handelslovgivning. |
| --- | --- |

4.

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/698 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/698

---

P8_TA(2018)0520

Oprettelse af Unionens rumprogram og Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 13. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Unionens rumprogram og Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet og om ophævelse af forordning (EU) nr. 912/2010, (EU) nr. 1285/2013, (EU) nr. 377/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU (COM(2018)0447 — C8-0258/2018 — 2018/0236(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 388/44)

Ændring 1

Forslag til lovgivningsmæssig beslutning

Henvisning 5 a (ny)

| Forslag til lovgivningsmæssig beslutning | Ændring |
| --- | --- |
| | — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. september 2016 med titlen »Konnektivitet med henblik på et konkurrencedygtigt digitalt indre marked — På vej mod et europæisk gigabitsamfund« (COM(2016)0587) og det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SWD(2016)0300), |

Forslag til lovgivningsmæssig beslutning

Ændring

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. september 2016 med titlen »Konnektivitet med henblik på et konkurrencedygtigt digitalt indre marked — På vej mod et europæisk gigabitsamfund« (COM(2016)0587) og det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SWD(2016)0300),

Ændring 2

Forslag til lovgivningsmæssig beslutning

Henvisning 5 b (ny)

| Forslag til lovgivningsmæssig beslutning | Ændring |
| --- | --- |
| | — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. september 2016 med titlen »5G til Europa: En handlingsplan« (COM(2016)0588) og det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SWD(2016)0306), |

Forslag til lovgivningsmæssig beslutning

Ændring

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. september 2016 med titlen »5G til Europa: En handlingsplan« (COM(2016)0588) og det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SWD(2016)0306),

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | Rumteknologi, -data og -tjenester er blevet uundværlige i europæernes hverdag og spiller en afgørende rolle, når det gælder om at bevare mange strategiske interesser. Unionens rumindustri er allerede en af de mest konkurrencedygtige i verden. Nye aktører og udviklingen af nye teknologier revolutionerer imidlertid de traditionelle industrimodeller. Det er derfor afgørende, at Unionen forbliver en førende international spiller med stor handlefrihed på rumområdet, at den stimulerer den videnskabelige og tekniske udvikling og fremmer rumsektorindustriens konkurrencedygtighed og innovationskapacitet inden for Unionen, navnlig små og mellemstore virksomheder, nyetablerede virksomheder og innovative virksomheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

Rumteknologi, -data og -tjenester er blevet uundværlige i europæernes hverdag og spiller en afgørende rolle, når det gælder om at bevare mange strategiske interesser. Unionens rumindustri er allerede en af de mest konkurrencedygtige i verden. Nye aktører og udviklingen af nye teknologier revolutionerer imidlertid de traditionelle industrimodeller. Det er derfor afgørende, at Unionen forbliver en førende international spiller med stor handlefrihed på rumområdet, at den stimulerer den videnskabelige og tekniske udvikling og fremmer rumsektorindustriens konkurrencedygtighed og innovationskapacitet inden for Unionen, navnlig små og mellemstore virksomheder, nyetablerede virksomheder og innovative virksomheder.

| (1) | Rumteknologi, -data og -tjenester er blevet uundværlige i europæernes hverdag og spiller en afgørende rolle, når det gælder om at bevare mange strategiske interesser. Unionens rumindustri er allerede en af de mest konkurrencedygtige i verden. Nye aktører og udviklingen af nye teknologier revolutionerer imidlertid de traditionelle industrimodeller. Det er derfor afgørende, at Unionen forbliver en førende international spiller med stor handlefrihed på rumområdet, at den stimulerer den videnskabelige og tekniske udvikling og fremmer rumsektorindustriens konkurrencedygtighed og innovationskapacitet inden for Unionen, navnlig små og mellemstore virksomheder, nyetablerede virksomheder og innovative virksomheder.
  Samtidig er det vigtigt at skabe de rette betingelser for at sikre lige vilkår for virksomheder, der er aktive i rumsektoren. |
| --- | --- |

(1)

Rumteknologi, -data og -tjenester er blevet uundværlige i europæernes hverdag og spiller en afgørende rolle, når det gælder om at bevare mange strategiske interesser. Unionens rumindustri er allerede en af de mest konkurrencedygtige i verden. Nye aktører og udviklingen af nye teknologier revolutionerer imidlertid de traditionelle industrimodeller. Det er derfor afgørende, at Unionen forbliver en førende international spiller med stor handlefrihed på rumområdet, at den stimulerer den videnskabelige og tekniske udvikling og fremmer rumsektorindustriens konkurrencedygtighed og innovationskapacitet inden for Unionen, navnlig små og mellemstore virksomheder, nyetablerede virksomheder og innovative virksomheder.
  Samtidig er det vigtigt at skabe de rette betingelser for at sikre lige vilkår for virksomheder, der er aktive i rumsektoren.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | Udviklingen i rumsektoren har historisk set været forbundet med sikkerhed. I mange tilfælde tjener udstyr, komponenter og instrumenter, der anvendes i rumsektoren, et dobbelt formål. De muligheder, som rummet giver, når det gælder sikkerheden for Unionen og dens medlemsstater, bør derfor udnyttes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

Udviklingen i rumsektoren har historisk set været forbundet med sikkerhed. I mange tilfælde tjener udstyr, komponenter og instrumenter, der anvendes i rumsektoren, et dobbelt formål. De muligheder, som rummet giver, når det gælder sikkerheden for Unionen og dens medlemsstater, bør derfor udnyttes.

| (2) | Udviklingen i rumsektoren har historisk set været forbundet med sikkerhed. I mange tilfælde tjener udstyr, komponenter og instrumenter, der anvendes i rumsektoren, et dobbelt formål. De muligheder, som rummet
  og selvstændig adgang til rummet
  giver, når det gælder sikkerheden
  og uafhængigheden
  for Unionen og dens medlemsstater, bør derfor udnyttes. |
| --- | --- |

(2)

Udviklingen i rumsektoren har historisk set været forbundet med sikkerhed. I mange tilfælde tjener udstyr, komponenter og instrumenter, der anvendes i rumsektoren, et dobbelt formål. De muligheder, som rummet
  og selvstændig adgang til rummet
  giver, når det gælder sikkerheden
  og uafhængigheden
  for Unionen og dens medlemsstater, bør derfor udnyttes.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Unionen har udviklet sine egne ruminitiativer og -programmer siden slutningen af 1990'erne, nemlig den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste (EGNOS) og efterfølgende Galileo og Copernicus, der imødekommer EU-borgernes behov og kravene som følge af offentlige politikker.
  Ikke blot bør videreførelsen
  af disse initiativer sikres
  , men de
  skal også forbedres, så de bliver ved med at være førende, når det gælder udviklingen af ny teknologi og omstillinger inden for digital teknologi og informations- og kommunikationsteknologi, opfylder brugernes nye behov og er i stand til at opfylde politiske prioriteter
  såsom klimaændringer, herunder kontrol med udviklingen i Arktis
  ,
  og sikkerhed
  og
  forsvar
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Unionen har udviklet sine egne ruminitiativer og -programmer siden slutningen af 1990'erne, nemlig den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste (EGNOS) og efterfølgende Galileo og Copernicus, der imødekommer EU-borgernes behov og kravene som følge af offentlige politikker.
  Ikke blot bør videreførelsen
  af disse initiativer sikres
  , men de
  skal også forbedres, så de bliver ved med at være førende, når det gælder udviklingen af ny teknologi og omstillinger inden for digital teknologi og informations- og kommunikationsteknologi, opfylder brugernes nye behov og er i stand til at opfylde politiske prioriteter
  såsom klimaændringer, herunder kontrol med udviklingen i Arktis
  ,
  og sikkerhed
  og
  forsvar
  .

| (3) | Unionen har udviklet sine egne ruminitiativer og -programmer siden slutningen af 1990'erne, nemlig den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste (EGNOS) og efterfølgende Galileo og Copernicus, der imødekommer EU-borgernes behov og kravene som følge af offentlige politikker.
  Videreførelsen samt udbredelsen og anvendelsen
  af disse initiativer
  bør
  sikres
  og
  skal også forbedres, så de bliver ved med at være førende, når det gælder udviklingen af ny teknologi og omstillinger inden for digital teknologi og informations- og kommunikationsteknologi, opfylder brugernes nye behov og er i stand til at opfylde politiske prioriteter
  . Programmet bør også fremme rumbaserede tjenester
  ,
  så alle medlemsstaterne
  og
  deres borgere fuldt ud kan høste fordelene af rumprogrammet
  . |
| --- | --- |

(3)

Unionen har udviklet sine egne ruminitiativer og -programmer siden slutningen af 1990'erne, nemlig den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste (EGNOS) og efterfølgende Galileo og Copernicus, der imødekommer EU-borgernes behov og kravene som følge af offentlige politikker.
  Videreførelsen samt udbredelsen og anvendelsen
  af disse initiativer
  bør
  sikres
  og
  skal også forbedres, så de bliver ved med at være førende, når det gælder udviklingen af ny teknologi og omstillinger inden for digital teknologi og informations- og kommunikationsteknologi, opfylder brugernes nye behov og er i stand til at opfylde politiske prioriteter
  . Programmet bør også fremme rumbaserede tjenester
  ,
  så alle medlemsstaterne
  og
  deres borgere fuldt ud kan høste fordelene af rumprogrammet
  .

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | Unionen er nødt til at sikre sin handlefrihed og selvstændighed for at få adgang til rummet og kunne anvende det på en sikker måde. Det er derfor af afgørende betydning, at den opretholder en selvstændig, pålidelig og omkostningseffektiv adgang til rummet, navnlig for så vidt angår kritisk infrastruktur og teknologi, offentlig sikkerhed og sikkerheden for Unionen og dens medlemsstater. Kommissionen bør derfor have mulighed for at samle opsendelsestjenester på europæisk plan, både af hensyn til egne og, efter anmodning, andre enheders behov, herunder medlemsstaterne, i overensstemmelse med bestemmelserne i traktatens artikel 189, stk. 2. Det er også afgørende, at Unionen fortsat har moderne, effektive og fleksible opsendelsesinfrastrukturfaciliteter. Ud over de foranstaltninger, der er truffet af medlemsstaterne og Den Europæiske Rumorganisation, bør Kommissionen overveje, hvordan sådanne faciliteter kan støttes. Navnlig i tilfælde, hvor er behov for vedligeholdelse eller opgradering af jordbaseret infrastruktur, som kræves til opsendelsesaktiviteter i overensstemmelse med behovene i programmet, bør sådanne tilpasninger kunne finansieres delvist inden for rammerne af programmet i henhold til finansforordningen, og såfremt der kan dokumenteres en klar EU-værdi, med henblik på at forbedre programmets omkostningseffektivitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

Unionen er nødt til at sikre sin handlefrihed og selvstændighed for at få adgang til rummet og kunne anvende det på en sikker måde. Det er derfor af afgørende betydning, at den opretholder en selvstændig, pålidelig og omkostningseffektiv adgang til rummet, navnlig for så vidt angår kritisk infrastruktur og teknologi, offentlig sikkerhed og sikkerheden for Unionen og dens medlemsstater. Kommissionen bør derfor have mulighed for at samle opsendelsestjenester på europæisk plan, både af hensyn til egne og, efter anmodning, andre enheders behov, herunder medlemsstaterne, i overensstemmelse med bestemmelserne i traktatens artikel 189, stk. 2. Det er også afgørende, at Unionen fortsat har moderne, effektive og fleksible opsendelsesinfrastrukturfaciliteter. Ud over de foranstaltninger, der er truffet af medlemsstaterne og Den Europæiske Rumorganisation, bør Kommissionen overveje, hvordan sådanne faciliteter kan støttes. Navnlig i tilfælde, hvor er behov for vedligeholdelse eller opgradering af jordbaseret infrastruktur, som kræves til opsendelsesaktiviteter i overensstemmelse med behovene i programmet, bør sådanne tilpasninger kunne finansieres delvist inden for rammerne af programmet i henhold til finansforordningen, og såfremt der kan dokumenteres en klar EU-værdi, med henblik på at forbedre programmets omkostningseffektivitet.

| (4) | Unionen er nødt til at sikre sin handlefrihed og selvstændighed for at få adgang til rummet og kunne anvende det på en sikker måde. Det er derfor af afgørende betydning, at den opretholder en selvstændig, pålidelig og omkostningseffektiv adgang til rummet,
  herunder alternative opsendelsesteknologier og innovative systemer eller tjenester,
  navnlig for så vidt angår kritisk infrastruktur og teknologi, offentlig sikkerhed og sikkerheden for Unionen og dens medlemsstater. Kommissionen bør derfor have mulighed for at samle opsendelsestjenester på europæisk plan, både af hensyn til egne og, efter anmodning, andre enheders behov, herunder medlemsstaternes, i overensstemmelse med bestemmelserne i traktatens artikel 189, stk. 2. Det er også afgørende, at Unionen fortsat har moderne, effektive og fleksible opsendelsesinfrastrukturfaciliteter. Ud over de foranstaltninger, der er truffet af medlemsstaterne og Den Europæiske Rumorganisation, bør Kommissionen overveje, hvordan sådanne faciliteter kan støttes. Navnlig i tilfælde, hvor er behov for vedligeholdelse eller opgradering af jordbaseret infrastruktur, som kræves til opsendelsesaktiviteter i overensstemmelse med behovene i programmet, bør sådanne tilpasninger kunne finansieres delvist inden for rammerne af programmet i henhold til finansforordningen, og såfremt der kan dokumenteres en klar EU-værdi, med henblik på at forbedre programmets omkostningseffektivitet. |
| --- | --- |

(4)

Unionen er nødt til at sikre sin handlefrihed og selvstændighed for at få adgang til rummet og kunne anvende det på en sikker måde. Det er derfor af afgørende betydning, at den opretholder en selvstændig, pålidelig og omkostningseffektiv adgang til rummet,
  herunder alternative opsendelsesteknologier og innovative systemer eller tjenester,
  navnlig for så vidt angår kritisk infrastruktur og teknologi, offentlig sikkerhed og sikkerheden for Unionen og dens medlemsstater. Kommissionen bør derfor have mulighed for at samle opsendelsestjenester på europæisk plan, både af hensyn til egne og, efter anmodning, andre enheders behov, herunder medlemsstaternes, i overensstemmelse med bestemmelserne i traktatens artikel 189, stk. 2. Det er også afgørende, at Unionen fortsat har moderne, effektive og fleksible opsendelsesinfrastrukturfaciliteter. Ud over de foranstaltninger, der er truffet af medlemsstaterne og Den Europæiske Rumorganisation, bør Kommissionen overveje, hvordan sådanne faciliteter kan støttes. Navnlig i tilfælde, hvor er behov for vedligeholdelse eller opgradering af jordbaseret infrastruktur, som kræves til opsendelsesaktiviteter i overensstemmelse med behovene i programmet, bør sådanne tilpasninger kunne finansieres delvist inden for rammerne af programmet i henhold til finansforordningen, og såfremt der kan dokumenteres en klar EU-værdi, med henblik på at forbedre programmets omkostningseffektivitet.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | For at styrke konkurrenceevnen inden for Unionens rumindustri og opbygge kapacitet til at udforme, bygge og drive sine egne systemer bør Unionen støtte etablering, vækst og udvikling i hele rumindustrien. Skabelsen af en forretnings- og innovationsvenlig model bør støttes på europæisk, regionalt og nationalt plan ved at oprette rumcentre, der samler rumsektoren, den digitale sektor og brugersektoren. Unionen bør fremme EU-baserede
  rumvirksomheders
  muligheder for at ekspandere og få succes, bl.a. ved at hjælpe dem med at få adgang til risikovillig kapital som følge af manglen i Unionen på passende adgang til privatkapital for nystartede virksomheder inden for rumsektoren, og ved at skabe innovationspartnerskaber (modellen med første kontrakt). |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

For at styrke konkurrenceevnen inden for Unionens rumindustri og opbygge kapacitet til at udforme, bygge og drive sine egne systemer bør Unionen støtte etablering, vækst og udvikling i hele rumindustrien. Skabelsen af en forretnings- og innovationsvenlig model bør støttes på europæisk, regionalt og nationalt plan ved at oprette rumcentre, der samler rumsektoren, den digitale sektor og brugersektoren. Unionen bør fremme EU-baserede
  rumvirksomheders
  muligheder for at ekspandere og få succes, bl.a. ved at hjælpe dem med at få adgang til risikovillig kapital som følge af manglen i Unionen på passende adgang til privatkapital for nystartede virksomheder inden for rumsektoren, og ved at skabe innovationspartnerskaber (modellen med første kontrakt).

| (5) | For at styrke konkurrenceevnen inden for Unionens rumindustri og opbygge kapacitet til at udforme, bygge og drive sine egne systemer bør Unionen støtte etablering, vækst og udvikling i hele rumindustrien. Skabelsen af en forretnings- og innovationsvenlig model bør støttes på europæisk, regionalt og nationalt plan ved at oprette
  initiativer såsom
  rumcentre, der samler rumsektoren, den digitale sektor og brugersektoren.
  Rumcentre bør samarbejde med de digitale innovationscentre om at fremme iværksætterånd og færdigheder.
  Unionen bør fremme
  skabelsen af
  EU-baserede
  rumvirksomheder og deres
  muligheder for at ekspandere og få succes, bl.a. ved at hjælpe dem med at få adgang til risikovillig kapital som følge af manglen i Unionen på passende adgang til privatkapital for nystartede virksomheder inden for rumsektoren, og ved at skabe innovationspartnerskaber (modellen med første kontrakt). |
| --- | --- |

(5)

For at styrke konkurrenceevnen inden for Unionens rumindustri og opbygge kapacitet til at udforme, bygge og drive sine egne systemer bør Unionen støtte etablering, vækst og udvikling i hele rumindustrien. Skabelsen af en forretnings- og innovationsvenlig model bør støttes på europæisk, regionalt og nationalt plan ved at oprette
  initiativer såsom
  rumcentre, der samler rumsektoren, den digitale sektor og brugersektoren.
  Rumcentre bør samarbejde med de digitale innovationscentre om at fremme iværksætterånd og færdigheder.
  Unionen bør fremme
  skabelsen af
  EU-baserede
  rumvirksomheder og deres
  muligheder for at ekspandere og få succes, bl.a. ved at hjælpe dem med at få adgang til risikovillig kapital som følge af manglen i Unionen på passende adgang til privatkapital for nystartede virksomheder inden for rumsektoren, og ved at skabe innovationspartnerskaber (modellen med første kontrakt).

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Unionens rumprogram (»programmet«) har på grund af sin dækning og muligheden for at bidrage til løsningen af de globale udfordringer en stærk international dimension. Kommissionen bør derfor kunne styre og koordinere aktiviteter på den internationale scene på Unionens vegne, især med henblik på at forsvare Unionens og medlemsstaternes interesser i internationale fora, bl.a. inden for frekvenser, for at fremme Unionens teknologi og industri, og for at fremme samarbejdet inden for uddannelse, under hensyntagen til behovet for at sikre gensidige rettigheder og forpligtelser for parterne. Det er især vigtigt, at Unionen repræsenteres af Kommissionen i organerne under det internationale Cospas-Sarsat-program eller i de relevante sektorspecifikke FN-organer, bl.a. Fødevare- og Landbrugsorganisationen, samt Den Meteorologiske Verdensorganisation. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Unionens rumprogram (»programmet«) har på grund af sin dækning og muligheden for at bidrage til løsningen af de globale udfordringer en stærk international dimension. Kommissionen bør derfor kunne styre og koordinere aktiviteter på den internationale scene på Unionens vegne, især med henblik på at forsvare Unionens og medlemsstaternes interesser i internationale fora, bl.a. inden for frekvenser, for at fremme Unionens teknologi og industri, og for at fremme samarbejdet inden for uddannelse, under hensyntagen til behovet for at sikre gensidige rettigheder og forpligtelser for parterne. Det er især vigtigt, at Unionen repræsenteres af Kommissionen i organerne under det internationale Cospas-Sarsat-program eller i de relevante sektorspecifikke FN-organer, bl.a. Fødevare- og Landbrugsorganisationen, samt Den Meteorologiske Verdensorganisation.

| (6) | Unionens rumprogram (»programmet«) har på grund af sin dækning og muligheden for at bidrage til løsningen af de globale udfordringer en stærk international dimension. Kommissionen bør derfor kunne styre og koordinere aktiviteter på den internationale scene på Unionens vegne, især med henblik på at forsvare Unionens og medlemsstaternes interesser i internationale fora, bl.a. inden for frekvenser
  . Kommissionen bør styrke økonomisk diplomati
  for at fremme Unionens teknologi og industri og for at fremme samarbejdet inden for uddannelse under hensyntagen til behovet for at sikre gensidige rettigheder og forpligtelser for parterne
  samt fair konkurrence på internationalt plan
  . Det er især vigtigt, at Unionen repræsenteres af Kommissionen i organerne under det internationale Cospas-Sarsat-program eller i de relevante sektorspecifikke FN-organer, bl.a. Fødevare- og Landbrugsorganisationen, samt Den Meteorologiske Verdensorganisation. |
| --- | --- |

(6)

Unionens rumprogram (»programmet«) har på grund af sin dækning og muligheden for at bidrage til løsningen af de globale udfordringer en stærk international dimension. Kommissionen bør derfor kunne styre og koordinere aktiviteter på den internationale scene på Unionens vegne, især med henblik på at forsvare Unionens og medlemsstaternes interesser i internationale fora, bl.a. inden for frekvenser
  . Kommissionen bør styrke økonomisk diplomati
  for at fremme Unionens teknologi og industri og for at fremme samarbejdet inden for uddannelse under hensyntagen til behovet for at sikre gensidige rettigheder og forpligtelser for parterne
  samt fair konkurrence på internationalt plan
  . Det er især vigtigt, at Unionen repræsenteres af Kommissionen i organerne under det internationale Cospas-Sarsat-program eller i de relevante sektorspecifikke FN-organer, bl.a. Fødevare- og Landbrugsorganisationen, samt Den Meteorologiske Verdensorganisation.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | Kommissionen bør sammen med medlemsstaterne og den højtstående repræsentant fremme ansvarlig adfærd i rummet og det ydre rum og undersøge muligheden for tiltrædelse
  til
  de relevante FN-konventioner. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

Kommissionen bør sammen med medlemsstaterne og den højtstående repræsentant fremme ansvarlig adfærd i rummet og det ydre rum og undersøge muligheden for tiltrædelse
  til
  de relevante FN-konventioner.

| (7) | Kommissionen bør sammen med medlemsstaterne og den højtstående repræsentant fremme ansvarlig adfærd i rummet og
  i
  det ydre rum
  , navnlig for at finde løsninger på spredningen af rumaffald,
  og undersøge muligheden for tiltrædelse
  af
  de relevante FN-konventioner
  , heriblandt traktaten om principper for staters virksomhed ved udforskning og udnyttelse af det ydre rum, herunder månen og andre himmellegemer (traktaten om det ydre rum)
  . |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen bør sammen med medlemsstaterne og den højtstående repræsentant fremme ansvarlig adfærd i rummet og
  i
  det ydre rum
  , navnlig for at finde løsninger på spredningen af rumaffald,
  og undersøge muligheden for tiltrædelse
  af
  de relevante FN-konventioner
  , heriblandt traktaten om principper for staters virksomhed ved udforskning og udnyttelse af det ydre rum, herunder månen og andre himmellegemer (traktaten om det ydre rum)
  .

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | Programmets målsætninger minder om målsætningerne for andre EU-programmer, navnlig Horisont Europa, InvestEU-fonden, Den Europæiske Forsvarsfond og fonde omfattet af forordning (EU) [forordningen om fælles bestemmelser]. Derfor bør der regnes med kumuleret finansiering fra disse programmer, forudsat at de dækker samme
  udgiftsposter
  , navnlig via ordninger med supplerende finansiering fra
  EU's
  programmer, hvis forvaltningsmetoderne tillader det — enten i rækkefølge, skiftevis eller ved kombination af midler, herunder til fælles finansiering af foranstaltninger, der om muligt giver mulighed for innovationspartnerskaber og blandede operationer. Under gennemførelsen af programmet bør Kommissionen derfor fremme synergier med andre relaterede EU-programmer, der om muligt vil skabe adgang til risikovillig kapital, innovationspartnerskaber og kumuleret eller blandet finansiering. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

Programmets målsætninger minder om målsætningerne for andre EU-programmer, navnlig Horisont Europa, InvestEU-fonden, Den Europæiske Forsvarsfond og fonde omfattet af forordning (EU) [forordningen om fælles bestemmelser]. Derfor bør der regnes med kumuleret finansiering fra disse programmer, forudsat at de dækker samme
  udgiftsposter
  , navnlig via ordninger med supplerende finansiering fra
  EU's
  programmer, hvis forvaltningsmetoderne tillader det — enten i rækkefølge, skiftevis eller ved kombination af midler, herunder til fælles finansiering af foranstaltninger, der om muligt giver mulighed for innovationspartnerskaber og blandede operationer. Under gennemførelsen af programmet bør Kommissionen derfor fremme synergier med andre relaterede EU-programmer, der om muligt vil skabe adgang til risikovillig kapital, innovationspartnerskaber og kumuleret eller blandet finansiering.

| (8) | Programmets målsætninger minder om målsætningerne for andre EU-programmer, navnlig Horisont Europa, InvestEU-fonden, Den Europæiske Forsvarsfond og fonde omfattet af forordning (EU) [forordningen om fælles bestemmelser]. Derfor bør der regnes med kumuleret finansiering fra disse programmer, forudsat at de dækker samme
  udgifter
  , navnlig via ordninger med supplerende finansiering fra
  Unionens
  programmer, hvis forvaltningsmetoderne tillader det — enten i rækkefølge, skiftevis eller ved kombination af midler, herunder til fælles finansiering af foranstaltninger, der om muligt giver mulighed for innovationspartnerskaber og blandede operationer. Under gennemførelsen af programmet bør Kommissionen derfor fremme synergier med andre relaterede EU-programmer, der om muligt vil skabe adgang til risikovillig kapital, innovationspartnerskaber og kumuleret eller blandet finansiering.
  Det er vigtigt at sikre kontinuitet mellem de løsninger, som udvikles gennem Horisont Europa og de andre EU-programmer, og komponenterne i rumprogrammet. |
| --- | --- |

(8)

Programmets målsætninger minder om målsætningerne for andre EU-programmer, navnlig Horisont Europa, InvestEU-fonden, Den Europæiske Forsvarsfond og fonde omfattet af forordning (EU) [forordningen om fælles bestemmelser]. Derfor bør der regnes med kumuleret finansiering fra disse programmer, forudsat at de dækker samme
  udgifter
  , navnlig via ordninger med supplerende finansiering fra
  Unionens
  programmer, hvis forvaltningsmetoderne tillader det — enten i rækkefølge, skiftevis eller ved kombination af midler, herunder til fælles finansiering af foranstaltninger, der om muligt giver mulighed for innovationspartnerskaber og blandede operationer. Under gennemførelsen af programmet bør Kommissionen derfor fremme synergier med andre relaterede EU-programmer, der om muligt vil skabe adgang til risikovillig kapital, innovationspartnerskaber og kumuleret eller blandet finansiering.
  Det er vigtigt at sikre kontinuitet mellem de løsninger, som udvikles gennem Horisont Europa og de andre EU-programmer, og komponenterne i rumprogrammet.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 10 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (10a) | Omkring 200 000 fagfolk er beskæftiget i rumsektoren i Unionen. Det er derfor vigtigt at fortsætte med at udvikle avanceret infrastruktur i denne sektor og dermed stimulere økonomiske aktiviteter i både leverandør- og aftagerleddet. For at sikre den europæiske rumindustris konkurrenceevne i fremtiden bør programmet endvidere støtte udviklingen af avancerede færdigheder på rumrelaterede områder og støtte uddannelsesaktiviteter, navnlig med fokus på piger og kvinder, med henblik på at realisere EU-borgernes fulde potentiale på dette område. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10a)

Omkring 200 000 fagfolk er beskæftiget i rumsektoren i Unionen. Det er derfor vigtigt at fortsætte med at udvikle avanceret infrastruktur i denne sektor og dermed stimulere økonomiske aktiviteter i både leverandør- og aftagerleddet. For at sikre den europæiske rumindustris konkurrenceevne i fremtiden bør programmet endvidere støtte udviklingen af avancerede færdigheder på rumrelaterede områder og støtte uddannelsesaktiviteter, navnlig med fokus på piger og kvinder, med henblik på at realisere EU-borgernes fulde potentiale på dette område.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13a) | Programmet bør udnytte synergierne mellem rum- og transportsektoren, da rumteknologierne spiller en strategisk rolle med hensyn til at gøre land-, sø-, luft- og rumtransport mere intelligent, mere effektiv, sikrere, mere bæredygtig og mere integreret, samtidig med at en voksende innovativ transportsektor vil øge efterspørgslen efter innovative og moderne rumteknologier. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13a)

Programmet bør udnytte synergierne mellem rum- og transportsektoren, da rumteknologierne spiller en strategisk rolle med hensyn til at gøre land-, sø-, luft- og rumtransport mere intelligent, mere effektiv, sikrere, mere bæredygtig og mere integreret, samtidig med at en voksende innovativ transportsektor vil øge efterspørgslen efter innovative og moderne rumteknologier.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | Alle indtægter
  fra
  programmet
  bør tilfalde Unionen for delvis at kompensere for de investeringer, der allerede er foretaget, og disse indtægter bør anvendes til at støtte målsætningerne for programmet. Af samme årsag bør der kunne fastsættes en ordning for fordeling af indtægterne i kontrakter, der indgås med den private sektor. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

Alle indtægter
  fra
  programmet
  bør tilfalde Unionen for delvis at kompensere for de investeringer, der allerede er foretaget, og disse indtægter bør anvendes til at støtte målsætningerne for programmet. Af samme årsag bør der kunne fastsættes en ordning for fordeling af indtægterne i kontrakter, der indgås med den private sektor.

| (14) | Indtægter
  fra
  programmets komponenter
  bør tilfalde Unionen for delvis at kompensere for de investeringer, der allerede er foretaget, og disse indtægter bør anvendes til at støtte
  indfrielsen af
  målsætningerne for programmet. Af samme årsag bør der kunne fastsættes en ordning for fordeling af indtægterne i kontrakter, der indgås med den private sektor. |
| --- | --- |

(14)

Indtægter
  fra
  programmets komponenter
  bør tilfalde Unionen for delvis at kompensere for de investeringer, der allerede er foretaget, og disse indtægter bør anvendes til at støtte
  indfrielsen af
  målsætningerne for programmet. Af samme årsag bør der kunne fastsættes en ordning for fordeling af indtægterne i kontrakter, der indgås med den private sektor.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | Programmet bygger på kompleks teknologi, som er under konstant udvikling. Brugen af sådanne teknologier medfører usikkerhed og risici for offentlige kontrakter, der indgås i forbindelse med dette program, især hvis disse kontrakter vedrører udstyr eller tjenester på lang sigt. Derfor bør der fastsættes specifikke foranstaltninger vedrørende offentlige kontrakter ud over bestemmelserne i finansforordningen. Det bør således være muligt at tildele en kontrakt i form af en kontrakt med betingede ordrer, indgå en tillægsaftale på særlige vilkår under gennemførelsen af kontrakten eller foreskrive et minimum af underentreprise. På grund af de tekniske usikkerheder, som kendetegner de forskellige komponenter i programmet, kan priserne på offentlige kontrakter ikke altid vurderes præcist, hvorfor det bør være muligt at indgå kontrakter uden at angive nogen fast og endelig pris og at fastsætte klausuler til beskyttelse af Unionens finansielle interesser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

Programmet bygger på kompleks teknologi, som er under konstant udvikling. Brugen af sådanne teknologier medfører usikkerhed og risici for offentlige kontrakter, der indgås i forbindelse med dette program, især hvis disse kontrakter vedrører udstyr eller tjenester på lang sigt. Derfor bør der fastsættes specifikke foranstaltninger vedrørende offentlige kontrakter ud over bestemmelserne i finansforordningen. Det bør således være muligt at tildele en kontrakt i form af en kontrakt med betingede ordrer, indgå en tillægsaftale på særlige vilkår under gennemførelsen af kontrakten eller foreskrive et minimum af underentreprise. På grund af de tekniske usikkerheder, som kendetegner de forskellige komponenter i programmet, kan priserne på offentlige kontrakter ikke altid vurderes præcist, hvorfor det bør være muligt at indgå kontrakter uden at angive nogen fast og endelig pris og at fastsætte klausuler til beskyttelse af Unionens finansielle interesser.

| (16) | Programmet bygger på kompleks teknologi, som er under konstant udvikling. Brugen af sådanne teknologier medfører usikkerhed og risici for offentlige kontrakter, der indgås i forbindelse med dette program, især hvis disse kontrakter vedrører udstyr eller tjenester på lang sigt. Derfor bør der fastsættes specifikke foranstaltninger vedrørende offentlige kontrakter ud over bestemmelserne i finansforordningen. Det bør således være muligt at tildele en kontrakt i form af en kontrakt med betingede ordrer, indgå en tillægsaftale på særlige vilkår under gennemførelsen af kontrakten eller foreskrive et minimum af underentreprise
  , navnlig til små og mellemstore virksomheder og nystartede virksomheder
  . På grund af de tekniske usikkerheder, som kendetegner de forskellige komponenter i programmet, kan priserne på offentlige kontrakter ikke altid vurderes præcist, hvorfor det bør være muligt at indgå kontrakter uden at angive nogen fast og endelig pris og at fastsætte klausuler til beskyttelse af Unionens finansielle interesser. |
| --- | --- |

(16)

Programmet bygger på kompleks teknologi, som er under konstant udvikling. Brugen af sådanne teknologier medfører usikkerhed og risici for offentlige kontrakter, der indgås i forbindelse med dette program, især hvis disse kontrakter vedrører udstyr eller tjenester på lang sigt. Derfor bør der fastsættes specifikke foranstaltninger vedrørende offentlige kontrakter ud over bestemmelserne i finansforordningen. Det bør således være muligt at tildele en kontrakt i form af en kontrakt med betingede ordrer, indgå en tillægsaftale på særlige vilkår under gennemførelsen af kontrakten eller foreskrive et minimum af underentreprise
  , navnlig til små og mellemstore virksomheder og nystartede virksomheder
  . På grund af de tekniske usikkerheder, som kendetegner de forskellige komponenter i programmet, kan priserne på offentlige kontrakter ikke altid vurderes præcist, hvorfor det bør være muligt at indgå kontrakter uden at angive nogen fast og endelig pris og at fastsætte klausuler til beskyttelse af Unionens finansielle interesser.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 25

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (25) | En forsvarlig offentlig forvaltning af programmet kræver en streng fordeling af ansvarsområder og opgaver mellem de forskellige involverede enheder med henblik på at undgå dobbeltarbejde og reducere omkostningsoverskridelser og forsinkelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25)

En forsvarlig offentlig forvaltning af programmet kræver en streng fordeling af ansvarsområder og opgaver mellem de forskellige involverede enheder med henblik på at undgå dobbeltarbejde og reducere omkostningsoverskridelser og forsinkelser.

| (25) | En forsvarlig offentlig forvaltning af programmet kræver en streng fordeling af ansvarsområder og opgaver mellem de forskellige involverede enheder med henblik på at undgå dobbeltarbejde og reducere omkostningsoverskridelser og forsinkelser
  og bør stræbe efter at prioritere anvendelsen af eksisterende europæisk infrastruktur og udvikle den europæiske erhvervs- og industrisektor
  . |
| --- | --- |

(25)

En forsvarlig offentlig forvaltning af programmet kræver en streng fordeling af ansvarsområder og opgaver mellem de forskellige involverede enheder med henblik på at undgå dobbeltarbejde og reducere omkostningsoverskridelser og forsinkelser
  og bør stræbe efter at prioritere anvendelsen af eksisterende europæisk infrastruktur og udvikle den europæiske erhvervs- og industrisektor
  .

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 25 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (25a) | Rumprogrammerne er brugerstyrede og kræver derfor kontinuerlig og effektiv inddragelse af brugerrepræsentanterne i deres gennemførelse og udvikling. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25a)

Rumprogrammerne er brugerstyrede og kræver derfor kontinuerlig og effektiv inddragelse af brugerrepræsentanterne i deres gennemførelse og udvikling.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 26

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (26) | Medlemsstaterne har længe været aktive på rumområdet. De har systemer, infrastruktur, nationale agenturer og organer med tilknytning til rummet. De kan derfor yde et stort bidrag til programmet, navnlig dets gennemførelse, og bør pålægges at samarbejde fuldt ud med Unionen for at fremme programmets tjenester og applikationer. Kommissionen bør kunne mobilisere de midler, som medlemsstaterne råder over, og vil kunne overdrage ikke-lovgivningsmæssige opgaver i forbindelse med gennemførelsen af programmet til medlemsstaterne og få gavn af deres bistand. Derudover bør de pågældende medlemsstater træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre beskyttelsen af jordstationer placeret på deres områder. Medlemsstaterne og Kommissionen bør desuden samarbejde indbyrdes og med relevante internationale organer og lovgivningsmyndigheder for at sikre, at de frekvenser, der er nødvendige for programmet, er tilgængelige og
  beskyttede
  for at muliggøre den fulde udvikling og gennemførelse af applikationer, der er baseret på de tjenester, der tilbydes, i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 243/2012/EU af 14. marts 2012 om indførelse af et flerårigt radiofrekvenspolitikprogram (15). |

Kommissionens forslag

Ændring

(26)

Medlemsstaterne har længe været aktive på rumområdet. De har systemer, infrastruktur, nationale agenturer og organer med tilknytning til rummet. De kan derfor yde et stort bidrag til programmet, navnlig dets gennemførelse, og bør pålægges at samarbejde fuldt ud med Unionen for at fremme programmets tjenester og applikationer. Kommissionen bør kunne mobilisere de midler, som medlemsstaterne råder over, og vil kunne overdrage ikke-lovgivningsmæssige opgaver i forbindelse med gennemførelsen af programmet til medlemsstaterne og få gavn af deres bistand. Derudover bør de pågældende medlemsstater træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre beskyttelsen af jordstationer placeret på deres områder. Medlemsstaterne og Kommissionen bør desuden samarbejde indbyrdes og med relevante internationale organer og lovgivningsmyndigheder for at sikre, at de frekvenser, der er nødvendige for programmet, er tilgængelige og
  beskyttede
  for at muliggøre den fulde udvikling og gennemførelse af applikationer, der er baseret på de tjenester, der tilbydes, i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 243/2012/EU af 14. marts 2012 om indførelse af et flerårigt radiofrekvenspolitikprogram (15).

| (26) | Medlemsstaterne har længe været aktive på rumområdet. De har systemer, infrastruktur, nationale agenturer og organer med tilknytning til rummet. De kan derfor yde et stort bidrag til programmet, navnlig dets gennemførelse, og bør pålægges at samarbejde fuldt ud med Unionen for at fremme programmets tjenester og applikationer. Kommissionen bør kunne mobilisere de midler, som medlemsstaterne råder over, og vil kunne overdrage ikke-lovgivningsmæssige opgaver i forbindelse med gennemførelsen af programmet til medlemsstaterne og få gavn af deres bistand. Derudover bør de pågældende medlemsstater træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre beskyttelsen af jordstationer placeret på deres områder. Medlemsstaterne og Kommissionen bør desuden samarbejde indbyrdes og med relevante internationale organer og lovgivningsmyndigheder for at sikre, at de frekvenser, der er nødvendige for programmet, er tilgængelige og
  har en tilstrækkelig beskyttelse
  for at muliggøre den fulde udvikling og gennemførelse af applikationer, der er baseret på de tjenester, der tilbydes, i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 243/2012/EU af 14. marts 2012 om indførelse af et flerårigt radiofrekvenspolitikprogram (15). |
| --- | --- |

(26)

Medlemsstaterne har længe været aktive på rumområdet. De har systemer, infrastruktur, nationale agenturer og organer med tilknytning til rummet. De kan derfor yde et stort bidrag til programmet, navnlig dets gennemførelse, og bør pålægges at samarbejde fuldt ud med Unionen for at fremme programmets tjenester og applikationer. Kommissionen bør kunne mobilisere de midler, som medlemsstaterne råder over, og vil kunne overdrage ikke-lovgivningsmæssige opgaver i forbindelse med gennemførelsen af programmet til medlemsstaterne og få gavn af deres bistand. Derudover bør de pågældende medlemsstater træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre beskyttelsen af jordstationer placeret på deres områder. Medlemsstaterne og Kommissionen bør desuden samarbejde indbyrdes og med relevante internationale organer og lovgivningsmyndigheder for at sikre, at de frekvenser, der er nødvendige for programmet, er tilgængelige og
  har en tilstrækkelig beskyttelse
  for at muliggøre den fulde udvikling og gennemførelse af applikationer, der er baseret på de tjenester, der tilbydes, i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 243/2012/EU af 14. marts 2012 om indførelse af et flerårigt radiofrekvenspolitikprogram (15).

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 27

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (27) | Som fortaler for Unionens overordnede interesser påhviler det Kommissionen at
  gennemføre
  programmet, påtage sig det overordnede ansvar og fremme anvendelsen heraf. Med henblik på at optimere de interesserede parters ressourcer og kompetencer bør Kommissionen kunne uddelegere visse opgaver. Endvidere er Kommissionen bedst egnet til at fastlægge de vigtigste
  tekniske og operationelle specifikationer
  , der er nødvendige for at kunne gennemføre udviklingen af systemer og tjenester. |

Kommissionens forslag

Ændring

(27)

Som fortaler for Unionens overordnede interesser påhviler det Kommissionen at
  gennemføre
  programmet, påtage sig det overordnede ansvar og fremme anvendelsen heraf. Med henblik på at optimere de interesserede parters ressourcer og kompetencer bør Kommissionen kunne uddelegere visse opgaver. Endvidere er Kommissionen bedst egnet til at fastlægge de vigtigste
  tekniske og operationelle specifikationer
  , der er nødvendige for at kunne gennemføre udviklingen af systemer og tjenester.

| (27) | Som fortaler for Unionens overordnede interesser påhviler det Kommissionen at
  overvåge gennemførelsen af
  programmet, påtage sig det overordnede ansvar og fremme anvendelsen heraf. Med henblik på at optimere de interesserede parters ressourcer og kompetencer bør Kommissionen kunne uddelegere visse opgaver. Endvidere er Kommissionen bedst egnet til at fastlægge de vigtigste
  krav
  , der er nødvendige for at kunne gennemføre udviklingen af systemer og tjenester. |
| --- | --- |

(27)

Som fortaler for Unionens overordnede interesser påhviler det Kommissionen at
  overvåge gennemførelsen af
  programmet, påtage sig det overordnede ansvar og fremme anvendelsen heraf. Med henblik på at optimere de interesserede parters ressourcer og kompetencer bør Kommissionen kunne uddelegere visse opgaver. Endvidere er Kommissionen bedst egnet til at fastlægge de vigtigste
  krav
  , der er nødvendige for at kunne gennemføre udviklingen af systemer og tjenester.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 28

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (28) | Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet (»agenturet«), der erstatter og afløser Det Europæiske GNSS-Agentur, oprettet ved forordning (EU) nr. 912/2010, har til opgave at bidrage til programmet, navnlig for så vidt angår sikkerhed
  . Visse
  opgaver, som er knyttet til
  programmets sikkerhed og dets fremme
  , bør derfor overgå til agenturet. Agenturet bør, navnlig hvad angår sikkerhed, og på grund af sin erfaring på området være ansvarlig for sikkerhedsgodkendelsesopgaverne i forbindelse med alle EU-foranstaltninger inden for rumsektoren. Endvidere bør det varetage opgaver, som Kommissionen tillægger det ved hjælp af
  en
  eller flere uddelegeringsaftaler, som omfatter forskellige andre specifikke opgaver i forbindelse med programmet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(28)

Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet (»agenturet«), der erstatter og afløser Det Europæiske GNSS-Agentur, oprettet ved forordning (EU) nr. 912/2010, har til opgave at bidrage til programmet, navnlig for så vidt angår sikkerhed
  . Visse
  opgaver, som er knyttet til
  programmets sikkerhed og dets fremme
  , bør derfor overgå til agenturet. Agenturet bør, navnlig hvad angår sikkerhed, og på grund af sin erfaring på området være ansvarlig for sikkerhedsgodkendelsesopgaverne i forbindelse med alle EU-foranstaltninger inden for rumsektoren. Endvidere bør det varetage opgaver, som Kommissionen tillægger det ved hjælp af
  en
  eller flere uddelegeringsaftaler, som omfatter forskellige andre specifikke opgaver i forbindelse med programmet.

| (28) | Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet (»agenturet«), der erstatter og afløser Det Europæiske GNSS-Agentur, oprettet ved forordning (EU) nr. 912/2010, har til opgave at bidrage til programmet, navnlig for så vidt angår sikkerhed
  , cybersikkerhed og fremme af tjenesterne og aftagerleddet.
  Opgaver, som er knyttet til
  disse områder
  , bør derfor overgå til agenturet. Agenturet bør, navnlig hvad angår sikkerhed, og på grund af sin erfaring på området være ansvarlig for sikkerhedsgodkendelsesopgaverne i forbindelse med alle EU-foranstaltninger inden for rumsektoren.
  På grundlag af de positive erfaringer med hensyn til at fremme bruger- og markedsudbredelsen af Galileo og EGNOS og med henblik på at fremme programmerne som en pakke bør reklame- og markedsføringsaktiviteterne for Copernicus også overdrages til agenturet.
  Endvidere bør det varetage opgaver, som Kommissionen tillægger det ved hjælp af
  én
  eller flere uddelegeringsaftaler, som omfatter forskellige andre specifikke opgaver i forbindelse med programmet. |
| --- | --- |

(28)

Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet (»agenturet«), der erstatter og afløser Det Europæiske GNSS-Agentur, oprettet ved forordning (EU) nr. 912/2010, har til opgave at bidrage til programmet, navnlig for så vidt angår sikkerhed
  , cybersikkerhed og fremme af tjenesterne og aftagerleddet.
  Opgaver, som er knyttet til
  disse områder
  , bør derfor overgå til agenturet. Agenturet bør, navnlig hvad angår sikkerhed, og på grund af sin erfaring på området være ansvarlig for sikkerhedsgodkendelsesopgaverne i forbindelse med alle EU-foranstaltninger inden for rumsektoren.
  På grundlag af de positive erfaringer med hensyn til at fremme bruger- og markedsudbredelsen af Galileo og EGNOS og med henblik på at fremme programmerne som en pakke bør reklame- og markedsføringsaktiviteterne for Copernicus også overdrages til agenturet.
  Endvidere bør det varetage opgaver, som Kommissionen tillægger det ved hjælp af
  én
  eller flere uddelegeringsaftaler, som omfatter forskellige andre specifikke opgaver i forbindelse med programmet.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 29

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (29) | Den Europæiske Rumorganisation er en international organisation med omfattende ekspertise på rumområdet, som indgik en rammeaftale med Det Europæiske Fællesskab i 2004. Den er derfor en vigtig partner i gennemførelsen af programmet, som der bør etableres passende forbindelser med. I den forbindelse er det vigtigt at indgå en partnerskabsrammeaftale med Den Europæiske Rumorganisation i overensstemmelse med finansforordningen, der fastsætter alle finansielle forbindelser mellem Kommissionen, agenturet og Den Europæiske Rumorganisation og sikrer sammenhæng og overensstemmelse med rammeaftalen med Den Europæiske Rumorganisation, særlig artikel 5. Eftersom Den Europæiske Rumorganisation ikke er et EU-organ og ikke er omfattet af EU-retten, er det
  imidlertid afgørende
  med henblik på at beskytte Unionens og dens medlemsstaters interesser, at en sådan aftale
  gøres betinget af indførelsen af særlige driftsregler for
  Den Europæiske Rumorganisation. Aftalen bør også indeholde alle de bestemmelser, der er nødvendige for at beskytte Unionens finansielle interesser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(29)

Den Europæiske Rumorganisation er en international organisation med omfattende ekspertise på rumområdet, som indgik en rammeaftale med Det Europæiske Fællesskab i 2004. Den er derfor en vigtig partner i gennemførelsen af programmet, som der bør etableres passende forbindelser med. I den forbindelse er det vigtigt at indgå en partnerskabsrammeaftale med Den Europæiske Rumorganisation i overensstemmelse med finansforordningen, der fastsætter alle finansielle forbindelser mellem Kommissionen, agenturet og Den Europæiske Rumorganisation og sikrer sammenhæng og overensstemmelse med rammeaftalen med Den Europæiske Rumorganisation, særlig artikel 5. Eftersom Den Europæiske Rumorganisation ikke er et EU-organ og ikke er omfattet af EU-retten, er det
  imidlertid afgørende
  med henblik på at beskytte Unionens og dens medlemsstaters interesser, at en sådan aftale
  gøres betinget af indførelsen af særlige driftsregler for
  Den Europæiske Rumorganisation. Aftalen bør også indeholde alle de bestemmelser, der er nødvendige for at beskytte Unionens finansielle interesser.

| (29) | Den Europæiske Rumorganisation er en international organisation med omfattende ekspertise på rumområdet, som indgik en rammeaftale med Det Europæiske Fællesskab i 2004. Den er derfor en vigtig partner i gennemførelsen af programmet, som der bør etableres passende forbindelser med. I den forbindelse er det vigtigt at indgå en partnerskabsrammeaftale med Den Europæiske Rumorganisation i overensstemmelse med finansforordningen, der fastsætter alle finansielle forbindelser mellem Kommissionen, agenturet og Den Europæiske Rumorganisation og sikrer sammenhæng og overensstemmelse med rammeaftalen med Den Europæiske Rumorganisation, særlig artikel 5. Eftersom Den Europæiske Rumorganisation ikke er et EU-organ og ikke er omfattet af EU-retten, er det med henblik på at beskytte Unionens og dens medlemsstaters interesser
  afgørende
  , at en sådan aftale
  indeholder passende krav vedrørende driftsreglerne i
  Den Europæiske Rumorganisation . Aftalen bør også indeholde alle de bestemmelser, der er nødvendige for at beskytte Unionens finansielle interesser. |
| --- | --- |

(29)

Den Europæiske Rumorganisation er en international organisation med omfattende ekspertise på rumområdet, som indgik en rammeaftale med Det Europæiske Fællesskab i 2004. Den er derfor en vigtig partner i gennemførelsen af programmet, som der bør etableres passende forbindelser med. I den forbindelse er det vigtigt at indgå en partnerskabsrammeaftale med Den Europæiske Rumorganisation i overensstemmelse med finansforordningen, der fastsætter alle finansielle forbindelser mellem Kommissionen, agenturet og Den Europæiske Rumorganisation og sikrer sammenhæng og overensstemmelse med rammeaftalen med Den Europæiske Rumorganisation, særlig artikel 5. Eftersom Den Europæiske Rumorganisation ikke er et EU-organ og ikke er omfattet af EU-retten, er det med henblik på at beskytte Unionens og dens medlemsstaters interesser
  afgørende
  , at en sådan aftale
  indeholder passende krav vedrørende driftsreglerne i
  Den Europæiske Rumorganisation . Aftalen bør også indeholde alle de bestemmelser, der er nødvendige for at beskytte Unionens finansielle interesser.

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 31

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (31) | Med henblik på en strukturel integrering af brugerrepræsentationen i forvaltningen af GOVSATCOM og en aggregering af brugernes behov og krav på tværs af nationale
  og civil-militære
  grænser bør de relevante EU-enheder, som er tæt på brugerne, såsom Det Europæiske
  Forsvarsagentur, Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning, Det Europæiske
  Agentur for Søfartssikkerhed, EU-Fiskerikontrolagenturet, Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde,
  Den Militære Planlægnings- og Gennemførelseskapabilitet/
  Den Civile Planlægnings- og Gennemførelseskapacitet og Det Europæiske Beredskabskoordineringscenter, have koordinerende funktioner for så vidt angår specifikke brugergrupper. På et aggregeret plan bør
  henholdsvis
  agenturet og Det Europæiske Forsvarsagentur repræsentere
  de civile og militære brugersamfund
  og kunne overvåge operationel brug, efterspørgsel, kravsoverholdelse og nye behov og krav. |

Kommissionens forslag

Ændring

(31)

Med henblik på en strukturel integrering af brugerrepræsentationen i forvaltningen af GOVSATCOM og en aggregering af brugernes behov og krav på tværs af nationale
  og civil-militære
  grænser bør de relevante EU-enheder, som er tæt på brugerne, såsom Det Europæiske
  Forsvarsagentur, Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning, Det Europæiske
  Agentur for Søfartssikkerhed, EU-Fiskerikontrolagenturet, Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde,
  Den Militære Planlægnings- og Gennemførelseskapabilitet/
  Den Civile Planlægnings- og Gennemførelseskapacitet og Det Europæiske Beredskabskoordineringscenter, have koordinerende funktioner for så vidt angår specifikke brugergrupper. På et aggregeret plan bør
  henholdsvis
  agenturet og Det Europæiske Forsvarsagentur repræsentere
  de civile og militære brugersamfund
  og kunne overvåge operationel brug, efterspørgsel, kravsoverholdelse og nye behov og krav.

| (31) | Med henblik på en strukturel integrering af brugerrepræsentationen i forvaltningen af GOVSATCOM og en aggregering af brugernes behov og krav på tværs af nationale grænser bør de relevante EU-enheder, som er tæt på brugerne, såsom Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed, EU-Fiskerikontrolagenturet, Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde, Den Civile Planlægnings- og Gennemførelseskapacitet og Det Europæiske Beredskabskoordineringscenter, have koordinerende funktioner for så vidt angår specifikke brugergrupper. På et aggregeret plan bør agenturet og Det Europæiske Forsvarsagentur repræsentere
  brugersamfundet
  og kunne overvåge operationel brug, efterspørgsel, kravsoverholdelse og nye behov og krav. |
| --- | --- |

(31)

Med henblik på en strukturel integrering af brugerrepræsentationen i forvaltningen af GOVSATCOM og en aggregering af brugernes behov og krav på tværs af nationale grænser bør de relevante EU-enheder, som er tæt på brugerne, såsom Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed, EU-Fiskerikontrolagenturet, Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde, Den Civile Planlægnings- og Gennemførelseskapacitet og Det Europæiske Beredskabskoordineringscenter, have koordinerende funktioner for så vidt angår specifikke brugergrupper. På et aggregeret plan bør agenturet og Det Europæiske Forsvarsagentur repræsentere
  brugersamfundet
  og kunne overvåge operationel brug, efterspørgsel, kravsoverholdelse og nye behov og krav.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 36

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (36) | For at garantere sikker udveksling af informationer bør der fastsættes passende regler for at sikre ækvivalens af sikkerhedsreglerne for de forskellige offentlige og private enheder samt fysiske personer, som deltager i programmets gennemførelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(36)

For at garantere sikker udveksling af informationer bør der fastsættes passende regler for at sikre ækvivalens af sikkerhedsreglerne for de forskellige offentlige og private enheder samt fysiske personer, som deltager i programmets gennemførelse.

| (36) | For at garantere sikker udveksling af informationer bør der fastsættes passende regler for at sikre ækvivalens af sikkerhedsreglerne for de forskellige offentlige og private enheder samt fysiske personer, som deltager i programmets gennemførelse,
  gennem etablering af flere niveauer af adgang til oplysninger og dermed sikker adgang til oplysninger
  . |
| --- | --- |

(36)

For at garantere sikker udveksling af informationer bør der fastsættes passende regler for at sikre ækvivalens af sikkerhedsreglerne for de forskellige offentlige og private enheder samt fysiske personer, som deltager i programmets gennemførelse,
  gennem etablering af flere niveauer af adgang til oplysninger og dermed sikker adgang til oplysninger
  .

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 36 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (36a) | Den europæiske ruminfrastrukturs cybersikkerhed, både på jorden og i rummet, er afgørende for at sikre kontinuiteten i systemernes drift, deres faktiske evne til at udføre opgaverne løbende og til at levere de nødvendige tjenester. |

Kommissionens forslag

Ændring

(36a)

Den europæiske ruminfrastrukturs cybersikkerhed, både på jorden og i rummet, er afgørende for at sikre kontinuiteten i systemernes drift, deres faktiske evne til at udføre opgaverne løbende og til at levere de nødvendige tjenester.

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 38

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (38) | Et stigende antal vigtige økonomiske sektorer, navnlig inden for transport, telekommunikation, landbrug og energi, anvender i stadig højere grad satellitnavigationssystemer
  , for slet ikke at tale om synergierne
  med
  de aktiviteter, som er tilknyttet sikkerheds- og forsvarsområdet
  i Unionen og dens medlemsstater. Ved at sikre fuld kontrol over den satellitbaserede navigation bør Unionens teknologiske uafhængighed således kunne sikres, også på længere sigt for de enkelte dele af infrastrukturen, på samme måde som dens strategiske selvstændighed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(38)

Et stigende antal vigtige økonomiske sektorer, navnlig inden for transport, telekommunikation, landbrug og energi, anvender i stadig højere grad satellitnavigationssystemer
  , for slet ikke at tale om synergierne
  med
  de aktiviteter, som er tilknyttet sikkerheds- og forsvarsområdet
  i Unionen og dens medlemsstater. Ved at sikre fuld kontrol over den satellitbaserede navigation bør Unionens teknologiske uafhængighed således kunne sikres, også på længere sigt for de enkelte dele af infrastrukturen, på samme måde som dens strategiske selvstændighed.

| (38) | Et stigende antal vigtige økonomiske sektorer, navnlig inden for transport, telekommunikation, landbrug og energi, anvender i stadig højere grad satellitnavigationssystemer
  . Satellitnavigation spiller også en rolle i forbindelse
  med
  sikkerheden
  i Unionen og dens medlemsstater. Ved at sikre fuld kontrol over den satellitbaserede navigation bør Unionens teknologiske uafhængighed således kunne sikres, også på længere sigt for de enkelte dele af infrastrukturen, på samme måde som dens strategiske selvstændighed. |
| --- | --- |

(38)

Et stigende antal vigtige økonomiske sektorer, navnlig inden for transport, telekommunikation, landbrug og energi, anvender i stadig højere grad satellitnavigationssystemer
  . Satellitnavigation spiller også en rolle i forbindelse
  med
  sikkerheden
  i Unionen og dens medlemsstater. Ved at sikre fuld kontrol over den satellitbaserede navigation bør Unionens teknologiske uafhængighed således kunne sikres, også på længere sigt for de enkelte dele af infrastrukturen, på samme måde som dens strategiske selvstændighed.

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 40

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (40) | Formålet med EGNOS er at forbedre kvaliteten af åbne signaler fra eksisterende globale satellitnavigationssystemer, navnlig dem, der udsendes af Galileosystemet. De tjenester, som EGNOS leverer, bør som en prioritet dække medlemsstaternes territorier, der geografisk er beliggende i Europa, herunder i denne forbindelse Azorerne, De Kanariske Øer og Madeira, hvor målet er at dække disse territorier inden udgangen af 2025. EGNOS-tjenesternes geografiske dækning kan, såfremt det er teknisk gennemførligt og, for så vidt angår livskritiske tjenester, på grundlag af internationale aftaler udvides til andre dele af verden. Uden at dette berører forordning [2018/XXXX] [EASA-forordningen] og den nødvendige overvågning af Galileo-tjenesternes kvalitet for så vidt angår flyvekontrolformål, bør det bemærkes, at de signaler, der udsendes af Galileo, effektivt kan anvendes til at lette positioneringen af luftfartøjer, men kun lokale eller regionale forstærkende systemer som f.eks. EGNOS i Europa kan udgøre lufttrafikstyringstjenester (ATM) og luftfartstjenester (ANS). |

Kommissionens forslag

Ændring

(40)

Formålet med EGNOS er at forbedre kvaliteten af åbne signaler fra eksisterende globale satellitnavigationssystemer, navnlig dem, der udsendes af Galileosystemet. De tjenester, som EGNOS leverer, bør som en prioritet dække medlemsstaternes territorier, der geografisk er beliggende i Europa, herunder i denne forbindelse Azorerne, De Kanariske Øer og Madeira, hvor målet er at dække disse territorier inden udgangen af 2025. EGNOS-tjenesternes geografiske dækning kan, såfremt det er teknisk gennemførligt og, for så vidt angår livskritiske tjenester, på grundlag af internationale aftaler udvides til andre dele af verden. Uden at dette berører forordning [2018/XXXX] [EASA-forordningen] og den nødvendige overvågning af Galileo-tjenesternes kvalitet for så vidt angår flyvekontrolformål, bør det bemærkes, at de signaler, der udsendes af Galileo, effektivt kan anvendes til at lette positioneringen af luftfartøjer, men kun lokale eller regionale forstærkende systemer som f.eks. EGNOS i Europa kan udgøre lufttrafikstyringstjenester (ATM) og luftfartstjenester (ANS).

| (40) | Formålet med EGNOS er at forbedre kvaliteten af åbne signaler fra eksisterende globale satellitnavigationssystemer, navnlig dem, der udsendes af Galileosystemet. De tjenester, som EGNOS leverer, bør som en prioritet dække medlemsstaternes territorier, der geografisk er beliggende i Europa, herunder i denne forbindelse Azorerne, De Kanariske Øer og Madeira, hvor målet er at dække disse territorier inden udgangen af 2025. EGNOS-tjenesternes geografiske dækning kan, såfremt det er teknisk gennemførligt og, for så vidt angår livskritiske tjenester, på grundlag af internationale aftaler udvides til andre dele af verden. Uden at dette berører Europa-Parlamentets og Rådets forordning
  (EU)
  2018/1139 (1a) og den nødvendige overvågning af Galileo-tjenesternes kvalitet og sikkerhedspræstation for så vidt angår flyvekontrolformål, bør det bemærkes, at de signaler, der udsendes af Galileo, effektivt kan anvendes til at lette positioneringen af luftfartøjer, men kun lokale eller regionale forstærkende systemer som f.eks. EGNOS i Europa kan udgøre lufttrafikstyringstjenester (ATM) og luftfartstjenester (ANS). |
| --- | --- |

(40)

Formålet med EGNOS er at forbedre kvaliteten af åbne signaler fra eksisterende globale satellitnavigationssystemer, navnlig dem, der udsendes af Galileosystemet. De tjenester, som EGNOS leverer, bør som en prioritet dække medlemsstaternes territorier, der geografisk er beliggende i Europa, herunder i denne forbindelse Azorerne, De Kanariske Øer og Madeira, hvor målet er at dække disse territorier inden udgangen af 2025. EGNOS-tjenesternes geografiske dækning kan, såfremt det er teknisk gennemførligt og, for så vidt angår livskritiske tjenester, på grundlag af internationale aftaler udvides til andre dele af verden. Uden at dette berører Europa-Parlamentets og Rådets forordning
  (EU)
  2018/1139 (1a) og den nødvendige overvågning af Galileo-tjenesternes kvalitet og sikkerhedspræstation for så vidt angår flyvekontrolformål, bør det bemærkes, at de signaler, der udsendes af Galileo, effektivt kan anvendes til at lette positioneringen af luftfartøjer, men kun lokale eller regionale forstærkende systemer som f.eks. EGNOS i Europa kan udgøre lufttrafikstyringstjenester (ATM) og luftfartstjenester (ANS).

Ændring 26

Forslag til forordning

Betragtning 40 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (40a) | EGNOS kan være til nytte i præcisionslandbrug og hjælpe landbrugerne med at eliminere affald, mindske overforbruget af gødning og ukrudtsmidler og optimere høstudbyttet. EGNOS har allerede en vigtig »brugergruppe«, men antallet af landbrugsmaskiner, der er kompatible med navigationsteknologi, er mere begrænset. Dette problem bør der gøres noget ved. |

Kommissionens forslag

Ændring

(40a)

EGNOS kan være til nytte i præcisionslandbrug og hjælpe landbrugerne med at eliminere affald, mindske overforbruget af gødning og ukrudtsmidler og optimere høstudbyttet. EGNOS har allerede en vigtig »brugergruppe«, men antallet af landbrugsmaskiner, der er kompatible med navigationsteknologi, er mere begrænset. Dette problem bør der gøres noget ved.

Ændring 27

Forslag til forordning

Betragtning 41

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (41) | Det er vigtigt at sikre kontinuiteten, bæredygtigheden og den fremtidige tilgængelighed af de tjenester, der leveres af Galileo- og EGNOS-systemerne. I et miljø under forandring og på et marked i hastig udvikling bør de fortsat udvikles, og der skal forberedes nye generationer af disse systemer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(41)

Det er vigtigt at sikre kontinuiteten, bæredygtigheden og den fremtidige tilgængelighed af de tjenester, der leveres af Galileo- og EGNOS-systemerne. I et miljø under forandring og på et marked i hastig udvikling bør de fortsat udvikles, og der skal forberedes nye generationer af disse systemer.

| (41) | Det er vigtigt at sikre kontinuiteten, bæredygtigheden
  , sikkerheden, pålideligheden, præcisionen
  og den fremtidige tilgængelighed af de tjenester, der leveres af Galileo- og EGNOS-systemerne. I et miljø under forandring og på et marked i hastig udvikling bør de fortsat udvikles, og der skal forberedes nye generationer af disse systemer. |
| --- | --- |

(41)

Det er vigtigt at sikre kontinuiteten, bæredygtigheden
  , sikkerheden, pålideligheden, præcisionen
  og den fremtidige tilgængelighed af de tjenester, der leveres af Galileo- og EGNOS-systemerne. I et miljø under forandring og på et marked i hastig udvikling bør de fortsat udvikles, og der skal forberedes nye generationer af disse systemer.

Ændring 28

Forslag til forordning

Betragtning 44 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (44a) | Med henblik på at støtte udnyttelsen af de tjenester, Galileo og EGNOS leverer, og støtte tjenesterne i aftagerleddet, herunder navnlig i transportsektoren, bør de kompetente myndigheder udvikle fælles standarder og certificeringer på internationalt plan. |

Kommissionens forslag

Ændring

(44a)

Med henblik på at støtte udnyttelsen af de tjenester, Galileo og EGNOS leverer, og støtte tjenesterne i aftagerleddet, herunder navnlig i transportsektoren, bør de kompetente myndigheder udvikle fælles standarder og certificeringer på internationalt plan.

Ændring 29

Forslag til forordning

Betragtning 45

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (45) | I betragtning af betydningen for Galileo og EGNOS af deres jordbaserede infrastruktur og dens indvirkning på deres sikkerhed bør fastlæggelsen af placeringen af denne infrastruktur afgøres af Kommissionen. Ibrugtagningen af systemernes jordinfrastruktur bør fortsat følge en åben og gennemsigtig proces. |

Kommissionens forslag

Ændring

(45)

I betragtning af betydningen for Galileo og EGNOS af deres jordbaserede infrastruktur og dens indvirkning på deres sikkerhed bør fastlæggelsen af placeringen af denne infrastruktur afgøres af Kommissionen. Ibrugtagningen af systemernes jordinfrastruktur bør fortsat følge en åben og gennemsigtig proces.

udgår

Ændring 30

Forslag til forordning

Betragtning 46

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (46) | For at udnytte de socioøkonomiske fordele ved Galileo og EGNOS bedst muligt, navnlig på sikkerhedsområdet, bør anvendelsen af tjenester fra EGNOS og Galileo
  fremmes
  i 
  forbindelse med
  andre EU-politikker, hvor det er
  berettiget og gavnligt
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(46)

For at udnytte de socioøkonomiske fordele ved Galileo og EGNOS bedst muligt, navnlig på sikkerhedsområdet, bør anvendelsen af tjenester fra EGNOS og Galileo
  fremmes
  i 
  forbindelse med
  andre EU-politikker, hvor det er
  berettiget og gavnligt
  .

| (46) | For at udnytte de socioøkonomiske fordele ved Galileo og EGNOS bedst muligt, navnlig på sikkerhedsområdet, bør anvendelsen af tjenester fra EGNOS og Galileo
  integreres
  i andre EU-politikker, hvor det er
  muligt. Det er ligeledes et vigtigt skridt i processen at tilskynde til anvendelsen af disse tjenester i alle medlemsstaterne
  . |
| --- | --- |

(46)

For at udnytte de socioøkonomiske fordele ved Galileo og EGNOS bedst muligt, navnlig på sikkerhedsområdet, bør anvendelsen af tjenester fra EGNOS og Galileo
  integreres
  i andre EU-politikker, hvor det er
  muligt. Det er ligeledes et vigtigt skridt i processen at tilskynde til anvendelsen af disse tjenester i alle medlemsstaterne
  .

Ændring 31

Forslag til forordning

Betragtning 47

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (47) | Copernicus bør sikre selvstændig adgang til miljøviden og nøgleteknologier i forbindelse med jordobservations- og geoinformationstjenester og dermed sætte Unionen i stand til at opnå uafhængig beslutningstagning og handling inden for bl.a. miljø, klimaændringer, civilbeskyttelse, sikkerhed samt den digitale økonomi. |

Kommissionens forslag

Ændring

(47)

Copernicus bør sikre selvstændig adgang til miljøviden og nøgleteknologier i forbindelse med jordobservations- og geoinformationstjenester og dermed sætte Unionen i stand til at opnå uafhængig beslutningstagning og handling inden for bl.a. miljø, klimaændringer, civilbeskyttelse, sikkerhed samt den digitale økonomi.

| (47) | Copernicus bør sikre selvstændig adgang til miljøviden og nøgleteknologier i forbindelse med jordobservations- og geoinformationstjenester og dermed sætte Unionen i stand til at opnå uafhængig beslutningstagning og handling inden for bl.a. miljø,
  herunder landbrug, biodiversitet, landanvendelse, skovbrug, udvikling af landdistrikterne og fiskeri,
  klimaændringer,
  kulturarvssteder,
  civilbeskyttelse, sikkerhed
  , herunder infrastruktursikkerhed,
  samt den digitale økonomi. |
| --- | --- |

(47)

Copernicus bør sikre selvstændig adgang til miljøviden og nøgleteknologier i forbindelse med jordobservations- og geoinformationstjenester og dermed sætte Unionen i stand til at opnå uafhængig beslutningstagning og handling inden for bl.a. miljø,
  herunder landbrug, biodiversitet, landanvendelse, skovbrug, udvikling af landdistrikterne og fiskeri,
  klimaændringer,
  kulturarvssteder,
  civilbeskyttelse, sikkerhed
  , herunder infrastruktursikkerhed,
  samt den digitale økonomi.

Ændring 32

Forslag til forordning

Betragtning 48

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (48) | Copernicus
  bør bygge på og sikre kontinuitet med aktiviteterne og resultaterne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 377/2014 (17) om oprettelse af Unionens jordobservations- og overvågningsprogram (Copernicus) samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 911/2010 om det europæiske jordovervågningsprogram (GMES) og dets første operationelle aktiviteter (18), som oprettede forgængerprogrammet for global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) og fastsatte reglerne for gennemførelse af dets første operationelle aktiviteter, under hensyntagen til den seneste udvikling inden for forskning, teknologiske fremskridt og innovationer med indvirkning på jordobservationsområdet samt udviklingen inden for big data-analyse og kunstig intelligens og relaterede strategier og initiativer på EU-plan (19). Copernicus bør så vidt muligt udnytte kapaciteten vedrørende rumbaserede observationer i medlemsstaterne, Den Europæiske Rumorganisation, EUMETSAT (20) samt andre enheder, herunder kommercielle initiativer i Europa, og dermed bidrage til udviklingen af en levedygtig kommerciel rumfartssektor i Europa. Hvis det er relevant og muligt, bør det også udnytte de tilgængelige in situ- og hjælpedata, som hovedsageligt leveres af medlemsstaterne i overensstemmelse med direktiv 2007/2/EF (21). Kommissionen bør samarbejde med medlemsstaterne og Det Europæiske Miljøagentur for at sikre effektiv adgang til og anvendelse af in situ-datasættene for Copernicus. |

Kommissionens forslag

Ændring

(48)

Copernicus
  bør bygge på og sikre kontinuitet med aktiviteterne og resultaterne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 377/2014 (17) om oprettelse af Unionens jordobservations- og overvågningsprogram (Copernicus) samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 911/2010 om det europæiske jordovervågningsprogram (GMES) og dets første operationelle aktiviteter (18), som oprettede forgængerprogrammet for global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) og fastsatte reglerne for gennemførelse af dets første operationelle aktiviteter, under hensyntagen til den seneste udvikling inden for forskning, teknologiske fremskridt og innovationer med indvirkning på jordobservationsområdet samt udviklingen inden for big data-analyse og kunstig intelligens og relaterede strategier og initiativer på EU-plan (19). Copernicus bør så vidt muligt udnytte kapaciteten vedrørende rumbaserede observationer i medlemsstaterne, Den Europæiske Rumorganisation, EUMETSAT (20) samt andre enheder, herunder kommercielle initiativer i Europa, og dermed bidrage til udviklingen af en levedygtig kommerciel rumfartssektor i Europa. Hvis det er relevant og muligt, bør det også udnytte de tilgængelige in situ- og hjælpedata, som hovedsageligt leveres af medlemsstaterne i overensstemmelse med direktiv 2007/2/EF (21). Kommissionen bør samarbejde med medlemsstaterne og Det Europæiske Miljøagentur for at sikre effektiv adgang til og anvendelse af in situ-datasættene for Copernicus.

| (48) | Eksisterende kapaciteter bør bygges på og suppleres af nye aktiver, som kan udvikles af de ansvarlige enheder i fællesskab. Med henblik herpå bør Kommissionen arbejde tæt sammen med Den Europæiske Rumorganisation, medlemsstaterne og, hvor det er relevant, andre enheder, der ejer relevante rum- og in situ-aktiver. Copernicus
  bør bygge på og sikre kontinuitet med aktiviteterne og resultaterne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 377/2014 (17) om oprettelse af Unionens jordobservations- og overvågningsprogram (Copernicus) samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 911/2010 om det europæiske jordovervågningsprogram (GMES) og dets første operationelle aktiviteter (18), som oprettede forgængerprogrammet for global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) og fastsatte reglerne for gennemførelse af dets første operationelle aktiviteter, under hensyntagen til den seneste udvikling inden for forskning, teknologiske fremskridt og innovationer med indvirkning på jordobservationsområdet samt udviklingen inden for big data-analyse og kunstig intelligens og relaterede strategier og initiativer på EU-plan (19). Copernicus bør så vidt muligt udnytte kapaciteten vedrørende rumbaserede observationer i medlemsstaterne, Den Europæiske Rumorganisation, EUMETSAT (20) samt andre enheder, herunder kommercielle initiativer i Europa, og dermed bidrage til udviklingen af en levedygtig kommerciel rumfartssektor i Europa. Hvis det er relevant og muligt, bør det også udnytte de tilgængelige in situ- og hjælpedata, som hovedsageligt leveres af medlemsstaterne i overensstemmelse med direktiv 2007/2/EF (21). Kommissionen bør samarbejde med medlemsstaterne og Det Europæiske Miljøagentur for at sikre effektiv adgang til og anvendelse af in situ-datasættene for Copernicus. |
| --- | --- |

(48)

Eksisterende kapaciteter bør bygges på og suppleres af nye aktiver, som kan udvikles af de ansvarlige enheder i fællesskab. Med henblik herpå bør Kommissionen arbejde tæt sammen med Den Europæiske Rumorganisation, medlemsstaterne og, hvor det er relevant, andre enheder, der ejer relevante rum- og in situ-aktiver. Copernicus
  bør bygge på og sikre kontinuitet med aktiviteterne og resultaterne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 377/2014 (17) om oprettelse af Unionens jordobservations- og overvågningsprogram (Copernicus) samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 911/2010 om det europæiske jordovervågningsprogram (GMES) og dets første operationelle aktiviteter (18), som oprettede forgængerprogrammet for global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) og fastsatte reglerne for gennemførelse af dets første operationelle aktiviteter, under hensyntagen til den seneste udvikling inden for forskning, teknologiske fremskridt og innovationer med indvirkning på jordobservationsområdet samt udviklingen inden for big data-analyse og kunstig intelligens og relaterede strategier og initiativer på EU-plan (19). Copernicus bør så vidt muligt udnytte kapaciteten vedrørende rumbaserede observationer i medlemsstaterne, Den Europæiske Rumorganisation, EUMETSAT (20) samt andre enheder, herunder kommercielle initiativer i Europa, og dermed bidrage til udviklingen af en levedygtig kommerciel rumfartssektor i Europa. Hvis det er relevant og muligt, bør det også udnytte de tilgængelige in situ- og hjælpedata, som hovedsageligt leveres af medlemsstaterne i overensstemmelse med direktiv 2007/2/EF (21). Kommissionen bør samarbejde med medlemsstaterne og Det Europæiske Miljøagentur for at sikre effektiv adgang til og anvendelse af in situ-datasættene for Copernicus.

Ændring 33

Forslag til forordning

Betragtning 49 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (49a) | Copernicus' fulde potentiale for Unionens samfund og økonomi bør frigives helt til andre end de direkte støttemodtagere ved at intensivere tiltagene til udbredelse blandt brugerne, hvilket kræver yderligere handling med henblik på at gøre dataene brugbare for ikke-specialister og dermed stimulere vækst, jobskabelse og videnoverførsel. |

Kommissionens forslag

Ændring

(49a)

Copernicus' fulde potentiale for Unionens samfund og økonomi bør frigives helt til andre end de direkte støttemodtagere ved at intensivere tiltagene til udbredelse blandt brugerne, hvilket kræver yderligere handling med henblik på at gøre dataene brugbare for ikke-specialister og dermed stimulere vækst, jobskabelse og videnoverførsel.

Ændring 34

Forslag til forordning

Betragtning 52

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (52) | Med hensyn til dataindsamling bør aktiviteterne under Copernicus tage sigte på at fuldende og opretholde den eksisterende ruminfrastruktur, forberede den langsigtede udskiftning af satellitter, når de er udtjent, samt iværksætte nye missioner vedrørende nye observationssystemer, der skal bidrage til at imødegå udfordringen med globale klimaændringer (f.eks. overvågning af antropogene CO2-emissioner og andre drivhusgasemissioner). I forbindelse med aktiviteterne under Copernicus bør den globale overvågning udvides over polarområderne, og man bør støtte sikring af overholdelse af miljøbestemmelser, lovbestemt miljøovervågning og -rapportering og innovative miljøapplikationer (f.eks. til afgrødeovervågning, vandforvaltning og forbedret brandovervågning). I den forbindelse bør Copernicus mobilisere og drage størst mulig fordel af de investeringer, der er foretaget i løbet af den foregående finansieringsperiode (2014-2020), og samtidig udforske nye operationelle og forretningsmæssige modeller, som kan supplere Copernicus-kapaciteterne yderligere. Copernicus bør også bygge videre på vellykkede partnerskaber med medlemsstaterne med henblik på at videreudvikle sin sikkerhedsdimension under passende styringsforanstaltninger for at imødekomme udviklingen i brugerbehovene på sikkerhedsområdet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(52)

Med hensyn til dataindsamling bør aktiviteterne under Copernicus tage sigte på at fuldende og opretholde den eksisterende ruminfrastruktur, forberede den langsigtede udskiftning af satellitter, når de er udtjent, samt iværksætte nye missioner vedrørende nye observationssystemer, der skal bidrage til at imødegå udfordringen med globale klimaændringer (f.eks. overvågning af antropogene CO2-emissioner og andre drivhusgasemissioner). I forbindelse med aktiviteterne under Copernicus bør den globale overvågning udvides over polarområderne, og man bør støtte sikring af overholdelse af miljøbestemmelser, lovbestemt miljøovervågning og -rapportering og innovative miljøapplikationer (f.eks. til afgrødeovervågning, vandforvaltning og forbedret brandovervågning). I den forbindelse bør Copernicus mobilisere og drage størst mulig fordel af de investeringer, der er foretaget i løbet af den foregående finansieringsperiode (2014-2020), og samtidig udforske nye operationelle og forretningsmæssige modeller, som kan supplere Copernicus-kapaciteterne yderligere. Copernicus bør også bygge videre på vellykkede partnerskaber med medlemsstaterne med henblik på at videreudvikle sin sikkerhedsdimension under passende styringsforanstaltninger for at imødekomme udviklingen i brugerbehovene på sikkerhedsområdet.

| (52) | Med hensyn til dataindsamling bør aktiviteterne under Copernicus tage sigte på at fuldende og opretholde den eksisterende ruminfrastruktur, forberede den langsigtede udskiftning af satellitter, når de er udtjent, samt iværksætte nye missioner
  , hvis gennemførlighed aktuelt undersøges af Den Europæiske Rumorganisation,
  vedrørende nye observationssystemer, der skal bidrage til at imødegå udfordringen med globale klimaændringer (f.eks. overvågning af antropogene CO2-emissioner og andre drivhusgasemissioner). I forbindelse med aktiviteterne under Copernicus bør den globale overvågning udvides over polarområderne, og man bør støtte sikring af overholdelse af miljøbestemmelser, lovbestemt miljøovervågning og -rapportering og innovative miljøapplikationer (f.eks. til afgrødeovervågning, vandforvaltning og forbedret brandovervågning). I den forbindelse bør Copernicus mobilisere og drage størst mulig fordel af de investeringer, der er foretaget i løbet af den foregående finansieringsperiode (2014-2020), og samtidig udforske nye operationelle og forretningsmæssige modeller, som kan supplere Copernicus-kapaciteterne yderligere. Copernicus bør også bygge videre på vellykkede partnerskaber med medlemsstaterne med henblik på at videreudvikle sin sikkerhedsdimension under passende styringsforanstaltninger for at imødekomme udviklingen i brugerbehovene på sikkerhedsområdet. |
| --- | --- |

(52)

Med hensyn til dataindsamling bør aktiviteterne under Copernicus tage sigte på at fuldende og opretholde den eksisterende ruminfrastruktur, forberede den langsigtede udskiftning af satellitter, når de er udtjent, samt iværksætte nye missioner
  , hvis gennemførlighed aktuelt undersøges af Den Europæiske Rumorganisation,
  vedrørende nye observationssystemer, der skal bidrage til at imødegå udfordringen med globale klimaændringer (f.eks. overvågning af antropogene CO2-emissioner og andre drivhusgasemissioner). I forbindelse med aktiviteterne under Copernicus bør den globale overvågning udvides over polarområderne, og man bør støtte sikring af overholdelse af miljøbestemmelser, lovbestemt miljøovervågning og -rapportering og innovative miljøapplikationer (f.eks. til afgrødeovervågning, vandforvaltning og forbedret brandovervågning). I den forbindelse bør Copernicus mobilisere og drage størst mulig fordel af de investeringer, der er foretaget i løbet af den foregående finansieringsperiode (2014-2020), og samtidig udforske nye operationelle og forretningsmæssige modeller, som kan supplere Copernicus-kapaciteterne yderligere. Copernicus bør også bygge videre på vellykkede partnerskaber med medlemsstaterne med henblik på at videreudvikle sin sikkerhedsdimension under passende styringsforanstaltninger for at imødekomme udviklingen i brugerbehovene på sikkerhedsområdet.

Ændring 35

Forslag til forordning

Betragtning 53

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (53) | Som en del af data- og informationsbehandlingsfunktionen bør Copernicus sikre langsigtet bæredygtighed og yderligere udvikling af de centrale Copernicustjenester, formidle information for at opfylde den offentlige sektors behov og Unionens internationale forpligtelser og optimere mulighederne for kommerciel udnyttelse. Copernicus bør navnlig levere informationer om atmosfæriske tilstande på lokalt, nationalt, europæisk og globalt niveau, informationer om oceanernes tilstand, informationer til støtte for landovervågning for at støtte gennemførelsen af lokale, nationale og EU-politikker, informationer til støtte for modvirkning af og tilpasning til klimaændringer, geospatiale informationer til støtte for beredskabsstyring, herunder gennem forebyggende aktiviteter, sikring af overholdelse af miljøbestemmelser samt civilsikkerhed, herunder støtte til Unionens optræden udadtil. Kommissionen bør fastlægge passende aftalemæssige arrangementer, der fremmer bæredygtig levering af tjenester. |

Kommissionens forslag

Ændring

(53)

Som en del af data- og informationsbehandlingsfunktionen bør Copernicus sikre langsigtet bæredygtighed og yderligere udvikling af de centrale Copernicustjenester, formidle information for at opfylde den offentlige sektors behov og Unionens internationale forpligtelser og optimere mulighederne for kommerciel udnyttelse. Copernicus bør navnlig levere informationer om atmosfæriske tilstande på lokalt, nationalt, europæisk og globalt niveau, informationer om oceanernes tilstand, informationer til støtte for landovervågning for at støtte gennemførelsen af lokale, nationale og EU-politikker, informationer til støtte for modvirkning af og tilpasning til klimaændringer, geospatiale informationer til støtte for beredskabsstyring, herunder gennem forebyggende aktiviteter, sikring af overholdelse af miljøbestemmelser samt civilsikkerhed, herunder støtte til Unionens optræden udadtil. Kommissionen bør fastlægge passende aftalemæssige arrangementer, der fremmer bæredygtig levering af tjenester.

| (53) | Som en del af data- og informationsbehandlingsfunktionen bør Copernicus sikre langsigtet bæredygtighed og yderligere udvikling af de centrale Copernicustjenester, formidle information for at opfylde den offentlige sektors behov og Unionens internationale forpligtelser og optimere mulighederne for kommerciel udnyttelse. Copernicus bør navnlig levere informationer om atmosfæriske tilstande
  , herunder luftkvalitet,
  på lokalt, nationalt, europæisk og globalt niveau, informationer om oceanernes tilstand, informationer til støtte for landovervågning for at støtte gennemførelsen af lokale, nationale og EU-politikker, informationer til støtte for modvirkning af og tilpasning til klimaændringer, geospatiale informationer til støtte for beredskabsstyring, herunder gennem forebyggende aktiviteter, sikring af overholdelse af miljøbestemmelser samt civilsikkerhed, herunder støtte til Unionens optræden udadtil. Kommissionen bør fastlægge passende aftalemæssige arrangementer, der fremmer bæredygtig levering af tjenester. |
| --- | --- |

(53)

Som en del af data- og informationsbehandlingsfunktionen bør Copernicus sikre langsigtet bæredygtighed og yderligere udvikling af de centrale Copernicustjenester, formidle information for at opfylde den offentlige sektors behov og Unionens internationale forpligtelser og optimere mulighederne for kommerciel udnyttelse. Copernicus bør navnlig levere informationer om atmosfæriske tilstande
  , herunder luftkvalitet,
  på lokalt, nationalt, europæisk og globalt niveau, informationer om oceanernes tilstand, informationer til støtte for landovervågning for at støtte gennemførelsen af lokale, nationale og EU-politikker, informationer til støtte for modvirkning af og tilpasning til klimaændringer, geospatiale informationer til støtte for beredskabsstyring, herunder gennem forebyggende aktiviteter, sikring af overholdelse af miljøbestemmelser samt civilsikkerhed, herunder støtte til Unionens optræden udadtil. Kommissionen bør fastlægge passende aftalemæssige arrangementer, der fremmer bæredygtig levering af tjenester.

Ændring 36

Forslag til forordning

Betragtning 54 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (54a) | Med henblik på at indfri målsætningerne med Copernicus på et bæredygtigt grundlag bør der nedsættes et udvalg (Copernicus-underudvalget) til at bistå Kommissionen med at sikre koordineringen af bidrag til Copernicus fra Unionen, brugerforaene, medlemsstaterne og mellemstatslige organisationer samt den private sektor, således at den eksisterende kapacitet udnyttes bedst muligt, og mangler, som skal afhjælpes på EU-plan, bliver identificeret. |

Kommissionens forslag

Ændring

(54a)

Med henblik på at indfri målsætningerne med Copernicus på et bæredygtigt grundlag bør der nedsættes et udvalg (Copernicus-underudvalget) til at bistå Kommissionen med at sikre koordineringen af bidrag til Copernicus fra Unionen, brugerforaene, medlemsstaterne og mellemstatslige organisationer samt den private sektor, således at den eksisterende kapacitet udnyttes bedst muligt, og mangler, som skal afhjælpes på EU-plan, bliver identificeret.

Ændring 37

Forslag til forordning

Betragtning 55

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (55) | Gennemførelsen af Copernicustjenesterne bør fremme offentlighedens anvendelse af tjenesterne, da brugerne vil kunne forudse tjenesternes tilgængelighed og udvikling, og samarbejdet med medlemsstater og andre parter. Til dette formål bør
  Kommissionen
  og
  dens
  betroede enheder
  , der leverer tjenester,
  arbejde tæt sammen med forskellige brugersamfund i hele Europa om at videreudvikle Copernicustjeneste- og -informationsporteføljen for at sikre, at nye behov i den offentlige sektor og nye politiske behov tilgodeses, hvorved anvendelsen af jordobservationsdata kan optimeres. Kommissionen og medlemsstaterne bør samarbejde om at udvikle in situ-komponenten i Copernicus og fremme sammenlægningen af in situ-datasæt med rumdatasæt for at opnå forbedrede Copernicustjenester. |

Kommissionens forslag

Ændring

(55)

Gennemførelsen af Copernicustjenesterne bør fremme offentlighedens anvendelse af tjenesterne, da brugerne vil kunne forudse tjenesternes tilgængelighed og udvikling, og samarbejdet med medlemsstater og andre parter. Til dette formål bør
  Kommissionen
  og
  dens
  betroede enheder
  , der leverer tjenester,
  arbejde tæt sammen med forskellige brugersamfund i hele Europa om at videreudvikle Copernicustjeneste- og -informationsporteføljen for at sikre, at nye behov i den offentlige sektor og nye politiske behov tilgodeses, hvorved anvendelsen af jordobservationsdata kan optimeres. Kommissionen og medlemsstaterne bør samarbejde om at udvikle in situ-komponenten i Copernicus og fremme sammenlægningen af in situ-datasæt med rumdatasæt for at opnå forbedrede Copernicustjenester.

| (55) | Gennemførelsen af Copernicustjenesterne bør fremme offentlighedens anvendelse af tjenesterne, da brugerne vil kunne forudse tjenesternes tilgængelighed og udvikling, og samarbejdet med medlemsstater og andre parter. Til dette formål bør
  agenturets
  og
  Copernicus'
  betroede enheder arbejde tæt sammen med forskellige brugersamfund i hele Europa om at videreudvikle Copernicustjeneste- og -informationsporteføljen for at sikre, at nye behov i den offentlige sektor og nye politiske behov tilgodeses, hvorved anvendelsen af jordobservationsdata kan optimeres
  i EU-borgernes interesse
  . Kommissionen og medlemsstaterne bør samarbejde om at udvikle in situ-komponenten i Copernicus og fremme sammenlægningen af in situ-datasæt med rumdatasæt for at opnå forbedrede Copernicustjenester. |
| --- | --- |

(55)

Gennemførelsen af Copernicustjenesterne bør fremme offentlighedens anvendelse af tjenesterne, da brugerne vil kunne forudse tjenesternes tilgængelighed og udvikling, og samarbejdet med medlemsstater og andre parter. Til dette formål bør
  agenturets
  og
  Copernicus'
  betroede enheder arbejde tæt sammen med forskellige brugersamfund i hele Europa om at videreudvikle Copernicustjeneste- og -informationsporteføljen for at sikre, at nye behov i den offentlige sektor og nye politiske behov tilgodeses, hvorved anvendelsen af jordobservationsdata kan optimeres
  i EU-borgernes interesse
  . Kommissionen og medlemsstaterne bør samarbejde om at udvikle in situ-komponenten i Copernicus og fremme sammenlægningen af in situ-datasæt med rumdatasæt for at opnå forbedrede Copernicustjenester.

Ændring 38

Forslag til forordning

Betragtning 56 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (56a) | Medlemsstaterne, Kommissionen og de ansvarlige enheder bør løbende køre Copernicus-informationskampagner om fordelene ved programmet og give alle potentielle brugere adgang til de relevante oplysninger og data. |

Kommissionens forslag

Ændring

(56a)

Medlemsstaterne, Kommissionen og de ansvarlige enheder bør løbende køre Copernicus-informationskampagner om fordelene ved programmet og give alle potentielle brugere adgang til de relevante oplysninger og data.

Ændring 39

Forslag til forordning

Betragtning 57 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (57a) | Copernicus-klimaændringstjenesterne er endnu ikke operationelle, men er allerede godt på vej, idet antallet af brugere fordobledes mellem 2015 og 2016. Alle klimaændringstjenester bør snarest muligt blive fuldt operationelle og dermed sikre den kontinuerlige strøm af data, som er nødvendig for at træffe effektive foranstaltninger til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(57a)

Copernicus-klimaændringstjenesterne er endnu ikke operationelle, men er allerede godt på vej, idet antallet af brugere fordobledes mellem 2015 og 2016. Alle klimaændringstjenester bør snarest muligt blive fuldt operationelle og dermed sikre den kontinuerlige strøm af data, som er nødvendig for at træffe effektive foranstaltninger til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer.

Ændring 40

Forslag til forordning

Betragtning 59

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (59) | Med henblik på at fremme og lette både lokale myndigheders, små og mellemstore virksomheders, videnskabsfolks og forskeres anvendelse af jordobservationsdata og -teknologier bør særlige netværk til distribution af Copernicusdata, herunder nationale og regionale organer, fremmes gennem ibrugtagningsaktiviteter. I den forbindelse bør Kommissionen og medlemsstaterne søge at skabe tættere forbindelser mellem Copernicus og Unionens og de nationale politikker for at sætte gang i efterspørgslen efter kommercielle applikationer og tjenester og give virksomheder, navnlig små og mellemstore virksomheder og nyetablerede virksomheder, mulighed for at udvikle applikationer, der er baseret på Copernicusdata og -informationer, med henblik på at udvikle et konkurrencedygtigt jordobservationsdataøkosystem i Europa. |

Kommissionens forslag

Ændring

(59)

Med henblik på at fremme og lette både lokale myndigheders, små og mellemstore virksomheders, videnskabsfolks og forskeres anvendelse af jordobservationsdata og -teknologier bør særlige netværk til distribution af Copernicusdata, herunder nationale og regionale organer, fremmes gennem ibrugtagningsaktiviteter. I den forbindelse bør Kommissionen og medlemsstaterne søge at skabe tættere forbindelser mellem Copernicus og Unionens og de nationale politikker for at sætte gang i efterspørgslen efter kommercielle applikationer og tjenester og give virksomheder, navnlig små og mellemstore virksomheder og nyetablerede virksomheder, mulighed for at udvikle applikationer, der er baseret på Copernicusdata og -informationer, med henblik på at udvikle et konkurrencedygtigt jordobservationsdataøkosystem i Europa.

| (59) | Med henblik på at fremme og lette både lokale
  og regionale
  myndigheders, små og mellemstore virksomheders, videnskabsfolks og forskeres anvendelse af jordobservationsdata og -teknologier bør særlige netværk til distribution af Copernicusdata, herunder nationale og regionale organer, fremmes gennem ibrugtagningsaktiviteter. I den forbindelse bør Kommissionen og medlemsstaterne søge at skabe tættere forbindelser mellem Copernicus og Unionens og de nationale politikker for at sætte gang i efterspørgslen efter kommercielle applikationer og tjenester og give virksomheder, navnlig små og mellemstore virksomheder og nyetablerede virksomheder, mulighed for at udvikle applikationer, der er baseret på Copernicusdata og -informationer, med henblik på at udvikle et konkurrencedygtigt jordobservationsdataøkosystem i Europa. |
| --- | --- |

(59)

Med henblik på at fremme og lette både lokale
  og regionale
  myndigheders, små og mellemstore virksomheders, videnskabsfolks og forskeres anvendelse af jordobservationsdata og -teknologier bør særlige netværk til distribution af Copernicusdata, herunder nationale og regionale organer, fremmes gennem ibrugtagningsaktiviteter. I den forbindelse bør Kommissionen og medlemsstaterne søge at skabe tættere forbindelser mellem Copernicus og Unionens og de nationale politikker for at sætte gang i efterspørgslen efter kommercielle applikationer og tjenester og give virksomheder, navnlig små og mellemstore virksomheder og nyetablerede virksomheder, mulighed for at udvikle applikationer, der er baseret på Copernicusdata og -informationer, med henblik på at udvikle et konkurrencedygtigt jordobservationsdataøkosystem i Europa.

Ændring 41

Forslag til forordning

Betragtning 59 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (59a) | I betragtning af det store potentiale ved satellitbilleder i forbindelse med bæredygtig og effektiv ressourceforvaltning, eksempelvis med hensyn til tilvejebringelse af pålidelige og rettidige oplysninger om afgrøder og jordbundsforhold, bør denne tjeneste styrkes yderligere for at imødekomme slutbrugernes behov og sikre sammenkædning af data. |

Kommissionens forslag

Ændring

(59a)

I betragtning af det store potentiale ved satellitbilleder i forbindelse med bæredygtig og effektiv ressourceforvaltning, eksempelvis med hensyn til tilvejebringelse af pålidelige og rettidige oplysninger om afgrøder og jordbundsforhold, bør denne tjeneste styrkes yderligere for at imødekomme slutbrugernes behov og sikre sammenkædning af data.

Ændring 42

Forslag til forordning

Betragtning 62

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (62) | Efter anmodning fra Europa-Parlamentet og Rådet oprettede Unionen en støtteramme for overvågning og sporing i rummet (SST) ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 541/2014/EU
  af 16. april 2014 om oprettelse af en støtteramme for overvågning og sporing i rummet

   (24). Rumaffald er blevet en alvorlig trussel mod rumaktiviteters sikkerhed og bæredygtighed. SST er derfor af afgørende betydning for at sikre kontinuiteten i programmets komponenter og deres bidrag til Unionens politikker. Ved at søge at forhindre spredning af rumaffald bidrager SST til at sikre en bæredygtig og garanteret adgang til og brug af rummet, som er et globalt fællesgode. |

Kommissionens forslag

Ændring

(62)

Efter anmodning fra Europa-Parlamentet og Rådet oprettede Unionen en støtteramme for overvågning og sporing i rummet (SST) ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 541/2014/EU
  af 16. april 2014 om oprettelse af en støtteramme for overvågning og sporing i rummet

   (24). Rumaffald er blevet en alvorlig trussel mod rumaktiviteters sikkerhed og bæredygtighed. SST er derfor af afgørende betydning for at sikre kontinuiteten i programmets komponenter og deres bidrag til Unionens politikker. Ved at søge at forhindre spredning af rumaffald bidrager SST til at sikre en bæredygtig og garanteret adgang til og brug af rummet, som er et globalt fællesgode.

| (62) | Efter anmodning fra Europa-Parlamentet og Rådet oprettede Unionen en støtteramme for overvågning og sporing i rummet (SST) ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 541/2014/EU (24). Rumaffald er blevet en alvorlig trussel mod rumaktiviteters sikkerhed og bæredygtighed. SST er derfor af afgørende betydning for at sikre kontinuiteten i programmets komponenter og deres bidrag til Unionens politikker. Ved at søge at forhindre spredning af rumaffald bidrager SST til at sikre en bæredygtig og garanteret adgang til og brug af rummet, som er et globalt fællesgode.
  Formålet med SST er at lette forberedelsen af EU-projekter for »oprydning« i rummet. |
| --- | --- |

(62)

Efter anmodning fra Europa-Parlamentet og Rådet oprettede Unionen en støtteramme for overvågning og sporing i rummet (SST) ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 541/2014/EU (24). Rumaffald er blevet en alvorlig trussel mod rumaktiviteters sikkerhed og bæredygtighed. SST er derfor af afgørende betydning for at sikre kontinuiteten i programmets komponenter og deres bidrag til Unionens politikker. Ved at søge at forhindre spredning af rumaffald bidrager SST til at sikre en bæredygtig og garanteret adgang til og brug af rummet, som er et globalt fællesgode.
  Formålet med SST er at lette forberedelsen af EU-projekter for »oprydning« i rummet.

Ændring 43

Forslag til forordning

Betragtning 63

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (63) | SST bør videreudvikle SST-kapaciteternes ydeevne og selvstændighed. Med henblik herpå bør der oprettes et selvstændigt europæisk katalog over rumobjekter, der bygger på data fra nettet af SST-sensorer. SST bør også fortsat støtte driften og leveringen af SST-tjenester. Da SST er et brugerdrevet system, bør der indføres passende mekanismer til at indsamle brugerkrav, herunder krav vedrørende sikkerhed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(63)

SST bør videreudvikle SST-kapaciteternes ydeevne og selvstændighed. Med henblik herpå bør der oprettes et selvstændigt europæisk katalog over rumobjekter, der bygger på data fra nettet af SST-sensorer. SST bør også fortsat støtte driften og leveringen af SST-tjenester. Da SST er et brugerdrevet system, bør der indføres passende mekanismer til at indsamle brugerkrav, herunder krav vedrørende sikkerhed.

| (63) | SST bør videreudvikle SST-kapaciteternes ydeevne og selvstændighed. Med henblik herpå bør der oprettes et selvstændigt europæisk katalog over rumobjekter, der bygger på data fra nettet af SST-sensorer.
  Kataloget kan følge eksemplet med andre rumaktive nationer og stille nogle af sine data til rådighed for ikke-kommercielle formål og forskningsformål.
  SST bør også fortsat støtte driften og leveringen af SST-tjenester. Da SST er et brugerdrevet system, bør der indføres passende mekanismer til at indsamle brugerkrav, herunder krav vedrørende sikkerhed
  og transmission af nyttige oplysninger til og fra offentlige institutioner for at gøre systemet mere effektivt
  . |
| --- | --- |

(63)

SST bør videreudvikle SST-kapaciteternes ydeevne og selvstændighed. Med henblik herpå bør der oprettes et selvstændigt europæisk katalog over rumobjekter, der bygger på data fra nettet af SST-sensorer.
  Kataloget kan følge eksemplet med andre rumaktive nationer og stille nogle af sine data til rådighed for ikke-kommercielle formål og forskningsformål.
  SST bør også fortsat støtte driften og leveringen af SST-tjenester. Da SST er et brugerdrevet system, bør der indføres passende mekanismer til at indsamle brugerkrav, herunder krav vedrørende sikkerhed
  og transmission af nyttige oplysninger til og fra offentlige institutioner for at gøre systemet mere effektivt
  .

Ændring 44

Forslag til forordning

Betragtning 67

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (67) | Derudover bør SST supplere de eksisterende afbødningsforanstaltninger, såsom retningslinjerne for nedbringelse af mængden af rumskrot, som er fastsat af FN's Komité for Fredelig Udnyttelse af det Ydre Rum (COPUOS), og retningslinjerne for den langsigtede bæredygtighed af aktiviteter i det ydre rum, eller andre initiativer, for at garantere sikkerhed og bæredygtighed i forbindelse med aktiviteter i det ydre rum. For at mindske risikoen for kollisioner bør SST også søge synergier med initiativer
  til aktiv fjernelse
  og
  uskadeliggørelse
  af rumaffald. SST bør bidrage til at sikre fredelig anvendelse og udforskning af det ydre rum. Stigningen i rumaktiviteter kan have indvirkning på de internationale initiativer inden for styring af trafikken i rummet. Unionen bør følge denne udvikling og kan tage den i betragtning i forbindelse med midtvejsevalueringen af den nuværende FFR. |

Kommissionens forslag

Ændring

(67)

Derudover bør SST supplere de eksisterende afbødningsforanstaltninger, såsom retningslinjerne for nedbringelse af mængden af rumskrot, som er fastsat af FN's Komité for Fredelig Udnyttelse af det Ydre Rum (COPUOS), og retningslinjerne for den langsigtede bæredygtighed af aktiviteter i det ydre rum, eller andre initiativer, for at garantere sikkerhed og bæredygtighed i forbindelse med aktiviteter i det ydre rum. For at mindske risikoen for kollisioner bør SST også søge synergier med initiativer
  til aktiv fjernelse
  og
  uskadeliggørelse
  af rumaffald. SST bør bidrage til at sikre fredelig anvendelse og udforskning af det ydre rum. Stigningen i rumaktiviteter kan have indvirkning på de internationale initiativer inden for styring af trafikken i rummet. Unionen bør følge denne udvikling og kan tage den i betragtning i forbindelse med midtvejsevalueringen af den nuværende FFR.

| (67) | Derudover bør SST supplere de eksisterende afbødningsforanstaltninger, såsom retningslinjerne for nedbringelse af mængden af rumskrot, som er fastsat af FN's Komité for Fredelig Udnyttelse af det Ydre Rum (COPUOS), og retningslinjerne for den langsigtede bæredygtighed af aktiviteter i det ydre rum, eller andre initiativer, for at garantere sikkerhed og bæredygtighed i forbindelse med aktiviteter i det ydre rum. For at mindske risikoen for kollisioner bør SST også søge synergier med initiativer
  , hvis sigte er at fremme udvikling
  og
  udbredelse af teknologiske systemer, som er udformet til aktiv fjernelse
  af rumaffald. SST bør bidrage til at sikre fredelig anvendelse og udforskning af det ydre rum. Stigningen i rumaktiviteter kan have indvirkning på de internationale initiativer inden for styring af trafikken i rummet. Unionen bør følge denne udvikling og kan tage den i betragtning i forbindelse med midtvejsevalueringen af den nuværende FFR. |
| --- | --- |

(67)

Derudover bør SST supplere de eksisterende afbødningsforanstaltninger, såsom retningslinjerne for nedbringelse af mængden af rumskrot, som er fastsat af FN's Komité for Fredelig Udnyttelse af det Ydre Rum (COPUOS), og retningslinjerne for den langsigtede bæredygtighed af aktiviteter i det ydre rum, eller andre initiativer, for at garantere sikkerhed og bæredygtighed i forbindelse med aktiviteter i det ydre rum. For at mindske risikoen for kollisioner bør SST også søge synergier med initiativer
  , hvis sigte er at fremme udvikling
  og
  udbredelse af teknologiske systemer, som er udformet til aktiv fjernelse
  af rumaffald. SST bør bidrage til at sikre fredelig anvendelse og udforskning af det ydre rum. Stigningen i rumaktiviteter kan have indvirkning på de internationale initiativer inden for styring af trafikken i rummet. Unionen bør følge denne udvikling og kan tage den i betragtning i forbindelse med midtvejsevalueringen af den nuværende FFR.

Ændring 45

Forslag til forordning

Betragtning 70

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (70) | Ekstreme vejrforhold i rummet kan true
  sikkerheden for borgerne
  og forstyrre driften af rum- og jordbaseret infrastruktur. Derfor bør der oprettes en
  rumvejrsfunktion
  som led i programmet med det formål at vurdere risiciene vedrørende vejret i rummet og tilsvarende brugerbehov, øge kendskabet til risici vedrørende vejret i rummet, sikre leveringen af brugerdrevne rumvejrtjenester og forbedre medlemsstaternes kapacitet til at producere rumvejrtjenester. Kommissionen bør prioritere de sektorer, som de operationelle
  rumvejrstjenester
  skal leveres til, under hensyntagen til brugerbehov, risici og teknologisk parathed. På lang sigt kan behovene i andre sektorer tilgodeses. Leveringen af tjenester på EU-plan i henhold til brugernes behov vil kræve målrettede, koordinerede og fortsatte forsknings- og udviklingsaktiviteter for at støtte udviklingen af
  rumvejrstjenester
  . Leveringen af
  rumvejrstjenester
  bør bygge på eksisterende national kapacitet og EU-kapacitet og sikre bred deltagelse af medlemsstaterne og inddragelse af den private sektor. |

Kommissionens forslag

Ændring

(70)

Ekstreme vejrforhold i rummet kan true
  sikkerheden for borgerne
  og forstyrre driften af rum- og jordbaseret infrastruktur. Derfor bør der oprettes en
  rumvejrsfunktion
  som led i programmet med det formål at vurdere risiciene vedrørende vejret i rummet og tilsvarende brugerbehov, øge kendskabet til risici vedrørende vejret i rummet, sikre leveringen af brugerdrevne rumvejrtjenester og forbedre medlemsstaternes kapacitet til at producere rumvejrtjenester. Kommissionen bør prioritere de sektorer, som de operationelle
  rumvejrstjenester
  skal leveres til, under hensyntagen til brugerbehov, risici og teknologisk parathed. På lang sigt kan behovene i andre sektorer tilgodeses. Leveringen af tjenester på EU-plan i henhold til brugernes behov vil kræve målrettede, koordinerede og fortsatte forsknings- og udviklingsaktiviteter for at støtte udviklingen af
  rumvejrstjenester
  . Leveringen af
  rumvejrstjenester
  bør bygge på eksisterende national kapacitet og EU-kapacitet og sikre bred deltagelse af medlemsstaterne og inddragelse af den private sektor.

| (70) | Ekstreme vejrforhold i rummet kan true
  borgernes sikkerhed
  og forstyrre driften af rum- og jordbaseret infrastruktur. Derfor bør der oprettes en
  rumvejrfunktion
  som led i programmet med det formål at vurdere risiciene vedrørende vejret i rummet og tilsvarende brugerbehov, øge kendskabet til risici vedrørende vejret i rummet, sikre leveringen af brugerdrevne rumvejrtjenester og forbedre medlemsstaternes kapacitet til at producere rumvejrtjenester. Kommissionen bør prioritere de sektorer, som de operationelle
  rumvejrtjenester
  skal leveres til, under hensyntagen til brugerbehov, risici og teknologisk parathed. På lang sigt kan behovene i andre sektorer tilgodeses. Leveringen af tjenester på EU-plan i henhold til brugernes behov vil kræve målrettede, koordinerede og fortsatte forsknings- og udviklingsaktiviteter for at støtte udviklingen af
  rumvejrtjenester
  . Leveringen af
  rumvejrtjenester
  bør bygge på eksisterende national kapacitet og EU-kapacitet og sikre bred deltagelse af medlemsstaterne
  , internationale organisationer
  og inddragelse af den private sektor. |
| --- | --- |

(70)

Ekstreme vejrforhold i rummet kan true
  borgernes sikkerhed
  og forstyrre driften af rum- og jordbaseret infrastruktur. Derfor bør der oprettes en
  rumvejrfunktion
  som led i programmet med det formål at vurdere risiciene vedrørende vejret i rummet og tilsvarende brugerbehov, øge kendskabet til risici vedrørende vejret i rummet, sikre leveringen af brugerdrevne rumvejrtjenester og forbedre medlemsstaternes kapacitet til at producere rumvejrtjenester. Kommissionen bør prioritere de sektorer, som de operationelle
  rumvejrtjenester
  skal leveres til, under hensyntagen til brugerbehov, risici og teknologisk parathed. På lang sigt kan behovene i andre sektorer tilgodeses. Leveringen af tjenester på EU-plan i henhold til brugernes behov vil kræve målrettede, koordinerede og fortsatte forsknings- og udviklingsaktiviteter for at støtte udviklingen af
  rumvejrtjenester
  . Leveringen af
  rumvejrtjenester
  bør bygge på eksisterende national kapacitet og EU-kapacitet og sikre bred deltagelse af medlemsstaterne
  , internationale organisationer
  og inddragelse af den private sektor.

Ændring 46

Forslag til forordning

Betragtning 73

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (73) | GOVSATCOM er et brugercentreret program med en stærk sikkerhedsdimension. Brugsscenarierne kan inddeles i tre
  grupper
  : krisestyring,
  som kan omfatte civile og militære missioner og operationer under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik,
  naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer, humanitære kriser og maritime nødsituationer; overvågning, som kan omfatte grænseovervågning, overvågning af området før grænsen, overvågning af søgrænser, havovervågning, overvågning af ulovlig handel, og centrale infrastrukturer, som kan omfatte diplomatiske netværk, politikommunikation, kritiske infrastrukturer (f.eks. energi, transport,
  vanddæmninger
  ) og ruminfrastrukturer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(73)

GOVSATCOM er et brugercentreret program med en stærk sikkerhedsdimension. Brugsscenarierne kan inddeles i tre
  grupper
  : krisestyring,
  som kan omfatte civile og militære missioner og operationer under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik,
  naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer, humanitære kriser og maritime nødsituationer; overvågning, som kan omfatte grænseovervågning, overvågning af området før grænsen, overvågning af søgrænser, havovervågning, overvågning af ulovlig handel, og centrale infrastrukturer, som kan omfatte diplomatiske netværk, politikommunikation, kritiske infrastrukturer (f.eks. energi, transport,
  vanddæmninger
  ) og ruminfrastrukturer.

| (73) | GOVSATCOM er et brugercentreret program med en stærk sikkerhedsdimension. Brugsscenarierne kan inddeles i tre
  hovedgrupper
  : krisestyring, naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer, humanitære kriser og maritime nødsituationer, overvågning, som kan omfatte grænseovervågning, overvågning af området før grænsen, overvågning af søgrænser, havovervågning, overvågning af ulovlig handel og centrale infrastrukturer, som kan omfatte diplomatiske netværk, politikommunikation,
  digital infrastruktur (f.eks. datacentre, servere),
  kritiske infrastrukturer (f.eks. energi, transport,
  vandbarrierer såsom dæmninger
  ) og ruminfrastrukturer. |
| --- | --- |

(73)

GOVSATCOM er et brugercentreret program med en stærk sikkerhedsdimension. Brugsscenarierne kan inddeles i tre
  hovedgrupper
  : krisestyring, naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer, humanitære kriser og maritime nødsituationer, overvågning, som kan omfatte grænseovervågning, overvågning af området før grænsen, overvågning af søgrænser, havovervågning, overvågning af ulovlig handel og centrale infrastrukturer, som kan omfatte diplomatiske netværk, politikommunikation,
  digital infrastruktur (f.eks. datacentre, servere),
  kritiske infrastrukturer (f.eks. energi, transport,
  vandbarrierer såsom dæmninger
  ) og ruminfrastrukturer.

Ændring 47

Forslag til forordning

Betragtning 78

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (78) | For brugere af satellitkommunikation er brugerudstyret den absolut vigtigste operationelle grænseflade. Unionens model for GOVSATCOM
  gør
  det muligt for
  de fleste
  brugere at fortsætte med at anvende deres eksisterende brugerudstyr til GOVSATCOM's tjenester
  , for så vidt som de gør brug af Unionens teknologi
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(78)

For brugere af satellitkommunikation er brugerudstyret den absolut vigtigste operationelle grænseflade. Unionens model for GOVSATCOM
  gør
  det muligt for
  de fleste
  brugere at fortsætte med at anvende deres eksisterende brugerudstyr til GOVSATCOM's tjenester
  , for så vidt som de gør brug af Unionens teknologi
  .

| (78) | For brugere af satellitkommunikation er brugerudstyret den absolut vigtigste operationelle grænseflade. Unionens model for GOVSATCOM
  bør gøre
  det muligt for brugere at fortsætte med at anvende deres eksisterende brugerudstyr til GOVSATCOM's tjenester. |
| --- | --- |

(78)

For brugere af satellitkommunikation er brugerudstyret den absolut vigtigste operationelle grænseflade. Unionens model for GOVSATCOM
  bør gøre
  det muligt for brugere at fortsætte med at anvende deres eksisterende brugerudstyr til GOVSATCOM's tjenester.

Ændring 48

Forslag til forordning

Betragtning 86

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (86) | Den infrastruktur, der anvendes i forbindelse med programmet, kan kræve yderligere forskning og udvikling, som kan støttes under Horisont Europa med henblik på overensstemmelse med Den Europæiske Rumorganisations aktiviteter på dette område. Synergier med Horisont Europa bør sikre, at forsknings- og innovationsbehov afdækkes og fastlægges i forbindelse med den strategiske planlægningsproces for forskning og innovation. Rumdata og -tjenester, der gøres frit tilgængelige inden for rammerne af programmet, vil blive anvendt til at udvikle banebrydende løsninger gennem forskning og innovation, bl.a. i Horisont Europa,
  navnlig til fordel
  for
  bæredygtige fødevarer og naturressourcer, klimaovervågning, intelligente byer, automatiserede køretøjer, sikkerhedsstyring og katastrofehåndtering
  . Den strategiske planlægning under Horisont Europa vil identificere, hvilke forsknings- og innovationsaktiviteter der bør gøre brug af EU-ejede infrastrukturer såsom Galileo, EGNOS og Copernicus. Forskningsinfrastrukturer, navnlig in situ-observationsnet, vil udgøre væsentlige elementer i den in situ-observationsinfrastruktur, der ligger til grund for Copernicustjenesterne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(86)

Den infrastruktur, der anvendes i forbindelse med programmet, kan kræve yderligere forskning og udvikling, som kan støttes under Horisont Europa med henblik på overensstemmelse med Den Europæiske Rumorganisations aktiviteter på dette område. Synergier med Horisont Europa bør sikre, at forsknings- og innovationsbehov afdækkes og fastlægges i forbindelse med den strategiske planlægningsproces for forskning og innovation. Rumdata og -tjenester, der gøres frit tilgængelige inden for rammerne af programmet, vil blive anvendt til at udvikle banebrydende løsninger gennem forskning og innovation, bl.a. i Horisont Europa,
  navnlig til fordel
  for
  bæredygtige fødevarer og naturressourcer, klimaovervågning, intelligente byer, automatiserede køretøjer, sikkerhedsstyring og katastrofehåndtering
  . Den strategiske planlægning under Horisont Europa vil identificere, hvilke forsknings- og innovationsaktiviteter der bør gøre brug af EU-ejede infrastrukturer såsom Galileo, EGNOS og Copernicus. Forskningsinfrastrukturer, navnlig in situ-observationsnet, vil udgøre væsentlige elementer i den in situ-observationsinfrastruktur, der ligger til grund for Copernicustjenesterne.

| (86) | Den infrastruktur, der anvendes i forbindelse med programmet, kan kræve yderligere forskning og udvikling, som kan støttes under Horisont Europa med henblik på overensstemmelse med Den Europæiske Rumorganisations aktiviteter på dette område. Synergier med Horisont Europa bør sikre, at forsknings- og innovationsbehov afdækkes og fastlægges i forbindelse med den strategiske planlægningsproces for forskning og innovation.
  Det er vigtigt at sikre kontinuitet mellem de løsninger, som udvikles gennem Horisont Europa, og driften af de enkelte komponenter i programmet.
  Rumdata og -tjenester, der gøres frit tilgængelige inden for rammerne af programmet, vil blive anvendt til at udvikle banebrydende løsninger gennem forskning og innovation, bl.a. i Horisont Europa, for
  så vidt angår de vigtigste europæiske politikker
  . Den strategiske planlægning under Horisont Europa vil identificere, hvilke forsknings- og innovationsaktiviteter der bør gøre brug af EU-ejede infrastrukturer såsom Galileo, EGNOS og Copernicus. Forskningsinfrastrukturer, navnlig in situ-observationsnet, vil udgøre væsentlige elementer i den in situ-observationsinfrastruktur, der ligger til grund for Copernicustjenesterne. |
| --- | --- |

(86)

Den infrastruktur, der anvendes i forbindelse med programmet, kan kræve yderligere forskning og udvikling, som kan støttes under Horisont Europa med henblik på overensstemmelse med Den Europæiske Rumorganisations aktiviteter på dette område. Synergier med Horisont Europa bør sikre, at forsknings- og innovationsbehov afdækkes og fastlægges i forbindelse med den strategiske planlægningsproces for forskning og innovation.
  Det er vigtigt at sikre kontinuitet mellem de løsninger, som udvikles gennem Horisont Europa, og driften af de enkelte komponenter i programmet.
  Rumdata og -tjenester, der gøres frit tilgængelige inden for rammerne af programmet, vil blive anvendt til at udvikle banebrydende løsninger gennem forskning og innovation, bl.a. i Horisont Europa, for
  så vidt angår de vigtigste europæiske politikker
  . Den strategiske planlægning under Horisont Europa vil identificere, hvilke forsknings- og innovationsaktiviteter der bør gøre brug af EU-ejede infrastrukturer såsom Galileo, EGNOS og Copernicus. Forskningsinfrastrukturer, navnlig in situ-observationsnet, vil udgøre væsentlige elementer i den in situ-observationsinfrastruktur, der ligger til grund for Copernicustjenesterne.

Ændring 49

Forslag til forordning

Betragtning 87

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (87) | Ved forordning (EU) nr. 912/2010 blev der oprettet et EU-agentur benævnt Det Europæiske GNSS-Agentur med henblik på at forvalte visse aspekter af de satellitbaserede navigationsprogrammer Galileo og EGNOS. I denne forordning fastsættes navnlig, at Det Europæiske GNSS-Agentur vil få overdraget nye opgaver, ikke kun hvad angår Galileo og EGNOS, men også for andre af programmets komponenter, særligt sikkerhedsgodkendelse. Navn, opgaver og organisatoriske aspekter af Det Europæiske GNSS-Agentur skal derfor tilpasses i overensstemmelse hermed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(87)

Ved forordning (EU) nr. 912/2010 blev der oprettet et EU-agentur benævnt Det Europæiske GNSS-Agentur med henblik på at forvalte visse aspekter af de satellitbaserede navigationsprogrammer Galileo og EGNOS. I denne forordning fastsættes navnlig, at Det Europæiske GNSS-Agentur vil få overdraget nye opgaver, ikke kun hvad angår Galileo og EGNOS, men også for andre af programmets komponenter, særligt sikkerhedsgodkendelse. Navn, opgaver og organisatoriske aspekter af Det Europæiske GNSS-Agentur skal derfor tilpasses i overensstemmelse hermed.

| (87) | Ved forordning (EU) nr. 912/2010 blev der oprettet et EU-agentur benævnt Det Europæiske GNSS-Agentur med henblik på at forvalte visse aspekter af de satellitbaserede navigationsprogrammer Galileo og EGNOS. I denne forordning fastsættes navnlig, at Det Europæiske GNSS-Agentur vil få overdraget nye opgaver, ikke kun hvad angår Galileo og EGNOS, men også for andre af programmets komponenter, særligt sikkerhedsgodkendelse
  og cybersikkerhed
  . Navn, opgaver og organisatoriske aspekter af Det Europæiske GNSS-Agentur skal derfor tilpasses i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(87)

Ved forordning (EU) nr. 912/2010 blev der oprettet et EU-agentur benævnt Det Europæiske GNSS-Agentur med henblik på at forvalte visse aspekter af de satellitbaserede navigationsprogrammer Galileo og EGNOS. I denne forordning fastsættes navnlig, at Det Europæiske GNSS-Agentur vil få overdraget nye opgaver, ikke kun hvad angår Galileo og EGNOS, men også for andre af programmets komponenter, særligt sikkerhedsgodkendelse
  og cybersikkerhed
  . Navn, opgaver og organisatoriske aspekter af Det Europæiske GNSS-Agentur skal derfor tilpasses i overensstemmelse hermed.

Ændring 50

Forslag til forordning

Betragtning 88

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (88) | I betragtning af dets udvidede anvendelsesområde, som ikke længere vil være begrænset til Galileo og EGNOS, bør Det Europæiske GNSS-Agentur ændres. Agenturet bør dog sikre kontinuiteten i Det Europæiske GNSS-Agenturs aktiviteter, herunder kontinuiteten med hensyn til rettigheder og forpligtelser, personale og gyldigheden af alle de beslutninger, der er truffet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(88)

I betragtning af dets udvidede anvendelsesområde, som ikke længere vil være begrænset til Galileo og EGNOS, bør Det Europæiske GNSS-Agentur ændres. Agenturet bør dog sikre kontinuiteten i Det Europæiske GNSS-Agenturs aktiviteter, herunder kontinuiteten med hensyn til rettigheder og forpligtelser, personale og gyldigheden af alle de beslutninger, der er truffet.

| (88) | I betragtning af dets udvidede anvendelsesområde, som ikke længere vil være begrænset til Galileo og EGNOS, bør Det Europæiske GNSS-Agentur ændres.
  Når Kommissionen overdrager opgaver til agenturet, bør den sørge for passende finansiering til forvaltningen og udførelsen af disse opgaver, herunder tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer.
  Agenturet bør dog sikre kontinuiteten i Det Europæiske GNSS-Agenturs aktiviteter, herunder kontinuiteten med hensyn til rettigheder og forpligtelser, personale og gyldigheden af alle de beslutninger, der er truffet. |
| --- | --- |

(88)

I betragtning af dets udvidede anvendelsesområde, som ikke længere vil være begrænset til Galileo og EGNOS, bør Det Europæiske GNSS-Agentur ændres.
  Når Kommissionen overdrager opgaver til agenturet, bør den sørge for passende finansiering til forvaltningen og udførelsen af disse opgaver, herunder tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer.
  Agenturet bør dog sikre kontinuiteten i Det Europæiske GNSS-Agenturs aktiviteter, herunder kontinuiteten med hensyn til rettigheder og forpligtelser, personale og gyldigheden af alle de beslutninger, der er truffet.

Ændring 51

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | »rumvejr«: naturligt forekommende variationer i rummiljøet mellem solen og jorden, herunder soleruptioner, solprotoner, solvind og udstødelse af koronamasse, der kan føre til solstorme (geomagnetiske storme, solstrålingsstorme og ionosfæriske forstyrrelser), som vil kunne indvirke på jorden |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

»rumvejr«: naturligt forekommende variationer i rummiljøet mellem solen og jorden, herunder soleruptioner, solprotoner, solvind og udstødelse af koronamasse, der kan føre til solstorme (geomagnetiske storme, solstrålingsstorme og ionosfæriske forstyrrelser), som vil kunne indvirke på jorden

| (2) | »rumvejr«: naturligt forekommende variationer i rummiljøet mellem solen og jorden, herunder soleruptioner, solprotoner, solvind og udstødelse af koronamasse, der kan føre til solstorme (geomagnetiske storme, solstrålingsstorme og ionosfæriske forstyrrelser), som vil kunne indvirke på jorden
  eller rumbaserede infrastrukturer |
| --- | --- |

(2)

»rumvejr«: naturligt forekommende variationer i rummiljøet mellem solen og jorden, herunder soleruptioner, solprotoner, solvind og udstødelse af koronamasse, der kan føre til solstorme (geomagnetiske storme, solstrålingsstorme og ionosfæriske forstyrrelser), som vil kunne indvirke på jorden
  eller rumbaserede infrastrukturer

Ændring 52

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | »kendskab til situationen i rummet« (space situational awareness — SSA)
  : en holistisk tilgang til
  de vigtigste risici i rummet, der omfatter kollisioner mellem satellitter og rumaffald, rumvejrsfænomener og jordnære objekter
  »blandingsoperation«: |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

»kendskab til situationen i rummet« (space situational awareness — SSA)
  : en holistisk tilgang til
  de vigtigste risici i rummet, der omfatter kollisioner mellem satellitter og rumaffald, rumvejrsfænomener og jordnære objekter
  »blandingsoperation«:

| (5) | »kendskab til situationen i rummet« (space situational awareness — SSA)
  : omfattende viden om og forståelse af
  de vigtigste risici i rummet, der omfatter kollisioner mellem satellitter og rumaffald, rumvejrsfænomener og jordnære objekter |
| --- | --- |

(5)

»kendskab til situationen i rummet« (space situational awareness — SSA)
  : omfattende viden om og forståelse af
  de vigtigste risici i rummet, der omfatter kollisioner mellem satellitter og rumaffald, rumvejrsfænomener og jordnære objekter

Ændring 53

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | »blandingsoperation«: foranstaltninger, som støttes over EU-budgettet, herunder inden for blandingsfaciliteter, jf. finansforordningens artikel 2, stk. 6, og som kombinerer støtte og/eller finansielle instrumenter, der ikke skal tilbagebetales, fra EU-budgettet og støtte, der skal tilbagebetales, fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansieringsinstitutioner samt fra kommercielle finansieringsinstitutioner og investorer |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

»blandingsoperation«: foranstaltninger, som støttes over EU-budgettet, herunder inden for blandingsfaciliteter, jf. finansforordningens artikel 2, stk. 6, og som kombinerer støtte og/eller finansielle instrumenter, der ikke skal tilbagebetales, fra EU-budgettet og støtte, der skal tilbagebetales, fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansieringsinstitutioner samt fra kommercielle finansieringsinstitutioner og investorer

| (6) | »blandingsoperation«: foranstaltninger, som støttes over EU-budgettet, herunder inden for blandingsfaciliteter, jf. finansforordningens artikel 2, stk. 6,, og som kombinerer støtte og/eller finansielle instrumenter, der ikke skal tilbagebetales,
  og/eller budgetgarantier
  fra EU-budgettet og støtte, der skal tilbagebetales, fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansieringsinstitutioner samt fra kommercielle finansieringsinstitutioner og investorer |
| --- | --- |

(6)

»blandingsoperation«: foranstaltninger, som støttes over EU-budgettet, herunder inden for blandingsfaciliteter, jf. finansforordningens artikel 2, stk. 6,, og som kombinerer støtte og/eller finansielle instrumenter, der ikke skal tilbagebetales,
  og/eller budgetgarantier
  fra EU-budgettet og støtte, der skal tilbagebetales, fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansieringsinstitutioner samt fra kommercielle finansieringsinstitutioner og investorer

Ændring 54

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | »SST-data«: rumobjekters fysiske parametre indhentet af SST-sensorer eller rumobjekters kredsløbsparametre, som er udledt af SST-sensorers observationer inden for rammerne af SST-komponenten (overvågning og sporing i rummet) |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

»SST-data«: rumobjekters fysiske parametre indhentet af SST-sensorer eller rumobjekters kredsløbsparametre, som er udledt af SST-sensorers observationer inden for rammerne af SST-komponenten (overvågning og sporing i rummet)

| (10) | »SST-data«: rumobjekters
  , herunder rumaffalds,
  fysiske parametre indhentet af SST-sensorer eller rumobjekters kredsløbsparametre, som er udledt af SST-sensorers observationer inden for rammerne af SST-komponenten (overvågning og sporing i rummet) |
| --- | --- |

(10)

»SST-data«: rumobjekters
  , herunder rumaffalds,
  fysiske parametre indhentet af SST-sensorer eller rumobjekters kredsløbsparametre, som er udledt af SST-sensorers observationer inden for rammerne af SST-komponenten (overvågning og sporing i rummet)

Ændring 55

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 14 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (14a) | »Copernicus-tredjepartsdata«: data, der licenseres og leveres til brug inden for Copernicus' virksomhed, og som stammer fra andre kilder end Copernicus-sentineller |

Kommissionens forslag

Ændring

(14a)

Ændring 56

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 23 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| »Copernicuskernebrugere«, der har gavn af Copernicusdata og -informationer og har en yderligere rolle som drivkraft for udviklingen af Copernicus, og som omfatter EU-institutioner og -organer og de europæiske nationale eller regionale offentlige organer, der har fået overdraget offentlige serviceopgaver med henblik at fastlægge, gennemføre, håndhæve eller overvåge miljø-, civilbeskyttelses- eller sikkerhedspolitikker | »Copernicuskernebrugere«, der har gavn af Copernicusdata og -informationer og har en yderligere rolle som drivkraft for udviklingen af Copernicus, og som omfatter EU-institutioner og -organer og de europæiske nationale eller regionale offentlige organer, der har fået overdraget offentlige serviceopgaver med henblik at fastlægge, gennemføre, håndhæve eller overvåge miljø-, civilbeskyttelses- eller sikkerhedspolitikker
  , herunder sikkerhed med hensyn til infrastruktur |

Kommissionens forslag

Ændring

»Copernicuskernebrugere«, der har gavn af Copernicusdata og -informationer og har en yderligere rolle som drivkraft for udviklingen af Copernicus, og som omfatter EU-institutioner og -organer og de europæiske nationale eller regionale offentlige organer, der har fået overdraget offentlige serviceopgaver med henblik at fastlægge, gennemføre, håndhæve eller overvåge miljø-, civilbeskyttelses- eller sikkerhedspolitikker

»Copernicuskernebrugere«, der har gavn af Copernicusdata og -informationer og har en yderligere rolle som drivkraft for udviklingen af Copernicus, og som omfatter EU-institutioner og -organer og de europæiske nationale eller regionale offentlige organer, der har fået overdraget offentlige serviceopgaver med henblik at fastlægge, gennemføre, håndhæve eller overvåge miljø-, civilbeskyttelses- eller sikkerhedspolitikker
  , herunder sikkerhed med hensyn til infrastruktur

Ændring 57

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 23 — afsnit 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | »Copernicuskernetjenester«: de operationelle tjenester, som er samlet i data- og informationsbehandlingskomponenten eller tjenestekomponenten, og som er af generel og fælles interesse for medlemsstaterne og Unionen |

Kommissionens forslag

Ændring

»Copernicuskernetjenester«: de operationelle tjenester, som er samlet i data- og informationsbehandlingskomponenten eller tjenestekomponenten, og som er af generel og fælles interesse for medlemsstaterne og Unionen

Ændring 58

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 23 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 23a)» | rumsektoren«:



  »leverandørleddet«, som omfatter aktiviteter, der fører til et operationelt rumsystem, og udforskning af rummet




  »aftagerleddet«, som omfatter aktiviteter i forbindelse med udnyttelse af satellitdata til at udvikle rumrelaterede produkter og tjenester til slutbrugere. |

Kommissionens forslag

Ændring

23a)»

»leverandørleddet«, som omfatter aktiviteter, der fører til et operationelt rumsystem, og udforskning af rummet

»aftagerleddet«, som omfatter aktiviteter i forbindelse med udnyttelse af satellitdata til at udvikle rumrelaterede produkter og tjenester til slutbrugere.

Ændring 59

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | et selvstændigt civilt system for global satellitbaseret navigation (GNSS) under civil kontrol, som omfatter en konstellation af satellitter, centre og et globalt net af stationer på jorden, som leverer positionsbestemmelses-, navigations- og tidsbestemmelsestjenester og
  fuldt ud
  integrerer sikkerhedsbehov og -krav (»Galileo«) |

Kommissionens forslag

Ændring

a)

et selvstændigt civilt system for global satellitbaseret navigation (GNSS) under civil kontrol, som omfatter en konstellation af satellitter, centre og et globalt net af stationer på jorden, som leverer positionsbestemmelses-, navigations- og tidsbestemmelsestjenester og
  fuldt ud
  integrerer sikkerhedsbehov og -krav (»Galileo«)

| a) | et selvstændigt civilt system for global satellitbaseret navigation (GNSS) under civil kontrol, som omfatter en konstellation af satellitter, centre og et globalt net af stationer på jorden, som leverer positionsbestemmelses-, navigations- og tidsbestemmelsestjenester og
  , hvor det er relevant,
  integrerer sikkerhedsbehov og -krav (»Galileo«) |
| --- | --- |

a)

et selvstændigt civilt system for global satellitbaseret navigation (GNSS) under civil kontrol, som omfatter en konstellation af satellitter, centre og et globalt net af stationer på jorden, som leverer positionsbestemmelses-, navigations- og tidsbestemmelsestjenester og
  , hvor det er relevant,
  integrerer sikkerhedsbehov og -krav (»Galileo«)

Ændring 60

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | et selvstændigt, brugerdrevet jordobservationssystem under civil kontrol, der tilbyder geoinformationsdata og -tjenester, bestående af satellitter, jordinfrastruktur, data- og informationsbehandlingsfaciliteter og distributionsinfrastruktur, og som fuldt ud integrerer sikkerhedsbehov og -krav (»Copernicus«) |

Kommissionens forslag

Ændring

c)

et selvstændigt, brugerdrevet jordobservationssystem under civil kontrol, der tilbyder geoinformationsdata og -tjenester, bestående af satellitter, jordinfrastruktur, data- og informationsbehandlingsfaciliteter og distributionsinfrastruktur, og som fuldt ud integrerer sikkerhedsbehov og -krav (»Copernicus«)

| c) | et selvstændigt, brugerdrevet jordobservationssystem under civil kontrol, der tilbyder geoinformationsdata og -tjenester
  baseret på en gratis og åben datapolitik
  , bestående af satellitter, jordinfrastruktur, data- og informationsbehandlingsfaciliteter og distributionsinfrastruktur, og som fuldt ud integrerer sikkerhedsbehov og -krav (»Copernicus«) |
| --- | --- |

c)

et selvstændigt, brugerdrevet jordobservationssystem under civil kontrol, der tilbyder geoinformationsdata og -tjenester
  baseret på en gratis og åben datapolitik
  , bestående af satellitter, jordinfrastruktur, data- og informationsbehandlingsfaciliteter og distributionsinfrastruktur, og som fuldt ud integrerer sikkerhedsbehov og -krav (»Copernicus«)

Ændring 61

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | et system til overvågning og sporing i rummet, hvis formål er at forbedre, forvalte og levere data, informationer og tjenester i forbindelse med overvågning og sporing af aktive og inaktive rumfartøjer
  , udtjente løfteraketter, affald
  og
  affaldsfragmenter
  , der befinder sig i kredsløb om Jorden, og som suppleres af observationsbaserede parametre med relation til rumvejr og overvågning af risikoen for, at jordnære objekter i rummet (»NEO'er«) nærmer sig jorden (»SST«) |

Kommissionens forslag

Ændring

d)

et system til overvågning og sporing i rummet, hvis formål er at forbedre, forvalte og levere data, informationer og tjenester i forbindelse med overvågning og sporing af aktive og inaktive rumfartøjer
  , udtjente løfteraketter, affald
  og
  affaldsfragmenter
  , der befinder sig i kredsløb om Jorden, og som suppleres af observationsbaserede parametre med relation til rumvejr og overvågning af risikoen for, at jordnære objekter i rummet (»NEO'er«) nærmer sig jorden (»SST«)

| d) | et system til overvågning og sporing i rummet, hvis formål er at forbedre, forvalte og levere data, informationer og tjenester i forbindelse med overvågning og sporing af aktive og inaktive rumfartøjer og
  rumaffald
  , der befinder sig i kredsløb om Jorden, og som suppleres af observationsbaserede parametre med relation til rumvejr og overvågning af risikoen for, at jordnære objekter i rummet (»NEO'er«) nærmer sig jorden (»SST«) |
| --- | --- |

d)

et system til overvågning og sporing i rummet, hvis formål er at forbedre, forvalte og levere data, informationer og tjenester i forbindelse med overvågning og sporing af aktive og inaktive rumfartøjer og
  rumaffald
  , der befinder sig i kredsløb om Jorden, og som suppleres af observationsbaserede parametre med relation til rumvejr og overvågning af risikoen for, at jordnære objekter i rummet (»NEO'er«) nærmer sig jorden (»SST«)

Ændring 62

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Derudover skal programmet omfatte foranstaltninger, som skal sikre
  en effektiv
  adgang til rummet
  for programmet og
  fremme en innovativ
  rumsektor
  . | Derudover skal programmet omfatte foranstaltninger, som skal sikre
  selvstændig
  adgang til rummet
  , håndtere cybertrusler,
  fremme en
  rumsektor, som er
  innovativ
  og konkurrencedygtig i leverandør- og aftagerleddet, og støtte rumdiplomati
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

Derudover skal programmet omfatte foranstaltninger, som skal sikre
  en effektiv
  adgang til rummet
  for programmet og
  fremme en innovativ
  rumsektor
  .

Derudover skal programmet omfatte foranstaltninger, som skal sikre
  selvstændig
  adgang til rummet
  , håndtere cybertrusler,
  fremme en
  rumsektor, som er
  innovativ
  og konkurrencedygtig i leverandør- og aftagerleddet, og støtte rumdiplomati
  .

Ændring 63

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Programmet har følgende generelle målsætninger: | (Vedrører ikke den danske tekst) |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Programmet har følgende generelle målsætninger:

(Vedrører ikke den danske tekst)

(Vedrører ikke den danske tekst)

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra a

Artikel 4 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | at tilvejebringe eller bidrage til tilvejebringelsen af ajourførte og, hvis det er relevant, sikre rumrelaterede data, informationer og tjenester af høj kvalitet uden afbrydelse og om muligt på globalt niveau, der opfylder nuværende og fremtidige behov og er i stand til at opfylde Unionens politiske prioriteter,
  bl.a. når det gælder klimaændringer
  og
  sikkerhed
  og
  forsvar |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

at tilvejebringe eller bidrage til tilvejebringelsen af ajourførte og, hvis det er relevant, sikre rumrelaterede data, informationer og tjenester af høj kvalitet uden afbrydelse og om muligt på globalt niveau, der opfylder nuværende og fremtidige behov og er i stand til at opfylde Unionens politiske prioriteter,
  bl.a. når det gælder klimaændringer
  og
  sikkerhed
  og
  forsvar

bl.a. når det gælder klimaændringer

sikkerhed

forsvar

| a) | at tilvejebringe eller bidrage til tilvejebringelsen af ajourførte og, hvis det er relevant, sikre rumrelaterede data, informationer og tjenester af høj kvalitet uden afbrydelse og om muligt på globalt niveau, der opfylder nuværende og fremtidige behov og er i stand til at opfylde Unionens politiske prioriteter,
  herunder klimaændringer, og støtte evidensbaseret
  og
  uafhængig beslutningstagning i Unionen
  og
  dens medlemsstater |
| --- | --- |

a)

at tilvejebringe eller bidrage til tilvejebringelsen af ajourførte og, hvis det er relevant, sikre rumrelaterede data, informationer og tjenester af høj kvalitet uden afbrydelse og om muligt på globalt niveau, der opfylder nuværende og fremtidige behov og er i stand til at opfylde Unionens politiske prioriteter,
  herunder klimaændringer, og støtte evidensbaseret
  og
  uafhængig beslutningstagning i Unionen
  og
  dens medlemsstater

herunder klimaændringer, og støtte evidensbaseret

uafhængig beslutningstagning i Unionen

dens medlemsstater

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra b

Artikel 4 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | at maksimere de socioøkonomiske fordele,
  bl.a.
  ved at fremme den bredest mulige anvendelse af de data, informationer og tjenester, der leveres gennem programmets komponenter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

at maksimere de socioøkonomiske fordele,
  bl.a.
  ved at fremme den bredest mulige anvendelse af de data, informationer og tjenester, der leveres gennem programmets komponenter

bl.a.

| b) | at maksimere de socioøkonomiske fordele,
  navnlig
  ved at
  styrke det europæiske aftagerled og derved muliggøre vækst og jobskabelse i Unionen og
  fremme den bredest mulige anvendelse af de data, informationer og tjenester, der leveres gennem programmets komponenter
  , både i og uden for Unionen |
| --- | --- |

b)

at maksimere de socioøkonomiske fordele,
  navnlig
  ved at
  styrke det europæiske aftagerled og derved muliggøre vækst og jobskabelse i Unionen og
  fremme den bredest mulige anvendelse af de data, informationer og tjenester, der leveres gennem programmets komponenter
  , både i og uden for Unionen

navnlig

styrke det europæiske aftagerled og derved muliggøre vækst og jobskabelse i Unionen og

, både i og uden for Unionen

Ændring 66

Ændring 66

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra c

Artikel 4 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | at øge sikkerheden for Unionen og dens medlemsstater,
  handlefriheden
  og den strategiske selvstændighed, navnlig i 
  forbindelse med teknologisk
  og
  evidensbaseret beslutningstagning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

at øge sikkerheden for Unionen og dens medlemsstater,
  handlefriheden
  og den strategiske selvstændighed, navnlig i 
  forbindelse med teknologisk
  og
  evidensbaseret beslutningstagning

handlefriheden

forbindelse med teknologisk

evidensbaseret beslutningstagning

| c) | at øge sikkerheden
  , herunder cybersikkerheden,
  for Unionen og dens medlemsstater, og
  styrke
  den strategiske selvstændighed, navnlig i 
  industriel
  og
  teknologisk henseende |
| --- | --- |

c)

at øge sikkerheden
  , herunder cybersikkerheden,
  for Unionen og dens medlemsstater, og
  styrke
  den strategiske selvstændighed, navnlig i 
  industriel
  og
  teknologisk henseende

, herunder cybersikkerheden,

styrke

industriel

teknologisk henseende

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra c a (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | at styrke det europæiske industrielle og videnskabelige økosystem på rumområdet ved etablering af en sammenhængende ramme, der forener europæisk ekspertise inden for uddannelse og knowhow, udvikling af konstruktions- og produktionskapaciteter på højt niveau og de strategiske visioner, som er fornødne i en stadigt mere konkurrencepræget sektor |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

at styrke det europæiske industrielle og videnskabelige økosystem på rumområdet ved etablering af en sammenhængende ramme, der forener europæisk ekspertise inden for uddannelse og knowhow, udvikling af konstruktions- og produktionskapaciteter på højt niveau og de strategiske visioner, som er fornødne i en stadigt mere konkurrencepræget sektor

at styrke det europæiske industrielle og videnskabelige økosystem på rumområdet ved etablering af en sammenhængende ramme, der forener europæisk ekspertise inden for uddannelse og knowhow, udvikling af konstruktions- og produktionskapaciteter på højt niveau og de strategiske visioner, som er fornødne i en stadigt mere konkurrencepræget sektor

Ændring 68

Ændring 68

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra d

Artikel 4 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | at fremme Unionens rolle på den internationale scene som en førende aktør i rumsektoren og styrke dens rolle, når det gælder håndtering af globale udfordringer og støtte til globale initiativer, bl.a. med hensyn til
  klimaændringer og
  bæredygtig udvikling. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

at fremme Unionens rolle på den internationale scene som en førende aktør i rumsektoren og styrke dens rolle, når det gælder håndtering af globale udfordringer og støtte til globale initiativer, bl.a. med hensyn til
  klimaændringer og
  bæredygtig udvikling.

klimaændringer og

| d) | at fremme Unionens rolle på den internationale scene som en førende aktør i rumsektoren og styrke dens rolle, når det gælder håndtering af globale udfordringer og støtte til globale initiativer, bl.a. med hensyn til bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

d)

at fremme Unionens rolle på den internationale scene som en førende aktør i rumsektoren og styrke dens rolle, når det gælder håndtering af globale udfordringer og støtte til globale initiativer, bl.a. med hensyn til bæredygtig udvikling.

Ændring 69

Ændring 69

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra d a (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | at styrke Unionens rumdiplomati og tilskynde til internationalt samarbejde for at øge bevidstheden om rummet som menneskehedens fælles arv |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

at styrke Unionens rumdiplomati og tilskynde til internationalt samarbejde for at øge bevidstheden om rummet som menneskehedens fælles arv

at styrke Unionens rumdiplomati og tilskynde til internationalt samarbejde for at øge bevidstheden om rummet som menneskehedens fælles arv

Ændring 70

Ændring 70

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra d b (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 — litra d b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | db) | at fremme Unionens teknologi og industri og støtte princippet om gensidighed og fair konkurrence på internationalt plan |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

db)

db)

at fremme Unionens teknologi og industri og støtte princippet om gensidighed og fair konkurrence på internationalt plan

at fremme Unionens teknologi og industri og støtte princippet om gensidighed og fair konkurrence på internationalt plan

Ændring 71

Ændring 71

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra d c (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 — litra d c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | dc) | at øge sikkerheden i Unionen og medlemsstaterne på forskellige områder, navnlig inden for transport (luftfart, herunder ubemandede luftfartøjer, jernbanetransport, skibsfart, vejtransport og selvkørende biler), anlæggelse og overvågning af infrastruktur, landovervågning og miljø. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

dc)

dc)

at øge sikkerheden i Unionen og medlemsstaterne på forskellige områder, navnlig inden for transport (luftfart, herunder ubemandede luftfartøjer, jernbanetransport, skibsfart, vejtransport og selvkørende biler), anlæggelse og overvågning af infrastruktur, landovervågning og miljø.

at øge sikkerheden i Unionen og medlemsstaterne på forskellige områder, navnlig inden for transport (luftfart, herunder ubemandede luftfartøjer, jernbanetransport, skibsfart, vejtransport og selvkørende biler), anlæggelse og overvågning af infrastruktur, landovervågning og miljø.

Ændring 72

Ændring 72

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 — litra a

Artikel 4 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | for Galileo og EGNOS: at tilvejebringe avancerede og, hvor det er relevant, sikre positionsbestemmelses-, navigationstidsbestemmelses- og tidsbestemmelsestjenester |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

for Galileo og EGNOS: at tilvejebringe avancerede og, hvor det er relevant, sikre positionsbestemmelses-, navigationstidsbestemmelses- og tidsbestemmelsestjenester

| a) | for Galileo og EGNOS: at tilvejebringe
  langsigtede og vedvarende
  avancerede og, hvor det er relevant, sikre positionsbestemmelses-, navigationstidsbestemmelses- og tidsbestemmelsestjenester |
| --- | --- |

a)

for Galileo og EGNOS: at tilvejebringe
  langsigtede og vedvarende
  avancerede og, hvor det er relevant, sikre positionsbestemmelses-, navigationstidsbestemmelses- og tidsbestemmelsestjenester

langsigtede og vedvarende

Ændring 73

Ændring 73

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 — litra b

Artikel 4 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | for Copernicus: at levere nøjagtige og pålidelige jordobservationsdata og -informationer, der tilvejebringes på et langsigtet grundlag, for at understøtte gennemførelsen og overvågningen af Unionens og medlemsstaternes
  politikker inden for miljø, klimaændringer, landbrug
  og
  udvikling af landdistrikter, civilbeskyttelse og sikkerhed samt den digitale økonomi |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

for Copernicus: at levere nøjagtige og pålidelige jordobservationsdata og -informationer, der tilvejebringes på et langsigtet grundlag, for at understøtte gennemførelsen og overvågningen af Unionens og medlemsstaternes
  politikker inden for miljø, klimaændringer, landbrug
  og
  udvikling af landdistrikter, civilbeskyttelse og sikkerhed samt den digitale økonomi

politikker inden for miljø, klimaændringer, landbrug

udvikling af landdistrikter, civilbeskyttelse og sikkerhed samt den digitale økonomi

| b) | for Copernicus: at levere nøjagtige og pålidelige jordobservationsdata og -informationer, der tilvejebringes på et langsigtet grundlag, for at understøtte gennemførelsen og overvågningen af Unionens og medlemsstaternes
  brugerdrevne politikker
  og
  foranstaltninger |
| --- | --- |

b)

for Copernicus: at levere nøjagtige og pålidelige jordobservationsdata og -informationer, der tilvejebringes på et langsigtet grundlag, for at understøtte gennemførelsen og overvågningen af Unionens og medlemsstaternes
  brugerdrevne politikker
  og
  foranstaltninger

brugerdrevne politikker

foranstaltninger

Ændring 74

Ændring 74

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 — litra c

Artikel 4 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | for kendskab til situationen i rummet (»SSA«): at forbedre SST-kapaciteter med henblik på at overvåge, spore og identificere rumobjekter, overvåge rumvejret og kortlægge og skabe netværk for medlemsstaternes NEO-kapaciteter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

for kendskab til situationen i rummet (»SSA«): at forbedre SST-kapaciteter med henblik på at overvåge, spore og identificere rumobjekter, overvåge rumvejret og kortlægge og skabe netværk for medlemsstaternes NEO-kapaciteter

| c) | for kendskab til situationen i rummet (»SSA«): at forbedre SST-kapaciteter med henblik på at overvåge, spore og identificere rumobjekter
  og rumaffald
  , overvåge rumvejret og kortlægge og skabe netværk for medlemsstaternes NEO-kapaciteter |
| --- | --- |

c)

for kendskab til situationen i rummet (»SSA«): at forbedre SST-kapaciteter med henblik på at overvåge, spore og identificere rumobjekter
  og rumaffald
  , overvåge rumvejret og kortlægge og skabe netværk for medlemsstaternes NEO-kapaciteter

og rumaffald

Ændring 75

Ændring 75

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 — litra e

Artikel 4 — stk. 2 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | at
  bidrage, hvor dette kræves i overensstemmelse med programmets behov, til
  selvstændig, sikker og omkostningseffektiv adgangskapacitet til rummet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

at
  bidrage, hvor dette kræves i overensstemmelse med programmets behov, til
  selvstændig, sikker og omkostningseffektiv adgangskapacitet til rummet

bidrage, hvor dette kræves i overensstemmelse med programmets behov, til

| e) | at
  sikre
  selvstændig, sikker og omkostningseffektiv adgangskapacitet til rummet |
| --- | --- |

e)

at
  sikre
  selvstændig, sikker og omkostningseffektiv adgangskapacitet til rummet

sikre

Ændring 76

Ændring 76

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 — litra f

Artikel 4 — stk. 2 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | at
  støtte og styrke konkurrenceevne, iværksætterånd, færdigheder
  og
  innovative kapaciteter hos juridiske og fysiske personer
  i Unionen
  , som er aktive eller ønsker at være aktive inden
  for
  denne sektor, navnlig for så vidt angår små og mellemstore virksomheder
  og
  nystartede virksomheders stilling og behov |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

at
  støtte og styrke konkurrenceevne, iværksætterånd, færdigheder
  og
  innovative kapaciteter hos juridiske og fysiske personer
  i Unionen
  , som er aktive eller ønsker at være aktive inden
  for
  denne sektor, navnlig for så vidt angår små og mellemstore virksomheder
  og
  nystartede virksomheders stilling og behov

støtte og styrke konkurrenceevne, iværksætterånd, færdigheder

innovative kapaciteter hos juridiske og fysiske personer

, som er aktive eller ønsker at være aktive inden

denne sektor, navnlig for så vidt angår små og mellemstore virksomheder

nystartede virksomheders stilling og behov

| f) | at
  fremme udviklingen af en stærk
  og
  konkurrencedygtig rumøkonomi
  i Unionen
  og maksimere mulighederne
  for
  EU-virksomheder i alle størrelser
  og
  i alle Unionens regioner. |
| --- | --- |

f)

at
  fremme udviklingen af en stærk
  og
  konkurrencedygtig rumøkonomi
  i Unionen
  og maksimere mulighederne
  for
  EU-virksomheder i alle størrelser
  og
  i alle Unionens regioner.

fremme udviklingen af en stærk

konkurrencedygtig rumøkonomi

og maksimere mulighederne

EU-virksomheder i alle størrelser

i alle Unionens regioner.

Ændring 77

Ændring 77

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — indledning

Artikel 5 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Programmet støtter: | Programmet støtter
  i synergi med andre af Unionens og Den Europæiske Rumorganisations programmer og finansieringsordninger
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Programmet støtter:

Programmet støtter
  i synergi med andre af Unionens og Den Europæiske Rumorganisations programmer og finansieringsordninger
  :

i synergi med andre af Unionens og Den Europæiske Rumorganisations programmer og finansieringsordninger

Ændring 78

Ændring 78

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra a

Artikel 5 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | levering af opsendelsestjenester i overensstemmelse med
  programmets behov |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

levering af opsendelsestjenester i overensstemmelse med
  programmets behov

programmets behov

| a) | levering af opsendelsestjenester
  til programmet, herunder aggregerede opsendelsestjenester til Unionen og til andre enheder på disses anmodning, under hensyntagen til Unionens væsentlige sikkerhedsinteresser
  i overensstemmelse med
  artikel 25 med henblik på at forbedre europæiske opsendelsestjenesters og industriers konkurrenceevne på det globale marked |
| --- | --- |

a)

levering af opsendelsestjenester
  til programmet, herunder aggregerede opsendelsestjenester til Unionen og til andre enheder på disses anmodning, under hensyntagen til Unionens væsentlige sikkerhedsinteresser
  i overensstemmelse med
  artikel 25 med henblik på at forbedre europæiske opsendelsestjenesters og industriers konkurrenceevne på det globale marked

til programmet, herunder aggregerede opsendelsestjenester til Unionen og til andre enheder på disses anmodning, under hensyntagen til Unionens væsentlige sikkerhedsinteresser

artikel 25 med henblik på at forbedre europæiske opsendelsestjenesters og industriers konkurrenceevne på det globale marked

Ændring 79

Ændring 79

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra b

Artikel 5 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | udviklingsaktiviteter i relation til selvstændig, pålidelig og omkostningseffektiv adgang til rummet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

udviklingsaktiviteter i relation til selvstændig, pålidelig og omkostningseffektiv adgang til rummet

| b) | udviklingsaktiviteter i relation til selvstændig, pålidelig og omkostningseffektiv adgang til rummet
  , herunder alternative opsendelsesteknologier og innovative systemer eller tjenester, under hensyntagen til Unionens og dens medlemsstaters væsentlige sikkerhedsinteresser som omhandlet i artikel 25 |
| --- | --- |

b)

udviklingsaktiviteter i relation til selvstændig, pålidelig og omkostningseffektiv adgang til rummet
  , herunder alternative opsendelsesteknologier og innovative systemer eller tjenester, under hensyntagen til Unionens og dens medlemsstaters væsentlige sikkerhedsinteresser som omhandlet i artikel 25

, herunder alternative opsendelsesteknologier og innovative systemer eller tjenester, under hensyntagen til Unionens og dens medlemsstaters væsentlige sikkerhedsinteresser som omhandlet i artikel 25

Ændring 80

Ændring 80

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra c

Artikel 5 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | hvor dette
  kræves i henhold
  til programmets
  behov
  ,
  de
  nødvendige tilpasninger af jordbaseret infrastruktur. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

hvor dette
  kræves i henhold
  til programmets
  behov
  ,
  de
  nødvendige tilpasninger af jordbaseret infrastruktur.

kræves i henhold

behov

de

| c) | hvor dette
  er nødvendigt af hensyn
  til programmets
  mål
  ,
  den
  nødvendige
  støtte til vedligeholdelse,
  tilpasninger
  og udvikling
  af jordbaseret infrastruktur
  , navnlig eksisterende infrastruktur, raketforsøgsområder og forskningscentre
  . |
| --- | --- |

c)

hvor dette
  er nødvendigt af hensyn
  til programmets
  mål
  ,
  den
  nødvendige
  støtte til vedligeholdelse,
  tilpasninger
  og udvikling
  af jordbaseret infrastruktur
  , navnlig eksisterende infrastruktur, raketforsøgsområder og forskningscentre
  .

er nødvendigt af hensyn

mål

den

støtte til vedligeholdelse,

og udvikling

, navnlig eksisterende infrastruktur, raketforsøgsområder og forskningscentre

Ændring 81

Ændring 81

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — overskrift

Artikel 6 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Foranstaltninger til støtte for en innovativ EU-rumsektor | Foranstaltninger til støtte for en innovativ
  og konkurrencedygtig
  EU-rumsektor |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Foranstaltninger til støtte for en innovativ EU-rumsektor

Foranstaltninger til støtte for en innovativ
  og konkurrencedygtig
  EU-rumsektor

og konkurrencedygtig

Ændring 82

Ændring 82

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra a

Artikel 6 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | innovationsaktiviteter til optimal udnyttelse af rumteknologier, -infrastrukturer eller -tjenester |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

innovationsaktiviteter til optimal udnyttelse af rumteknologier, -infrastrukturer eller -tjenester

| a) | innovationsaktiviteter til
  udvikling og
  optimal udnyttelse af rumteknologier, -infrastrukturer eller -tjenester |
| --- | --- |

a)

innovationsaktiviteter til
  udvikling og
  optimal udnyttelse af rumteknologier, -infrastrukturer eller -tjenester

udvikling og

Ændring 83

Ændring 83

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra a a (nyt)

Artikel 6 — stk. 1 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | passende foranstaltninger til fremme af udbredelsen af innovative løsninger, der hidrører fra forsknings- og innovationsaktiviteter, navnlig gennem synergier med andre EU-fonde såsom Horisont Europa og InvestEU, med henblik på at støtte udviklingen af aftagerled for alle programmets komponenter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

passende foranstaltninger til fremme af udbredelsen af innovative løsninger, der hidrører fra forsknings- og innovationsaktiviteter, navnlig gennem synergier med andre EU-fonde såsom Horisont Europa og InvestEU, med henblik på at støtte udviklingen af aftagerled for alle programmets komponenter

passende foranstaltninger til fremme af udbredelsen af innovative løsninger, der hidrører fra forsknings- og innovationsaktiviteter, navnlig gennem synergier med andre EU-fonde såsom Horisont Europa og InvestEU, med henblik på at støtte udviklingen af aftagerled for alle programmets komponenter

Ændring 84

Ændring 84

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra a b (nyt)

Artikel 6 — stk. 1 — litra a b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ab) | styrkelse af den europæiske rumsektor på eksportmarkedet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ab)

ab)

styrkelse af den europæiske rumsektor på eksportmarkedet

styrkelse af den europæiske rumsektor på eksportmarkedet

Ændring 85

Ændring 85

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra b

Artikel 6 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | etablering af rumrelaterede innovationspartnerskaber til udvikling af innovative varer eller tjenesteydelser og med henblik på efterfølgende indkøb af de heraf resulterende
  varer
  eller tjenesteydelser |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

etablering af rumrelaterede innovationspartnerskaber til udvikling af innovative varer eller tjenesteydelser og med henblik på efterfølgende indkøb af de heraf resulterende
  varer
  eller tjenesteydelser

varer

| b) | etablering af rumrelaterede innovationspartnerskaber til udvikling af innovative varer eller tjenesteydelser og med henblik på efterfølgende indkøb af de heraf resulterende
  produkter
  eller tjenesteydelser
  til programmets behov |
| --- | --- |

b)

etablering af rumrelaterede innovationspartnerskaber til udvikling af innovative varer eller tjenesteydelser og med henblik på efterfølgende indkøb af de heraf resulterende
  produkter
  eller tjenesteydelser
  til programmets behov

produkter

til programmets behov

Ændring 86

Ændring 86

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra b a (nyt)

Artikel 6 — stk. 1 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | udformning, afprøvning, gennemførelse og udbredelse af datastyrede interoperable rumløsninger til offentlige tjenester, fremme af innovation og etablering af fælles rammer med henblik på at indfri det fulde potentiale af de offentlige forvaltningers tjenester for borgere og virksomheder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

udformning, afprøvning, gennemførelse og udbredelse af datastyrede interoperable rumløsninger til offentlige tjenester, fremme af innovation og etablering af fælles rammer med henblik på at indfri det fulde potentiale af de offentlige forvaltningers tjenester for borgere og virksomheder

udformning, afprøvning, gennemførelse og udbredelse af datastyrede interoperable rumløsninger til offentlige tjenester, fremme af innovation og etablering af fælles rammer med henblik på at indfri det fulde potentiale af de offentlige forvaltningers tjenester for borgere og virksomheder

Ændring 87

Ændring 87

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra c

Artikel 6 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | iværksætteri, fra indledningsfasen til ekspansion, i overensstemmelse med artikel 21
  og
  andre bestemmelser om adgang til finansiering som fastsat i artikel 18 og kapitel I i afsnit III |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

iværksætteri, fra indledningsfasen til ekspansion, i overensstemmelse med artikel 21
  og
  andre bestemmelser om adgang til finansiering som fastsat i artikel 18 og kapitel I i afsnit III

og

| c) | iværksætteri,
  herunder
  fra indledningsfasen til ekspansion, i overensstemmelse med artikel 21
  og ved at anvende
  andre bestemmelser om adgang til finansiering som fastsat i artikel 18 og kapitel I i afsnit III |
| --- | --- |

c)

iværksætteri,
  herunder
  fra indledningsfasen til ekspansion, i overensstemmelse med artikel 21
  og ved at anvende
  andre bestemmelser om adgang til finansiering som fastsat i artikel 18 og kapitel I i afsnit III

herunder

og ved at anvende

Ændring 88

Ændring 88

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra d

Artikel 6 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | samarbejde
  mellem foretagender
  i form af rumcentre, der på regionalt og nationalt plan samler aktører fra rumsektoren og den digitale sektor samt brugere, og som yder støtte til borgere og virksomheder til fremme af iværksætteri og færdigheder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

samarbejde
  mellem foretagender
  i form af rumcentre, der på regionalt og nationalt plan samler aktører fra rumsektoren og den digitale sektor samt brugere, og som yder støtte til borgere og virksomheder til fremme af iværksætteri og færdigheder

mellem foretagender

| d) | samarbejde i form af
  et netværk af
  rumcentre, der
  navnlig
  på regionalt og nationalt plan samler aktører fra rumsektoren og den digitale sektor samt brugere, og som yder støtte
  , faciliteter og tjenesteydelser
  til borgere og virksomheder til fremme af iværksætteri og færdigheder
  og fremmer samarbejde mellem rumcentrene og de digitale innovationsknudepunkter, der er oprettet under programmet for det digitale Europa |
| --- | --- |

d)

samarbejde i form af
  et netværk af
  rumcentre, der
  navnlig
  på regionalt og nationalt plan samler aktører fra rumsektoren og den digitale sektor samt brugere, og som yder støtte
  , faciliteter og tjenesteydelser
  til borgere og virksomheder til fremme af iværksætteri og færdigheder
  og fremmer samarbejde mellem rumcentrene og de digitale innovationsknudepunkter, der er oprettet under programmet for det digitale Europa

et netværk af

navnlig

, faciliteter og tjenesteydelser

og fremmer samarbejde mellem rumcentrene og de digitale innovationsknudepunkter, der er oprettet under programmet for det digitale Europa

Ændring 89

Ændring 89

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra d a (nyt)

Artikel 6 — stk. 1 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | den mulige udvikling af en strategi baseret på »modellen med første kontrakt« med alle relevante aktører i den offentlige og den private sektor til støtte for udviklingen af nystartede virksomheder inden for rumsektoren. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

den mulige udvikling af en strategi baseret på »modellen med første kontrakt« med alle relevante aktører i den offentlige og den private sektor til støtte for udviklingen af nystartede virksomheder inden for rumsektoren.

den mulige udvikling af en strategi baseret på »modellen med første kontrakt« med alle relevante aktører i den offentlige og den private sektor til støtte for udviklingen af nystartede virksomheder inden for rumsektoren.

Ændring 90

Ændring 90

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra d b (nyt)

Artikel 6 — stk. 1 — litra d b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | db) | synergier med transport- og rumsektoren samt den digitale sektor for at fremme en bredere anvendelse af nye teknologier (såsom e-opkald, digitale fartskrivere, trafikovervågning og -styring, selvkørende og ubemandede køretøjer og droner) og tilgodese behovene for sikker og sømløs konnektivitet, robust positionering, intermodalitet og interoperabilitet og derved forbedre transportydelsernes og industriens konkurrenceevne |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

db)

db)

synergier med transport- og rumsektoren samt den digitale sektor for at fremme en bredere anvendelse af nye teknologier (såsom e-opkald, digitale fartskrivere, trafikovervågning og -styring, selvkørende og ubemandede køretøjer og droner) og tilgodese behovene for sikker og sømløs konnektivitet, robust positionering, intermodalitet og interoperabilitet og derved forbedre transportydelsernes og industriens konkurrenceevne

synergier med transport- og rumsektoren samt den digitale sektor for at fremme en bredere anvendelse af nye teknologier (såsom e-opkald, digitale fartskrivere, trafikovervågning og -styring, selvkørende og ubemandede køretøjer og droner) og tilgodese behovene for sikker og sømløs konnektivitet, robust positionering, intermodalitet og interoperabilitet og derved forbedre transportydelsernes og industriens konkurrenceevne

Ændring 91

Ændring 91

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra e

Artikel 6 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | formidling af uddannelsesaktiviteter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

formidling af uddannelsesaktiviteter

| e) | formidling af uddannelsesaktiviteter
  med henblik på at udvikle avancerede rumfærdigheder |
| --- | --- |

e)

formidling af uddannelsesaktiviteter
  med henblik på at udvikle avancerede rumfærdigheder

med henblik på at udvikle avancerede rumfærdigheder

Ændring 92

Ændring 92

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra f

Artikel 6 — stk. 1 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | adgang til behandlings- og testfaciliteter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

adgang til behandlings- og testfaciliteter

| f) | adgang til behandlings- og testfaciliteter
  for fagfolk i den private og offentlige sektor, studerende og iværksættere |
| --- | --- |

f)

adgang til behandlings- og testfaciliteter
  for fagfolk i den private og offentlige sektor, studerende og iværksættere

for fagfolk i den private og offentlige sektor, studerende og iværksættere

Ændring 93

Ændring 93

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 2 — litra c

Artikel 7 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | ikke indrømmes et tredjeland eller en international organisation beslutningskompetence over programmet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

ikke indrømmes et tredjeland eller en international organisation beslutningskompetence over programmet

| c) | ikke indrømmes et tredjeland eller en international organisation beslutningskompetence over programmet
  eller, hvis det er relevant, adgang til følsomme eller klassificerede informationer |
| --- | --- |

c)

ikke indrømmes et tredjeland eller en international organisation beslutningskompetence over programmet
  eller, hvis det er relevant, adgang til følsomme eller klassificerede informationer

eller, hvis det er relevant, adgang til følsomme eller klassificerede informationer

Ændring 94

Ændring 94

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 2 — litra d a (nyt)

Artikel 7 — stk. 2 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | tages højde for at opretholde Unionens strategiske interesser og suverænitet på alle berørte områder, herunder europæisk teknologisk eller industriel strategisk selvstændighed, hvis det er relevant |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

tages højde for at opretholde Unionens strategiske interesser og suverænitet på alle berørte områder, herunder europæisk teknologisk eller industriel strategisk selvstændighed, hvis det er relevant

tages højde for at opretholde Unionens strategiske interesser og suverænitet på alle berørte områder, herunder europæisk teknologisk eller industriel strategisk selvstændighed, hvis det er relevant

Ændring 95

Ændring 95

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 3

Artikel 9 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at kontrakter, aftaler og andre ordninger i forbindelse med de aktiviteter, der er nævnt i stk.
  1
  , indeholder bestemmelser om en passende
  ejerskabsordning
  for disse aktiver og, for så vidt angår litra c), at Unionen frit kan anvende PRS-modtagerne i overensstemmelse med afgørelse nr. 1104/2011/EU. | 3.   Kommissionen træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at kontrakter, aftaler og andre ordninger i forbindelse med de aktiviteter, der er nævnt i stk. 
  2
  , indeholder bestemmelser om en passende
  ejerskabs- og brugsordning
  for disse aktiver og, for så vidt angår litra c), at Unionen frit kan anvende
  og give tilladelse til brugen af
  PRS-modtagerne i overensstemmelse med afgørelse nr. 1104/2011/EU. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Kommissionen træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at kontrakter, aftaler og andre ordninger i forbindelse med de aktiviteter, der er nævnt i stk.
  1
  , indeholder bestemmelser om en passende
  ejerskabsordning
  for disse aktiver og, for så vidt angår litra c), at Unionen frit kan anvende PRS-modtagerne i overensstemmelse med afgørelse nr. 1104/2011/EU.

3.   Kommissionen træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at kontrakter, aftaler og andre ordninger i forbindelse med de aktiviteter, der er nævnt i stk. 
  2
  , indeholder bestemmelser om en passende
  ejerskabs- og brugsordning
  for disse aktiver og, for så vidt angår litra c), at Unionen frit kan anvende
  og give tilladelse til brugen af
  PRS-modtagerne i overensstemmelse med afgørelse nr. 1104/2011/EU.

Ændring 96

Ændring 96

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1

Artikel 10 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| De tjenester, data og informationer, som leveres af programmets komponenter, skal leveres uden nogen udtrykkelig eller underforstået garanti for så vidt angår deres kvalitet, nøjagtighed, tilgængelighed, pålidelighed, hastighed og egnethed til ethvert formål. I den forbindelse træffer Kommissionen de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at brugere af disse tjenester, data og informationer på passende vis informeres om, at der ikke foreligger en sådan garanti. | De tjenester, data og informationer, som leveres af programmets komponenter, skal leveres uden nogen udtrykkelig eller underforstået garanti for så vidt angår deres kvalitet, nøjagtighed, tilgængelighed, pålidelighed, hastighed og egnethed til ethvert formål
  , medmindre en sådan garanti er påkrævet i henhold til den gældende EU-lovgivning med henblik på leveringen af de pågældende tjenester
  . I den forbindelse træffer Kommissionen de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at brugere af disse tjenester, data og informationer på passende vis informeres om, at der ikke foreligger en sådan garanti. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

De tjenester, data og informationer, som leveres af programmets komponenter, skal leveres uden nogen udtrykkelig eller underforstået garanti for så vidt angår deres kvalitet, nøjagtighed, tilgængelighed, pålidelighed, hastighed og egnethed til ethvert formål. I den forbindelse træffer Kommissionen de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at brugere af disse tjenester, data og informationer på passende vis informeres om, at der ikke foreligger en sådan garanti.

De tjenester, data og informationer, som leveres af programmets komponenter, skal leveres uden nogen udtrykkelig eller underforstået garanti for så vidt angår deres kvalitet, nøjagtighed, tilgængelighed, pålidelighed, hastighed og egnethed til ethvert formål
  , medmindre en sådan garanti er påkrævet i henhold til den gældende EU-lovgivning med henblik på leveringen af de pågældende tjenester
  . I den forbindelse træffer Kommissionen de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at brugere af disse tjenester, data og informationer på passende vis informeres om, at der ikke foreligger en sådan garanti.

, medmindre en sådan garanti er påkrævet i henhold til den gældende EU-lovgivning med henblik på leveringen af de pågældende tjenester

Ændring 97

Ændring 97

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 1 — afsnit 1

Artikel 11 — stk. 1 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på [16] mia. EUR i løbende priser. | Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på [16,9 ] mia. EUR i løbende priser. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på [16] mia. EUR i løbende priser.

Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på [16,9 ] mia. EUR i løbende priser.

Ændring 98

Ændring 98

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 1 — afsnit 2 — litra b

Artikel 11 — stk. 1 — afsnit 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | for Copernicus: [
  5,8
  ] mia. EUR |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

for Copernicus: [
  5,8
  ] mia. EUR

5,8

| b) | for Copernicus: [
  6
  ] mia. EUR |
| --- | --- |

b)

for Copernicus: [
  6
  ] mia. EUR

6

Ændring 99

Ændring 99

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 1 — afsnit 2 — litra c

Artikel 11 — stk. 1 — afsnit 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | for SSA/GOVSATCOM: [0,5 ] mia. EUR. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

for SSA/GOVSATCOM: [0,5 ] mia. EUR.

| c) | for SSA/GOVSATCOM: [1,2 ] mia. EUR. |
| --- | --- |

c)

for SSA/GOVSATCOM: [1,2 ] mia. EUR.

Ændring 100

Ændring 100

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 2

Artikel 11 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Tværgående aktiviteter i henhold til artikel
  3
  finansieres inden for rammerne af programmets komponenter. | 2.   Tværgående aktiviteter i henhold til artikel 
  3, 5 og 6
  finansieres inden for rammerne af programmets komponenter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Tværgående aktiviteter i henhold til artikel
  3
  finansieres inden for rammerne af programmets komponenter.

2.   Tværgående aktiviteter i henhold til artikel 
  3, 5 og 6
  finansieres inden for rammerne af programmets komponenter.

Ændring 101

Ændring 101

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 1 — litra a

Artikel 14 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | med henblik på i 
  alle medlemsstater,
  via forsyningskæden, at fremme en så bred og åben deltagelse som muligt af nystartede virksomheder, nytilkomne og små og mellemstore virksomheder
  og andre økonomiske aktører
  , heriblandt kravet om at pålægge tilbudsgiverne at give en del af kontrakten i underentreprise |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

med henblik på i 
  alle medlemsstater,
  via forsyningskæden, at fremme en så bred og åben deltagelse som muligt af nystartede virksomheder, nytilkomne og små og mellemstore virksomheder
  og andre økonomiske aktører
  , heriblandt kravet om at pålægge tilbudsgiverne at give en del af kontrakten i underentreprise

alle medlemsstater,

og andre økonomiske aktører

| a) | med henblik på i 
  hele Unionen og
  via forsyningskæden at fremme en så bred og åben deltagelse som muligt af
  alle økonomiske aktører, navnlig
  nystartede virksomheder, nytilkomne og små og mellemstore virksomheder, heriblandt kravet om at pålægge tilbudsgiverne at give en del af kontrakten i underentreprise |
| --- | --- |

a)

med henblik på i 
  hele Unionen og
  via forsyningskæden at fremme en så bred og åben deltagelse som muligt af
  alle økonomiske aktører, navnlig
  nystartede virksomheder, nytilkomne og små og mellemstore virksomheder, heriblandt kravet om at pålægge tilbudsgiverne at give en del af kontrakten i underentreprise

hele Unionen og

alle økonomiske aktører, navnlig

Ændring 102

Ændring 102

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 1 — litra d

Artikel 14 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | med henblik på at fremme Unionens selvstændighed, navnlig i teknologisk henseende |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

med henblik på at fremme Unionens selvstændighed, navnlig i teknologisk henseende

| d) | med henblik på at fremme Unionens
  strategiske
  selvstændighed, navnlig i teknologisk henseende
  , i hele værdikæden |
| --- | --- |

d)

med henblik på at fremme Unionens
  strategiske
  selvstændighed, navnlig i teknologisk henseende
  , i hele værdikæden

strategiske

, i hele værdikæden

Ændring 103

Ændring 103

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 1 — litra d a (nyt)

Artikel 14 — stk. 1 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | at følge principperne om åben adgang og loyal konkurrence i hele den industrielle forsyningskæde, udbud på baggrund af gennemsigtig og rettidig information, klar meddelelse om gældende regler for offentlige indkøb, udvælgelses- og tildelingskriterier og andre relevante oplysninger, så der er lige vilkår for alle potentielle tilbudsgivere |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

at følge principperne om åben adgang og loyal konkurrence i hele den industrielle forsyningskæde, udbud på baggrund af gennemsigtig og rettidig information, klar meddelelse om gældende regler for offentlige indkøb, udvælgelses- og tildelingskriterier og andre relevante oplysninger, så der er lige vilkår for alle potentielle tilbudsgivere

at følge principperne om åben adgang og loyal konkurrence i hele den industrielle forsyningskæde, udbud på baggrund af gennemsigtig og rettidig information, klar meddelelse om gældende regler for offentlige indkøb, udvælgelses- og tildelingskriterier og andre relevante oplysninger, så der er lige vilkår for alle potentielle tilbudsgivere

Ændring 104

Ændring 104

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1

Artikel 1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   For at opmuntre nye aktører, små og mellemstore virksomheder og nyopstartede virksomheder og tilbyde den bredest mulige geografiske dækning, samtidigt med at Unionens strategiske selvstændighed beskyttes,
  kan
  den ordregivende myndighed kræve, at tilbudsgiveren giver en del af kontrakten i underentreprise, ved hjælp af konkurrencebaserede udbud på de relevante niveauer for underentreprise, til andre virksomheder end dem, der tilhører tilbudsgiverens koncern. | 1.   For at opmuntre nye aktører,
  navnlig
  små og mellemstore virksomheder og nyopstartede virksomheder, og tilbyde den bredest mulige geografiske dækning, samtidigt med at Unionens strategiske selvstændighed beskyttes,
  bestræber
  den ordregivende myndighed
  sig på at
  kræve, at tilbudsgiveren giver en del af kontrakten i underentreprise, ved hjælp af konkurrencebaserede udbud på de relevante niveauer for underentreprise, til andre virksomheder end dem, der tilhører tilbudsgiverens koncern. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   For at opmuntre nye aktører, små og mellemstore virksomheder og nyopstartede virksomheder og tilbyde den bredest mulige geografiske dækning, samtidigt med at Unionens strategiske selvstændighed beskyttes,
  kan
  den ordregivende myndighed kræve, at tilbudsgiveren giver en del af kontrakten i underentreprise, ved hjælp af konkurrencebaserede udbud på de relevante niveauer for underentreprise, til andre virksomheder end dem, der tilhører tilbudsgiverens koncern.

1.   For at opmuntre nye aktører,
  navnlig
  små og mellemstore virksomheder og nyopstartede virksomheder, og tilbyde den bredest mulige geografiske dækning, samtidigt med at Unionens strategiske selvstændighed beskyttes,
  bestræber
  den ordregivende myndighed
  sig på at
  kræve, at tilbudsgiveren giver en del af kontrakten i underentreprise, ved hjælp af konkurrencebaserede udbud på de relevante niveauer for underentreprise, til andre virksomheder end dem, der tilhører tilbudsgiverens koncern.

Ændring 105

Ændring 105

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 2

Artikel 17 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Den ordregivende myndighed udtrykker den krævede del af kontrakten, der skal gives i underentreprise, i en ramme fra en minimumsprocentsats til en maksimumsprocentsats. | 2.   Den ordregivende myndighed udtrykker den krævede del af kontrakten, der skal gives i underentreprise
  til industri på alle niveauer, jf. stk. 1
  , i en ramme fra en minimumsprocentsats til en maksimumsprocentsats; |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Den ordregivende myndighed udtrykker den krævede del af kontrakten, der skal gives i underentreprise, i en ramme fra en minimumsprocentsats til en maksimumsprocentsats.

2.   Den ordregivende myndighed udtrykker den krævede del af kontrakten, der skal gives i underentreprise
  til industri på alle niveauer, jf. stk. 1
  , i en ramme fra en minimumsprocentsats til en maksimumsprocentsats;

Ændring 106

Ændring 106

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 3

Artikel 17 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Enhver fravigelse fra et krav i overensstemmelse med stk. 1 skal begrundes af tilbudsgiveren. | 3.   Enhver fravigelse fra et krav i overensstemmelse med stk. 1 skal begrundes af tilbudsgiveren
  og vurderes af den ordregivende myndighed
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Enhver fravigelse fra et krav i overensstemmelse med stk. 1 skal begrundes af tilbudsgiveren.

3.   Enhver fravigelse fra et krav i overensstemmelse med stk. 1 skal begrundes af tilbudsgiveren
  og vurderes af den ordregivende myndighed
  .

Ændring 107

Ændring 107

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 2

Artikel 19 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| I tilfælde af en fælles indkaldelse fastsættes der fælles procedurer for udvælgelse og evaluering af forslagene. Procedurerne
  skal involvere
  en afbalanceret gruppe af uafhængige eksperter, som udpeges af begge parter. | I tilfælde af en fælles indkaldelse fastsættes der fælles procedurer for udvælgelse og evaluering af forslagene. Procedurerne
  involverer
  en afbalanceret gruppe af uafhængige eksperter, som udpeges af begge parter.
  Eksperterne må ikke vurdere, rådgive om eller bistå i spørgsmål, med hensyn til hvilke de har en interessekonflikt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

I tilfælde af en fælles indkaldelse fastsættes der fælles procedurer for udvælgelse og evaluering af forslagene. Procedurerne
  skal involvere
  en afbalanceret gruppe af uafhængige eksperter, som udpeges af begge parter.

skal involvere

I tilfælde af en fælles indkaldelse fastsættes der fælles procedurer for udvælgelse og evaluering af forslagene. Procedurerne
  involverer
  en afbalanceret gruppe af uafhængige eksperter, som udpeges af begge parter.
  Eksperterne må ikke vurdere, rådgive om eller bistå i spørgsmål, med hensyn til hvilke de har en interessekonflikt.

involverer

Eksperterne må ikke vurdere, rådgive om eller bistå i spørgsmål, med hensyn til hvilke de har en interessekonflikt.

Ændring 108

Ændring 108

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 1

Artikel 24 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Ud over bestemmelserne i finansforordningens [artikel 165] kan Kommissionen
  og
  agenturet gennemføre fælles udbudsprocedurer med Den Europæiske Rumorganisation eller andre internationale organisationer, som er involveret i gennemførelsen af komponenterne i programmet. | 1.   Ud over bestemmelserne i finansforordningens [artikel 165] kan Kommissionen
  eller
  agenturet gennemføre fælles udbudsprocedurer med Den Europæiske Rumorganisation eller andre internationale organisationer, som er involveret i gennemførelsen af komponenterne i programmet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Ud over bestemmelserne i finansforordningens [artikel 165] kan Kommissionen
  og
  agenturet gennemføre fælles udbudsprocedurer med Den Europæiske Rumorganisation eller andre internationale organisationer, som er involveret i gennemførelsen af komponenterne i programmet.

1.   Ud over bestemmelserne i finansforordningens [artikel 165] kan Kommissionen
  eller
  agenturet gennemføre fælles udbudsprocedurer med Den Europæiske Rumorganisation eller andre internationale organisationer, som er involveret i gennemførelsen af komponenterne i programmet.

Ændring 110

Ændring 110

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 1 — litra a

Artikel 27 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | en klar fordeling af opgaver og ansvar mellem de enheder, der er involveret i programmets gennemførelse, navnlig mellem medlemsstaterne, Kommissionen, agenturet og Den Europæiske Rumorganisation |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

en klar fordeling af opgaver og ansvar mellem de enheder, der er involveret i programmets gennemførelse, navnlig mellem medlemsstaterne, Kommissionen, agenturet og Den Europæiske Rumorganisation

| a) | en klar fordeling af opgaver og ansvar mellem de enheder, der er involveret i programmets gennemførelse, navnlig mellem medlemsstaterne, Kommissionen, agenturet og Den Europæiske Rumorganisation
  , ud fra den enkelte enheds kompetencer, for at forbedre gennemsigtigheden, effektiviteten og omkostningseffektiviteten og undgå overlapning af aktiviteter |
| --- | --- |

a)

en klar fordeling af opgaver og ansvar mellem de enheder, der er involveret i programmets gennemførelse, navnlig mellem medlemsstaterne, Kommissionen, agenturet og Den Europæiske Rumorganisation
  , ud fra den enkelte enheds kompetencer, for at forbedre gennemsigtigheden, effektiviteten og omkostningseffektiviteten og undgå overlapning af aktiviteter

, ud fra den enkelte enheds kompetencer, for at forbedre gennemsigtigheden, effektiviteten og omkostningseffektiviteten og undgå overlapning af aktiviteter

Ændring 111

Ændring 111

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 1 — litra b

Artikel 27 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | stærk kontrol med programmet, herunder at alle enheder strengt overholder omkostninger og
  tidsplan
  på deres ansvarsområder i overensstemmelse med denne forordning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

stærk kontrol med programmet, herunder at alle enheder strengt overholder omkostninger og
  tidsplan
  på deres ansvarsområder i overensstemmelse med denne forordning

tidsplan

| b) | stærk kontrol med programmet, herunder at alle enheder strengt overholder omkostninger og
  teknisk gennemførelse
  på deres ansvarsområder i overensstemmelse med denne forordning |
| --- | --- |

b)

stærk kontrol med programmet, herunder at alle enheder strengt overholder omkostninger og
  teknisk gennemførelse
  på deres ansvarsområder i overensstemmelse med denne forordning

teknisk gennemførelse

Ændring 112

Ændring 112

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 1 — litra d

Artikel 27 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | systematisk hensyntagen til behovene hos brugerne af de tjenester, der leveres af programmets komponenter, samt til den videnskabelige og tekniske udvikling i forbindelse med disse tjenester |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

systematisk hensyntagen til behovene hos brugerne af de tjenester, der leveres af programmets komponenter, samt til den videnskabelige og tekniske udvikling i forbindelse med disse tjenester

| d) | systematisk hensyntagen til behovene hos brugerne af de tjenester, der leveres af programmets komponenter, samt til den videnskabelige og tekniske udvikling i forbindelse med disse tjenester
  , herunder gennem høring af de rådgivende brugerfora på nationalt og EU-plan |
| --- | --- |

d)

systematisk hensyntagen til behovene hos brugerne af de tjenester, der leveres af programmets komponenter, samt til den videnskabelige og tekniske udvikling i forbindelse med disse tjenester
  , herunder gennem høring af de rådgivende brugerfora på nationalt og EU-plan

, herunder gennem høring af de rådgivende brugerfora på nationalt og EU-plan

Ændring 113

Ændring 113

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 2

Artikel 28 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen eller, når det gælder de opgaver, der er nævnt i artikel 30, agenturet kan overdrage særlige opgaver til medlemsstaterne eller
  nationale organer eller
  til grupper af disse medlemsstater
  eller nationale organer
  . Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre driften af programmet og fremme anvendelsen heraf, bl.a. ved at bistå med beskyttelsen af de frekvenser, der er nødvendige for programmet. | 2.   Kommissionen eller, når det gælder de opgaver, der er nævnt i artikel 30, agenturet kan overdrage særlige opgaver til medlemsstaterne eller til grupper af disse medlemsstater
  i henhold til overenskomst i hvert enkelt tilfælde
  . Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre driften af programmet og fremme anvendelsen heraf, bl.a. ved at bistå med beskyttelsen af de frekvenser, der er nødvendige for programmet
  , på et passende niveau
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Kommissionen eller, når det gælder de opgaver, der er nævnt i artikel 30, agenturet kan overdrage særlige opgaver til medlemsstaterne eller
  nationale organer eller
  til grupper af disse medlemsstater
  eller nationale organer
  . Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre driften af programmet og fremme anvendelsen heraf, bl.a. ved at bistå med beskyttelsen af de frekvenser, der er nødvendige for programmet.

2.   Kommissionen eller, når det gælder de opgaver, der er nævnt i artikel 30, agenturet kan overdrage særlige opgaver til medlemsstaterne eller til grupper af disse medlemsstater
  i henhold til overenskomst i hvert enkelt tilfælde
  . Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre driften af programmet og fremme anvendelsen heraf, bl.a. ved at bistå med beskyttelsen af de frekvenser, der er nødvendige for programmet
  , på et passende niveau
  .

Ændring 114

Ændring 114

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 28 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterne hører slutbrugerfællesskaberne på proaktiv og koordineret vis, navnlig med hensyn til Galileo, EGNOS og Copernicus, bl.a. ved hjælp af rådgivende brugerfora. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Medlemsstaterne hører slutbrugerfællesskaberne på proaktiv og koordineret vis, navnlig med hensyn til Galileo, EGNOS og Copernicus, bl.a. ved hjælp af rådgivende brugerfora.

Ændring 115

Ændring 115

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 — stk. 1

Artikel 29 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen har det overordnede ansvar for gennemførelsen af programmet
  , herunder
  på sikkerhedsområdet. Den skal i overensstemmelse med nærværende forordning fastsætte programmets prioriteter og udvikling på lang sigt og overvåge gennemførelsen heraf, med behørig hensyntagen til indvirkningen på andre EU-politikker. | 1.   Kommissionen har det overordnede ansvar for gennemførelsen af programmet
  og ansvaret
  på sikkerhedsområdet
  for de af programmets dele, som ikke varetages af agenturet i henhold til artikel 30
  . Den skal i overensstemmelse med nærværende forordning fastsætte programmets prioriteter og udvikling på lang sigt og overvåge gennemførelsen heraf, med behørig hensyntagen til indvirkningen på andre EU-politikker. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionen har det overordnede ansvar for gennemførelsen af programmet
  , herunder
  på sikkerhedsområdet. Den skal i overensstemmelse med nærværende forordning fastsætte programmets prioriteter og udvikling på lang sigt og overvåge gennemførelsen heraf, med behørig hensyntagen til indvirkningen på andre EU-politikker.

1.   Kommissionen har det overordnede ansvar for gennemførelsen af programmet
  og ansvaret
  på sikkerhedsområdet
  for de af programmets dele, som ikke varetages af agenturet i henhold til artikel 30
  . Den skal i overensstemmelse med nærværende forordning fastsætte programmets prioriteter og udvikling på lang sigt og overvåge gennemførelsen heraf, med behørig hensyntagen til indvirkningen på andre EU-politikker.

Ændring 116

Ændring 116

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 — stk. 2

Artikel 29 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen forvalter programmets komponenter, såfremt forvaltningen ikke er overdraget til en
  anden enhed
  . | 2.   Kommissionen forvalter programmets komponenter, såfremt forvaltningen ikke er overdraget til
  andre enheder, jf. artikel 30, 31 og 32
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Kommissionen forvalter programmets komponenter, såfremt forvaltningen ikke er overdraget til en
  anden enhed
  .

2.   Kommissionen forvalter programmets komponenter, såfremt forvaltningen ikke er overdraget til
  andre enheder, jf. artikel 30, 31 og 32
  .

Ændring 117

Ændring 117

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 — stk. 3

Artikel 29 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen sikrer en klar fordeling af opgaverne mellem de forskellige enheder, der er involveret i programmet, og koordinerer aktiviteterne i disse enheder. | 3.   Kommissionen sikrer en klar fordeling af opgaverne mellem de forskellige enheder, der er involveret i programmet, og koordinerer aktiviteterne i disse enheder
  og sikrer fuld beskyttelse af Unionens interesser, forsvarlig forvaltning af dens midler og anvendelse af dens regler, navnlig reglerne for så vidt angår offentlige udbud
  .
  Kommissionen skal derfor indgå en finansiel partnerskabsrammeaftale med agenturet og Den Europæiske Rumorganisation i forbindelse med de opgaver, der er pålagt de to enheder, jf. artikel 31a. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Kommissionen sikrer en klar fordeling af opgaverne mellem de forskellige enheder, der er involveret i programmet, og koordinerer aktiviteterne i disse enheder.

3.   Kommissionen sikrer en klar fordeling af opgaverne mellem de forskellige enheder, der er involveret i programmet, og koordinerer aktiviteterne i disse enheder
  og sikrer fuld beskyttelse af Unionens interesser, forsvarlig forvaltning af dens midler og anvendelse af dens regler, navnlig reglerne for så vidt angår offentlige udbud
  .
  Kommissionen skal derfor indgå en finansiel partnerskabsrammeaftale med agenturet og Den Europæiske Rumorganisation i forbindelse med de opgaver, der er pålagt de to enheder, jf. artikel 31a.

Ændring 118

Ændring 118

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 29 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kommissionen vedtager i overensstemmelse med artikel 105 delegerede retsakter for så vidt angår funktionen og forvaltningen af rumvejr- og NEO-funktioner samt GOVSATCOM. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Kommissionen vedtager i overensstemmelse med artikel 105 delegerede retsakter for så vidt angår funktionen og forvaltningen af rumvejr- og NEO-funktioner samt GOVSATCOM.

Ændring 119

Ændring 119

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 — stk. 4 — afsnit 1

Artikel 29 — stk. 4 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis det er nødvendigt for, at programmet og de tjenester, der leveres af programmets komponenter, kan fungere gnidningsløst, fastsætter Kommissionen ved hjælp af
  gennemførelsesretsakter de tekniske og operationelle specifikationer, som kræves
  til gennemførelse og udvikling af disse komponenter og af de tjenester, de leverer, efter samråd med brugerne og alle andre berørte aktører. Ved fastsættelsen af disse
  tekniske og operationelle specifikationer
  skal Kommissionen undgå at sænke det generelle sikkerhedsniveau og støtte behovet for bagudkompatibilitet. | Hvis det er nødvendigt for, at programmet og de tjenester, der leveres af programmets komponenter, kan fungere gnidningsløst, fastsætter Kommissionen ved hjælp af
  delegerede retsakter kravene på højt niveau
  til gennemførelse og udvikling af disse komponenter og af de tjenester, de leverer, efter samråd med brugerne og alle andre berørte aktører
  , herunder i aftagerleddet
  . Ved fastsættelsen af disse
  krav på højt niveau
  skal Kommissionen undgå at sænke det generelle sikkerhedsniveau og støtte behovet for bagudkompatibilitet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis det er nødvendigt for, at programmet og de tjenester, der leveres af programmets komponenter, kan fungere gnidningsløst, fastsætter Kommissionen ved hjælp af
  gennemførelsesretsakter de tekniske og operationelle specifikationer, som kræves
  til gennemførelse og udvikling af disse komponenter og af de tjenester, de leverer, efter samråd med brugerne og alle andre berørte aktører. Ved fastsættelsen af disse
  tekniske og operationelle specifikationer
  skal Kommissionen undgå at sænke det generelle sikkerhedsniveau og støtte behovet for bagudkompatibilitet.

gennemførelsesretsakter de tekniske og operationelle specifikationer, som kræves

tekniske og operationelle specifikationer

Hvis det er nødvendigt for, at programmet og de tjenester, der leveres af programmets komponenter, kan fungere gnidningsløst, fastsætter Kommissionen ved hjælp af
  delegerede retsakter kravene på højt niveau
  til gennemførelse og udvikling af disse komponenter og af de tjenester, de leverer, efter samråd med brugerne og alle andre berørte aktører
  , herunder i aftagerleddet
  . Ved fastsættelsen af disse
  krav på højt niveau
  skal Kommissionen undgå at sænke det generelle sikkerhedsniveau og støtte behovet for bagudkompatibilitet.

delegerede retsakter kravene på højt niveau

, herunder i aftagerleddet

krav på højt niveau

Ændring 120

Ændring 120

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 — stk. 4 — afsnit 2

Artikel 29 — stk. 4 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Disse
  gennemførelsesretsakter
  vedtages
  efter undersøgelsesproceduren
  i 
  artikel 107, stk. 3
  . | Disse
  delegerede retsakter
  vedtages i 
  overensstemmelse med artikel 21
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Disse
  gennemførelsesretsakter
  vedtages
  efter undersøgelsesproceduren
  i 
  artikel 107, stk. 3
  .

gennemførelsesretsakter

efter undersøgelsesproceduren

artikel 107, stk. 3

Disse
  delegerede retsakter
  vedtages i 
  overensstemmelse med artikel 21
  .

delegerede retsakter

overensstemmelse med artikel 21

Ændring 121

Ændring 121

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 — stk. 5

Artikel 29 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Kommissionen fremmer og sikrer ibrugtagningen og anvendelsen af de data og tjenester, der leveres af programmets komponenter, inden for offentlige og private sektorer, bl.a. ved at støtte passende udvikling af disse tjenester og ved at fremme et stabilt og langsigtet miljø.
  Den udvikler synergier mellem applikationerne i programmets forskellige komponenter.
  Den sørger for sammenhæng, konsistens, synergier og forbindelser mellem programmet og andre EU-foranstaltninger og -programmer. | 5.   Kommissionen sørger for sammenhæng, konsistens, synergier og forbindelser mellem programmet og andre EU-foranstaltninger og -programmer.
  I tæt samarbejde med agenturet og i givet fald Den Europæiske Rumorganisation og de enheder, der har ansvaret for Copernicus, yder den støtte og bidrager den til: |
| | — | aktiviteter vedrørende udbredelse og anvendelse af de tjenester, der leveres gennem programmets komponenter, i den offentlige og private sektor |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Kommissionen fremmer og sikrer ibrugtagningen og anvendelsen af de data og tjenester, der leveres af programmets komponenter, inden for offentlige og private sektorer, bl.a. ved at støtte passende udvikling af disse tjenester og ved at fremme et stabilt og langsigtet miljø.
  Den udvikler synergier mellem applikationerne i programmets forskellige komponenter.
  Den sørger for sammenhæng, konsistens, synergier og forbindelser mellem programmet og andre EU-foranstaltninger og -programmer.

5.   Kommissionen sørger for sammenhæng, konsistens, synergier og forbindelser mellem programmet og andre EU-foranstaltninger og -programmer.
  I tæt samarbejde med agenturet og i givet fald Den Europæiske Rumorganisation og de enheder, der har ansvaret for Copernicus, yder den støtte og bidrager den til:

—

aktiviteter vedrørende udbredelse og anvendelse af de tjenester, der leveres gennem programmets komponenter, i den offentlige og private sektor

aktiviteter vedrørende udbredelse og anvendelse af de tjenester, der leveres gennem programmets komponenter, i den offentlige og private sektor

| — | udvikling af synergier mellem anvendelserne |
| --- | --- |

—

udvikling af synergier mellem anvendelserne

udvikling af synergier mellem anvendelserne

| — | en hensigtsmæssig udvikling af disse tjenester |
| --- | --- |

—

en hensigtsmæssig udvikling af disse tjenester

en hensigtsmæssig udvikling af disse tjenester

| — | fremme af et stabilt, langsigtet miljø. |
| --- | --- |

—

fremme af et stabilt, langsigtet miljø.

fremme af et stabilt, langsigtet miljø.

Ændring 122

Ændring 122

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 — stk. 6

Artikel 29 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Den sikrer om nødvendigt koordineringen i forhold til de aktiviteter, der udføres inden for rumsektoren på EU-plan, nationalt og internationalt plan. Den støtter samarbejdet mellem medlemsstaterne og fremmer konvergens mellem deres teknologiske kapacitet og udvikling på rumområdet. | 6.   Den sikrer om nødvendigt
  og i samarbejde med agenturet og Den Europæiske Rumorganisation
  koordineringen i forhold til de aktiviteter, der udføres inden for rumsektoren på EU-plan, nationalt og internationalt plan. Den støtter samarbejdet mellem medlemsstaterne og fremmer konvergens mellem deres teknologiske kapacitet og udvikling på rumområdet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Den sikrer om nødvendigt koordineringen i forhold til de aktiviteter, der udføres inden for rumsektoren på EU-plan, nationalt og internationalt plan. Den støtter samarbejdet mellem medlemsstaterne og fremmer konvergens mellem deres teknologiske kapacitet og udvikling på rumområdet.

6.   Den sikrer om nødvendigt
  og i samarbejde med agenturet og Den Europæiske Rumorganisation
  koordineringen i forhold til de aktiviteter, der udføres inden for rumsektoren på EU-plan, nationalt og internationalt plan. Den støtter samarbejdet mellem medlemsstaterne og fremmer konvergens mellem deres teknologiske kapacitet og udvikling på rumområdet.

Ændring 123

Ændring 123

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 1 — litra b a (nyt)

Artikel 30 — stk. 1 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | fremme og sikre udbredelsen og anvendelsen af de data og tjenester, der leveres af programmets komponenter, herunder udviklingen af downstreamapplikationer og -tjenester baseret på programmets forskellige komponenter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

fremme og sikre udbredelsen og anvendelsen af de data og tjenester, der leveres af programmets komponenter, herunder udviklingen af downstreamapplikationer og -tjenester baseret på programmets forskellige komponenter

fremme og sikre udbredelsen og anvendelsen af de data og tjenester, der leveres af programmets komponenter, herunder udviklingen af downstreamapplikationer og -tjenester baseret på programmets forskellige komponenter

Ændring 124

Ændring 124

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 1 — litra b b (nyt)

Artikel 30 — stk. 1 — litra b b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | bb) | gennemføre foranstaltninger til støtte for en innovativ europæisk rumsektor i overensstemmelse med artikel 6 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

bb)

bb)

gennemføre foranstaltninger til støtte for en innovativ europæisk rumsektor i overensstemmelse med artikel 6

gennemføre foranstaltninger til støtte for en innovativ europæisk rumsektor i overensstemmelse med artikel 6

Ændring 125

Ændring 125

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 1 — litra b c (nyt)

Artikel 30 — stk. 1 — litra b c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | bc) | støtte adgangen til finansiering gennem de finansielle instrumenter i henhold til afsnit III og InvestEU samt — i samarbejde med EIB — gennem de finansielle instrumenter, som er oprettet af sidstnævnte, og som navnlig retter sig mod SMV'er |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

bc)

bc)

støtte adgangen til finansiering gennem de finansielle instrumenter i henhold til afsnit III og InvestEU samt — i samarbejde med EIB — gennem de finansielle instrumenter, som er oprettet af sidstnævnte, og som navnlig retter sig mod SMV'er

støtte adgangen til finansiering gennem de finansielle instrumenter i henhold til afsnit III og InvestEU samt — i samarbejde med EIB — gennem de finansielle instrumenter, som er oprettet af sidstnævnte, og som navnlig retter sig mod SMV'er

Ændring 126

Ændring 126

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 1 — litra c

Artikel 30 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | gennemføre kommunikations- og PR-aktiviteter og aktiviteter vedrørende kommercialisering af de tjenester, der tilbydes af Galileo og
  EGNOS |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

gennemføre kommunikations- og PR-aktiviteter og aktiviteter vedrørende kommercialisering af de tjenester, der tilbydes af Galileo og
  EGNOS

EGNOS

| c) | gennemføre kommunikations- og PR-aktiviteter og aktiviteter vedrørende kommercialisering af de tjenester, der
  navnlig
  tilbydes af Galileo
  , EGNOS
  og
  Copernicus |
| --- | --- |

c)

gennemføre kommunikations- og PR-aktiviteter og aktiviteter vedrørende kommercialisering af de tjenester, der
  navnlig
  tilbydes af Galileo
  , EGNOS
  og
  Copernicus

navnlig

, EGNOS

Copernicus

Ændring 127

Ændring 127

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 1 — litra c a (nyt)

Artikel 30 — stk. 1 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | for så vidt angår Galileo og EGNOS: forvalte EGNOS og Galileo, jf. artikel 43 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

for så vidt angår Galileo og EGNOS: forvalte EGNOS og Galileo, jf. artikel 43

for så vidt angår Galileo og EGNOS: forvalte EGNOS og Galileo, jf. artikel 43

Ændring 128

Ændring 128

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 1 — litra d

Artikel 30 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | bistå Kommissionen med teknisk ekspertise. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

bistå Kommissionen med teknisk ekspertise.

| d) | bistå Kommissionen med teknisk ekspertise
  og derved undgå overlapning med ESA's opgaver i henhold til artikel 27 og 31
  . |
| --- | --- |

d)

bistå Kommissionen med teknisk ekspertise
  og derved undgå overlapning med ESA's opgaver i henhold til artikel 27 og 31
  .

og derved undgå overlapning med ESA's opgaver i henhold til artikel 27 og 31

Ændring 129

Ændring 129

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 2 — litra a

Artikel 30 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | forvalte driften af EGNOS og Galileo som omhandlet i artikel 43 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

a)

forvalte driften af EGNOS og Galileo som omhandlet i artikel 43

forvalte driften af EGNOS og Galileo som omhandlet i artikel 43

udgår

udgår

Ændring 130

Ændring 130

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 2 — litra b a (nyt)

Artikel 30 — stk. 2 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | afgive anbefalinger til Kommissionen om prioriteterne for rumområdet i Horisont Europa og deltage i gennemførelsen heraf |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

afgive anbefalinger til Kommissionen om prioriteterne for rumområdet i Horisont Europa og deltage i gennemførelsen heraf

afgive anbefalinger til Kommissionen om prioriteterne for rumområdet i Horisont Europa og deltage i gennemførelsen heraf

Ændring 131

Ændring 131

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 2 — litra c

Artikel 30 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | gennemføre aktiviteter, der vedrører udviklingen af downstreamtjenester og -applikationer baseret på programmets forskellige komponenter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

c)

gennemføre aktiviteter, der vedrører udviklingen af downstreamtjenester og -applikationer baseret på programmets forskellige komponenter.

gennemføre aktiviteter, der vedrører udviklingen af downstreamtjenester og -applikationer baseret på programmets forskellige komponenter.

udgår

udgår

Ændring 132

Ændring 132

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 3

Artikel 30 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen kan overdrage andre opgaver til agenturet,
  herunder kommunikation, promovering og markedsføring af data
  og
  informationer, samt andre aktiviteter med tilknytning til udbredelse
  af
  brugerbasen for så vidt angår andre programkomponenter end Galileo og EGNOS
  . | 3.   Kommissionen kan overdrage andre opgaver til agenturet,
  idet det sikres, at dobbeltarbejde undgås,
  og
  på grundlag af forbedret effektivitet i gennemførelsen
  af
  programmets målsætninger
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Kommissionen kan overdrage andre opgaver til agenturet,
  herunder kommunikation, promovering og markedsføring af data
  og
  informationer, samt andre aktiviteter med tilknytning til udbredelse
  af
  brugerbasen for så vidt angår andre programkomponenter end Galileo og EGNOS
  .

3.   Kommissionen kan overdrage andre opgaver til agenturet,
  idet det sikres, at dobbeltarbejde undgås,
  og
  på grundlag af forbedret effektivitet i gennemførelsen
  af
  programmets målsætninger
  .

Ændring 133

Ændring 133

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 30 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Agenturet kan med henblik på udførelsen af dets opgaver indgå partnerskabsaftaler eller andre aftaler med nationale rumagenturer, en gruppe af nationale rumagenturer eller andre enheder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Agenturet kan med henblik på udførelsen af dets opgaver indgå partnerskabsaftaler eller andre aftaler med nationale rumagenturer, en gruppe af nationale rumagenturer eller andre enheder.

Ændring 134

Ændring 134

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 4

Artikel 30 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   De opgaver, der er nævnt i stk. 2 og 3, skal overdrages af Kommissionen ved hjælp af en bidragsaftale i overensstemmelse med finansforordningens [artikel 2, stk. 18] og [afsnit
  VI]
  . | 4.   De opgaver, der er nævnt i stk. 2 og 3, skal overdrages af Kommissionen ved hjælp af en bidragsaftale i overensstemmelse med finansforordningens [artikel 2, stk. 18] og [afsnit 
  VI] og revideres i overensstemmelse med artikel 102, stk. 6, i denne forordning, navnlig for så vidt angår Copernicuskomponenten
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   De opgaver, der er nævnt i stk. 2 og 3, skal overdrages af Kommissionen ved hjælp af en bidragsaftale i overensstemmelse med finansforordningens [artikel 2, stk. 18] og [afsnit
  VI]
  .

4.   De opgaver, der er nævnt i stk. 2 og 3, skal overdrages af Kommissionen ved hjælp af en bidragsaftale i overensstemmelse med finansforordningens [artikel 2, stk. 18] og [afsnit 
  VI] og revideres i overensstemmelse med artikel 102, stk. 6, i denne forordning, navnlig for så vidt angår Copernicuskomponenten
  .

Ændring 135

Ændring 135

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 4 a (nyt)

Artikel 30 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Når Kommissionen overdrager opgaver til agenturet, sørger den for passende finansiering til forvaltningen og udførelsen af disse opgaver, herunder tilstrækkelige menneskelige og administrative ressourcer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  Når Kommissionen overdrager opgaver til agenturet, sørger den for passende finansiering til forvaltningen og udførelsen af disse opgaver, herunder tilstrækkelige menneskelige og administrative ressourcer.

Ændring 136

Ændring 136

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 1 — litra a

Artikel 31 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | for så vidt angår Copernicus: udvikling, konstruktion og fremstilling af
  Copernicusruminfrastrukturen
  , herunder driften af denne infrastruktur |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

for så vidt angår Copernicus: udvikling, konstruktion og fremstilling af
  Copernicusruminfrastrukturen
  , herunder driften af denne infrastruktur

Copernicusruminfrastrukturen

| a) | for så vidt angår Copernicus: udvikling, konstruktion og fremstilling af
  Copernicusrum- og jordinfrastrukturen
  , herunder driften af denne infrastruktur |
| --- | --- |

a)

for så vidt angår Copernicus: udvikling, konstruktion og fremstilling af
  Copernicusrum- og jordinfrastrukturen
  , herunder driften af denne infrastruktur

Copernicusrum- og jordinfrastrukturen

Ændring 137

Ændring 137

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 1 — litra b

Artikel 31 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | for så vidt angår Galileo og EGNOS: systemudvikling, udvikling af
  jordsegmenter
  samt udformning og udvikling af
  satellitter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

for så vidt angår Galileo og EGNOS: systemudvikling, udvikling af
  jordsegmenter
  samt udformning og udvikling af
  satellitter

jordsegmenter

satellitter

| b) | for så vidt angår Galileo og EGNOS:
  støtte til agenturet i forbindelse med udførelsen af dets kerneopgaver. Såfremt det er fastsat i specifikke aftaler indgået mellem agenturet og Den Europæiske Rumorganisation, offentlige udbud i agenturets navn og på dets vegne vedrørende
  systemudvikling,
  udformning og
  udvikling af
  jordsegmentet
  samt udformning og udvikling af
  rumsegmentet |
| --- | --- |

b)

for så vidt angår Galileo og EGNOS:
  støtte til agenturet i forbindelse med udførelsen af dets kerneopgaver. Såfremt det er fastsat i specifikke aftaler indgået mellem agenturet og Den Europæiske Rumorganisation, offentlige udbud i agenturets navn og på dets vegne vedrørende
  systemudvikling,
  udformning og
  udvikling af
  jordsegmentet
  samt udformning og udvikling af
  rumsegmentet

støtte til agenturet i forbindelse med udførelsen af dets kerneopgaver. Såfremt det er fastsat i specifikke aftaler indgået mellem agenturet og Den Europæiske Rumorganisation, offentlige udbud i agenturets navn og på dets vegne vedrørende

udformning og

jordsegmentet

rumsegmentet

Ændring 138

Ændring 138

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 1 — litra c

Artikel 31 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | for så vidt angår alle de komponenter i programmet, der indebærer forsknings- og udviklingsaktiviteter
  inden for dens ekspertiseområder
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

for så vidt angår alle de komponenter i programmet, der indebærer forsknings- og udviklingsaktiviteter
  inden for dens ekspertiseområder
  .

inden for dens ekspertiseområder

| c) | for så vidt angår alle de komponenter i programmet, der indebærer forsknings- og udviklingsaktiviteter
  med hensyn til programkomponenternes infrastruktur
  . |
| --- | --- |

c)

for så vidt angår alle de komponenter i programmet, der indebærer forsknings- og udviklingsaktiviteter
  med hensyn til programkomponenternes infrastruktur
  .

med hensyn til programkomponenternes infrastruktur

Ændring 139

Ændring 139

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 1 — litra c a (nyt)

Artikel 31 — stk. 1 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | ansporing af medlemsstaternes samarbejde og fremme af konvergensen mellem deres teknologiske kapacitet og udvikling i rumsegmentet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

ansporing af medlemsstaternes samarbejde og fremme af konvergensen mellem deres teknologiske kapacitet og udvikling i rumsegmentet.

ansporing af medlemsstaternes samarbejde og fremme af konvergensen mellem deres teknologiske kapacitet og udvikling i rumsegmentet.

Ændring 140

Ændring 140

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 2

Artikel 31 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.
     
  Kommissionen indgår en finansiel partnerskabsrammeaftale som omhandlet i finansforordningens [artikel 130] med agenturet og Den Europæiske Rumorganisation. I den finansielle partnerskabsrammeaftale: | udgår |
| — | defineres klart ansvarsområder og forpligtelser for Den Europæiske Rumorganisation i forbindelse med programmet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.
     
  Kommissionen indgår en finansiel partnerskabsrammeaftale som omhandlet i finansforordningens [artikel 130] med agenturet og Den Europæiske Rumorganisation. I den finansielle partnerskabsrammeaftale:

udgår

udgår

—

defineres klart ansvarsområder og forpligtelser for Den Europæiske Rumorganisation i forbindelse med programmet

defineres klart ansvarsområder og forpligtelser for Den Europæiske Rumorganisation i forbindelse med programmet

| — | kræves, at Den Europæiske Rumorganisation er i overensstemmelse med sikkerhedsreglerne for EU-programmet, navnlig med hensyn til behandling af klassificerede informationer |
| --- | --- |

—

kræves, at Den Europæiske Rumorganisation er i overensstemmelse med sikkerhedsreglerne for EU-programmet, navnlig med hensyn til behandling af klassificerede informationer

kræves, at Den Europæiske Rumorganisation er i overensstemmelse med sikkerhedsreglerne for EU-programmet, navnlig med hensyn til behandling af klassificerede informationer

| — | fastsættes betingelserne for forvaltningen af de midler, der tildeles Den Europæiske Rumorganisation, navnlig med hensyn til offentlige udbud, forvaltningsprocedurer, de forventede resultater målt ved hjælp af performanceindikatorer, gældende foranstaltninger i tilfælde af svig eller mangelfuld gennemførelse af kontrakterne for så vidt angår omkostninger, tidsplan og resultater samt kommunikationsstrategien og bestemmelserne vedrørende ejendomsretten til materielle og immaterielle aktiver; disse betingelser skal være i overensstemmelse med afsnit III og V i denne forordning og finansforordningen |
| --- | --- |

—

fastsættes betingelserne for forvaltningen af de midler, der tildeles Den Europæiske Rumorganisation, navnlig med hensyn til offentlige udbud, forvaltningsprocedurer, de forventede resultater målt ved hjælp af performanceindikatorer, gældende foranstaltninger i tilfælde af svig eller mangelfuld gennemførelse af kontrakterne for så vidt angår omkostninger, tidsplan og resultater samt kommunikationsstrategien og bestemmelserne vedrørende ejendomsretten til materielle og immaterielle aktiver; disse betingelser skal være i overensstemmelse med afsnit III og V i denne forordning og finansforordningen

fastsættes betingelserne for forvaltningen af de midler, der tildeles Den Europæiske Rumorganisation, navnlig med hensyn til offentlige udbud, forvaltningsprocedurer, de forventede resultater målt ved hjælp af performanceindikatorer, gældende foranstaltninger i tilfælde af svig eller mangelfuld gennemførelse af kontrakterne for så vidt angår omkostninger, tidsplan og resultater samt kommunikationsstrategien og bestemmelserne vedrørende ejendomsretten til materielle og immaterielle aktiver; disse betingelser skal være i overensstemmelse med afsnit III og V i denne forordning og finansforordningen

| — | kræves deltagelse af Kommissionen og, hvis det er relevant, agenturet i Den Europæiske Rumorganisations råd for evaluering af bud i forbindelse med programmet |
| --- | --- |

—

kræves deltagelse af Kommissionen og, hvis det er relevant, agenturet i Den Europæiske Rumorganisations råd for evaluering af bud i forbindelse med programmet

kræves deltagelse af Kommissionen og, hvis det er relevant, agenturet i Den Europæiske Rumorganisations råd for evaluering af bud i forbindelse med programmet

| — | fastlægges overvågnings- og kontrolforanstaltninger, som navnlig omfatter en oversigt over forventede omkostninger, systematiske oplysninger til Kommissionen eller, hvis det er relevant, til agenturet vedrørende omkostninger og tidsplaner, og i tilfælde af uoverensstemmelse mellem de planlagte budgetter, performance og tidsplaner, korrigerende foranstaltninger til at sikre udførelsen af de betroede opgaver inden for rammerne af de tildelte bevillinger, og sanktioner over for Den Europæiske Rumorganisation, såfremt denne uoverensstemmelse kan henføres direkte til organisationen |
| --- | --- |

—

fastlægges overvågnings- og kontrolforanstaltninger, som navnlig omfatter en oversigt over forventede omkostninger, systematiske oplysninger til Kommissionen eller, hvis det er relevant, til agenturet vedrørende omkostninger og tidsplaner, og i tilfælde af uoverensstemmelse mellem de planlagte budgetter, performance og tidsplaner, korrigerende foranstaltninger til at sikre udførelsen af de betroede opgaver inden for rammerne af de tildelte bevillinger, og sanktioner over for Den Europæiske Rumorganisation, såfremt denne uoverensstemmelse kan henføres direkte til organisationen

fastlægges overvågnings- og kontrolforanstaltninger, som navnlig omfatter en oversigt over forventede omkostninger, systematiske oplysninger til Kommissionen eller, hvis det er relevant, til agenturet vedrørende omkostninger og tidsplaner, og i tilfælde af uoverensstemmelse mellem de planlagte budgetter, performance og tidsplaner, korrigerende foranstaltninger til at sikre udførelsen af de betroede opgaver inden for rammerne af de tildelte bevillinger, og sanktioner over for Den Europæiske Rumorganisation, såfremt denne uoverensstemmelse kan henføres direkte til organisationen

| — | fastlægges principperne for vederlag til Den Europæiske Rumorganisation, som skal stå i forhold til sværhedsgraden af de opgaver, der udføres, i overensstemmelse med markedspriserne og gebyrer til andre involverede enheder, herunder Unionen, og kan om nødvendigt være baseret på performanceindikatorer; disse gebyrer må ikke dække generalomkostninger, der ikke er forbundet med de aktiviteter, der overdrages til Den Europæiske Rumorganisation. |
| --- | --- |

—

fastlægges principperne for vederlag til Den Europæiske Rumorganisation, som skal stå i forhold til sværhedsgraden af de opgaver, der udføres, i overensstemmelse med markedspriserne og gebyrer til andre involverede enheder, herunder Unionen, og kan om nødvendigt være baseret på performanceindikatorer; disse gebyrer må ikke dække generalomkostninger, der ikke er forbundet med de aktiviteter, der overdrages til Den Europæiske Rumorganisation.

fastlægges principperne for vederlag til Den Europæiske Rumorganisation, som skal stå i forhold til sværhedsgraden af de opgaver, der udføres, i overensstemmelse med markedspriserne og gebyrer til andre involverede enheder, herunder Unionen, og kan om nødvendigt være baseret på performanceindikatorer; disse gebyrer må ikke dække generalomkostninger, der ikke er forbundet med de aktiviteter, der overdrages til Den Europæiske Rumorganisation.

Ændring 141

Ændring 141

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 3

Artikel 31 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.
     
  Indgåelsen af den finansielle partnerskabsrammeaftale, der er omhandlet i stk. 2, er betinget af, at der i Den Europæiske Rumorganisation etableres interne strukturer og en operationel metode, navnlig med henblik på beslutningstagning, forvaltningsmetoder og ansvar, som gør det muligt at sikre maksimal beskyttelse af Unionens interesser og efterleve dens afgørelser, bl.a. for de aktiviteter, der finansieres af Den Europæiske Rumorganisation, og som har indflydelse på programmet. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.
     
  Indgåelsen af den finansielle partnerskabsrammeaftale, der er omhandlet i stk. 2, er betinget af, at der i Den Europæiske Rumorganisation etableres interne strukturer og en operationel metode, navnlig med henblik på beslutningstagning, forvaltningsmetoder og ansvar, som gør det muligt at sikre maksimal beskyttelse af Unionens interesser og efterleve dens afgørelser, bl.a. for de aktiviteter, der finansieres af Den Europæiske Rumorganisation, og som har indflydelse på programmet.

udgår

udgår

Ændring 142

Ændring 142

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 4

Artikel 31 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.
     
  Uden at dette berører den finansielle partnerskabsrammeaftale, der er nævnt i stk. 4, kan Kommissionen eller agenturet anmode Den Europæiske Rumorganisation om at bistå med teknisk ekspertise og de oplysninger, der er nødvendige for at udføre de opgaver, der pålægges dem ved denne forordning. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.
     
  Uden at dette berører den finansielle partnerskabsrammeaftale, der er nævnt i stk. 4, kan Kommissionen eller agenturet anmode Den Europæiske Rumorganisation om at bistå med teknisk ekspertise og de oplysninger, der er nødvendige for at udføre de opgaver, der pålægges dem ved denne forordning.

udgår

udgår

Ændring 143

Ændring 143

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 a (ny)

Artikel 31 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 31 a |
| | Den finansielle partnerskabsrammeaftale |
| | 1.
     
  Kommissionen indgår som omhandlet i finansforordningens [artikel 130] en finansiel partnerskabsrammeaftale med agenturet og Den Europæiske Rumorganisation. Den finansielle partnerskabsrammeaftale: |
| | a) | definerer klart roller, ansvarsområder og forpligtelser for Kommissionen, agenturet og Den Europæiske Rumorganisation i forbindelse med programmet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 31 a

Artikel 31 a

Den finansielle partnerskabsrammeaftale

Den finansielle partnerskabsrammeaftale

1.
     
  Kommissionen indgår som omhandlet i finansforordningens [artikel 130] en finansiel partnerskabsrammeaftale med agenturet og Den Europæiske Rumorganisation. Den finansielle partnerskabsrammeaftale:

a)

a)

definerer klart roller, ansvarsområder og forpligtelser for Kommissionen, agenturet og Den Europæiske Rumorganisation i forbindelse med programmet

definerer klart roller, ansvarsområder og forpligtelser for Kommissionen, agenturet og Den Europæiske Rumorganisation i forbindelse med programmet

| b) | definerer klart koordinerings- og kontrolinstrumenterne til gennemførelsen af programkomponenterne, idet der tages hensyn til Kommissionens rolle og ansvar med hensyn til at udføre den overordnede koordinering af programkomponenterne |
| --- | --- |

b)

b)

definerer klart koordinerings- og kontrolinstrumenterne til gennemførelsen af programkomponenterne, idet der tages hensyn til Kommissionens rolle og ansvar med hensyn til at udføre den overordnede koordinering af programkomponenterne

definerer klart koordinerings- og kontrolinstrumenterne til gennemførelsen af programkomponenterne, idet der tages hensyn til Kommissionens rolle og ansvar med hensyn til at udføre den overordnede koordinering af programkomponenterne

| c) | kræver, at Den Europæiske Rumorganisation overholder sikkerhedsreglerne for EU-programmet, navnlig med hensyn til behandling af klassificerede informationer |
| --- | --- |

c)

c)

kræver, at Den Europæiske Rumorganisation overholder sikkerhedsreglerne for EU-programmet, navnlig med hensyn til behandling af klassificerede informationer

kræver, at Den Europæiske Rumorganisation overholder sikkerhedsreglerne for EU-programmet, navnlig med hensyn til behandling af klassificerede informationer

| d) | fastsætter betingelserne for forvaltningen af de midler, der tildeles Den Europæiske Rumorganisation, herunder anvendelsen af Unionens regler for offentlige udbud i forbindelse med udbud i Unionens navn og på dennes vegne, forvaltningsprocedurer, de forventede resultater målt ved hjælp af performanceindikatorer, gældende foranstaltninger i tilfælde af svigagtig eller mangelfuld gennemførelse af kontrakterne for så vidt angår omkostninger, tidsplan og resultater samt kommunikationsstrategien og bestemmelserne vedrørende ejendomsretten til alle materielle og immaterielle aktiver; disse betingelser skal være i overensstemmelse med afsnit III og V i denne forordning og finansforordningen |
| --- | --- |

d)

d)

fastsætter betingelserne for forvaltningen af de midler, der tildeles Den Europæiske Rumorganisation, herunder anvendelsen af Unionens regler for offentlige udbud i forbindelse med udbud i Unionens navn og på dennes vegne, forvaltningsprocedurer, de forventede resultater målt ved hjælp af performanceindikatorer, gældende foranstaltninger i tilfælde af svigagtig eller mangelfuld gennemførelse af kontrakterne for så vidt angår omkostninger, tidsplan og resultater samt kommunikationsstrategien og bestemmelserne vedrørende ejendomsretten til alle materielle og immaterielle aktiver; disse betingelser skal være i overensstemmelse med afsnit III og V i denne forordning og finansforordningen

fastsætter betingelserne for forvaltningen af de midler, der tildeles Den Europæiske Rumorganisation, herunder anvendelsen af Unionens regler for offentlige udbud i forbindelse med udbud i Unionens navn og på dennes vegne, forvaltningsprocedurer, de forventede resultater målt ved hjælp af performanceindikatorer, gældende foranstaltninger i tilfælde af svigagtig eller mangelfuld gennemførelse af kontrakterne for så vidt angår omkostninger, tidsplan og resultater samt kommunikationsstrategien og bestemmelserne vedrørende ejendomsretten til alle materielle og immaterielle aktiver; disse betingelser skal være i overensstemmelse med afsnit III og V i denne forordning og finansforordningen

| e) | kræver deltagelse af Kommissionen og, hvis det er relevant, agenturet i Den Europæiske Rumorganisations råd for evaluering af bud i forbindelse med programmet, i tilfælde hvor sidstnævnte foretager indkøb i Unionens navn og på dennes vegne i henhold til stk. 1a |
| --- | --- |

e)

e)

kræver deltagelse af Kommissionen og, hvis det er relevant, agenturet i Den Europæiske Rumorganisations råd for evaluering af bud i forbindelse med programmet, i tilfælde hvor sidstnævnte foretager indkøb i Unionens navn og på dennes vegne i henhold til stk. 1a

kræver deltagelse af Kommissionen og, hvis det er relevant, agenturet i Den Europæiske Rumorganisations råd for evaluering af bud i forbindelse med programmet, i tilfælde hvor sidstnævnte foretager indkøb i Unionens navn og på dennes vegne i henhold til stk. 1a

| f) | fastlægger overvågnings- og kontrolforanstaltningerne, som navnlig skal omfatte en oversigt over forventede omkostninger, systematiske oplysninger til Kommissionen eller, hvis det er relevant, til agenturet vedrørende omkostninger og tidsplaner, og i tilfælde af uoverensstemmelse mellem de planlagte budgetter, performance og tidsplaner, korrigerende foranstaltninger til at sikre udførelsen af de pålagte opgaver inden for rammerne af de tildelte bevillinger, og sanktioner over for Den Europæiske Rumorganisation, såfremt denne uoverensstemmelse kan henføres direkte til organisationen |
| --- | --- |

f)

f)

fastlægger overvågnings- og kontrolforanstaltningerne, som navnlig skal omfatte en oversigt over forventede omkostninger, systematiske oplysninger til Kommissionen eller, hvis det er relevant, til agenturet vedrørende omkostninger og tidsplaner, og i tilfælde af uoverensstemmelse mellem de planlagte budgetter, performance og tidsplaner, korrigerende foranstaltninger til at sikre udførelsen af de pålagte opgaver inden for rammerne af de tildelte bevillinger, og sanktioner over for Den Europæiske Rumorganisation, såfremt denne uoverensstemmelse kan henføres direkte til organisationen

fastlægger overvågnings- og kontrolforanstaltningerne, som navnlig skal omfatte en oversigt over forventede omkostninger, systematiske oplysninger til Kommissionen eller, hvis det er relevant, til agenturet vedrørende omkostninger og tidsplaner, og i tilfælde af uoverensstemmelse mellem de planlagte budgetter, performance og tidsplaner, korrigerende foranstaltninger til at sikre udførelsen af de pålagte opgaver inden for rammerne af de tildelte bevillinger, og sanktioner over for Den Europæiske Rumorganisation, såfremt denne uoverensstemmelse kan henføres direkte til organisationen

| g) | fastlægger principperne for vederlag til Den Europæiske Rumorganisation, idet der tages hensyn til dens omkostningsmodel som en offentlig enhed, som skal stå i forhold til sværhedsgraden af de opgaver, der udføres, i overensstemmelse med markedspriserne og gebyrer til andre involverede enheder, herunder Unionen, og kan om nødvendigt baseres på performanceindikatorer; disse gebyrer må ikke dække generalomkostninger, der ikke er forbundet med de aktiviteter, der overdrages til Den Europæiske Rumorganisation |
| --- | --- |

g)

g)

fastlægger principperne for vederlag til Den Europæiske Rumorganisation, idet der tages hensyn til dens omkostningsmodel som en offentlig enhed, som skal stå i forhold til sværhedsgraden af de opgaver, der udføres, i overensstemmelse med markedspriserne og gebyrer til andre involverede enheder, herunder Unionen, og kan om nødvendigt baseres på performanceindikatorer; disse gebyrer må ikke dække generalomkostninger, der ikke er forbundet med de aktiviteter, der overdrages til Den Europæiske Rumorganisation

fastlægger principperne for vederlag til Den Europæiske Rumorganisation, idet der tages hensyn til dens omkostningsmodel som en offentlig enhed, som skal stå i forhold til sværhedsgraden af de opgaver, der udføres, i overensstemmelse med markedspriserne og gebyrer til andre involverede enheder, herunder Unionen, og kan om nødvendigt baseres på performanceindikatorer; disse gebyrer må ikke dække generalomkostninger, der ikke er forbundet med de aktiviteter, der overdrages til Den Europæiske Rumorganisation

| h) | kræver, at Den Europæiske Rumorganisation sikrer en fuldstændig beskyttelse af Unionens interesser og dens afgørelser, hvilket også kan medføre, at Den Europæiske Rumorganisation er nødt til at tilpasse sin beslutningstagning og sine forvaltningsmetoder og ansvarsbestemmelser. |
| --- | --- |

h)

h)

kræver, at Den Europæiske Rumorganisation sikrer en fuldstændig beskyttelse af Unionens interesser og dens afgørelser, hvilket også kan medføre, at Den Europæiske Rumorganisation er nødt til at tilpasse sin beslutningstagning og sine forvaltningsmetoder og ansvarsbestemmelser.

kræver, at Den Europæiske Rumorganisation sikrer en fuldstændig beskyttelse af Unionens interesser og dens afgørelser, hvilket også kan medføre, at Den Europæiske Rumorganisation er nødt til at tilpasse sin beslutningstagning og sine forvaltningsmetoder og ansvarsbestemmelser.

2.
     
  Uden at dette berører den finansielle partnerskabsrammeaftale, der er nævnt i stk. 4, kan Kommissionen eller agenturet anmode Den Europæiske Rumorganisation om at bistå med teknisk ekspertise og de oplysninger, der er nødvendige for at udføre de opgaver, der pålægges dem ved denne forordning. Betingelserne for sådanne anmodninger og gennemførelsen heraf aftales i fællesskab.

Ændring 144

Ændring 144

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 32 — overskrift

Artikel 32 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Andre enheders rolle | EUMETSAT's og
  andre enheders rolle |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Andre enheders rolle

EUMETSAT's og
  andre enheders rolle

EUMETSAT's og

Ændring 145

Ændring 145

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 32 — stk. 1 — indledning

Artikel 32 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen kan, helt eller delvist, ved hjælp af bidragsaftaler overdrage gennemførelsen af
  programmets komponenter
  til andre enheder end dem, der er nævnt i artikel 30 og 31, herunder: | 1.   Kommissionen kan, helt eller delvist, ved hjælp af bidragsaftaler overdrage gennemførelsen af
  følgende opgaver
  til andre enheder end dem, der er nævnt i artikel 30 og 31, herunder: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionen kan, helt eller delvist, ved hjælp af bidragsaftaler overdrage gennemførelsen af
  programmets komponenter
  til andre enheder end dem, der er nævnt i artikel 30 og 31, herunder:

1.   Kommissionen kan, helt eller delvist, ved hjælp af bidragsaftaler overdrage gennemførelsen af
  følgende opgaver
  til andre enheder end dem, der er nævnt i artikel 30 og 31, herunder:

Ændring 146

Ændring 146

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 32 — stk. 1 — litra a

Artikel 32 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | driften
  af Copernicusruminfrastrukturen eller dele heraf, som kan overdrages til EUMETSAT |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

driften
  af Copernicusruminfrastrukturen eller dele heraf, som kan overdrages til EUMETSAT

driften

| a) | opgraderingen og driften
  af Copernicusruminfrastrukturen eller dele heraf, som kan overdrages til EUMETSAT |
| --- | --- |

a)

opgraderingen og driften
  af Copernicusruminfrastrukturen eller dele heraf, som kan overdrages til EUMETSAT

opgraderingen og driften

Ændring 147

Ændring 147

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 32 — stk. 1 — litra b

Artikel 32 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | gennemførelsen af Copernicustjenesterne eller dele heraf til relevante agenturer, organer eller organisationer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

gennemførelsen af Copernicustjenesterne eller dele heraf til relevante agenturer, organer eller organisationer.

| b) | gennemførelsen af Copernicustjenesterne eller dele heraf til relevante agenturer, organer eller organisationer
  , som også forvalter de relevante tredjeparters erhvervelse af information
  . |
| --- | --- |

b)

gennemførelsen af Copernicustjenesterne eller dele heraf til relevante agenturer, organer eller organisationer
  , som også forvalter de relevante tredjeparters erhvervelse af information
  .

, som også forvalter de relevante tredjeparters erhvervelse af information

Ændring 148

Ændring 148

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 32 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 32 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen tager hensyn til Det Fælles Forskningscenters videnskabelige og tekniske rådgivning i forbindelse med gennemførelsen af programmet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Kommissionen tager hensyn til Det Fælles Forskningscenters videnskabelige og tekniske rådgivning i forbindelse med gennemførelsen af programmet.

Ændring 149

Ændring 149

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 33 — stk. 1 — indledning

Artikel 33 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Programmetssikkerhed bør
  baseres på følgende principper: | Programmets sikkerhed
  baseres på følgende principper: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Programmetssikkerhed bør
  baseres på følgende principper:

Programmetssikkerhed bør

Programmets sikkerhed
  baseres på følgende principper:

Programmets sikkerhed

Ændring 150

Ændring 150

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 33 — stk. 1 — litra a

Artikel 33 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | tage hensyn til medlemsstaternes erfaringer inden for sikkerhed og lade sig inspirere af bedste praksis |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

tage hensyn til medlemsstaternes erfaringer inden for sikkerhed og lade sig inspirere af bedste praksis

| a) | tage hensyn til medlemsstaternes erfaringer inden for sikkerhed og lade sig inspirere af bedste praksis
  og national lovgivning |
| --- | --- |

a)

tage hensyn til medlemsstaternes erfaringer inden for sikkerhed og lade sig inspirere af bedste praksis
  og national lovgivning

og national lovgivning

Ændring 151

Ændring 151

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 33 — stk. 1 — litra a a (nyt)

Artikel 33 — stk. 1 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | tage hensyn til de erfaringer, der er høstet i forbindelse med driften af Galileo, EGNOS og Copernicus |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

tage hensyn til de erfaringer, der er høstet i forbindelse med driften af Galileo, EGNOS og Copernicus

tage hensyn til de erfaringer, der er høstet i forbindelse med driften af Galileo, EGNOS og Copernicus

Ændring 152

Ændring 152

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 34 — stk. 1 — afsnit 1 — indledning

Artikel 34 — stk. 1 — afsnit 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen garanterer inden for
  sit
  kompetenceområde et højt sikkerhedsniveau, navnlig for så vidt angår: | Kommissionen
  og agenturet
  garanterer inden for
  deres
  kompetenceområde et højt sikkerhedsniveau, navnlig for så vidt angår: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen garanterer inden for
  sit
  kompetenceområde et højt sikkerhedsniveau, navnlig for så vidt angår:

sit

Kommissionen
  og agenturet
  garanterer inden for
  deres
  kompetenceområde et højt sikkerhedsniveau, navnlig for så vidt angår:

og agenturet

deres

Ændring 153

Ændring 153

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 34 — stk. 1 — afsnit 2

Artikel 34 — stk. 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Til dette formål
  sikrer
  Kommissionen,
  at der foretages
  en risiko- og trusselsanalyse for
  hvert af programmets komponenter
  . Ud fra denne risiko- og trusselsanalyse fastlægger
  den
  ved hjælp af gennemførelsesretsakter de generelle sikkerhedskrav for hver af programmets komponenter. På denne måde tager Kommissionen hensyn til disse kravs betydning for den pågældende komponents funktion, navnlig for så vidt angår omkostninger, risikostyring og tidsplan, og sørger for ikke at sænke det generelle sikkerhedsniveau eller undergrave funktionen af det eksisterende udstyr baseret på denne komponent. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 107, stk. 3. | Til dette formål
  foretager
  Kommissionen
  i samråd med medlemsstaternes slutbrugere og de relevante enheder
  ,
  som forvalter gennemførelsen af én af programmets komponenter, Copernicus-, SST- og GOVSATCOM-komponenterne. Agenturet udfører
  en risiko- og trusselsanalyse for
  Galileo- og EGNOS-komponenterne
  . Ud fra denne risiko- og trusselsanalyse fastlægger
  Kommissionen i samråd med medlemsstaternes slutbrugere og de relevante enheder, som forvalter gennemførelsen af én af programmets komponenter,
  ved hjælp af gennemførelsesretsakter de generelle sikkerhedskrav for hver af programmets komponenter. På denne måde tager Kommissionen hensyn til disse kravs betydning for den pågældende komponents funktion, navnlig for så vidt angår omkostninger, risikostyring og tidsplan, og sørger for ikke at sænke det generelle sikkerhedsniveau eller undergrave funktionen af det eksisterende udstyr baseret på denne komponent
  . De generelle sikkerhedskrav fastsætter de procedurer, der skal følges, i tilfælde, hvor en komponents drift vil kunne påvirke Unionens eller medlemsstaternes sikkerhed.
  Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 107, stk. 3. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Til dette formål
  sikrer
  Kommissionen,
  at der foretages
  en risiko- og trusselsanalyse for
  hvert af programmets komponenter
  . Ud fra denne risiko- og trusselsanalyse fastlægger
  den
  ved hjælp af gennemførelsesretsakter de generelle sikkerhedskrav for hver af programmets komponenter. På denne måde tager Kommissionen hensyn til disse kravs betydning for den pågældende komponents funktion, navnlig for så vidt angår omkostninger, risikostyring og tidsplan, og sørger for ikke at sænke det generelle sikkerhedsniveau eller undergrave funktionen af det eksisterende udstyr baseret på denne komponent. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 107, stk. 3.

sikrer

at der foretages

hvert af programmets komponenter

den

Til dette formål
  foretager
  Kommissionen
  i samråd med medlemsstaternes slutbrugere og de relevante enheder
  ,
  som forvalter gennemførelsen af én af programmets komponenter, Copernicus-, SST- og GOVSATCOM-komponenterne. Agenturet udfører
  en risiko- og trusselsanalyse for
  Galileo- og EGNOS-komponenterne
  . Ud fra denne risiko- og trusselsanalyse fastlægger
  Kommissionen i samråd med medlemsstaternes slutbrugere og de relevante enheder, som forvalter gennemførelsen af én af programmets komponenter,
  ved hjælp af gennemførelsesretsakter de generelle sikkerhedskrav for hver af programmets komponenter. På denne måde tager Kommissionen hensyn til disse kravs betydning for den pågældende komponents funktion, navnlig for så vidt angår omkostninger, risikostyring og tidsplan, og sørger for ikke at sænke det generelle sikkerhedsniveau eller undergrave funktionen af det eksisterende udstyr baseret på denne komponent
  . De generelle sikkerhedskrav fastsætter de procedurer, der skal følges, i tilfælde, hvor en komponents drift vil kunne påvirke Unionens eller medlemsstaternes sikkerhed.
  Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 107, stk. 3.

foretager

i samråd med medlemsstaternes slutbrugere og de relevante enheder

som forvalter gennemførelsen af én af programmets komponenter, Copernicus-, SST- og GOVSATCOM-komponenterne. Agenturet udfører

Galileo- og EGNOS-komponenterne

Kommissionen i samråd med medlemsstaternes slutbrugere og de relevante enheder, som forvalter gennemførelsen af én af programmets komponenter,

. De generelle sikkerhedskrav fastsætter de procedurer, der skal følges, i tilfælde, hvor en komponents drift vil kunne påvirke Unionens eller medlemsstaternes sikkerhed.

Ændring 154

Ændring 154

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 34 — stk. 2

Artikel 34 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Den enhed, som
  er ansvarlig for forvaltningen af
  en af programmets komponenter
  , er
  ansvarlig
  for
  at forvalte
  sikkerheden for
  denne komponent
  og
  skal
  i den forbindelse
  udføre
  risiko- og trusselsanalyser og alle nødvendige aktiviteter med henblik på at sikre og overvåge sikkerheden i forbindelse med
  den pågældende komponent
  , navnlig
  fastlæggelse
  af tekniske specifikationer og operationelle procedurer, og
  overvåge
  disses overensstemmelse med de generelle sikkerhedskrav i stk. 1. | 2.   
  Kommissionen
  er ansvarlig for forvaltningen af
  sikkerheden for Copernicus-
  ,
  SST- og GOVSATCOM-komponenterne. Agenturet
  er
  ansvarligt
  for
  forvaltningen af
  sikkerheden for
  Galileo-
  og
  EGNOS-komponenterne.
  I den forbindelse
  udfører de
  risiko- og trusselsanalyser og alle nødvendige aktiviteter med henblik på at sikre og overvåge sikkerheden i forbindelse med
  de komponenter, de er ansvarlige for
  , navnlig
  fastlæggelsen
  af tekniske specifikationer og operationelle procedurer, og
  overvåger
  disses overensstemmelse med de generelle sikkerhedskrav i stk. 1
  , tredje afsnit
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  Den enhed, som
  er ansvarlig for forvaltningen af
  en af programmets komponenter
  , er
  ansvarlig
  for
  at forvalte
  sikkerheden for
  denne komponent
  og
  skal
  i den forbindelse
  udføre
  risiko- og trusselsanalyser og alle nødvendige aktiviteter med henblik på at sikre og overvåge sikkerheden i forbindelse med
  den pågældende komponent
  , navnlig
  fastlæggelse
  af tekniske specifikationer og operationelle procedurer, og
  overvåge
  disses overensstemmelse med de generelle sikkerhedskrav i stk. 1.

2.   
  Kommissionen
  er ansvarlig for forvaltningen af
  sikkerheden for Copernicus-
  ,
  SST- og GOVSATCOM-komponenterne. Agenturet
  er
  ansvarligt
  for
  forvaltningen af
  sikkerheden for
  Galileo-
  og
  EGNOS-komponenterne.
  I den forbindelse
  udfører de
  risiko- og trusselsanalyser og alle nødvendige aktiviteter med henblik på at sikre og overvåge sikkerheden i forbindelse med
  de komponenter, de er ansvarlige for
  , navnlig
  fastlæggelsen
  af tekniske specifikationer og operationelle procedurer, og
  overvåger
  disses overensstemmelse med de generelle sikkerhedskrav i stk. 1
  , tredje afsnit
  .

Ændring 155

Ændring 155

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 34 — stk. 3 — indledning

Artikel 34 — stk. 3 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Agenturet skal: | 3.   Agenturet skal
  endvidere
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Agenturet skal:

3.   Agenturet skal
  endvidere
  :

Ændring 156

Ændring 156

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 34 — stk. 3 — litra d a (nyt)

Artikel 34 — stk. 3 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | sikre programmets cybersikkerhed |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

sikre programmets cybersikkerhed

sikre programmets cybersikkerhed

Ændring 157

Ændring 157

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 34 — stk. 4 — litra a

Artikel 34 — stk. 4 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | træffe foranstaltninger, som mindst svarer til dem, der kræves til beskyttelse af europæiske kritiske infrastrukturer, som omhandlet i Rådets direktiv 2008/114/EF af 8. december 2008 om indkredsning og udpegning af europæisk kritisk infrastruktur og vurdering af behovet for at beskytte den bedre, og til dem, der er nødvendige for beskyttelsen (29) af deres egne nationale kritiske infrastrukturer for at sikre beskyttelse af jordbaseret infrastruktur, der udgør en integreret del af programmet, og som er etableret på deres område |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

træffe foranstaltninger, som mindst svarer til dem, der kræves til beskyttelse af europæiske kritiske infrastrukturer, som omhandlet i Rådets direktiv 2008/114/EF af 8. december 2008 om indkredsning og udpegning af europæisk kritisk infrastruktur og vurdering af behovet for at beskytte den bedre, og til dem, der er nødvendige for beskyttelsen (29) af deres egne nationale kritiske infrastrukturer for at sikre beskyttelse af jordbaseret infrastruktur, der udgør en integreret del af programmet, og som er etableret på deres område

29

(Vedrører ikke den danske tekst)

(Vedrører ikke den danske tekst)

Ændring 158

Ændring 158

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 34 — stk. 5

Artikel 34 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   De enheder, der er involveret i programmet, skal træffe de nødvendige foranstaltninger
  til
  at garantere programmets sikkerhed. | 5.   De enheder, der er involveret i programmet, skal træffe de nødvendige foranstaltninger
  , herunder på baggrund af de problemer, som blev identificeret i risikoanalysen, for
  at garantere programmets sikkerhed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   De enheder, der er involveret i programmet, skal træffe de nødvendige foranstaltninger
  til
  at garantere programmets sikkerhed.

5.   De enheder, der er involveret i programmet, skal træffe de nødvendige foranstaltninger
  , herunder på baggrund af de problemer, som blev identificeret i risikoanalysen, for
  at garantere programmets sikkerhed.

Ændring 159

Ændring 159

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 38 — stk. 2

Artikel 38 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   En repræsentant for Den Europæiske Rumorganisation indbydes til at deltage i Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses møder som observatør. Repræsentanter for Unionens agenturer, tredjelande eller internationale organisationer kan undtagelsesvis også indbydes til at deltage i møderne som observatører
  i spørgsmål
  ,
  der direkte vedrører disse tredjelande eller internationale organisationer, navnlig
  vedrørende den infrastruktur, der tilhører dem, eller som er beliggende på deres territorium. Ordninger for sådan deltagelse af repræsentanter for tredjelande eller internationale organisationer og betingelserne herfor fastsættes i de relevante aftaler og skal være i overensstemmelse med Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses forretningsorden. | 2.   En repræsentant for Den Europæiske Rumorganisation indbydes til at deltage i Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses møder som observatør. Repræsentanter for Unionens agenturer, tredjelande eller internationale organisationer kan undtagelsesvis også indbydes til at deltage i møderne som observatører,
  navnlig i spørgsmål
  vedrørende den infrastruktur, der tilhører dem, eller som er beliggende på deres territorium. Ordninger for sådan deltagelse af repræsentanter for tredjelande eller internationale organisationer og betingelserne herfor fastsættes i de relevante aftaler og skal være i overensstemmelse med Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses forretningsorden. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   En repræsentant for Den Europæiske Rumorganisation indbydes til at deltage i Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses møder som observatør. Repræsentanter for Unionens agenturer, tredjelande eller internationale organisationer kan undtagelsesvis også indbydes til at deltage i møderne som observatører
  i spørgsmål
  ,
  der direkte vedrører disse tredjelande eller internationale organisationer, navnlig
  vedrørende den infrastruktur, der tilhører dem, eller som er beliggende på deres territorium. Ordninger for sådan deltagelse af repræsentanter for tredjelande eller internationale organisationer og betingelserne herfor fastsættes i de relevante aftaler og skal være i overensstemmelse med Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses forretningsorden.

2.   En repræsentant for Den Europæiske Rumorganisation indbydes til at deltage i Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses møder som observatør. Repræsentanter for Unionens agenturer, tredjelande eller internationale organisationer kan undtagelsesvis også indbydes til at deltage i møderne som observatører,
  navnlig i spørgsmål
  vedrørende den infrastruktur, der tilhører dem, eller som er beliggende på deres territorium. Ordninger for sådan deltagelse af repræsentanter for tredjelande eller internationale organisationer og betingelserne herfor fastsættes i de relevante aftaler og skal være i overensstemmelse med Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses forretningsorden.

Ændring 160

Ændring 160

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 43 — stk. 1 — litra b

Artikel 43 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | forvaltning, vedligeholdelse, løbende forbedring, udvikling og beskyttelse af jordinfrastrukturen, navnlig net, anlæg og støttefaciliteter, herunder forvaltning af opgraderings- og forældelsesprocessen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

forvaltning, vedligeholdelse, løbende forbedring, udvikling og beskyttelse af jordinfrastrukturen, navnlig net, anlæg og støttefaciliteter, herunder forvaltning af opgraderings- og forældelsesprocessen

| b) | forvaltning, vedligeholdelse, løbende forbedring, udvikling og beskyttelse af jordinfrastrukturen,
  herunder infrastruktur, som er beliggende uden for Unionens område, men som er nødvendig, for at Galileo og EGNOS fuldt ud kan dække de af medlemsstaternes områder, der geografisk er beliggende i Europa,
  navnlig net, anlæg og støttefaciliteter, herunder forvaltning af opgraderings- og forældelsesprocessen |
| --- | --- |

b)

forvaltning, vedligeholdelse, løbende forbedring, udvikling og beskyttelse af jordinfrastrukturen,
  herunder infrastruktur, som er beliggende uden for Unionens område, men som er nødvendig, for at Galileo og EGNOS fuldt ud kan dække de af medlemsstaternes områder, der geografisk er beliggende i Europa,
  navnlig net, anlæg og støttefaciliteter, herunder forvaltning af opgraderings- og forældelsesprocessen

herunder infrastruktur, som er beliggende uden for Unionens område, men som er nødvendig, for at Galileo og EGNOS fuldt ud kan dække de af medlemsstaternes områder, der geografisk er beliggende i Europa,

Ændring 161

Ændring 161

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 43 — stk. 1 — litra c

Artikel 43 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | udvikling af fremtidige generationer af systemerne og udvikling af de tjenester, der leveres af Galileo og EGNOS, med forbehold af fremtidige afgørelser om Unionens finansielle overslag |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

udvikling af fremtidige generationer af systemerne og udvikling af de tjenester, der leveres af Galileo og EGNOS, med forbehold af fremtidige afgørelser om Unionens finansielle overslag

| c) | udvikling af fremtidige generationer af systemerne og udvikling af de tjenester, der leveres af Galileo og EGNOS, med forbehold af fremtidige afgørelser om Unionens finansielle overslag
  , idet der tages hensyn til relevante interessenters behov |
| --- | --- |

c)

udvikling af fremtidige generationer af systemerne og udvikling af de tjenester, der leveres af Galileo og EGNOS, med forbehold af fremtidige afgørelser om Unionens finansielle overslag
  , idet der tages hensyn til relevante interessenters behov

, idet der tages hensyn til relevante interessenters behov

Ændring 162

Ændring 162

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 43 — stk. 1 — litra c a (nyt)

Artikel 43 — stk. 1 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | støtte udviklingen og videreudviklingen af grundlæggende teknologiske elementer som f.eks. Galileokompatible chipsæt og modtagere |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

støtte udviklingen og videreudviklingen af grundlæggende teknologiske elementer som f.eks. Galileokompatible chipsæt og modtagere

støtte udviklingen og videreudviklingen af grundlæggende teknologiske elementer som f.eks. Galileokompatible chipsæt og modtagere

Ændring 163

Ændring 163

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 43 — stk. 1 — litra c b (nyt)

Artikel 43 — stk. 1 — litra c b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | cb) | støtte til udvikling af Galileo- og EGNOS-downstreamapplikationer og integrerede downstreamapplikationer ved hjælp af både EGNOS/Galileo og Copernicus |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

cb)

cb)

støtte til udvikling af Galileo- og EGNOS-downstreamapplikationer og integrerede downstreamapplikationer ved hjælp af både EGNOS/Galileo og Copernicus

støtte til udvikling af Galileo- og EGNOS-downstreamapplikationer og integrerede downstreamapplikationer ved hjælp af både EGNOS/Galileo og Copernicus

Ændring 164

Ændring 164

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 43 — stk. 1 — litra e

Artikel 43 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | formidling og markedsudvikling af de tjenester, der leveres af Galileo og EGNOS |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

formidling og markedsudvikling af de tjenester, der leveres af Galileo og EGNOS

| e) | formidling og markedsudvikling af de tjenester, der leveres af Galileo og EGNOS
  , navnlig med henblik på maksimering af de socioøkonomiske fordele, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1 |
| --- | --- |

e)

formidling og markedsudvikling af de tjenester, der leveres af Galileo og EGNOS
  , navnlig med henblik på maksimering af de socioøkonomiske fordele, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1

, navnlig med henblik på maksimering af de socioøkonomiske fordele, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1

Ændring 165

Ændring 165

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 45 — stk. 1 — litra c

Artikel 45 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | en livskritisk tjeneste (Safety of Life Service — SoL), som er fri for direkte brugerafgifter og leverer positions- og
  synkroniseringsdata
  med en høj grad af kontinuitet, tilgængelighed og
  nøjagtighed
  ,
  og som omfatter
  en integritetsfunktion, der gør det muligt at advare brugeren i tilfælde af fejl eller advarselssignaler udsendt Galileo og andre globale satellitnavigationssystemer, som den forstærker på det dækkede område, først og fremmest rettet mod brugere, for hvem sikkerhed er afgørende, navnlig inden for den civile luftfartssektor med henblik på luftfartstjenester. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

en livskritisk tjeneste (Safety of Life Service — SoL), som er fri for direkte brugerafgifter og leverer positions- og
  synkroniseringsdata
  med en høj grad af kontinuitet, tilgængelighed og
  nøjagtighed
  ,
  og som omfatter
  en integritetsfunktion, der gør det muligt at advare brugeren i tilfælde af fejl eller advarselssignaler udsendt Galileo og andre globale satellitnavigationssystemer, som den forstærker på det dækkede område, først og fremmest rettet mod brugere, for hvem sikkerhed er afgørende, navnlig inden for den civile luftfartssektor med henblik på luftfartstjenester.

synkroniseringsdata

nøjagtighed

og som omfatter

| c) | en livskritisk tjeneste (Safety of Life Service — SoL), som er fri for direkte brugerafgifter og leverer positions- og
  tidssynkroniseringsdata
  med en høj grad af kontinuitet, tilgængelighed
  , nøjagtighed
  og
  integritet; denne tjeneste leveres i henhold til EASA-forordningen for at sikre
  ,
  at luftfartssikkerhedskravene overholdes, herunder
  en integritetsfunktion, der gør det muligt at advare brugeren i tilfælde af fejl eller advarselssignaler udsendt Galileo og andre globale satellitnavigationssystemer, som den forstærker på det dækkede område, først og fremmest rettet mod brugere, for hvem sikkerhed er afgørende, navnlig inden for den civile luftfartssektor med henblik på luftfartstjenester. |
| --- | --- |

c)

en livskritisk tjeneste (Safety of Life Service — SoL), som er fri for direkte brugerafgifter og leverer positions- og
  tidssynkroniseringsdata
  med en høj grad af kontinuitet, tilgængelighed
  , nøjagtighed
  og
  integritet; denne tjeneste leveres i henhold til EASA-forordningen for at sikre
  ,
  at luftfartssikkerhedskravene overholdes, herunder
  en integritetsfunktion, der gør det muligt at advare brugeren i tilfælde af fejl eller advarselssignaler udsendt Galileo og andre globale satellitnavigationssystemer, som den forstærker på det dækkede område, først og fremmest rettet mod brugere, for hvem sikkerhed er afgørende, navnlig inden for den civile luftfartssektor med henblik på luftfartstjenester.

tidssynkroniseringsdata

, nøjagtighed

integritet; denne tjeneste leveres i henhold til EASA-forordningen for at sikre

at luftfartssikkerhedskravene overholdes, herunder

Ændring 166

Ændring 166

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 34 — stk. 2 — afsnit 1

Artikel 34 — stk. 2 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| De i stk. 1 omhandlede tjenester tilbydes som en prioritet på de dele af medlemsstaternes territorier, der geografisk er beliggende i Europa. | De i stk. 1 omhandlede tjenester tilbydes som en prioritet på de dele af medlemsstaternes territorier, der geografisk er beliggende i Europa
  , med det formål at dække de kontinentale områder inden udgangen af 2023 og alle områder inden udgangen af 2025
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

De i stk. 1 omhandlede tjenester tilbydes som en prioritet på de dele af medlemsstaternes territorier, der geografisk er beliggende i Europa.

De i stk. 1 omhandlede tjenester tilbydes som en prioritet på de dele af medlemsstaternes territorier, der geografisk er beliggende i Europa
  , med det formål at dække de kontinentale områder inden udgangen af 2023 og alle områder inden udgangen af 2025
  .

, med det formål at dække de kontinentale områder inden udgangen af 2023 og alle områder inden udgangen af 2025

Ændring 167

Ændring 167

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 45 — stk. 3

Artikel 45 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Omkostningerne til en sådan udvidelse, herunder de relaterede driftsomkostninger, der hører sammen med disse regioner, dækkes ikke over budgettet som omhandlet i artikel 11. En sådan udvidelse må ikke forsinke leveringen af de tjenester, som er nævnt i stk. 1, inden for samtlige dele af medlemsstaternes territorier, som er geografisk beliggende i Europa. | 3.   Omkostningerne til en sådan udvidelse, herunder de relaterede driftsomkostninger, der hører sammen med disse regioner, dækkes ikke over budgettet som omhandlet i artikel 11
  , men Kommissionen skal overveje at udnytte de eksisterende partnerskabsprogrammer og -aftaler og om nødvendigt at udvikle et specifikt finansielt instrument til støtte for dem
  . En sådan udvidelse må ikke forsinke leveringen af de tjenester, som er nævnt i stk. 1, inden for samtlige dele af medlemsstaternes territorier, som er geografisk beliggende i Europa. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Omkostningerne til en sådan udvidelse, herunder de relaterede driftsomkostninger, der hører sammen med disse regioner, dækkes ikke over budgettet som omhandlet i artikel 11. En sådan udvidelse må ikke forsinke leveringen af de tjenester, som er nævnt i stk. 1, inden for samtlige dele af medlemsstaternes territorier, som er geografisk beliggende i Europa.

3.   Omkostningerne til en sådan udvidelse, herunder de relaterede driftsomkostninger, der hører sammen med disse regioner, dækkes ikke over budgettet som omhandlet i artikel 11
  , men Kommissionen skal overveje at udnytte de eksisterende partnerskabsprogrammer og -aftaler og om nødvendigt at udvikle et specifikt finansielt instrument til støtte for dem
  . En sådan udvidelse må ikke forsinke leveringen af de tjenester, som er nævnt i stk. 1, inden for samtlige dele af medlemsstaternes territorier, som er geografisk beliggende i Europa.

Ændring 168

Ændring 168

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 47 — overskrift

Artikel 47 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Forenelighed og
  interoperabilitet | Forenelighed
  , interoperabilitet
  og
  standardisering |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Forenelighed og
  interoperabilitet

interoperabilitet

Forenelighed
  , interoperabilitet
  og
  standardisering

, interoperabilitet

standardisering

Ændring 169

Ændring 169

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 47 — stk. 2

Artikel 47 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Galileo og EGNOS og de tjenester, de leverer, skal være kompatible og interoperable med andre satellitnavigationssystemer og med traditionelle radionavigationsmetoder, hvis sådanne kompatibilitets- og interoperabilitetskrav er fastsat i internationale aftaler. | 2.   Galileo og EGNOS og de tjenester, de leverer, skal være
  gensidigt
  kompatible og interoperable med andre satellitnavigationssystemer og med traditionelle radionavigationsmetoder, hvis sådanne kompatibilitets- og interoperabilitetskrav er fastsat i internationale aftaler. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Galileo og EGNOS og de tjenester, de leverer, skal være kompatible og interoperable med andre satellitnavigationssystemer og med traditionelle radionavigationsmetoder, hvis sådanne kompatibilitets- og interoperabilitetskrav er fastsat i internationale aftaler.

2.   Galileo og EGNOS og de tjenester, de leverer, skal være
  gensidigt
  kompatible og interoperable med andre satellitnavigationssystemer og med traditionelle radionavigationsmetoder, hvis sådanne kompatibilitets- og interoperabilitetskrav er fastsat i internationale aftaler.

Ændring 170

Ændring 170

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 47 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 47 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Galileo og EGNOS skal stræbe efter at leve op til internationale standarder og certificeringer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Galileo og EGNOS skal stræbe efter at leve op til internationale standarder og certificeringer.

Ændring 171

Ændring 171

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 48 — stk. 1

Artikel 48 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Copernicus skal gennemføres med udgangspunkt i tidligere
  EU-investeringer
  og om nødvendigt i nationale eller regionale kapaciteter i medlemsstaterne, under hensyntagen til kapaciteten hos kommercielle leverandører af sammenlignelige data og informationer og behovet for at fremme konkurrencen og markedsudviklingen. | 1.   Copernicus skal gennemføres med udgangspunkt i tidligere
  investeringer fra EU, Den Europæiske Rumorganisation og EUMETSAT
  og om nødvendigt i nationale eller regionale kapaciteter i medlemsstaterne, under hensyntagen til kapaciteten hos kommercielle leverandører af sammenlignelige data og informationer og behovet for at fremme konkurrencen og markedsudviklingen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Copernicus skal gennemføres med udgangspunkt i tidligere
  EU-investeringer
  og om nødvendigt i nationale eller regionale kapaciteter i medlemsstaterne, under hensyntagen til kapaciteten hos kommercielle leverandører af sammenlignelige data og informationer og behovet for at fremme konkurrencen og markedsudviklingen.

1.   Copernicus skal gennemføres med udgangspunkt i tidligere
  investeringer fra EU, Den Europæiske Rumorganisation og EUMETSAT
  og om nødvendigt i nationale eller regionale kapaciteter i medlemsstaterne, under hensyntagen til kapaciteten hos kommercielle leverandører af sammenlignelige data og informationer og behovet for at fremme konkurrencen og markedsudviklingen.

Ændring 172

Ændring 172

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 48 — stk. 2

Artikel 48 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Copernicus skal levere data og informationer
  i henhold til
  en fuldstændig, gratis og åben datapolitik. | 2.   Copernicus skal levere data og informationer
  på grundlag af
  en fuldstændig, gratis og åben datapolitik. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Copernicus skal levere data og informationer
  i henhold til
  en fuldstændig, gratis og åben datapolitik.

2.   Copernicus skal levere data og informationer
  på grundlag af
  en fuldstændig, gratis og åben datapolitik.

Ændring 173

Ændring 173

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 48 — stk. 3 — litra a — led 1

Artikel 48 — stk. 3 — litra a — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | udvikling og drift af
  Copernicus-sentineller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

udvikling og drift af
  Copernicus-sentineller

Copernicus-sentineller

| — | udvikling og drift af
  Copernicus Sentinel-satellitter |
| --- | --- |

—

udvikling og drift af
  Copernicus Sentinel-satellitter

Copernicus Sentinel-satellitter

Ændring 174

Ændring 174

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 48 — stk. 3 — litra c

Artikel 48 — stk. 3 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | dataadgangs og -formidlingskomponenten, som omfatter infrastruktur og tjenester for at sikre spredning, adgang til, formidling og udnyttelse af Copernicusdata og Copernicusinformationer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

dataadgangs og -formidlingskomponenten, som omfatter infrastruktur og tjenester for at sikre spredning, adgang til, formidling og udnyttelse af Copernicusdata og Copernicusinformationer

| c) | dataadgangs og -formidlingskomponenten, som omfatter infrastruktur og tjenester for at sikre spredning,
  langtidsarkivering,
  adgang til, formidling og udnyttelse af Copernicusdata og Copernicusinformationer
  på en brugervenlig måde |
| --- | --- |

c)

dataadgangs og -formidlingskomponenten, som omfatter infrastruktur og tjenester for at sikre spredning,
  langtidsarkivering,
  adgang til, formidling og udnyttelse af Copernicusdata og Copernicusinformationer
  på en brugervenlig måde

langtidsarkivering,

på en brugervenlig måde

Ændring 175

Ændring 175

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 48 — stk. 3 — litra d

Artikel 48 — stk. 3 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | brugersprednings- og markedsudviklingskomponenten i overensstemmelse med artikel 29, stk. 5, som omfatter relevante aktiviteter, ressourcer og tjenester med henblik på at fremme Copernicus, dets data og tjenester på alle niveauer for at maksimere de socioøkonomiske fordele som omhandlet i artikel 4, stk. 1. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

brugersprednings- og markedsudviklingskomponenten i overensstemmelse med artikel 29, stk. 5, som omfatter relevante aktiviteter, ressourcer og tjenester med henblik på at fremme Copernicus, dets data og tjenester på alle niveauer for at maksimere de socioøkonomiske fordele som omhandlet i artikel 4, stk. 1.

| d) | brugersprednings-
  , kapacitetsopbygnings-
  og markedsudviklingskomponenten i overensstemmelse med artikel 29, stk. 5, som omfatter relevante aktiviteter, ressourcer og tjenester med henblik på at fremme Copernicus, dets data og tjenester på alle niveauer for at maksimere de socioøkonomiske fordele som omhandlet i artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

d)

brugersprednings-
  , kapacitetsopbygnings-
  og markedsudviklingskomponenten i overensstemmelse med artikel 29, stk. 5, som omfatter relevante aktiviteter, ressourcer og tjenester med henblik på at fremme Copernicus, dets data og tjenester på alle niveauer for at maksimere de socioøkonomiske fordele som omhandlet i artikel 4, stk. 1.

, kapacitetsopbygnings-

Ændring 176

Ændring 176

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 48 — stk. 4

Artikel 48 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Copernicus skal fremme den internationale koordinering af observationssystemer og dermed forbundne dataudvekslinger for at styrke sin globale dimension og komplementaritet, under hensyn til eksisterende internationale aftaler og koordineringsprocesser. | 4.   Copernicus skal fremme den internationale koordinering af observationssystemer og dermed forbundne dataudvekslinger for at styrke sin globale dimension og komplementaritet, under hensyn til eksisterende
  og fremtidige
  internationale aftaler og koordineringsprocesser. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Copernicus skal fremme den internationale koordinering af observationssystemer og dermed forbundne dataudvekslinger for at styrke sin globale dimension og komplementaritet, under hensyn til eksisterende internationale aftaler og koordineringsprocesser.

4.   Copernicus skal fremme den internationale koordinering af observationssystemer og dermed forbundne dataudvekslinger for at styrke sin globale dimension og komplementaritet, under hensyn til eksisterende
  og fremtidige
  internationale aftaler og koordineringsprocesser.

Ændring 177

Ændring 177

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 49 — overskrift

Artikel 49 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Dataindsamling | Støtteberettigede foranstaltninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Dataindsamling

Dataindsamling

Støtteberettigede foranstaltninger

Støtteberettigede foranstaltninger

Ændring 178

Ændring 178

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 49 — stk. 1 — litra a

Artikel 49 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | foranstaltninger med henblik på at sikre kontinuiteten i de eksisterende sentinelmissioner og udvikle, opsende, opretholde og drive flere sentineller for at udvide observationsområdet,
  idet der gives prioritet til
  : observationskapacitet til overvågning af antropogene CO2 -emissioner og andre drivhusgasemissioner, med dækning i polarområderne og mulighed for innovative miljøapplikationer inden for landbrug, skovbrug og vandforvaltning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

foranstaltninger med henblik på at sikre kontinuiteten i de eksisterende sentinelmissioner og udvikle, opsende, opretholde og drive flere sentineller for at udvide observationsområdet,
  idet der gives prioritet til
  : observationskapacitet til overvågning af antropogene CO2 -emissioner og andre drivhusgasemissioner, med dækning i polarområderne og mulighed for innovative miljøapplikationer inden for landbrug, skovbrug og vandforvaltning

idet der gives prioritet til

2

| a) | foranstaltninger med henblik på at sikre kontinuiteten i de eksisterende sentinelmissioner og udvikle, opsende, opretholde og drive flere sentineller for at udvide observationsområdet,
  såsom
  : observationskapacitet til overvågning af antropogene CO2-emissioner og andre drivhusgasemissioner, med dækning i polarområderne og mulighed for innovative miljøapplikationer inden for landbrug, skovbrug og vandforvaltning |
| --- | --- |

a)

foranstaltninger med henblik på at sikre kontinuiteten i de eksisterende sentinelmissioner og udvikle, opsende, opretholde og drive flere sentineller for at udvide observationsområdet,
  såsom
  : observationskapacitet til overvågning af antropogene CO2-emissioner og andre drivhusgasemissioner, med dækning i polarområderne og mulighed for innovative miljøapplikationer inden for landbrug, skovbrug og vandforvaltning

såsom

2

Ændring 179

Ændring 179

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 49 — stk. 1 — litra b

Artikel 49 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | foranstaltninger med henblik på at give adgang til tredjepartsdata, som er nødvendige for Copernicustjenester eller for
  EU's institutioner
  ,
  agenturer
  og
  decentraliserede tjenester |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

foranstaltninger med henblik på at give adgang til tredjepartsdata, som er nødvendige for Copernicustjenester eller for
  EU's institutioner
  ,
  agenturer
  og
  decentraliserede tjenester

EU's institutioner

agenturer

decentraliserede tjenester

| b) | foranstaltninger med henblik på at give adgang til tredjepartsdata, som er nødvendige for Copernicustjenester eller for
  kernebrugere, idet data
  ,
  der leveres
  og
  /eller finansieres af offentlige enheder i medlemsstaterne, f.eks. nationale agenturer, prioriteres |
| --- | --- |

b)

foranstaltninger med henblik på at give adgang til tredjepartsdata, som er nødvendige for Copernicustjenester eller for
  kernebrugere, idet data
  ,
  der leveres
  og
  /eller finansieres af offentlige enheder i medlemsstaterne, f.eks. nationale agenturer, prioriteres

kernebrugere, idet data

der leveres

/eller finansieres af offentlige enheder i medlemsstaterne, f.eks. nationale agenturer, prioriteres

Ændring 180

Ændring 180

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 49 — stk. 1 — litra c a (nyt)

Artikel 49 — stk. 1 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | støtte til udvikling af relevante Copernicus-downstreamapplikationer og -tjenester. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

støtte til udvikling af relevante Copernicus-downstreamapplikationer og -tjenester.

støtte til udvikling af relevante Copernicus-downstreamapplikationer og -tjenester.

Ændring 181

Ændring 181

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 50 — stk. 1 — indledning

Artikel 50 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Copernicus skal omfatte foranstaltninger til støtte for følgende
  tjenester
  : | Copernicus skal omfatte foranstaltninger til støtte for følgende
  kernetjenester
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Copernicus skal omfatte foranstaltninger til støtte for følgende
  tjenester
  :

tjenester

Copernicus skal omfatte foranstaltninger til støtte for følgende
  kernetjenester
  :

kernetjenester

Ændring 182

Ændring 182

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 50 — stk. 1 — litra a — led 3

Artikel 50 — stk. 1 — litra a — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | landovervågning og landbrug for at levere informationer om arealdækning, arealanvendelse og ændringer i arealanvendelse,
  byområder
  , vandkvantitet og vandkvalitet i indre farvande, skove, landbrug og andre naturressourcer, biodiversitet og kryosfære |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

landovervågning og landbrug for at levere informationer om arealdækning, arealanvendelse og ændringer i arealanvendelse,
  byområder
  , vandkvantitet og vandkvalitet i indre farvande, skove, landbrug og andre naturressourcer, biodiversitet og kryosfære

byområder

| — | landovervågning og landbrug for at levere informationer om arealdækning, arealanvendelse og ændringer i arealanvendelse,
  jordkvalitet, ørkendannelse, kulturarvssteder
  , vandkvantitet og vandkvalitet i indre farvande, skove
  og navnlig skovrydning
  , landbrug og andre naturressourcer, biodiversitet og kryosfære;
  medlemsstaterne vil kunne benytte oplysninger og data fra overvågning af landbrugsområder med hensyn til arealdække og udnyttelse af landbrugsjorder med henblik på at mindske den administrative byrde i forbindelse med tildeling af landbrugsstøtte mest muligt |
| --- | --- |

—

landovervågning og landbrug for at levere informationer om arealdækning, arealanvendelse og ændringer i arealanvendelse,
  jordkvalitet, ørkendannelse, kulturarvssteder
  , vandkvantitet og vandkvalitet i indre farvande, skove
  og navnlig skovrydning
  , landbrug og andre naturressourcer, biodiversitet og kryosfære;
  medlemsstaterne vil kunne benytte oplysninger og data fra overvågning af landbrugsområder med hensyn til arealdække og udnyttelse af landbrugsjorder med henblik på at mindske den administrative byrde i forbindelse med tildeling af landbrugsstøtte mest muligt

jordkvalitet, ørkendannelse, kulturarvssteder

og navnlig skovrydning

medlemsstaterne vil kunne benytte oplysninger og data fra overvågning af landbrugsområder med hensyn til arealdække og udnyttelse af landbrugsjorder med henblik på at mindske den administrative byrde i forbindelse med tildeling af landbrugsstøtte mest muligt

Ændring 183

Ændring 183

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 50 — stk. 1 — litra a — led 4 a (ny)

Artikel 50 — stk. 1 — litra a — led 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | kortlægning af landbrugsjorder, der behøver vanding, forudsigelser om høstudbytte og arealanvendelse og sikring af bedre fødevaresikkerhed og -kvalitet ved at beskytte miljøet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

kortlægning af landbrugsjorder, der behøver vanding, forudsigelser om høstudbytte og arealanvendelse og sikring af bedre fødevaresikkerhed og -kvalitet ved at beskytte miljøet

kortlægning af landbrugsjorder, der behøver vanding, forudsigelser om høstudbytte og arealanvendelse og sikring af bedre fødevaresikkerhed og -kvalitet ved at beskytte miljøet

Ændring 184

Ændring 184

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 50 — stk. 1 — litra a — led 4 b (ny)

Artikel 50 — stk. 1 — litra a — led 4 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | overvågning af fiskeriaktiviteter for at sikre bedre fødevaresikkerhed og højere kvalitet ved at sikre miljøet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

overvågning af fiskeriaktiviteter for at sikre bedre fødevaresikkerhed og højere kvalitet ved at sikre miljøet

overvågning af fiskeriaktiviteter for at sikre bedre fødevaresikkerhed og højere kvalitet ved at sikre miljøet

Ændring 185

Ændring 185

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 50 — stk. 1 — litra a a (nyt)

Artikel 50 — stk. 1 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | Overvågning af støtte til gennemførelse af Unionens politikker |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

Overvågning af støtte til gennemførelse af Unionens politikker

Overvågning af støtte til gennemførelse af Unionens politikker

Ændring 186

Ændring 186

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 53 — stk. 1 — indledning

Artikel 53 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| SST-komponenten støtter følgende aktiviteter: | SST-programmet har til formål gradvist at udstyre Unionen med en selvstændig SST-kapacitet. |
| | SST-komponenten støtter følgende aktiviteter: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

SST-komponenten støtter følgende aktiviteter:

SST-programmet har til formål gradvist at udstyre Unionen med en selvstændig SST-kapacitet.

SST-programmet har til formål gradvist at udstyre Unionen med en selvstændig SST-kapacitet.

SST-komponenten støtter følgende aktiviteter:

Ændring 187

Ændring 187

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 53 — stk. 1 — litra a

Artikel 53 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | oprettelse, udvikling og drift af et net af medlemsstaternes jord- og/eller rumbaserede sensorer, herunder sensorer udviklet gennem Den Europæiske Rumorganisation og nationalt drevne EU-sensorer, til at overvåge og spore objekter og udarbejde et europæisk katalog over rumobjekter, der er tilpasset behovene hos brugerne som omhandlet i artikel 55 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

oprettelse, udvikling og drift af et net af medlemsstaternes jord- og/eller rumbaserede sensorer, herunder sensorer udviklet gennem Den Europæiske Rumorganisation og nationalt drevne EU-sensorer, til at overvåge og spore objekter og udarbejde et europæisk katalog over rumobjekter, der er tilpasset behovene hos brugerne som omhandlet i artikel 55

| a) | oprettelse, udvikling og drift af et net af medlemsstaternes
  eller Unionens
  jord- og/eller rumbaserede sensorer, herunder sensorer udviklet gennem Den Europæiske Rumorganisation og nationalt drevne EU-sensorer, til at overvåge og spore objekter og udarbejde et europæisk katalog over rumobjekter, der er tilpasset behovene hos brugerne som omhandlet i artikel 55 |
| --- | --- |

a)

oprettelse, udvikling og drift af et net af medlemsstaternes
  eller Unionens
  jord- og/eller rumbaserede sensorer, herunder sensorer udviklet gennem Den Europæiske Rumorganisation og nationalt drevne EU-sensorer, til at overvåge og spore objekter og udarbejde et europæisk katalog over rumobjekter, der er tilpasset behovene hos brugerne som omhandlet i artikel 55

eller Unionens

Ændring 188

Ændring 188

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 56 — stk. 1 — afsnit 1 — indledning

Artikel 56 — stk. 1 — afsnit 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Medlemsstater, der ønsker at deltage i leveringen af SST-tjenester som omhandlet i artikel 54, indsender et fælles forslag til Kommissionen, der påviser overholdelse af følgende kriterier: | Medlemsstater, der ønsker at deltage i leveringen af SST-tjenester som omhandlet i artikel 54, indsender et
  individuelt eller
  fælles forslag til Kommissionen, der påviser overholdelse af følgende kriterier: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstater, der ønsker at deltage i leveringen af SST-tjenester som omhandlet i artikel 54, indsender et fælles forslag til Kommissionen, der påviser overholdelse af følgende kriterier:

Medlemsstater, der ønsker at deltage i leveringen af SST-tjenester som omhandlet i artikel 54, indsender et
  individuelt eller
  fælles forslag til Kommissionen, der påviser overholdelse af følgende kriterier:

individuelt eller

Ændring 189

Ændring 189

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 57 — stk. 8

Artikel 57 — stk. 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 8.   Kommissionen vedtager
  ved gennemførelsesretsakter
  de nærmere bestemmelser vedrørende den organisatoriske ramme for medlemsstaternes deltagelse i SST. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 107, stk. 3. | 8.   Kommissionen vedtager
  delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 105 for så vidt angår den specifikke bestemmelse,
  de nærmere bestemmelser vedrørende den organisatoriske ramme for medlemsstaternes deltagelse i SST. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 107, stk. 3. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8.   Kommissionen vedtager
  ved gennemførelsesretsakter
  de nærmere bestemmelser vedrørende den organisatoriske ramme for medlemsstaternes deltagelse i SST. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 107, stk. 3.

8.   Kommissionen vedtager
  delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 105 for så vidt angår den specifikke bestemmelse,
  de nærmere bestemmelser vedrørende den organisatoriske ramme for medlemsstaternes deltagelse i SST. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 107, stk. 3.

Ændring 190

Ændring 190

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 58 a (ny)

Artikel 58 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 58a




  Overvågning af udbud og efterspørgsel i forbindelse med SST




  Inden den 31. december 2024 evaluerer Kommissionen gennemførelsen af SST-komponenten, navnlig for så vidt angår udviklingen i brugerbehovene i forbindelse med jordbaserede og rumbaserede sensorers kapacitet, og afslutter udarbejdelsen af det europæiske katalog, som omhandles i artikel 53, stk. 1a.




  Ved evalueringen undersøges navnlig behovet for yderligere rum- og jordinfrastruktur.




  Evalueringen ledsages om nødvendigt af et passende forslag til udvikling af yderligere rum- og jordinfrastruktur under SST-komponenten. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 58a

Overvågning af udbud og efterspørgsel i forbindelse med SST

Inden den 31. december 2024 evaluerer Kommissionen gennemførelsen af SST-komponenten, navnlig for så vidt angår udviklingen i brugerbehovene i forbindelse med jordbaserede og rumbaserede sensorers kapacitet, og afslutter udarbejdelsen af det europæiske katalog, som omhandles i artikel 53, stk. 1a.

Ved evalueringen undersøges navnlig behovet for yderligere rum- og jordinfrastruktur.

Evalueringen ledsages om nødvendigt af et passende forslag til udvikling af yderligere rum- og jordinfrastruktur under SST-komponenten.

Ændring 191

Ændring 191

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 60 — stk. 1 — litra c a (nyt)

Artikel 60 — stk. 1 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | oprettelsen af et europæisk katalog over NEO. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

oprettelsen af et europæisk katalog over NEO.

oprettelsen af et europæisk katalog over NEO.

Ændring 192

Ændring 192

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 61 — stk. 1 — indledning

Artikel 61 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Under GOVSATCOM-komponenten samles satellitkommunikationskapaciteter og -tjenester i en fælles EU-pulje af satellitkommunikationskapaciteter og -tjenester. Denne komponent
  omfatter
  : | Under GOVSATCOM-komponenten samles satellitkommunikationskapaciteter og -tjenester i en fælles EU-pulje af satellitkommunikationskapaciteter og -tjenester
  med passende sikkerhedskrav
  . Denne komponent
  kan omfatte
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Under GOVSATCOM-komponenten samles satellitkommunikationskapaciteter og -tjenester i en fælles EU-pulje af satellitkommunikationskapaciteter og -tjenester. Denne komponent
  omfatter
  :

omfatter

Under GOVSATCOM-komponenten samles satellitkommunikationskapaciteter og -tjenester i en fælles EU-pulje af satellitkommunikationskapaciteter og -tjenester
  med passende sikkerhedskrav
  . Denne komponent
  kan omfatte
  :

med passende sikkerhedskrav

kan omfatte

Ændring 193

Ændring 193

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 61 — stk. 1 — litra a

Artikel 61 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | udvikling, konstruktion og drift af den
  jordbaserede
  infrastruktur |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

udvikling, konstruktion og drift af den
  jordbaserede
  infrastruktur

jordbaserede

| a) | udvikling, konstruktion og drift af den
  jord- og rumbaserede
  infrastruktur |
| --- | --- |

a)

udvikling, konstruktion og drift af den
  jord- og rumbaserede
  infrastruktur

jord- og rumbaserede

Ændring 194

Ændring 194

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 62 — stk. 3

Artikel 62 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen vedtager ved hjælp af gennemførelsesretsakter porteføljen af tjenester, der leveres under GOVSATCOM, i form af en fortegnelse over kategorier af satellitkommunikationskapaciteter og -tjenester og deres egenskaber, herunder geografisk dækning, frekvens, båndvidde, brugerudstyr og sikkerhedsegenskaber. Disse foranstaltninger er baseret på de operationelle og sikkerhedsmæssige krav, som er nævnt i stk. 1
  , og skal prioritere tjenester, der leveres til brugere på EU-plan
  . Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 107, stk. 3. | 3.   Kommissionen vedtager ved hjælp af gennemførelsesretsakter porteføljen af tjenester, der leveres under GOVSATCOM, i form af en fortegnelse over kategorier af satellitkommunikationskapaciteter og -tjenester og deres egenskaber, herunder geografisk dækning, frekvens, båndvidde, brugerudstyr og sikkerhedsegenskaber. Disse foranstaltninger er baseret på de operationelle og sikkerhedsmæssige krav, som er nævnt i stk. 1. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 107, stk. 3. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Kommissionen vedtager ved hjælp af gennemførelsesretsakter porteføljen af tjenester, der leveres under GOVSATCOM, i form af en fortegnelse over kategorier af satellitkommunikationskapaciteter og -tjenester og deres egenskaber, herunder geografisk dækning, frekvens, båndvidde, brugerudstyr og sikkerhedsegenskaber. Disse foranstaltninger er baseret på de operationelle og sikkerhedsmæssige krav, som er nævnt i stk. 1
  , og skal prioritere tjenester, der leveres til brugere på EU-plan
  . Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 107, stk. 3.

3.   Kommissionen vedtager ved hjælp af gennemførelsesretsakter porteføljen af tjenester, der leveres under GOVSATCOM, i form af en fortegnelse over kategorier af satellitkommunikationskapaciteter og -tjenester og deres egenskaber, herunder geografisk dækning, frekvens, båndvidde, brugerudstyr og sikkerhedsegenskaber. Disse foranstaltninger er baseret på de operationelle og sikkerhedsmæssige krav, som er nævnt i stk. 1. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 107, stk. 3.

Ændring 195

Ændring 195

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 62 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 62 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Den i stk. 3 omhandlede tjenesteportefølje skal tage hensyn til eksisterende kommercielt tilgængelige tjenesteydelser for ikke at fordreje konkurrencen på det indre marked. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Den i stk. 3 omhandlede tjenesteportefølje skal tage hensyn til eksisterende kommercielt tilgængelige tjenesteydelser for ikke at fordreje konkurrencen på det indre marked.

Ændring 196

Ændring 196

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 63 — stk. 1 — litra b

Artikel 63 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | juridiske personer, der er behørigt bemyndiget til at levere satellitbaserede kapaciteter eller tjenester i overensstemmelse med proceduren i artikel 36
  , baseret på de specifikke sikkerhedskrav for GOVSATCOM-komponenten som omhandlet i artikel 34, stk. 1
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

juridiske personer, der er behørigt bemyndiget til at levere satellitbaserede kapaciteter eller tjenester i overensstemmelse med proceduren i artikel 36
  , baseret på de specifikke sikkerhedskrav for GOVSATCOM-komponenten som omhandlet i artikel 34, stk. 1
  .

, baseret på de specifikke sikkerhedskrav for GOVSATCOM-komponenten som omhandlet i artikel 34, stk. 1

| b) | juridiske personer, der er behørigt bemyndiget til at levere satellitbaserede kapaciteter eller tjenester i overensstemmelse med proceduren i artikel 36. |
| --- | --- |

b)

juridiske personer, der er behørigt bemyndiget til at levere satellitbaserede kapaciteter eller tjenester i overensstemmelse med proceduren i artikel 36.

Ændring 197

Ændring 197

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 63 — stk. 1 — litra b a (nyt)

Artikel 63 — stk. 1 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | Udbydere af satellitkommunikationskapaciteter eller -tjenester under denne komponent skal opfylde de specifikke sikkerhedskrav for den GOVSATCOM-komponent, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 34, stk. 1. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

Udbydere af satellitkommunikationskapaciteter eller -tjenester under denne komponent skal opfylde de specifikke sikkerhedskrav for den GOVSATCOM-komponent, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 34, stk. 1.

Udbydere af satellitkommunikationskapaciteter eller -tjenester under denne komponent skal opfylde de specifikke sikkerhedskrav for den GOVSATCOM-komponent, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 34, stk. 1.

Ændring 198

Ændring 198

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 65 — stk. 1

Artikel 65 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Puljen af satellitkommunikationskapaciteter, -tjenester og -brugerudstyr skal deles og prioriteres mellem GOVSATCOM-deltagerne på grundlag af en analyse af sikkerhedsrisici for brugerne på EU- og medlemsstatsplan.
  Ved denne deling og prioritering gives forrang til brugere på EU-plan. | 1.   Puljen af satellitkommunikationskapaciteter, -tjenester og -brugerudstyr skal deles og prioriteres mellem GOVSATCOM-deltagerne på grundlag af en analyse af sikkerhedsrisici for brugerne på EU- og medlemsstatsplan. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Puljen af satellitkommunikationskapaciteter, -tjenester og -brugerudstyr skal deles og prioriteres mellem GOVSATCOM-deltagerne på grundlag af en analyse af sikkerhedsrisici for brugerne på EU- og medlemsstatsplan.
  Ved denne deling og prioritering gives forrang til brugere på EU-plan.

1.   Puljen af satellitkommunikationskapaciteter, -tjenester og -brugerudstyr skal deles og prioriteres mellem GOVSATCOM-deltagerne på grundlag af en analyse af sikkerhedsrisici for brugerne på EU- og medlemsstatsplan.

Ændring 199

Ændring 199

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 66 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 66 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  GOVSATCOM-centre skal tage hensyn til eksisterende kommercielt tilgængelige tjenesteydelser for ikke at fordreje konkurrencen på det indre marked. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  GOVSATCOM-centre skal tage hensyn til eksisterende kommercielt tilgængelige tjenesteydelser for ikke at fordreje konkurrencen på det indre marked.

Ændring 200

Ændring 200

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 69 — stk. 1

Artikel 69 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Inden udgangen af 2024 evaluerer Kommissionen gennemførelsen af GOVSATCOM-komponenten, navnlig for så vidt angår udviklingen i brugerbehovene i forbindelse med satellitkommunikationskapaciteten. Ved evalueringen undersøges navnlig behovet for yderligere ruminfrastruktur. Evalueringen ledsages om nødvendigt af et passende forslag til udvikling af yderligere ruminfrastruktur under GOVSATCOM-komponenten. | Inden udgangen af 2024 evaluerer Kommissionen
  i samarbejde med de ansvarlige enheder
  gennemførelsen af GOVSATCOM-komponenten, navnlig for så vidt angår udviklingen i brugerbehovene i forbindelse med satellitkommunikationskapaciteten. Ved evalueringen undersøges navnlig behovet for yderligere ruminfrastruktur. Evalueringen ledsages om nødvendigt af et passende forslag til udvikling af yderligere ruminfrastruktur under GOVSATCOM-komponenten. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Inden udgangen af 2024 evaluerer Kommissionen gennemførelsen af GOVSATCOM-komponenten, navnlig for så vidt angår udviklingen i brugerbehovene i forbindelse med satellitkommunikationskapaciteten. Ved evalueringen undersøges navnlig behovet for yderligere ruminfrastruktur. Evalueringen ledsages om nødvendigt af et passende forslag til udvikling af yderligere ruminfrastruktur under GOVSATCOM-komponenten.

Inden udgangen af 2024 evaluerer Kommissionen
  i samarbejde med de ansvarlige enheder
  gennemførelsen af GOVSATCOM-komponenten, navnlig for så vidt angår udviklingen i brugerbehovene i forbindelse med satellitkommunikationskapaciteten. Ved evalueringen undersøges navnlig behovet for yderligere ruminfrastruktur. Evalueringen ledsages om nødvendigt af et passende forslag til udvikling af yderligere ruminfrastruktur under GOVSATCOM-komponenten.

i samarbejde med de ansvarlige enheder

Ændring 201

Ændring 201

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 71 — stk. 1

Artikel 71 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Agenturet har hjemsted i Prag (Tjekkiet). | Agenturet har hjemsted i Prag (Tjekkiet).
  I overensstemmelse med programmets behov kan der oprettes lokale kontorer under agenturet som fastsat i artikel 79, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Agenturet har hjemsted i Prag (Tjekkiet).

Agenturet har hjemsted i Prag (Tjekkiet).
  I overensstemmelse med programmets behov kan der oprettes lokale kontorer under agenturet som fastsat i artikel 79, stk. 2.

I overensstemmelse med programmets behov kan der oprettes lokale kontorer under agenturet som fastsat i artikel 79, stk. 2.

Ændring 202

Ændring 202

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 73 — stk. 4

Artikel 73 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Medlemmerne af bestyrelsen og deres stedfortrædere udpeges på grundlag af deres viden vedrørende agenturets
  kerneopgaver
  under hensyntagen til relevante ledelsesmæssige, administrative og budgetmæssige kompetencer. Europa-Parlamentet, Kommissionen og medlemsstaterne tilstræber at begrænse udskiftningen af deres repræsentanter i bestyrelsen for at sikre kontinuiteten i bestyrelsens aktiviteter. Alle parter tilstræber at opnå en ligelig repræsentation af mænd og kvinder i bestyrelsen. | 4.   Medlemmerne af bestyrelsen og deres stedfortrædere udpeges på grundlag af deres viden vedrørende agenturets
  opgaver
  under hensyntagen til relevante ledelsesmæssige, administrative og budgetmæssige kompetencer. Europa-Parlamentet, Kommissionen og medlemsstaterne tilstræber at begrænse udskiftningen af deres repræsentanter i bestyrelsen for at sikre kontinuiteten i bestyrelsens aktiviteter. Alle parter tilstræber at opnå en ligelig repræsentation af mænd og kvinder i bestyrelsen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Medlemmerne af bestyrelsen og deres stedfortrædere udpeges på grundlag af deres viden vedrørende agenturets
  kerneopgaver
  under hensyntagen til relevante ledelsesmæssige, administrative og budgetmæssige kompetencer. Europa-Parlamentet, Kommissionen og medlemsstaterne tilstræber at begrænse udskiftningen af deres repræsentanter i bestyrelsen for at sikre kontinuiteten i bestyrelsens aktiviteter. Alle parter tilstræber at opnå en ligelig repræsentation af mænd og kvinder i bestyrelsen.

4.   Medlemmerne af bestyrelsen og deres stedfortrædere udpeges på grundlag af deres viden vedrørende agenturets
  opgaver
  under hensyntagen til relevante ledelsesmæssige, administrative og budgetmæssige kompetencer. Europa-Parlamentet, Kommissionen og medlemsstaterne tilstræber at begrænse udskiftningen af deres repræsentanter i bestyrelsen for at sikre kontinuiteten i bestyrelsens aktiviteter. Alle parter tilstræber at opnå en ligelig repræsentation af mænd og kvinder i bestyrelsen.

Ændring 203

Ændring 203

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 73 — stk. 5

Artikel 73 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Bestyrelsesmedlemmernes og deres suppleanters mandatperiode er fire år og kan fornyes
  én gang
  . | 5.   Bestyrelsesmedlemmernes og deres suppleanters mandatperiode er fire år og kan fornyes. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Bestyrelsesmedlemmernes og deres suppleanters mandatperiode er fire år og kan fornyes
  én gang
  .

5.   Bestyrelsesmedlemmernes og deres suppleanters mandatperiode er fire år og kan fornyes.

Ændring 204

Ændring 204

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 75 — stk. 3

Artikel 75 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Bestyrelsen afholder ordinært bestyrelsesmøde to gange om året. Bestyrelsen mødes desuden på initiativ af bestyrelsesformanden eller på anmodning af mindst en tredjedel af bestyrelsesmedlemmerne. | 3.   Bestyrelsen afholder ordinært bestyrelsesmøde
  mindst
  to gange om året. Bestyrelsen mødes desuden på initiativ af bestyrelsesformanden eller på anmodning af mindst en tredjedel af bestyrelsesmedlemmerne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Bestyrelsen afholder ordinært bestyrelsesmøde to gange om året. Bestyrelsen mødes desuden på initiativ af bestyrelsesformanden eller på anmodning af mindst en tredjedel af bestyrelsesmedlemmerne.

3.   Bestyrelsen afholder ordinært bestyrelsesmøde
  mindst
  to gange om året. Bestyrelsen mødes desuden på initiativ af bestyrelsesformanden eller på anmodning af mindst en tredjedel af bestyrelsesmedlemmerne.

Ændring 205

Ændring 205

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 75 — stk. 5

Artikel 75 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   [For hver af programmets komponenter, der omfatter anvendelse af følsom national infrastruktur, kan
  kun
  repræsentanter
  for de medlemsstater, der råder over sådan infrastruktur,
  og Kommissionens repræsentant deltage i møder og drøftelser i bestyrelsen
  og deltage
  i afstemningen. Hvis formanden for bestyrelsen ikke repræsenterer en af de medlemsstater, der råder over en sådan infrastruktur, skal han/hun erstattes af repræsentanterne for de medlemsstater, der råder over en sådan infrastruktur.] | 5.   [For hver af programmets komponenter, der omfatter anvendelse af følsom national infrastruktur, kan
  medlemsstaternes
  repræsentanter og Kommissionens repræsentant deltage i møder og drøftelser i bestyrelsen
  , men kun repræsentanter for de medlemsstater, der råder over sådan infrastruktur, deltager
  i afstemningen. Hvis formanden for bestyrelsen ikke repræsenterer en af de medlemsstater, der råder over en sådan infrastruktur, skal han/hun erstattes af repræsentanterne for de medlemsstater, der råder over en sådan infrastruktur.] |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   [For hver af programmets komponenter, der omfatter anvendelse af følsom national infrastruktur, kan
  kun
  repræsentanter
  for de medlemsstater, der råder over sådan infrastruktur,
  og Kommissionens repræsentant deltage i møder og drøftelser i bestyrelsen
  og deltage
  i afstemningen. Hvis formanden for bestyrelsen ikke repræsenterer en af de medlemsstater, der råder over en sådan infrastruktur, skal han/hun erstattes af repræsentanterne for de medlemsstater, der råder over en sådan infrastruktur.]

5.   [For hver af programmets komponenter, der omfatter anvendelse af følsom national infrastruktur, kan
  medlemsstaternes
  repræsentanter og Kommissionens repræsentant deltage i møder og drøftelser i bestyrelsen
  , men kun repræsentanter for de medlemsstater, der råder over sådan infrastruktur, deltager
  i afstemningen. Hvis formanden for bestyrelsen ikke repræsenterer en af de medlemsstater, der råder over en sådan infrastruktur, skal han/hun erstattes af repræsentanterne for de medlemsstater, der råder over en sådan infrastruktur.]

Ændring 206

Ændring 206

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 77 — stk. 2 — litra a a (nyt)

Artikel 77 — stk. 2 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | senest den 30. juni i det første år i den flerårige finansielle ramme i henhold til artikel 312 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vedtage agenturets flerårige arbejdsprogram for den periode, der er omfattet af denne flerårige finansielle ramme, efter uden ændringer at have integreret den del, der er udarbejdet af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse i henhold til artikel 80, litra a), og efter at have indhentet udtalelse fra Kommissionen; Europa-Parlamentet skal høres om det flerårige arbejdsprogram |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

senest den 30. juni i det første år i den flerårige finansielle ramme i henhold til artikel 312 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vedtage agenturets flerårige arbejdsprogram for den periode, der er omfattet af denne flerårige finansielle ramme, efter uden ændringer at have integreret den del, der er udarbejdet af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse i henhold til artikel 80, litra a), og efter at have indhentet udtalelse fra Kommissionen; Europa-Parlamentet skal høres om det flerårige arbejdsprogram

senest den 30. juni i det første år i den flerårige finansielle ramme i henhold til artikel 312 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vedtage agenturets flerårige arbejdsprogram for den periode, der er omfattet af denne flerårige finansielle ramme, efter uden ændringer at have integreret den del, der er udarbejdet af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse i henhold til artikel 80, litra a), og efter at have indhentet udtalelse fra Kommissionen; Europa-Parlamentet skal høres om det flerårige arbejdsprogram

Ændring 207

Ændring 207

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 77 — stk. 2 — litra d a (nyt)

Artikel 77 — stk. 2 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | vedtage gennemsigtighedsregler om industrielle kontrakter og løbende holdes underrettet om dem af den administrerende direktør |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

vedtage gennemsigtighedsregler om industrielle kontrakter og løbende holdes underrettet om dem af den administrerende direktør

vedtage gennemsigtighedsregler om industrielle kontrakter og løbende holdes underrettet om dem af den administrerende direktør

Ændring 208

Ændring 208

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 79 — stk. 1 — litra c a (nyt)

Artikel 79 — stk. 1 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | overholde gennemsigtighedsreglerne om industrielle kontrakter og underrette bestyrelsen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

overholde gennemsigtighedsreglerne om industrielle kontrakter og underrette bestyrelsen

overholde gennemsigtighedsreglerne om industrielle kontrakter og underrette bestyrelsen

Ændring 209

Ændring 209

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 79 — stk. 2

Artikel 79 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Den administrerende direktør beslutter, om det er nødvendigt at placere en eller flere medarbejdere i en eller flere medlemsstater med henblik på at udføre agenturets opgaver på effektiv og virkningsfuld vis. Inden den administrerende direktør beslutter at oprette et lokalt kontor, indhenter han forudgående samtykke fra
  Kommissionen,
  bestyrelsen og den eller de berørte medlemsstater. I beslutningen fastsættes omfanget af de aktiviteter, der skal udføres af det lokale kontor, således at der undgås unødige omkostninger og overlapning af agenturets administrative funktioner. En hjemstedsaftale med den eller de berørte medlemsstater kan være påkrævet. | 2.   Den administrerende direktør beslutter, om det er nødvendigt at placere en eller flere medarbejdere i en eller flere medlemsstater med henblik på at udføre agenturets opgaver på effektiv og virkningsfuld vis. Inden den administrerende direktør beslutter at oprette et lokalt kontor, indhenter han forudgående samtykke fra bestyrelsen og den eller de berørte medlemsstater. I beslutningen fastsættes omfanget af de aktiviteter, der skal udføres af det lokale kontor, således at der undgås unødige omkostninger og overlapning af agenturets administrative funktioner. En hjemstedsaftale med den eller de berørte medlemsstater kan være påkrævet.
  Såfremt det er muligt, indarbejdes virkningen med hensyn til personalefordeling og budget i det årlige arbejdsprogram, og dette projekt meddeles under alle omstændigheder til budgetmyndigheden i henhold til artikel 84, stk. 11. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Den administrerende direktør beslutter, om det er nødvendigt at placere en eller flere medarbejdere i en eller flere medlemsstater med henblik på at udføre agenturets opgaver på effektiv og virkningsfuld vis. Inden den administrerende direktør beslutter at oprette et lokalt kontor, indhenter han forudgående samtykke fra
  Kommissionen,
  bestyrelsen og den eller de berørte medlemsstater. I beslutningen fastsættes omfanget af de aktiviteter, der skal udføres af det lokale kontor, således at der undgås unødige omkostninger og overlapning af agenturets administrative funktioner. En hjemstedsaftale med den eller de berørte medlemsstater kan være påkrævet.

2.   Den administrerende direktør beslutter, om det er nødvendigt at placere en eller flere medarbejdere i en eller flere medlemsstater med henblik på at udføre agenturets opgaver på effektiv og virkningsfuld vis. Inden den administrerende direktør beslutter at oprette et lokalt kontor, indhenter han forudgående samtykke fra bestyrelsen og den eller de berørte medlemsstater. I beslutningen fastsættes omfanget af de aktiviteter, der skal udføres af det lokale kontor, således at der undgås unødige omkostninger og overlapning af agenturets administrative funktioner. En hjemstedsaftale med den eller de berørte medlemsstater kan være påkrævet.
  Såfremt det er muligt, indarbejdes virkningen med hensyn til personalefordeling og budget i det årlige arbejdsprogram, og dette projekt meddeles under alle omstændigheder til budgetmyndigheden i henhold til artikel 84, stk. 11.

Ændring 210

Ændring 210

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 88 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 88 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Agenturets personale aflønnes af agenturets egne midler og, hvis det er nødvendigt for at udføre agenturets delegerede opgaver, under anvendelse af Kommissionens delegerede budget. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Agenturets personale aflønnes af agenturets egne midler og, hvis det er nødvendigt for at udføre agenturets delegerede opgaver, under anvendelse af Kommissionens delegerede budget.

Ændring 211

Ændring 211

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 89 — stk. 1 — afsnit 2

Artikel 89 — stk. 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Den administrerende direktør udnævnes af bestyrelsen på grundlag af fortjeneste og dokumenterede administrative og ledelsesmæssige færdigheder samt relevante kvalifikationer og erfaring ud fra en liste over kandidater, som Kommissionen opstiller på grundlag af en almindelig, åben udvælgelsesprøve efter offentliggørelse af en indkaldelse af interessetilkendegivelser i Den Europæiske Unions Tidende eller andetsteds. | Den administrerende direktør udnævnes af bestyrelsen på grundlag af fortjeneste og dokumenterede administrative og ledelsesmæssige færdigheder samt relevante kvalifikationer og erfaring ud fra en liste over
  mindst tre
  kandidater, som Kommissionen opstiller på grundlag af en almindelig, åben udvælgelsesprøve efter offentliggørelse af en indkaldelse af interessetilkendegivelser i Den Europæiske Unions Tidende eller andetsteds. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Den administrerende direktør udnævnes af bestyrelsen på grundlag af fortjeneste og dokumenterede administrative og ledelsesmæssige færdigheder samt relevante kvalifikationer og erfaring ud fra en liste over kandidater, som Kommissionen opstiller på grundlag af en almindelig, åben udvælgelsesprøve efter offentliggørelse af en indkaldelse af interessetilkendegivelser i Den Europæiske Unions Tidende eller andetsteds.

Den administrerende direktør udnævnes af bestyrelsen på grundlag af fortjeneste og dokumenterede administrative og ledelsesmæssige færdigheder samt relevante kvalifikationer og erfaring ud fra en liste over
  mindst tre
  kandidater, som Kommissionen opstiller på grundlag af en almindelig, åben udvælgelsesprøve efter offentliggørelse af en indkaldelse af interessetilkendegivelser i Den Europæiske Unions Tidende eller andetsteds.

mindst tre

Ændring 212

Ændring 212

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 89 — stk. 2 — afsnit 2

Artikel 89 — stk. 2 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| På grundlag af en indstilling fra Kommissionen og under hensyntagen til evalueringen, jf. første afsnit, kan bestyrelsen forlænge den administrerende direktørs mandatperiode én gang med op til
  fire
  år. | På grundlag af en indstilling fra Kommissionen og under hensyntagen til evalueringen, jf. første afsnit, kan bestyrelsen forlænge den administrerende direktørs mandatperiode én gang med op til
  fem
  år. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

På grundlag af en indstilling fra Kommissionen og under hensyntagen til evalueringen, jf. første afsnit, kan bestyrelsen forlænge den administrerende direktørs mandatperiode én gang med op til
  fire
  år.

fire

På grundlag af en indstilling fra Kommissionen og under hensyntagen til evalueringen, jf. første afsnit, kan bestyrelsen forlænge den administrerende direktørs mandatperiode én gang med op til
  fem
  år.

fem

Ændring 213

Ændring 213

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 92 — overskrift

Artikel 92 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hjemstedsaftale
  og driftsvilkår | Aftale om hjemsted, lokale kontorer
  og driftsvilkår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hjemstedsaftale
  og driftsvilkår

Hjemstedsaftale

Aftale om hjemsted, lokale kontorer
  og driftsvilkår

Aftale om hjemsted, lokale kontorer

Ændring 214

Ændring 214

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 92 — stk. 1

Artikel 92 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   De nødvendige bestemmelser vedrørende de lokaler og faciliteter, der skal stilles til rådighed for agenturet i 
  værtsmedlemsstaten
  , samt de særlige regler i 
  værtsmedlemsstaten
  , der finder anvendelse på agenturets administrerende direktør, bestyrelsesmedlemmerne, agenturets personale og deres familiemedlemmer fastsættes i en
  hjemstedsaftale
  mellem agenturet og den medlemsstat, hvor hjemstedet er beliggende, der indgås, efter at bestyrelsen har godkendt den. | 1.   De nødvendige bestemmelser vedrørende de lokaler og faciliteter, der skal stilles til rådighed for agenturet i 
  værtsmedlemsstaterne
  , samt de særlige regler i 
  værtsmedlemsstaterne
  , der finder anvendelse på agenturets administrerende direktør, bestyrelsesmedlemmerne, agenturets personale og deres familiemedlemmer fastsættes i en
  aftale om hjemsted og lokale kontorer
  mellem agenturet og den medlemsstat, hvor hjemstedet
  eller den lokale infrastruktur
  er beliggende, der indgås, efter at bestyrelsen har godkendt den. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   De nødvendige bestemmelser vedrørende de lokaler og faciliteter, der skal stilles til rådighed for agenturet i 
  værtsmedlemsstaten
  , samt de særlige regler i 
  værtsmedlemsstaten
  , der finder anvendelse på agenturets administrerende direktør, bestyrelsesmedlemmerne, agenturets personale og deres familiemedlemmer fastsættes i en
  hjemstedsaftale
  mellem agenturet og den medlemsstat, hvor hjemstedet er beliggende, der indgås, efter at bestyrelsen har godkendt den.

1.   De nødvendige bestemmelser vedrørende de lokaler og faciliteter, der skal stilles til rådighed for agenturet i 
  værtsmedlemsstaterne
  , samt de særlige regler i 
  værtsmedlemsstaterne
  , der finder anvendelse på agenturets administrerende direktør, bestyrelsesmedlemmerne, agenturets personale og deres familiemedlemmer fastsættes i en
  aftale om hjemsted og lokale kontorer
  mellem agenturet og den medlemsstat, hvor hjemstedet
  eller den lokale infrastruktur
  er beliggende, der indgås, efter at bestyrelsen har godkendt den.

Ændring 215

Ændring 215

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 98 — stk. 1

Artikel 98 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Tredjelande, som har indgået aftaler med Unionen herom, kan deltage i agenturets arbejde. | 1.   Tredjelande
  og internationale organisationer
  , som har indgået aftaler med Unionen herom, kan deltage i Agenturets arbejde. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Tredjelande, som har indgået aftaler med Unionen herom, kan deltage i agenturets arbejde.

1.   Tredjelande
  og internationale organisationer
  , som har indgået aftaler med Unionen herom, kan deltage i Agenturets arbejde.

Ændring 216

Ændring 216

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 101 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 101 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a. | Kommissionen definerer en metode til fastsættelse af kvalitative indikatorer med henblik på en præcis vurdering af fremskridtene med at nå de generelle målsætninger, der er opstillet i artikel 4, stk. 1, litra a), b) og c). På grundlag af denne metode supplerer Kommissionen bilaget senest den 1. januar 2021. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.

1a.

Kommissionen definerer en metode til fastsættelse af kvalitative indikatorer med henblik på en præcis vurdering af fremskridtene med at nå de generelle målsætninger, der er opstillet i artikel 4, stk. 1, litra a), b) og c). På grundlag af denne metode supplerer Kommissionen bilaget senest den 1. januar 2021.

Ændring 217

Ændring 217

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 102 — stk. 2

Artikel 102 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Midtvejsevalueringen af programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om programmets gennemførelse, og senest fire år efter påbegyndelsen af programmets gennemførelse. | 2.   Midtvejsevalueringen af programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om programmets gennemførelse og senest tre år efter påbegyndelsen af programmets gennemførelse.
  Evalueringen skal indeholde et særligt afsnit om forvaltningen af programmet med henblik på at tilvejebringe oplysninger med hensyn til, om der er behov for ændringer af de opgaver og kompetencer, som er pålagt programmets forskellige aktører. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Midtvejsevalueringen af programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om programmets gennemførelse, og senest fire år efter påbegyndelsen af programmets gennemførelse.

2.   Midtvejsevalueringen af programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om programmets gennemførelse og senest tre år efter påbegyndelsen af programmets gennemførelse.
  Evalueringen skal indeholde et særligt afsnit om forvaltningen af programmet med henblik på at tilvejebringe oplysninger med hensyn til, om der er behov for ændringer af de opgaver og kompetencer, som er pålagt programmets forskellige aktører.

Ændring 218

Ændring 218

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 102 — stk. 4

Artikel 102 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil. | 4.   Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil
  og kan, såfremt det er relevant, lade evalueringen ledsage af et nyt lovgivningsmæssigt forslag
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil.

4.   Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil
  og kan, såfremt det er relevant, lade evalueringen ledsage af et nyt lovgivningsmæssigt forslag
  .

Ændring 219

Ændring 219

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 102 — stk. 6 — afsnit 1

Artikel 102 — stk. 6 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Senest den 30. juni 2024, og herefter hvert
  femte
  år, vurderer Kommissionen agenturets resultater i forhold til dets målsætninger, mandat, opgaver og beliggenhed i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer. Der skal ved evalueringen
  navnlig
  ses på et eventuelt behov for at ændre agenturets mandat og de finansielle konsekvenser af en sådan ændring. Der skal også ses på agenturets politik vedrørende interessekonflikter og Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses uafhængighed og selvstændighed. | Senest den 30. juni 2024, og herefter hvert
  tredje
  år, vurderer Kommissionen agenturets resultater i forhold til dets målsætninger, mandat, opgaver og beliggenhed i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer. Der skal ved evalueringen ses på et eventuelt behov for at ændre agenturets mandat
  , navnlig for så vidt angår muligheden for at pålægge det yderligere opgaver, jf. artikel 30,
  og de finansielle konsekvenser af en sådan ændring. Der skal også ses på agenturets politik vedrørende interessekonflikter og Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses uafhængighed og selvstændighed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Senest den 30. juni 2024, og herefter hvert
  femte
  år, vurderer Kommissionen agenturets resultater i forhold til dets målsætninger, mandat, opgaver og beliggenhed i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer. Der skal ved evalueringen
  navnlig
  ses på et eventuelt behov for at ændre agenturets mandat og de finansielle konsekvenser af en sådan ændring. Der skal også ses på agenturets politik vedrørende interessekonflikter og Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses uafhængighed og selvstændighed.

femte

navnlig

Senest den 30. juni 2024, og herefter hvert
  tredje
  år, vurderer Kommissionen agenturets resultater i forhold til dets målsætninger, mandat, opgaver og beliggenhed i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer. Der skal ved evalueringen ses på et eventuelt behov for at ændre agenturets mandat
  , navnlig for så vidt angår muligheden for at pålægge det yderligere opgaver, jf. artikel 30,
  og de finansielle konsekvenser af en sådan ændring. Der skal også ses på agenturets politik vedrørende interessekonflikter og Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses uafhængighed og selvstændighed.

tredje

, navnlig for så vidt angår muligheden for at pålægge det yderligere opgaver, jf. artikel 30,

Ændring 220

Ændring 220

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 105 — stk. 2

Artikel 105 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 52 og 101,
  for en ubegrænset periode
  indtil den 31. december 2028. | 2.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 52 og 101, indtil den 31. december 2028. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 52 og 101,
  for en ubegrænset periode
  indtil den 31. december 2028.

2.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 52 og 101, indtil den 31. december 2028.

Ændring 221

Ændring 221

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 107 — stk. 1

Artikel 107 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011. | 1.   Kommissionen bistås af et udvalg
  , som mødes i bestemte konfigurationer/underudvalg for hver af programmets centrale dele (Galileo og EGNOS, Copernicus, SSA, GOVSATCOM)
  . Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

1.   Kommissionen bistås af et udvalg
  , som mødes i bestemte konfigurationer/underudvalg for hver af programmets centrale dele (Galileo og EGNOS, Copernicus, SSA, GOVSATCOM)
  . Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

Ændring 222

Ændring 222

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 107 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 107 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Internationale aftaler, der indgås af Unionen, kan indeholde bestemmelser om, at repræsentanter for tredjelande eller internationale organisationer i givet fald kan deltage i arbejdet i udvalget på vilkår, der fastsættes i udvalgets forretningsorden, idet der tages hensyn til Unionens sikkerhed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Internationale aftaler, der indgås af Unionen, kan indeholde bestemmelser om, at repræsentanter for tredjelande eller internationale organisationer i givet fald kan deltage i arbejdet i udvalget på vilkår, der fastsættes i udvalgets forretningsorden, idet der tages hensyn til Unionens sikkerhed.

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0405/2018).

1

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 243/2012/EU af 14. marts 2012 om indførelse af et flerårigt radiofrekvenspolitikprogram (EUT L 81 af 21.3.2012, s. 7).

15

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 243/2012/EU af 14. marts 2012 om indførelse af et flerårigt radiofrekvenspolitikprogram (EUT L 81 af 21.3.2012, s. 7).

15

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1139 af 4. juli 2018 om fælles regler for civil luftfart og oprettelse af Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2111/2005, (EF) nr. 1008/2008, (EU) nr. 996/2010 og (EU) nr. 376/2014 og direktiv 2014/30/EU og 2014/53/EU og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 552/2004 og (EF) nr. 216/2008 og Rådets forordning (EØF) nr. 3922/91 (EUT L 212 af 22.8.2018, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1139 af 4. juli 2018 om fælles regler for civil luftfart og oprettelse af Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2111/2005, (EF) nr. 1008/2008, (EU) nr. 996/2010 og (EU) nr. 376/2014 og direktiv 2014/30/EU og 2014/53/EU og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 552/2004 og (EF) nr. 216/2008 og Rådets forordning (EØF) nr. 3922/91 (EUT L 212 af 22.8.2018, s. 1).

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 377/2014 af 3. april 2014 om oprettelse af Copernicusprogrammet og om ophævelse af forordning (EU) nr. 911/2010 (EUT L 122 af 24.4.2014, s. 44).

17

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 911/2010 af 22. september 2010 om det europæiske jordovervågningsprogram (GMES) og dets første operationelle aktiviteter (2011-2013) (EUT L 276 af 20.10.2010, s. 1).

18

(19)  Meddelelse om »Kunstig intelligens for Europa« (COM(2018)0237) , Meddelelse »Om et fælles europæisk dataområde« (COM(2018)0232), Forslag til Rådets forordning om oprettelse af et europæisk fællesforetagende for højtydende databehandling (COM(2018)0008).

19

(20)  Den Europæiske Organisation til Udnyttelse af Meteorologiske Satellitter

20

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF af 14. marts 2007 om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab (Inspire).

21

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 377/2014 af 3. april 2014 om oprettelse af Copernicusprogrammet og om ophævelse af forordning (EU) nr. 911/2010 (EUT L 122 af 24.4.2014, s. 44).

17

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 911/2010 af 22. september 2010 om det europæiske jordovervågningsprogram (GMES) og dets første operationelle aktiviteter (2011-2013) (EUT L 276 af 20.10.2010, s. 1).

18

(19)  Meddelelse om »Kunstig intelligens for Europa« (COM(2018)0237) , Meddelelse »Om et fælles europæisk dataområde« (COM(2018)0232), Forslag til Rådets forordning om oprettelse af et europæisk fællesforetagende for højtydende databehandling (COM(2018)0008).

19

(20)  Den Europæiske Organisation til Udnyttelse af Meteorologiske Satellitter.

20

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF af 14. marts 2007 om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab (Inspire).

21

(24)  EUT L 158 af 27.5 2014, s. 227.

24

(24)  
  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 541/2014/EU af 16. april 2014 om oprettelse af en støtteramme for overvågning og sporing i rummet
  (EUT L 158 af 27.5.2014, s. 227).

24

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 541/2014/EU af 16. april 2014 om oprettelse af en støtteramme for overvågning og sporing i rummet

(29)  EUT L 345 af 23.12.2008, s. 75.

29

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/775 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/775

---

P8_TA(2018)0521

Oprettelse af programmet for et digitalt Europa for perioden 2021-2027 ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 13. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om programmet for et digitalt Europa for perioden 2021-2027 (COM(2018)0434 — C8-0256/2018 — 2018/0227(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 388/45)

Ændring 1

Forslag til lovgivningsmæssig beslutning

Henvisning 3 a (ny)

| Forslag til lovgivningsmæssig beslutning | Ændring |
| --- | --- |
| | — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 17. maj 2017 om finansteknologi: teknologiens indflydelse på finanssektorens fremtid, |

Forslag til lovgivningsmæssig beslutning

Ændring

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 17. maj 2017 om finansteknologi: teknologiens indflydelse på finanssektorens fremtid,

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | I henhold til [reference to be updated as appropriate according to a new decision on OCTs: artikel 88 i Rådets afgørelse / /EU (53)] bør personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), kunne modtage finansiering under overholdelse af de regler og mål, der gælder for programmet, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

I henhold til [reference to be updated as appropriate according to a new decision on OCTs: artikel 88 i Rådets afgørelse / /EU (53)] bør personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), kunne modtage finansiering under overholdelse af de regler og mål, der gælder for programmet, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under.

| (4) | I henhold til [reference to be updated as appropriate according to a new decision on OCTs: artikel 88 i Rådets afgørelse / /EU (53)] bør personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), kunne modtage finansiering under overholdelse af de regler og mål, der gælder for programmet, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under.
  Der skal ved gennemførelsen af programmet tages højde for de begrænsninger, der vedrører oversøiske lande eller territoriers deltagelse, og deres effektive deltagelse i programmet skal overvåges og med jævne mellemrum evalueres. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til [reference to be updated as appropriate according to a new decision on OCTs: artikel 88 i Rådets afgørelse / /EU (53)] bør personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), kunne modtage finansiering under overholdelse af de regler og mål, der gælder for programmet, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under.
  Der skal ved gennemførelsen af programmet tages højde for de begrænsninger, der vedrører oversøiske lande eller territoriers deltagelse, og deres effektive deltagelse i programmet skal overvåges og med jævne mellemrum evalueres.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | I henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 (54) er der behov for at evaluere dette program på grundlag af oplysninger, der indsamles ved hjælp af specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne. Disse krav
  kan
  , når det er hensigtsmæssigt, omfatte målbare indikatorer, hvormed programmets praktiske virkninger kan evalueres. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

I henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 (54) er der behov for at evaluere dette program på grundlag af oplysninger, der indsamles ved hjælp af specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne. Disse krav
  kan
  , når det er hensigtsmæssigt, omfatte målbare indikatorer, hvormed programmets praktiske virkninger kan evalueres.

| (5) | I henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 (54) er der behov for at evaluere dette program på grundlag af oplysninger, der indsamles ved hjælp af specifikke overvågningskrav,
  sammenholdt med eksisterende behov og i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679

   (54a)

  ,
  samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås
  for alle modtagere
  , navnlig for medlemsstaterne
  og SMV'er
  . Disse krav
  bør
  , når det er hensigtsmæssigt, omfatte målbare
  kvantitative og kvalitative
  indikatorer, hvormed programmets praktiske virkninger kan evalueres. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 (54) er der behov for at evaluere dette program på grundlag af oplysninger, der indsamles ved hjælp af specifikke overvågningskrav,
  sammenholdt med eksisterende behov og i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679

   (54a)

  ,
  samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås
  for alle modtagere
  , navnlig for medlemsstaterne
  og SMV'er
  . Disse krav
  bør
  , når det er hensigtsmæssigt, omfatte målbare
  kvantitative og kvalitative
  indikatorer, hvormed programmets praktiske virkninger kan evalueres.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5a) | Programmet bør sikre størst mulig gennemsigtighed, ansvarlighed og demokratisk kontrol med innovative finansielle instrumenter og mekanismer, der involverer Unionens budget, navnlig for så vidt angår deres bidrag, både hvad angår de oprindelige forventninger og de resultater, der er opnået i retning af at nå Unionens mål. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5a)

Programmet bør sikre størst mulig gennemsigtighed, ansvarlighed og demokratisk kontrol med innovative finansielle instrumenter og mekanismer, der involverer Unionens budget, navnlig for så vidt angår deres bidrag, både hvad angår de oprindelige forventninger og de resultater, der er opnået i retning af at nå Unionens mål.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Det digitale topmøde i Tallinn (55) i september 2017 og Det Europæiske Råds konklusioner (56) af 19. oktober 2017 viste, at der er behov for, at Europa investerer i digitalisering af vores økonomier og slår bro over kvalifikationskløften for at opretholde og forbedre europæisk konkurrenceevne, vores livskvalitet og sociale struktur. Det Europæiske Råd konkluderede, at den digitale omstilling giver enorme muligheder for innovation, vækst og beskæftigelse, som vil bidrage til vores globale konkurrenceevne og fremme kreativ og kulturel mangfoldighed. Udnyttelse af disse muligheder kræver, at
  nogle af
  udfordringerne ved den digitale omstilling tackles i fællesskab,
  og
  at politikker, der er berørt af den digitale omstilling, tages op til revision. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Det digitale topmøde i Tallinn (55) i september 2017 og Det Europæiske Råds konklusioner (56) af 19. oktober 2017 viste, at der er behov for, at Europa investerer i digitalisering af vores økonomier og slår bro over kvalifikationskløften for at opretholde og forbedre europæisk konkurrenceevne, vores livskvalitet og sociale struktur. Det Europæiske Råd konkluderede, at den digitale omstilling giver enorme muligheder for innovation, vækst og beskæftigelse, som vil bidrage til vores globale konkurrenceevne og fremme kreativ og kulturel mangfoldighed. Udnyttelse af disse muligheder kræver, at
  nogle af
  udfordringerne ved den digitale omstilling tackles i fællesskab,
  og
  at politikker, der er berørt af den digitale omstilling, tages op til revision.

| (6) | Det digitale topmøde i Tallinn (55) i september 2017 og Det Europæiske Råds konklusioner (56) af 19. oktober 2017 viste, at der er behov for, at Europa investerer i 
  effektiv
  digitalisering af vores økonomier og slår bro over kvalifikationskløften for at opretholde og forbedre europæisk konkurrenceevne
  og innovation
  , vores livskvalitet og sociale struktur. Det Europæiske Råd konkluderede, at den digitale omstilling giver enorme muligheder for innovation, vækst og beskæftigelse, som vil bidrage til vores globale konkurrenceevne og fremme kreativ og kulturel mangfoldighed. Udnyttelse af disse muligheder kræver, at udfordringerne ved den digitale omstilling tackles i fællesskab
  på flere måder, herunder ved at sikre, at de væsentlige elementer, som nye teknologier er afhængige af, iværksættes, ved at gennemføre effektive lovregler, som er lette at håndhæve
  ,
  ved
  at politikker, der er berørt af den digitale omstilling, tages op til revision
  samt ved at skabe et innovationsvenligt miljø, hvor brugernes interesser beskyttes fuldt ud
  .
  Finansieringsrammen for dette program, som udgør en indsats på europæisk plan, bør optimalt set øges med betydelige midler fra den private sektor og bidrag fra medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(6)

Det digitale topmøde i Tallinn (55) i september 2017 og Det Europæiske Råds konklusioner (56) af 19. oktober 2017 viste, at der er behov for, at Europa investerer i 
  effektiv
  digitalisering af vores økonomier og slår bro over kvalifikationskløften for at opretholde og forbedre europæisk konkurrenceevne
  og innovation
  , vores livskvalitet og sociale struktur. Det Europæiske Råd konkluderede, at den digitale omstilling giver enorme muligheder for innovation, vækst og beskæftigelse, som vil bidrage til vores globale konkurrenceevne og fremme kreativ og kulturel mangfoldighed. Udnyttelse af disse muligheder kræver, at udfordringerne ved den digitale omstilling tackles i fællesskab
  på flere måder, herunder ved at sikre, at de væsentlige elementer, som nye teknologier er afhængige af, iværksættes, ved at gennemføre effektive lovregler, som er lette at håndhæve
  ,
  ved
  at politikker, der er berørt af den digitale omstilling, tages op til revision
  samt ved at skabe et innovationsvenligt miljø, hvor brugernes interesser beskyttes fuldt ud
  .
  Finansieringsrammen for dette program, som udgør en indsats på europæisk plan, bør optimalt set øges med betydelige midler fra den private sektor og bidrag fra medlemsstaterne.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6a) | I fremtiden vil det europæiske samfund og den europæiske økonomi i høj grad være afhængig af en harmoniseret og ensartet frekvenspolitik, på 5G-infrastrukturen, hvilket vil nødvendiggøre en infrastrukturmålsætning vedrørende VHC-nettene, som sigter mod at tilbyde kommunikationsydelser af høj kvalitet og med en højere hastighed; dette er en nødvendig forudsætning for en vellykket gennemførelse af programmet. I denne forbindelse bør programmet drage fordel af den vellykkede gennemførelse af Connecting Europe-faciliteten og navnlig Wif4EU-initiativet, som har til formål at fremme borgernes forbindelsesmuligheder i Unionens offentlige rum; kombinationen af disse to programmer vil opnå de bedst mulige resultater og nå Unionens målsætning om at levere stabil og ensartet højhastighedsnetværksdækning i hele Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6a)

I fremtiden vil det europæiske samfund og den europæiske økonomi i høj grad være afhængig af en harmoniseret og ensartet frekvenspolitik, på 5G-infrastrukturen, hvilket vil nødvendiggøre en infrastrukturmålsætning vedrørende VHC-nettene, som sigter mod at tilbyde kommunikationsydelser af høj kvalitet og med en højere hastighed; dette er en nødvendig forudsætning for en vellykket gennemførelse af programmet. I denne forbindelse bør programmet drage fordel af den vellykkede gennemførelse af Connecting Europe-faciliteten og navnlig Wif4EU-initiativet, som har til formål at fremme borgernes forbindelsesmuligheder i Unionens offentlige rum; kombinationen af disse to programmer vil opnå de bedst mulige resultater og nå Unionens målsætning om at levere stabil og ensartet højhastighedsnetværksdækning i hele Unionen.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | Det Europæiske Råd konkluderede navnlig, at Unionen straks bør forholde sig til følgende begyndende tendenser, der bl.a. omfatter kunstig intelligens
  og distributed ledger-teknologier (f.eks. blockchain)
  , samtidig med at der sikres et højt niveau af databeskyttelse,
  digitale
  rettigheder og etiske standarder. Det Europæiske Råd opfordrede Kommissionen til at fremsætte forslag om en europæisk tilgang til kunstig intelligens i begyndelsen af 2018, og det opfordrede Kommissionen til at fremsætte forslag til de initiativer, der er nødvendige for at styrke rammebetingelserne med henblik på at gøre
  EU
  i stand til at undersøge nye markeder via risikobaserede gennemgribende innovationer og understrege sine industriers ledende rolle. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

Det Europæiske Råd konkluderede navnlig, at Unionen straks bør forholde sig til følgende begyndende tendenser, der bl.a. omfatter kunstig intelligens
  og distributed ledger-teknologier (f.eks. blockchain)
  , samtidig med at der sikres et højt niveau af databeskyttelse,
  digitale
  rettigheder og etiske standarder. Det Europæiske Råd opfordrede Kommissionen til at fremsætte forslag om en europæisk tilgang til kunstig intelligens i begyndelsen af 2018, og det opfordrede Kommissionen til at fremsætte forslag til de initiativer, der er nødvendige for at styrke rammebetingelserne med henblik på at gøre
  EU
  i stand til at undersøge nye markeder via risikobaserede gennemgribende innovationer og understrege sine industriers ledende rolle.

| (7) | Det Europæiske Råd konkluderede navnlig, at Unionen straks bør forholde sig til følgende begyndende tendenser, der bl.a. omfatter
  digital opdeling,
  kunstig intelligens, samtidig med at der sikres et højt niveau af databeskyttelse
  i fuld overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679
  , rettigheder
  , grundlæggende rettigheder
  og etiske standarder. Det Europæiske Råd opfordrede Kommissionen til at fremsætte forslag om en europæisk tilgang til kunstig intelligens i begyndelsen af 2018, og det opfordrede Kommissionen til at fremsætte forslag til de initiativer, der er nødvendige for at styrke rammebetingelserne med henblik på at gøre
  Unionen
  i stand til at undersøge nye markeder via risikobaserede gennemgribende innovationer og understrege sine industriers ledende rolle. |
| --- | --- |

(7)

Det Europæiske Råd konkluderede navnlig, at Unionen straks bør forholde sig til følgende begyndende tendenser, der bl.a. omfatter
  digital opdeling,
  kunstig intelligens, samtidig med at der sikres et højt niveau af databeskyttelse
  i fuld overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679
  , rettigheder
  , grundlæggende rettigheder
  og etiske standarder. Det Europæiske Råd opfordrede Kommissionen til at fremsætte forslag om en europæisk tilgang til kunstig intelligens i begyndelsen af 2018, og det opfordrede Kommissionen til at fremsætte forslag til de initiativer, der er nødvendige for at styrke rammebetingelserne med henblik på at gøre
  Unionen
  i stand til at undersøge nye markeder via risikobaserede gennemgribende innovationer og understrege sine industriers ledende rolle.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 7 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (7a) | Den 10. april 2018 gav medlemsstater udtryk for deres støtte og fælles vilje til at samarbejde om initiativer vedrørende kunstig intelligens og infrastrukturtjenester til distributed ledger-teknologier (f.eks. blockchain) ved at underskrive samarbejdsaftaler. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7a)

Den 10. april 2018 gav medlemsstater udtryk for deres støtte og fælles vilje til at samarbejde om initiativer vedrørende kunstig intelligens og infrastrukturtjenester til distributed ledger-teknologier (f.eks. blockchain) ved at underskrive samarbejdsaftaler.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 7 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (7b) | For at sikre en vellykket gennemførelse af dette program er der brug for mere end at følge udviklingen. Unionen er nødt til at udvise engagement for så vidt angår teknologier til sikring af privatlivet (dvs. kryptografi og decentrale applikationer (DApps)) samt øgede investeringer i fremtidssikre infrastrukturer ((fiberoptiske) netværk) for at muliggøre et selvbestemt digitaliseret samfund. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7b)

For at sikre en vellykket gennemførelse af dette program er der brug for mere end at følge udviklingen. Unionen er nødt til at udvise engagement for så vidt angår teknologier til sikring af privatlivet (dvs. kryptografi og decentrale applikationer (DApps)) samt øgede investeringer i fremtidssikre infrastrukturer ((fiberoptiske) netværk) for at muliggøre et selvbestemt digitaliseret samfund.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 7 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (7c) | Europa skal gennemføre omfattende investeringer i fremtiden og opbygge strategiske digitale færdigheder for at kunne udnytte den digitale revolution. Der skal sikres et væsentligt budget (på mindst 9,2  mia. EUR) på EU-plan til dette formål, og dette skal suppleres med en betydelig investeringsindsats på nationalt og regionalt plan, navnlig gennem et sammenhængende og komplementært forhold til struktur- og samhørighedsfonde. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7c)

Europa skal gennemføre omfattende investeringer i fremtiden og opbygge strategiske digitale færdigheder for at kunne udnytte den digitale revolution. Der skal sikres et væsentligt budget (på mindst 9,2  mia. EUR) på EU-plan til dette formål, og dette skal suppleres med en betydelig investeringsindsats på nationalt og regionalt plan, navnlig gennem et sammenhængende og komplementært forhold til struktur- og samhørighedsfonde.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | I Kommissionens meddelelse om »En ny, moderniseret flerårig finansiel ramme for en Europæisk Union, der effektivt lever op til de valgte prioriteter for perioden efter 2020« (57) skitseres blandt mulighederne for en fremtidig finansiel ramme et program for Europas digitale omstilling, som kan afstedkomme »store fremskridt hen mod intelligent vækst på områder som infrastruktur for data af høj kvalitet, konnektivitet
  og
  cybersikkerhed«. Meningen med programmet er, at det skal sikre europæisk lederskab indenfor supercomputere, den næste generation af internettet, kunstig intelligens, robotteknologi og big data. Det vil styrke den europæiske industris og de europæiske virksomheders konkurrenceposition på tværs af hele den digitale økonomi, og det vil i høj grad kunne bidrage til at slå bro over kvalifikationskløften i Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

I Kommissionens meddelelse om »En ny, moderniseret flerårig finansiel ramme for en Europæisk Union, der effektivt lever op til de valgte prioriteter for perioden efter 2020« (57) skitseres blandt mulighederne for en fremtidig finansiel ramme et program for Europas digitale omstilling, som kan afstedkomme »store fremskridt hen mod intelligent vækst på områder som infrastruktur for data af høj kvalitet, konnektivitet
  og
  cybersikkerhed«. Meningen med programmet er, at det skal sikre europæisk lederskab indenfor supercomputere, den næste generation af internettet, kunstig intelligens, robotteknologi og big data. Det vil styrke den europæiske industris og de europæiske virksomheders konkurrenceposition på tværs af hele den digitale økonomi, og det vil i høj grad kunne bidrage til at slå bro over kvalifikationskløften i Unionen.

| (8) | I Kommissionens meddelelse om »En ny, moderniseret flerårig finansiel ramme for en Europæisk Union, der effektivt lever op til de valgte prioriteter for perioden efter 2020« (57) skitseres blandt mulighederne for en fremtidig finansiel ramme et program for Europas digitale omstilling, som kan afstedkomme »store fremskridt hen mod intelligent vækst på områder som infrastruktur for data af høj kvalitet, konnektivitet, cybersikkerhed«
  og digitalisering af offentlige forvaltninger
  . Meningen med programmet er, at det skal sikre europæisk lederskab indenfor supercomputere, den næste generation af internettet, kunstig intelligens, robotteknologi og big data. Det vil styrke den europæiske industris og de europæiske virksomheders konkurrenceposition på tværs af hele den digitale økonomi, og det vil i høj grad kunne
  konsolidere og
  bidrage til at slå bro over kvalifikationskløften i Unionen
  og derved sikre, at europæiske borgere har de fornødne færdigheder og kompetencer og den rette viden til at kunne håndtere den digitale omstilling
  . |
| --- | --- |

(8)

I Kommissionens meddelelse om »En ny, moderniseret flerårig finansiel ramme for en Europæisk Union, der effektivt lever op til de valgte prioriteter for perioden efter 2020« (57) skitseres blandt mulighederne for en fremtidig finansiel ramme et program for Europas digitale omstilling, som kan afstedkomme »store fremskridt hen mod intelligent vækst på områder som infrastruktur for data af høj kvalitet, konnektivitet, cybersikkerhed«
  og digitalisering af offentlige forvaltninger
  . Meningen med programmet er, at det skal sikre europæisk lederskab indenfor supercomputere, den næste generation af internettet, kunstig intelligens, robotteknologi og big data. Det vil styrke den europæiske industris og de europæiske virksomheders konkurrenceposition på tværs af hele den digitale økonomi, og det vil i høj grad kunne
  konsolidere og
  bidrage til at slå bro over kvalifikationskløften i Unionen
  og derved sikre, at europæiske borgere har de fornødne færdigheder og kompetencer og den rette viden til at kunne håndtere den digitale omstilling
  .

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 8 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (8a) | Set i lyset af forsinkelsen i udarbejdelsen af Unionens strategiske digitale færdigheder og bestræbelserne på at afhjælpe situationen bør der garanteres et budget, som står i rimeligt forhold til programmets ambitioner, og som bør være på minimum 9,2  mia. EUR. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8a)

Set i lyset af forsinkelsen i udarbejdelsen af Unionens strategiske digitale færdigheder og bestræbelserne på at afhjælpe situationen bør der garanteres et budget, som står i rimeligt forhold til programmets ambitioner, og som bør være på minimum 9,2  mia. EUR.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | I meddelelsen »Mod et fælles europæisk dataområde« (57) omhandles de nye foranstaltninger, der skal træffes på de vigtigste områder for at opnå et fælles dataområde i EU, altså et sammenhængende digitalt område med et omfang, der gør det muligt at udvikle nye produkter og tjenester baseret på data. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

I meddelelsen »Mod et fælles europæisk dataområde« (57) omhandles de nye foranstaltninger, der skal træffes på de vigtigste områder for at opnå et fælles dataområde i EU, altså et sammenhængende digitalt område med et omfang, der gør det muligt at udvikle nye produkter og tjenester baseret på data.

| (9) | I meddelelsen »Mod et fælles europæisk dataområde« (57) omhandles de nye foranstaltninger, der skal træffes på de vigtigste områder for at opnå et fælles dataområde i EU, altså et sammenhængende digitalt område med et omfang, der gør det muligt at udvikle
  og skabe innovation inden for
  nye produkter og tjenester baseret på data. |
| --- | --- |

(9)

I meddelelsen »Mod et fælles europæisk dataområde« (57) omhandles de nye foranstaltninger, der skal træffes på de vigtigste områder for at opnå et fælles dataområde i EU, altså et sammenhængende digitalt område med et omfang, der gør det muligt at udvikle
  og skabe innovation inden for
  nye produkter og tjenester baseret på data.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 9 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (9a) | Kommissionens initiativ fra 2017 vedrørende den næste generation af internettet bør også skabe grundlag for gennemførelse af programmet, som det sigter mod et mere åbent internet med bedre tjenester, mere intelligens, større involvering og deltagelse, og det beskæftiger sig med teknologiske muligheder, der opstår på baggrund af fremskridt på forskellige forskningsområder, og strækker sig fra ny netværksarkitektur og softwaredefinerede infrastrukturer til nye koncepter for tjenesteydelser og applikationer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9a)

Kommissionens initiativ fra 2017 vedrørende den næste generation af internettet bør også skabe grundlag for gennemførelse af programmet, som det sigter mod et mere åbent internet med bedre tjenester, mere intelligens, større involvering og deltagelse, og det beskæftiger sig med teknologiske muligheder, der opstår på baggrund af fremskridt på forskellige forskningsområder, og strækker sig fra ny netværksarkitektur og softwaredefinerede infrastrukturer til nye koncepter for tjenesteydelser og applikationer.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Det generelle mål med programmet bør være at understøtte industriens digitale omstilling og fremme en bedre udnyttelse af det industrielle potentiale, der ligger i politikken for innovation, forskning og teknologisk udvikling til gavn for virksomheder og borgere i hele Unionen.
  Programmet bør bygges op omkring fem specifikke mål, der afspejler de vigtigste politikområder, nemlig højtydende databehandling, cybersikkerhed, kunstig intelligens, højtudviklede IT-færdigheder og udrulning, bedste brug af den digitale kapacitet og interoperabilitet.
  Programmet
  bør for alle disse områder også sigte mod en højere grad af ensretning af Unionens, medlemsstaternes og regionernes politikker og mod at samle private og industrielle ressourcer med henblik på at øge investeringerne og udvikle yderligere synergier. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Det generelle mål med programmet bør være at understøtte industriens digitale omstilling og fremme en bedre udnyttelse af det industrielle potentiale, der ligger i politikken for innovation, forskning og teknologisk udvikling til gavn for virksomheder og borgere i hele Unionen.
  Programmet bør bygges op omkring fem specifikke mål, der afspejler de vigtigste politikområder, nemlig højtydende databehandling, cybersikkerhed, kunstig intelligens, højtudviklede IT-færdigheder og udrulning, bedste brug af den digitale kapacitet og interoperabilitet.
  Programmet
  bør for alle disse områder også sigte mod en højere grad af ensretning af Unionens, medlemsstaternes og regionernes politikker og mod at samle private og industrielle ressourcer med henblik på at øge investeringerne og udvikle yderligere synergier.

| (10) | Det generelle mål med programmet bør være at understøtte industriens digitale omstilling og fremme en bedre udnyttelse af det industrielle potentiale, der ligger i politikken for innovation, forskning og teknologisk udvikling
  samt at modernisere specifikke sektorer af offentlig interesse
  til gavn for virksomheder
  , navnlig SMV'er,
  og borgere i hele Unionen.
  Desuden bør
  programmet
  styrke Unionens konkurrenceevne og økonomiske modstandsdygtighed
  . |
| --- | --- |

(10)

Det generelle mål med programmet bør være at understøtte industriens digitale omstilling og fremme en bedre udnyttelse af det industrielle potentiale, der ligger i politikken for innovation, forskning og teknologisk udvikling
  samt at modernisere specifikke sektorer af offentlig interesse
  til gavn for virksomheder
  , navnlig SMV'er,
  og borgere i hele Unionen.
  Desuden bør
  programmet
  styrke Unionens konkurrenceevne og økonomiske modstandsdygtighed
  .

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 10 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (10a) | Det er nødvendigt som en prioriteret opgave at støtte de SMV'er, der ønsker at benytte sig af digital omstilling i deres produktionsprocesser. Forskning og innovation i den digitale sektor vil gøre det muligt for SMV'er at bidrage til den europæiske økonomiske vækst gennem en effektiv anvendelse af ressourcerne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10a)

Det er nødvendigt som en prioriteret opgave at støtte de SMV'er, der ønsker at benytte sig af digital omstilling i deres produktionsprocesser. Forskning og innovation i den digitale sektor vil gøre det muligt for SMV'er at bidrage til den europæiske økonomiske vækst gennem en effektiv anvendelse af ressourcerne.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 10 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (10b) | Programmet bør bygges op omkring fem specifikke mål, der afspejler de vigtigste politikområder, nemlig: a) højtydende databehandling, b) kunstig intelligens og distributed ledger-teknologier, c) cybersikkerhed, d) højtudviklede IT-færdigheder og e) udrulning, bedste brug af digital kapacitet og interoperabilitet. Programmet bør for alle disse områder også sigte mod en højere grad af ensretning af Unionens, medlemsstaternes og regionernes politikker og mod at samle private og industrielle ressourcer med henblik på at øge investeringerne og udvikle yderligere synergier. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10b)

Programmet bør bygges op omkring fem specifikke mål, der afspejler de vigtigste politikområder, nemlig: a) højtydende databehandling, b) kunstig intelligens og distributed ledger-teknologier, c) cybersikkerhed, d) højtudviklede IT-færdigheder og e) udrulning, bedste brug af digital kapacitet og interoperabilitet. Programmet bør for alle disse områder også sigte mod en højere grad af ensretning af Unionens, medlemsstaternes og regionernes politikker og mod at samle private og industrielle ressourcer med henblik på at øge investeringerne og udvikle yderligere synergier.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 10 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (10c) | Sammen med det overordnede formål om digital omstilling bør programmet bidrage til at sikre langsigtede strategiske sikkerhedsmål gennem opbygning af kapacitet og færdigheder i Unionen, således at foranstaltninger, der øger det strategiske potentiale og begrænser afhængigheden af leverandører og produkter fra tredjelande prioriteres, hvilket er med til at sikre Unionens økonomiske og innovative konkurrenceevne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10c)

Sammen med det overordnede formål om digital omstilling bør programmet bidrage til at sikre langsigtede strategiske sikkerhedsmål gennem opbygning af kapacitet og færdigheder i Unionen, således at foranstaltninger, der øger det strategiske potentiale og begrænser afhængigheden af leverandører og produkter fra tredjelande prioriteres, hvilket er med til at sikre Unionens økonomiske og innovative konkurrenceevne.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Digitale innovationsknudepunkter bør spille en central rolle i forbindelse med gennemførelsen af programmet, og de bør stimulere en vid udbredelse af avancerede digitale teknologier i industrien, offentlige organisationer og den akademiske verden. Et net af digitale innovationsknudepunkter bør sikre den bredest mulige geografiske dækning på tværs af Europa (59). De første digitale innovationsknudepunkter vil blive valgt på grundlag af medlemsstaternes forslag, og derefter vil nettet blive udvidet gennem en åben udbudsprocedure. De digitale innovationsknudepunkter skal tjene som adgangspunkt til de nyeste digitale kapaciteter, herunder højtydende databehandling (»HPC«), kunstig intelligens, cybersikkerhed og andre eksisterende innovative teknologier som f.eks. centrale støtteteknologier, der også kan tilgås i fablabs eller citylabs. De skal fungere som
  det centrale kontaktpunkt
  , når man skal have adgang til testede og validerede teknologier, og fremme åben innovation. De skal også yde støtte inden for højtudviklede IT-færdigheder. Nettet af digitale innovationsknudepunkter bør også bidrage til, at regionerne i den yderste periferi lettere kan deltage i det digitale indre marked. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Digitale innovationsknudepunkter bør spille en central rolle i forbindelse med gennemførelsen af programmet, og de bør stimulere en vid udbredelse af avancerede digitale teknologier i industrien, offentlige organisationer og den akademiske verden. Et net af digitale innovationsknudepunkter bør sikre den bredest mulige geografiske dækning på tværs af Europa (59). De første digitale innovationsknudepunkter vil blive valgt på grundlag af medlemsstaternes forslag, og derefter vil nettet blive udvidet gennem en åben udbudsprocedure. De digitale innovationsknudepunkter skal tjene som adgangspunkt til de nyeste digitale kapaciteter, herunder højtydende databehandling (»HPC«), kunstig intelligens, cybersikkerhed og andre eksisterende innovative teknologier som f.eks. centrale støtteteknologier, der også kan tilgås i fablabs eller citylabs. De skal fungere som
  det centrale kontaktpunkt
  , når man skal have adgang til testede og validerede teknologier, og fremme åben innovation. De skal også yde støtte inden for højtudviklede IT-færdigheder. Nettet af digitale innovationsknudepunkter bør også bidrage til, at regionerne i den yderste periferi lettere kan deltage i det digitale indre marked.

| (11) | Europæiske
  digitale innovationsknudepunkter bør spille en central rolle i forbindelse med gennemførelsen af programmet, og de bør stimulere en vid udbredelse af avancerede digitale teknologier i industrien
  , herunder SMV'er
  ,
  i
  offentlige organisationer og den akademiske verden. Et net af
  europæiske
  digitale innovationsknudepunkter bør sikre den bredest mulige geografiske dækning på tværs af Europa (59). De første
  europæiske
  digitale innovationsknudepunkter vil blive valgt på grundlag af medlemsstaternes forslag, og derefter vil nettet blive udvidet gennem en åben
  og gennemsigtig
  udbudsprocedure. De
  europæiske
  digitale innovationsknudepunkter skal tjene som adgangspunkt til de nyeste digitale kapaciteter, herunder højtydende databehandling (»HPC«), kunstig intelligens, cybersikkerhed og andre eksisterende innovative teknologier som f.eks. centrale støtteteknologier, der også kan tilgås i fablabs eller citylabs. De skal fungere som
  one-stop-shops
  , når man skal have adgang til testede og validerede teknologier, og fremme åben innovation. De skal også yde støtte inden for højtudviklede IT-færdigheder. Nettet af
  europæiske
  digitale innovationsknudepunkter bør også bidrage til, at regionerne i den yderste periferi lettere kan deltage i det digitale indre marked
  , og støtte den digitale omstilling i oversøiske lande og territorier
  . |
| --- | --- |

(11)

Europæiske
  digitale innovationsknudepunkter bør spille en central rolle i forbindelse med gennemførelsen af programmet, og de bør stimulere en vid udbredelse af avancerede digitale teknologier i industrien
  , herunder SMV'er
  ,
  i
  offentlige organisationer og den akademiske verden. Et net af
  europæiske
  digitale innovationsknudepunkter bør sikre den bredest mulige geografiske dækning på tværs af Europa (59). De første
  europæiske
  digitale innovationsknudepunkter vil blive valgt på grundlag af medlemsstaternes forslag, og derefter vil nettet blive udvidet gennem en åben
  og gennemsigtig
  udbudsprocedure. De
  europæiske
  digitale innovationsknudepunkter skal tjene som adgangspunkt til de nyeste digitale kapaciteter, herunder højtydende databehandling (»HPC«), kunstig intelligens, cybersikkerhed og andre eksisterende innovative teknologier som f.eks. centrale støtteteknologier, der også kan tilgås i fablabs eller citylabs. De skal fungere som
  one-stop-shops
  , når man skal have adgang til testede og validerede teknologier, og fremme åben innovation. De skal også yde støtte inden for højtudviklede IT-færdigheder. Nettet af
  europæiske
  digitale innovationsknudepunkter bør også bidrage til, at regionerne i den yderste periferi lettere kan deltage i det digitale indre marked
  , og støtte den digitale omstilling i oversøiske lande og territorier
  .

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 11 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (11a) | For at skabe synergier mellem investeringer under dette program og med hensyn til Unionens investeringer i forskning og udvikling, navnlig investeringer i forbindelse med Horisont Europa-programmet, bør de europæiske digitale innovationsknudepunkter fungere som en platform for at bringe industri, erhvervsliv og administration, som på den ene side har behov for nye teknologiske løsninger, sammen med virksomheder, navnlig nyetablerede virksomheder og SMV'er, som på den anden side har markedsklare løsninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11a)

For at skabe synergier mellem investeringer under dette program og med hensyn til Unionens investeringer i forskning og udvikling, navnlig investeringer i forbindelse med Horisont Europa-programmet, bør de europæiske digitale innovationsknudepunkter fungere som en platform for at bringe industri, erhvervsliv og administration, som på den ene side har behov for nye teknologiske løsninger, sammen med virksomheder, navnlig nyetablerede virksomheder og SMV'er, som på den anden side har markedsklare løsninger.

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 11 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (11b) | Planlægning, udvikling og udbud i programmet finder sted med henblik på at styrke Unionens kapacitet og konkurrenceevne på mellemlang og lang sigt. Foranstaltninger, der øger Unionens strategiske potentiale og konkurrenceevne og har til formål at begrænse afhængigheden af leverandører og produkter fra tredjelande, bør prioriteres. Deltagelse fra tredjelande i programmets specifikke mål bør således afhænge, hvordan de pågældende lande ville bidrage til Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11b)

Planlægning, udvikling og udbud i programmet finder sted med henblik på at styrke Unionens kapacitet og konkurrenceevne på mellemlang og lang sigt. Foranstaltninger, der øger Unionens strategiske potentiale og konkurrenceevne og har til formål at begrænse afhængigheden af leverandører og produkter fra tredjelande, bør prioriteres. Deltagelse fra tredjelande i programmets specifikke mål bør således afhænge, hvordan de pågældende lande ville bidrage til Unionen.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | Programmet bør gennemføres via projekter, der styrker væsentlige digitale kapaciteter og
  deres udbredelse
  .
  Dette bør omfatte
  fælles investeringer
  i samarbejde med
  medlemsstaterne
  og
  den private sektor
  , når nødvendigt
  . Det skulle især bidrage til, at man inden for offentlige indkøb når den kritiske masse, der skal til for at opnå mere værdi for pengene og for at garantere, at leverandører i Europa
  er på forkant med
  den teknologiske udvikling. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

Programmet bør gennemføres via projekter, der styrker væsentlige digitale kapaciteter og
  deres udbredelse
  .
  Dette bør omfatte
  fælles investeringer
  i samarbejde med
  medlemsstaterne
  og
  den private sektor
  , når nødvendigt
  . Det skulle især bidrage til, at man inden for offentlige indkøb når den kritiske masse, der skal til for at opnå mere værdi for pengene og for at garantere, at leverandører i Europa
  er på forkant med
  den teknologiske udvikling.

| (12) | Programmet bør gennemføres via projekter, der styrker væsentlige digitale kapaciteter og
  Unionens strategiske autonomi
  .
  Med henblik herpå bør programmet sikre et EU-budget på mindst 9,2  mia. EUR suppleret med
  fælles investeringer
  fra
  medlemsstaterne
  og/eller
  den private sektor. Det skulle især bidrage til, at man inden for offentlige indkøb når den kritiske masse, der skal til for at opnå mere værdi for pengene og for at garantere, at leverandører i Europa
  når forkanten af
  den teknologiske udvikling. |
| --- | --- |

(12)

Programmet bør gennemføres via projekter, der styrker væsentlige digitale kapaciteter og
  Unionens strategiske autonomi
  .
  Med henblik herpå bør programmet sikre et EU-budget på mindst 9,2  mia. EUR suppleret med
  fælles investeringer
  fra
  medlemsstaterne
  og/eller
  den private sektor. Det skulle især bidrage til, at man inden for offentlige indkøb når den kritiske masse, der skal til for at opnå mere værdi for pengene og for at garantere, at leverandører i Europa
  når forkanten af
  den teknologiske udvikling.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | Programmets foranstaltninger bør anvendes til at imødekomme markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssigt afpasset måde, uden at dette medfører overlapning eller fortrænger privat finansiering, og sikre en klar europæisk merværdi. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

Programmets foranstaltninger bør anvendes til at imødekomme markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssigt afpasset måde, uden at dette medfører overlapning eller fortrænger privat finansiering, og sikre en klar europæisk merværdi.

| (14) | Programmets foranstaltninger bør anvendes til at
  styrke og udvide Unionens digitale base, håndtere store samfundsmæssige udfordringer, yderligere forbedre Unionens digitale industrielle kompetencer samt
  imødekomme markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssigt afpasset måde, uden at dette medfører overlapning eller fortrænger privat finansiering, og sikre en klar europæisk merværdi. |
| --- | --- |

(14)

Programmets foranstaltninger bør anvendes til at
  styrke og udvide Unionens digitale base, håndtere store samfundsmæssige udfordringer, yderligere forbedre Unionens digitale industrielle kompetencer samt
  imødekomme markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssigt afpasset måde, uden at dette medfører overlapning eller fortrænger privat finansiering, og sikre en klar europæisk merværdi.

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | For at opnå størst mulig fleksibilitet i hele programmets levetid og fremme synergierne mellem dets bestanddele kan de enkelte specifikke mål gennemføres ved hjælp af alle de instrumenter, der er tilgængelige i henhold til finansforordningen. De gennemførelsesmekanismer, der skal anvendes, er direkte forvaltning og indirekte forvaltning, når EU-finansieringen skal kombineres med andre finansieringskilder, eller når gennemførelsen kræver, at der oprettes strukturer, der forvaltes i fællesskab. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

For at opnå størst mulig fleksibilitet i hele programmets levetid og fremme synergierne mellem dets bestanddele kan de enkelte specifikke mål gennemføres ved hjælp af alle de instrumenter, der er tilgængelige i henhold til finansforordningen. De gennemførelsesmekanismer, der skal anvendes, er direkte forvaltning og indirekte forvaltning, når EU-finansieringen skal kombineres med andre finansieringskilder, eller når gennemførelsen kræver, at der oprettes strukturer, der forvaltes i fællesskab.

| (15) | For at opnå størst mulig fleksibilitet i hele programmets levetid og fremme synergierne mellem dets bestanddele kan de enkelte specifikke mål gennemføres ved hjælp af alle de instrumenter, der er tilgængelige i henhold til finansforordningen. De gennemførelsesmekanismer, der skal anvendes, er direkte forvaltning og indirekte forvaltning, når EU-finansieringen skal kombineres med andre finansieringskilder, eller når gennemførelsen kræver, at der oprettes strukturer, der forvaltes i fællesskab.
  I tilfælde af indirekte forvaltning vil Kommissionen sikre, at de kvalitets- og sikkerhedsstandarder, der er påkrævet for direkte forvaltning af programmet, opretholdes og overholdes. |
| --- | --- |

(15)

For at opnå størst mulig fleksibilitet i hele programmets levetid og fremme synergierne mellem dets bestanddele kan de enkelte specifikke mål gennemføres ved hjælp af alle de instrumenter, der er tilgængelige i henhold til finansforordningen. De gennemførelsesmekanismer, der skal anvendes, er direkte forvaltning og indirekte forvaltning, når EU-finansieringen skal kombineres med andre finansieringskilder, eller når gennemførelsen kræver, at der oprettes strukturer, der forvaltes i fællesskab.
  I tilfælde af indirekte forvaltning vil Kommissionen sikre, at de kvalitets- og sikkerhedsstandarder, der er påkrævet for direkte forvaltning af programmet, opretholdes og overholdes.

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | Højtydende databehandling og de dertil hørende
  databehandlingskapaciteter
  i Unionen bør gøre det muligt at sikre stor udbredelse af højtydende databehandling i industrien og mere generelt på områder af offentlig interesse, således at vi griber den unikke mulighed, som supercomputere giver samfundet inden for sundhed, miljø og sikkerhed, og bidrager til industriens konkurrenceevne, navnlig blandt små og mellemstore virksomheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

Højtydende databehandling og de dertil hørende
  databehandlingskapaciteter
  i Unionen bør gøre det muligt at sikre stor udbredelse af højtydende databehandling i industrien og mere generelt på områder af offentlig interesse, således at vi griber den unikke mulighed, som supercomputere giver samfundet inden for sundhed, miljø og sikkerhed, og bidrager til industriens konkurrenceevne, navnlig blandt små og mellemstore virksomheder.

| (16) | Højtydende databehandling og de dertil hørende
  databehandlings- og lagringskapaciteter
  i Unionen bør gøre det muligt at sikre stor udbredelse af højtydende databehandling i industrien og mere generelt på områder af offentlig interesse, således at vi griber den unikke mulighed, som supercomputere giver samfundet inden for sundhed, miljø og sikkerhed, og bidrager til industriens konkurrenceevne, navnlig blandt små og mellemstore virksomheder.
  Unionen har brug for at købe supercomputere i verdensklasse, sikre sit forsyningssystem og implementere tjenester til simulering, visualisering og prototypeudarbejdelse, samtidig med at det sikres, at HCP-systemet er i overensstemmelse med Unionens værdier og principper. |
| --- | --- |

(16)

Højtydende databehandling og de dertil hørende
  databehandlings- og lagringskapaciteter
  i Unionen bør gøre det muligt at sikre stor udbredelse af højtydende databehandling i industrien og mere generelt på områder af offentlig interesse, således at vi griber den unikke mulighed, som supercomputere giver samfundet inden for sundhed, miljø og sikkerhed, og bidrager til industriens konkurrenceevne, navnlig blandt små og mellemstore virksomheder.
  Unionen har brug for at købe supercomputere i verdensklasse, sikre sit forsyningssystem og implementere tjenester til simulering, visualisering og prototypeudarbejdelse, samtidig med at det sikres, at HCP-systemet er i overensstemmelse med Unionens værdier og principper.

Ændring 26

Forslag til forordning

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | Både Rådet (60) og Europa-Parlamentet (61) har udtrykt støtte til EU's indsats på området. Endvidere underskrev ni medlemsstater i 2017 Euro-HPC-erklæringen (62), som er en mellemstatslig aftale, hvor parterne forpligter sig til at samarbejde med Kommissionen om at opbygge og udrulle topmoderne HPC- og datainfrastrukturer i Europa, som vil være tilgængelige for forskersamfund og offentlige og private partnere på tværs af
  EU
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

Både Rådet (60) og Europa-Parlamentet (61) har udtrykt støtte til EU's indsats på området. Endvidere underskrev ni medlemsstater i 2017 Euro-HPC-erklæringen (62), som er en mellemstatslig aftale, hvor parterne forpligter sig til at samarbejde med Kommissionen om at opbygge og udrulle topmoderne HPC- og datainfrastrukturer i Europa, som vil være tilgængelige for forskersamfund og offentlige og private partnere på tværs af
  EU
  .

| (17) | Både Rådet (60) og Europa-Parlamentet (61) har udtrykt støtte til EU's indsats på området. Endvidere underskrev ni medlemsstater i 2017 Euro-HPC-erklæringen (62), som er en mellemstatslig aftale, hvor parterne forpligter sig til at samarbejde med Kommissionen om at opbygge og udrulle topmoderne HPC- og datainfrastrukturer i Europa, som vil være tilgængelige for forskersamfund og offentlige og private partnere på tværs af
  Unionen og øge Unionens merværdi
  . |
| --- | --- |

(17)

Både Rådet (60) og Europa-Parlamentet (61) har udtrykt støtte til EU's indsats på området. Endvidere underskrev ni medlemsstater i 2017 Euro-HPC-erklæringen (62), som er en mellemstatslig aftale, hvor parterne forpligter sig til at samarbejde med Kommissionen om at opbygge og udrulle topmoderne HPC- og datainfrastrukturer i Europa, som vil være tilgængelige for forskersamfund og offentlige og private partnere på tværs af
  Unionen og øge Unionens merværdi
  .

Ændring 27

Forslag til forordning

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (18) | For de mål, der er specifikke for højtydende databehandling, forventes et fællesforetagende at være den mest velegnede gennemførelsesmekanisme, navnlig med henblik på at koordinere medlemsstaternes og EU's strategier og investeringer i højtydende databehandlingsinfrastruktur og forskning og udvikling, samle ressourcer fra offentlige og private midler og sikre Unionens økonomiske og strategiske interesser (63). Endvidere vil kompetencecentre inden for højtydende databehandling i medlemsstaterne give mulighed for at tilbyde industrien, den akademiske verden og de offentlige forvaltninger højtydende databehandlingstjenester. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

For de mål, der er specifikke for højtydende databehandling, forventes et fællesforetagende at være den mest velegnede gennemførelsesmekanisme, navnlig med henblik på at koordinere medlemsstaternes og EU's strategier og investeringer i højtydende databehandlingsinfrastruktur og forskning og udvikling, samle ressourcer fra offentlige og private midler og sikre Unionens økonomiske og strategiske interesser (63). Endvidere vil kompetencecentre inden for højtydende databehandling i medlemsstaterne give mulighed for at tilbyde industrien, den akademiske verden og de offentlige forvaltninger højtydende databehandlingstjenester.

| (18) | For de mål, der er specifikke for højtydende databehandling, forventes et fællesforetagende at være den mest velegnede gennemførelsesmekanisme, navnlig med henblik på at koordinere medlemsstaternes og EU's strategier og investeringer i højtydende databehandlingsinfrastruktur og forskning og udvikling, samle ressourcer fra offentlige og private midler og sikre Unionens økonomiske og strategiske interesser (63). Endvidere vil kompetencecentre inden for højtydende databehandling i medlemsstaterne give mulighed for at tilbyde industrien
  , specielt SMV'er og nyetablerede virksomheder
  , den akademiske verden og de offentlige forvaltninger
  , som er etableret inden for Unionen, højtydende databehandlingstjenester. |
| --- | --- |

(18)

For de mål, der er specifikke for højtydende databehandling, forventes et fællesforetagende at være den mest velegnede gennemførelsesmekanisme, navnlig med henblik på at koordinere medlemsstaternes og EU's strategier og investeringer i højtydende databehandlingsinfrastruktur og forskning og udvikling, samle ressourcer fra offentlige og private midler og sikre Unionens økonomiske og strategiske interesser (63). Endvidere vil kompetencecentre inden for højtydende databehandling i medlemsstaterne give mulighed for at tilbyde industrien
  , specielt SMV'er og nyetablerede virksomheder
  , den akademiske verden og de offentlige forvaltninger
  , som er etableret inden for Unionen, højtydende databehandlingstjenester.

Ændring 28

Forslag til forordning

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (19) | Udvikling af kapacitet inden for kunstig intelligens er en afgørende faktor for industriens og den offentlige sektors digitale omstilling. Stadig flere autonome robotter bruges på fabrikker, i havets dyb, i hjem, byer og på hospitaler. Kommercielle platforme med kunstig intelligens er gået fra at blive testet til rent faktisk at blive anvendt inden for sundhed og miljø; alle større bilproducenter er ved at udvikle selvkørende biler, og maskinlæringsteknikker er centrale for alle de primære webplatforme og anvendelse af big data. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19)

Udvikling af kapacitet inden for kunstig intelligens er en afgørende faktor for industriens og den offentlige sektors digitale omstilling. Stadig flere autonome robotter bruges på fabrikker, i havets dyb, i hjem, byer og på hospitaler. Kommercielle platforme med kunstig intelligens er gået fra at blive testet til rent faktisk at blive anvendt inden for sundhed og miljø; alle større bilproducenter er ved at udvikle selvkørende biler, og maskinlæringsteknikker er centrale for alle de primære webplatforme og anvendelse af big data.

| (19) | Udvikling af kapacitet inden for kunstig intelligens er en afgørende faktor for industriens og den offentlige sektors digitale omstilling. Stadig flere autonome robotter bruges på fabrikker, i havets dyb, i hjem, byer og på hospitaler. Kommercielle platforme med kunstig intelligens er gået fra at blive testet til rent faktisk at blive anvendt inden for sundhed og miljø; alle større bilproducenter er ved at udvikle selvkørende biler, og maskinlæringsteknikker er centrale for alle de primære webplatforme og anvendelse af big data.
  Med henblik på at skabe de bedste rammebetingelser for at fremme disse nye teknologier i Europa er det nødvendigt, at Unionen tilføjer innovationsprincippet til sin politiske beslutningsproces. |
| --- | --- |

(19)

Udvikling af kapacitet inden for kunstig intelligens er en afgørende faktor for industriens og den offentlige sektors digitale omstilling. Stadig flere autonome robotter bruges på fabrikker, i havets dyb, i hjem, byer og på hospitaler. Kommercielle platforme med kunstig intelligens er gået fra at blive testet til rent faktisk at blive anvendt inden for sundhed og miljø; alle større bilproducenter er ved at udvikle selvkørende biler, og maskinlæringsteknikker er centrale for alle de primære webplatforme og anvendelse af big data.
  Med henblik på at skabe de bedste rammebetingelser for at fremme disse nye teknologier i Europa er det nødvendigt, at Unionen tilføjer innovationsprincippet til sin politiske beslutningsproces.

Ændring 29

Forslag til forordning

Betragtning 19 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19a) | I sin beslutning af 1. juni 2017 om digitalisering af Unionens industri påpegede Europa-Parlamentet sprogbarrierers indvirkning på industrien og dens digitalisering. I denne sammenhæng er udviklingen af omfattende sprogteknologier baseret på kunstig intelligens, såsom automatisk oversættelse, talegenkendelse, big data-tekstanalyse, dialog og systemer til besvarelse af spørgsmål centrale med hensyn til at bevare den sproglige mangfoldighed, sikre rummeligheden og fremme kommunikation mellem mennesker og mellem menneske og maskine. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19a)

I sin beslutning af 1. juni 2017 om digitalisering af Unionens industri påpegede Europa-Parlamentet sprogbarrierers indvirkning på industrien og dens digitalisering. I denne sammenhæng er udviklingen af omfattende sprogteknologier baseret på kunstig intelligens, såsom automatisk oversættelse, talegenkendelse, big data-tekstanalyse, dialog og systemer til besvarelse af spørgsmål centrale med hensyn til at bevare den sproglige mangfoldighed, sikre rummeligheden og fremme kommunikation mellem mennesker og mellem menneske og maskine.

Ændring 30

Forslag til forordning

Betragtning 19 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19b) | Den stadig hurtigere udvikling af selvlærende robotter og kunstig intelligens samt deres evne til at mangfoldiggøre viden og læring i løbet af sekunder gør det vanskeligt at forudsige udviklingsstadier, inden programmet afsluttes i 2027. Kommissionen bør derfor lægge særlig vægt på denne digitale trend, som er i hastig udvikling, og bør, hvis det er relevant, hurtigt tilpasse målene i arbejdsprogrammet i overensstemmelse hermed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19b)

Den stadig hurtigere udvikling af selvlærende robotter og kunstig intelligens samt deres evne til at mangfoldiggøre viden og læring i løbet af sekunder gør det vanskeligt at forudsige udviklingsstadier, inden programmet afsluttes i 2027. Kommissionen bør derfor lægge særlig vægt på denne digitale trend, som er i hastig udvikling, og bør, hvis det er relevant, hurtigt tilpasse målene i arbejdsprogrammet i overensstemmelse hermed.

Ændring 31

Forslag til forordning

Betragtning 19 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19c) | I lyset af den europæiske industris voksende efterspørgsel efter robotteknologiløsninger med kunstig intelligens og vigtigheden af at undgå et betydeligt investeringsunderskud på dette område bør programmets målsætninger om kunstig intelligens omfatte robotter, der er udstyret med kunstig intelligens. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19c)

I lyset af den europæiske industris voksende efterspørgsel efter robotteknologiløsninger med kunstig intelligens og vigtigheden af at undgå et betydeligt investeringsunderskud på dette område bør programmets målsætninger om kunstig intelligens omfatte robotter, der er udstyret med kunstig intelligens.

Ændring 32

Forslag til forordning

Betragtning 19 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19d) | Produkter og tjenester, der er baseret på kunstig intelligens, skal være brugervenlige; det skal være sikret, at de overholder lovgivningen, og de skal give forbrugerne flere valgmuligheder og flere oplysninger, især om kvaliteten af produkter og tjenesteydelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19d)

Produkter og tjenester, der er baseret på kunstig intelligens, skal være brugervenlige; det skal være sikret, at de overholder lovgivningen, og de skal give forbrugerne flere valgmuligheder og flere oplysninger, især om kvaliteten af produkter og tjenesteydelser.

Ændring 33

Forslag til forordning

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (20) | Det er af allerstørste vigtighed for udviklingen af kunstig intelligens, at der er adgang til meget store datasæt samt test- og forsøgsfaciliteter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20)

Det er af allerstørste vigtighed for udviklingen af kunstig intelligens, at der er adgang til meget store datasæt samt test- og forsøgsfaciliteter.

| (20) | Det er af allerstørste vigtighed for udviklingen af kunstig intelligens,
  herunder sprogteknologier,
  at der er adgang til meget store datasæt samt test- og forsøgsfaciliteter
  med henblik på at sikre det indre marked, når der anvendes kunstig intelligens, og adgangen til tekst- og datamining
  . |
| --- | --- |

(20)

Det er af allerstørste vigtighed for udviklingen af kunstig intelligens,
  herunder sprogteknologier,
  at der er adgang til meget store datasæt samt test- og forsøgsfaciliteter
  med henblik på at sikre det indre marked, når der anvendes kunstig intelligens, og adgangen til tekst- og datamining
  .

Ændring 34

Forslag til forordning

Betragtning 20 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (20a) | Den 25. april 2018 forpligtede Kommissionen sig til at fremsætte et forslag om en europæisk tilgang ved at udarbejde retningslinjer for kunstig intelligens i samarbejde med interessenter inden for AI-alliancen, som er en gruppe af eksperter i kunstig intelligens, med henblik på at sætte skub i applikationer og virksomheder, der anvender kunstig intelligens i Europa. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20a)

Den 25. april 2018 forpligtede Kommissionen sig til at fremsætte et forslag om en europæisk tilgang ved at udarbejde retningslinjer for kunstig intelligens i samarbejde med interessenter inden for AI-alliancen, som er en gruppe af eksperter i kunstig intelligens, med henblik på at sætte skub i applikationer og virksomheder, der anvender kunstig intelligens i Europa.

Ændring 35

Forslag til forordning

Betragtning 21

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (21) | Europa-Parlamentet understregede i sin beslutning af 1. juni 2017 om digitalisering af
  EU's
  industri (64) vigtigheden af en fælles europæisk tilgang til cybersikkerhed, der anerkender behovet for at udbrede kendskab til cybersikkerhed, og anser cyberrobusthed for at være et væsentligt ansvar, der påhviler virksomhedsledere og nationale og europæiske beslutningstagere inden for industriel sikkerhed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(21)

Europa-Parlamentet understregede i sin beslutning af 1. juni 2017 om digitalisering af
  EU's
  industri (64) vigtigheden af en fælles europæisk tilgang til cybersikkerhed, der anerkender behovet for at udbrede kendskab til cybersikkerhed, og anser cyberrobusthed for at være et væsentligt ansvar, der påhviler virksomhedsledere og nationale og europæiske beslutningstagere inden for industriel sikkerhed.

| (21) | Europa-Parlamentet understregede i sin beslutning af 1. juni 2017 om digitalisering af
  Unionens
  industri (64) vigtigheden af en fælles europæisk tilgang til cybersikkerhed, der anerkender behovet for at udbrede kendskab til cybersikkerhed, og anser cyberrobusthed for at være et væsentligt ansvar, der påhviler virksomhedsledere og nationale og europæiske beslutningstagere inden for industriel sikkerhed
  , samt gennemførelsen af sikkerhed og privatliv som standard og som design
  . |
| --- | --- |

(21)

Europa-Parlamentet understregede i sin beslutning af 1. juni 2017 om digitalisering af
  Unionens
  industri (64) vigtigheden af en fælles europæisk tilgang til cybersikkerhed, der anerkender behovet for at udbrede kendskab til cybersikkerhed, og anser cyberrobusthed for at være et væsentligt ansvar, der påhviler virksomhedsledere og nationale og europæiske beslutningstagere inden for industriel sikkerhed
  , samt gennemførelsen af sikkerhed og privatliv som standard og som design
  .

Ændring 36

Forslag til forordning

Betragtning 22

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (22) | Cybersikkerhed er en udfordring for hele Unionen, som vi ikke kan blive ved med at forsøge at håndtere enkeltvis med fragmenterede nationale initiativer. Europas kapacitet inden for cybersikkerhed bør styrkes, så Europa kan beskytte sine borgere og virksomheder mod cybertrusler. Derudover bør forbrugerne være beskyttede, når de anvender netforbundne produkter, der kan hackes eller bringe deres sikkerhed i fare. Dette bør opnås i samarbejde med medlemsstaterne og den private sektor ved at udvikle og sikre koordinering mellem projekter, der styrker Europas kapacitet inden for cybersikkerhed og sikrer en bred udrulning af de seneste cybersikkerhedsløsninger på tværs af økonomien, samt ved at samle kompetencerne på området for at sikre kritisk masse og bedst mulig kvalitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22)

Cybersikkerhed er en udfordring for hele Unionen, som vi ikke kan blive ved med at forsøge at håndtere enkeltvis med fragmenterede nationale initiativer. Europas kapacitet inden for cybersikkerhed bør styrkes, så Europa kan beskytte sine borgere og virksomheder mod cybertrusler. Derudover bør forbrugerne være beskyttede, når de anvender netforbundne produkter, der kan hackes eller bringe deres sikkerhed i fare. Dette bør opnås i samarbejde med medlemsstaterne og den private sektor ved at udvikle og sikre koordinering mellem projekter, der styrker Europas kapacitet inden for cybersikkerhed og sikrer en bred udrulning af de seneste cybersikkerhedsløsninger på tværs af økonomien, samt ved at samle kompetencerne på området for at sikre kritisk masse og bedst mulig kvalitet.

| (22) | Cybersikkerhed er en udfordring for hele Unionen, som vi ikke kan blive ved med at forsøge at håndtere enkeltvis med fragmenterede nationale initiativer. Europas kapacitet inden for cybersikkerhed bør styrkes, så Europa kan beskytte sine borgere
  , offentlige forvaltninger
  og virksomheder mod cybertrusler. Derudover bør forbrugerne være beskyttede, når de anvender netforbundne produkter, der kan hackes eller bringe deres sikkerhed i fare. Dette bør opnås i samarbejde med medlemsstaterne og den private sektor ved at udvikle og sikre koordinering mellem projekter, der styrker Europas kapacitet inden for cybersikkerhed og sikrer en bred udrulning af de seneste cybersikkerhedsløsninger på tværs af økonomien, samt ved at samle kompetencerne på området for at sikre kritisk masse og bedst mulig kvalitet. |
| --- | --- |

(22)

Cybersikkerhed er en udfordring for hele Unionen, som vi ikke kan blive ved med at forsøge at håndtere enkeltvis med fragmenterede nationale initiativer. Europas kapacitet inden for cybersikkerhed bør styrkes, så Europa kan beskytte sine borgere
  , offentlige forvaltninger
  og virksomheder mod cybertrusler. Derudover bør forbrugerne være beskyttede, når de anvender netforbundne produkter, der kan hackes eller bringe deres sikkerhed i fare. Dette bør opnås i samarbejde med medlemsstaterne og den private sektor ved at udvikle og sikre koordinering mellem projekter, der styrker Europas kapacitet inden for cybersikkerhed og sikrer en bred udrulning af de seneste cybersikkerhedsløsninger på tværs af økonomien, samt ved at samle kompetencerne på området for at sikre kritisk masse og bedst mulig kvalitet.

Ændring 37

Forslag til forordning

Betragtning 23

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (23) | I september 2017 fremlagde Kommissionen en række initiativer (65), som indeholdt en omfattende EU-tilgang til cybersikkerhed med henblik på at styrke Europas evne til at håndtere cyberangreb og trusler og styrke den industrielle og teknologiske kapacitet på området. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23)

I september 2017 fremlagde Kommissionen en række initiativer (65), som indeholdt en omfattende EU-tilgang til cybersikkerhed med henblik på at styrke Europas evne til at håndtere cyberangreb og trusler og styrke den industrielle og teknologiske kapacitet på området.

| (23) | I september 2017 fremlagde Kommissionen en række initiativer (65), som indeholdt en omfattende EU-tilgang til cybersikkerhed med henblik på at styrke Europas evne til at håndtere cyberangreb og trusler
  , øge modstandsdygtigheden
  og styrke den industrielle og teknologiske kapacitet på området. |
| --- | --- |

(23)

I september 2017 fremlagde Kommissionen en række initiativer (65), som indeholdt en omfattende EU-tilgang til cybersikkerhed med henblik på at styrke Europas evne til at håndtere cyberangreb og trusler
  , øge modstandsdygtigheden
  og styrke den industrielle og teknologiske kapacitet på området.

Ændring 38

Forslag til forordning

Betragtning 23 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (23a) | Som udgangspunkt bør cybersikkerhedsløsninger indeholde standarder for sikkerhed og sikring som kernekonstruktionsparametre i henhold til den tilgængelige nyeste teknologi og principperne om »sikkerhed i form af design« og »sikkerhed som standard«. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23a)

Som udgangspunkt bør cybersikkerhedsløsninger indeholde standarder for sikkerhed og sikring som kernekonstruktionsparametre i henhold til den tilgængelige nyeste teknologi og principperne om »sikkerhed i form af design« og »sikkerhed som standard«.

Ændring 39

Forslag til forordning

Betragtning 24

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (24) | Tillid er en forudsætning for, at det digitale indre marked kan fungere. Cybersikkerhedsteknologier som digitale identiteter, kryptografi
  og
  »Intrusion Detection« samt deres anvendelse inden for områder som finansverdenen, industri 4.0, energi, transport, sundhedspleje eller e-forvaltning er væsentlig for at kunne sørge for sikkerhed og tillid i forbindelse med onlineaktiviteter og
  -transaktioner
  , der foretages af både borgere, offentlige forvaltninger og virksomheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(24)

Tillid er en forudsætning for, at det digitale indre marked kan fungere. Cybersikkerhedsteknologier som digitale identiteter, kryptografi
  og
  »Intrusion Detection« samt deres anvendelse inden for områder som finansverdenen, industri 4.0, energi, transport, sundhedspleje eller e-forvaltning er væsentlig for at kunne sørge for sikkerhed og tillid i forbindelse med onlineaktiviteter og
  -transaktioner
  , der foretages af både borgere, offentlige forvaltninger og virksomheder.

| (24) | Tillid er en forudsætning for, at det digitale indre marked kan fungere. Cybersikkerhedsteknologier som
  distributed ledger-teknologier,
  digitale identiteter, kryptografi
  , kryptering eller
  »Intrusion Detection« samt deres anvendelse inden for områder som finansverdenen, industri 4.0,
  logistik,
  energi, transport,
  turisme,
  sundhedspleje eller e-forvaltning er væsentlig for at kunne sørge for sikkerhed
  , gennemsigtighed
  og tillid i forbindelse med onlineaktiviteter
  , herunder 5G-platforme,
  og
  onlinetransaktioner
  , der foretages af både borgere, offentlige forvaltninger og virksomheder. |
| --- | --- |

(24)

Tillid er en forudsætning for, at det digitale indre marked kan fungere. Cybersikkerhedsteknologier som
  distributed ledger-teknologier,
  digitale identiteter, kryptografi
  , kryptering eller
  »Intrusion Detection« samt deres anvendelse inden for områder som finansverdenen, industri 4.0,
  logistik,
  energi, transport,
  turisme,
  sundhedspleje eller e-forvaltning er væsentlig for at kunne sørge for sikkerhed
  , gennemsigtighed
  og tillid i forbindelse med onlineaktiviteter
  , herunder 5G-platforme,
  og
  onlinetransaktioner
  , der foretages af både borgere, offentlige forvaltninger og virksomheder.

Ændring 40

Forslag til forordning

Betragtning 25

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (25) | Det Europæiske Råd understregede i sine konklusioner af 19. oktober 2017, at med henblik på at opbygge et succesrigt digitalt Europa har Unionen navnlig behov for arbejdsmarkeder og uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer, der passer til den digitale tidsalder, og at der er behov for at investere i IT-færdigheder for at styrke og kvalificere alle europæere. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25)

Det Europæiske Råd understregede i sine konklusioner af 19. oktober 2017, at med henblik på at opbygge et succesrigt digitalt Europa har Unionen navnlig behov for arbejdsmarkeder og uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer, der passer til den digitale tidsalder, og at der er behov for at investere i IT-færdigheder for at styrke og kvalificere alle europæere.

| (25) | Det Europæiske Råd understregede i sine konklusioner af 19. oktober 2017, at med henblik på at opbygge et succesrigt digitalt Europa har Unionen navnlig behov for arbejdsmarkeder og uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer, der passer til den digitale tidsalder, og at der er behov for at investere i 
  udvikling af
  IT-færdigheder
  og forbedre de digitale færdigheder
  for at styrke og kvalificere alle europæere
  med en integreret tilgang
  . |
| --- | --- |

(25)

Det Europæiske Råd understregede i sine konklusioner af 19. oktober 2017, at med henblik på at opbygge et succesrigt digitalt Europa har Unionen navnlig behov for arbejdsmarkeder og uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer, der passer til den digitale tidsalder, og at der er behov for at investere i 
  udvikling af
  IT-færdigheder
  og forbedre de digitale færdigheder
  for at styrke og kvalificere alle europæere
  med en integreret tilgang
  .

Ændring 41

Forslag til forordning

Betragtning 26 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (26a) | I betragtning af behovet for en holistisk tilgang bør der i programmet også tages hensyn til områder som inklusion, kvalifikationer, uddannelse og specialisering, som sammen med højtudviklede digitale kompetencer er afgørende for at kunne skabe merværdi i vidensamfundet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(26a)

I betragtning af behovet for en holistisk tilgang bør der i programmet også tages hensyn til områder som inklusion, kvalifikationer, uddannelse og specialisering, som sammen med højtudviklede digitale kompetencer er afgørende for at kunne skabe merværdi i vidensamfundet.

Ændring 42

Forslag til forordning

Betragtning 27

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (27) | I sin beslutning af 1. juni 2017 om digitalisering af
  EU's
  industri (67) skrev Europa-Parlamentet, at uddannelse, erhvervsuddannelse og livslang læring er selve grundlaget for social samhørighed i et digitalt samfund. |

Kommissionens forslag

Ændring

(27)

I sin beslutning af 1. juni 2017 om digitalisering af
  EU's
  industri (67) skrev Europa-Parlamentet, at uddannelse, erhvervsuddannelse og livslang læring er selve grundlaget for social samhørighed i et digitalt samfund.

| (27) | I sin beslutning af 1. juni 2017 om digitalisering af
  Unionens
  industri (67) skrev Europa-Parlamentet, at uddannelse, erhvervsuddannelse og livslang læring er selve grundlaget for social samhørighed i et digitalt samfund.
  Det forlangte endvidere, at kønsaspektet skulle inkorporeres i alle digitale initiativer, og fremhævede behovet for at afhjælpe den alvorlige kønsskævhed i IKT-sektoren, da dette er afgørende for Europas vækst og velstand på lang sigt. |
| --- | --- |

(27)

I sin beslutning af 1. juni 2017 om digitalisering af
  Unionens
  industri (67) skrev Europa-Parlamentet, at uddannelse, erhvervsuddannelse og livslang læring er selve grundlaget for social samhørighed i et digitalt samfund.
  Det forlangte endvidere, at kønsaspektet skulle inkorporeres i alle digitale initiativer, og fremhævede behovet for at afhjælpe den alvorlige kønsskævhed i IKT-sektoren, da dette er afgørende for Europas vækst og velstand på lang sigt.

Ændring 43

Forslag til forordning

Betragtning 27 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (27a) | I sin beslutning af 28. april 2016 om ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders position i den digitale tidsalder understregede Europa-Parlamentet behovet for indsamling af kønsopdelte data vedrørende brugen af IKT samt for udarbejdelse af mål, indikatorer og benchmarks til at følge fremskridt med hensyn til kvinders adgang til IKT og fremme eksempler på bedste praksis blandt virksomheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(27a)

I sin beslutning af 28. april 2016 om ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders position i den digitale tidsalder understregede Europa-Parlamentet behovet for indsamling af kønsopdelte data vedrørende brugen af IKT samt for udarbejdelse af mål, indikatorer og benchmarks til at følge fremskridt med hensyn til kvinders adgang til IKT og fremme eksempler på bedste praksis blandt virksomheder.

Ændring 44

Forslag til forordning

Betragtning 27 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (27b) | I sin beslutning af 19. januar 2016, På vej mod en akt for det digitale indre marked, gav Europa-Parlamentet udtryk for sin fulde støtte og opfordrede til en digital iværksætterkultur for kvinder og deres integration og deltagelse i informationssamfundet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(27b)

I sin beslutning af 19. januar 2016, På vej mod en akt for det digitale indre marked, gav Europa-Parlamentet udtryk for sin fulde støtte og opfordrede til en digital iværksætterkultur for kvinder og deres integration og deltagelse i informationssamfundet.

Ændring 45

Forslag til forordning

Betragtning 28

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (28) | De avancerede digitale teknologier, der støttes af programmet, som f.eks. højtydende databehandling, cybersikkerhed og kunstig intelligens, er nu tilstrækkelig modne til, at de kan flyttes ud af forskningsområdet med henblik på udrulning, gennemførelse og opskalering på EU-niveau. Ligesom udrulningen af teknologierne kræver en indsats på EU-niveau, gør udviklingen af færdigheder det også. Uddannelsesmulighederne inden for højtudviklede IT-færdigheder skal opskaleres, udbredes og gøres tilgængelige i hele
  EU
  . Hvis dette ikke sker, kan det forhindre en gnidningsløs udrulning af de avancerede digitale teknologier og skade den overordnede konkurrenceevne i 
  EU's
  økonomi. De foranstaltninger, der støttes med programmet, supplerer de tiltag, der støttes gennem ESF, EFRU og Horisont Europa. |

Kommissionens forslag

Ændring

(28)

De avancerede digitale teknologier, der støttes af programmet, som f.eks. højtydende databehandling, cybersikkerhed og kunstig intelligens, er nu tilstrækkelig modne til, at de kan flyttes ud af forskningsområdet med henblik på udrulning, gennemførelse og opskalering på EU-niveau. Ligesom udrulningen af teknologierne kræver en indsats på EU-niveau, gør udviklingen af færdigheder det også. Uddannelsesmulighederne inden for højtudviklede IT-færdigheder skal opskaleres, udbredes og gøres tilgængelige i hele
  EU
  . Hvis dette ikke sker, kan det forhindre en gnidningsløs udrulning af de avancerede digitale teknologier og skade den overordnede konkurrenceevne i 
  EU's
  økonomi. De foranstaltninger, der støttes med programmet, supplerer de tiltag, der støttes gennem ESF, EFRU og Horisont Europa.

| (28) | De avancerede digitale teknologier, der støttes af programmet, som f.eks. højtydende databehandling, cybersikkerhed,
  cloudcomputing, databeskyttelse og informationsforvaltning
  og kunstig intelligens, er nu tilstrækkelig modne til, at de kan flyttes ud af forskningsområdet med henblik på udrulning, gennemførelse og opskalering på EU-niveau. Ligesom udrulningen af teknologierne kræver en indsats på EU-niveau, gør udviklingen af færdigheder det også.
  Lærings- og
  uddannelsesmulighederne inden for højtudviklede IT-færdigheder skal opskaleres, udbredes og gøres tilgængelige i hele
  Unionen
  . Hvis dette ikke sker, kan det forhindre en gnidningsløs udrulning af de avancerede digitale teknologier og skade den overordnede konkurrenceevne i 
  Unionens
  økonomi. De foranstaltninger, der støttes med programmet, supplerer de tiltag, der støttes gennem ESF, EFRU
  , ERASMUS
  og Horisont Europa. |
| --- | --- |

(28)

De avancerede digitale teknologier, der støttes af programmet, som f.eks. højtydende databehandling, cybersikkerhed,
  cloudcomputing, databeskyttelse og informationsforvaltning
  og kunstig intelligens, er nu tilstrækkelig modne til, at de kan flyttes ud af forskningsområdet med henblik på udrulning, gennemførelse og opskalering på EU-niveau. Ligesom udrulningen af teknologierne kræver en indsats på EU-niveau, gør udviklingen af færdigheder det også.
  Lærings- og
  uddannelsesmulighederne inden for højtudviklede IT-færdigheder skal opskaleres, udbredes og gøres tilgængelige i hele
  Unionen
  . Hvis dette ikke sker, kan det forhindre en gnidningsløs udrulning af de avancerede digitale teknologier og skade den overordnede konkurrenceevne i 
  Unionens
  økonomi. De foranstaltninger, der støttes med programmet, supplerer de tiltag, der støttes gennem ESF, EFRU
  , ERASMUS
  og Horisont Europa.

Ændring 46

Forslag til forordning

Betragtning 29

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (29) | Modernisering af de offentlige forvaltninger og tjenester ved hjælp af digitale midler er af afgørende betydning for at kunne nedbringe den administrative byrde for
  industrien og
  borgerne generelt ved at gøre deres interaktioner med de offentlige myndigheder hurtigere, mindre besværlige og billigere samt ved at øge effektiviteten og kvaliteten af de tjenester, der ydes borgere og virksomheder. Eftersom en række tjenester af offentlig interesse allerede har en EU-dimension, bør støtten til deres gennemførelse og udrulning på EU-niveau sikre, at borgere og virksomheder
  kommer til at
  drage fordel af adgangen til digitale tjenester af høj kvalitet i hele Europa. |

Kommissionens forslag

Ændring

(29)

Modernisering af de offentlige forvaltninger og tjenester ved hjælp af digitale midler er af afgørende betydning for at kunne nedbringe den administrative byrde for
  industrien og
  borgerne generelt ved at gøre deres interaktioner med de offentlige myndigheder hurtigere, mindre besværlige og billigere samt ved at øge effektiviteten og kvaliteten af de tjenester, der ydes borgere og virksomheder. Eftersom en række tjenester af offentlig interesse allerede har en EU-dimension, bør støtten til deres gennemførelse og udrulning på EU-niveau sikre, at borgere og virksomheder
  kommer til at
  drage fordel af adgangen til digitale tjenester af høj kvalitet i hele Europa.

| (29) | Modernisering af de offentlige forvaltninger og tjenester ved hjælp af digitale midler er af afgørende betydning for at kunne nedbringe den administrative byrde for borgerne
  og industrien
  ved at gøre deres interaktioner med de offentlige myndigheder hurtigere, mindre besværlige og billigere samt ved at øge effektiviteten
  , gennemsigtigheden
  og kvaliteten af de tjenester, der ydes borgere og virksomheder
  , og samtidig øge effektiviteten af de offentlige udgifter
  . Eftersom en række tjenester af offentlig interesse allerede har en EU-dimension, bør støtten til deres gennemførelse og udrulning på EU-niveau sikre, at borgere og virksomheder
  vil kunne
  drage fordel af adgangen til
  flersprogede
  digitale tjenester af høj kvalitet i hele Europa.
  Det er også vigtigt, at disse tjenester er tilgængelige for mennesker med handicap. |
| --- | --- |

(29)

Modernisering af de offentlige forvaltninger og tjenester ved hjælp af digitale midler er af afgørende betydning for at kunne nedbringe den administrative byrde for borgerne
  og industrien
  ved at gøre deres interaktioner med de offentlige myndigheder hurtigere, mindre besværlige og billigere samt ved at øge effektiviteten
  , gennemsigtigheden
  og kvaliteten af de tjenester, der ydes borgere og virksomheder
  , og samtidig øge effektiviteten af de offentlige udgifter
  . Eftersom en række tjenester af offentlig interesse allerede har en EU-dimension, bør støtten til deres gennemførelse og udrulning på EU-niveau sikre, at borgere og virksomheder
  vil kunne
  drage fordel af adgangen til
  flersprogede
  digitale tjenester af høj kvalitet i hele Europa.
  Det er også vigtigt, at disse tjenester er tilgængelige for mennesker med handicap.

Ændring 47

Forslag til forordning

Betragtning 29 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (29a) | Digitalisering kan fremme og forbedre uhindret tilgængelighed for alle, herunder ældre, personer med nedsat mobilitet eller et handicap samt personer i fjerntliggende områder eller landdistrikter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(29a)

Digitalisering kan fremme og forbedre uhindret tilgængelighed for alle, herunder ældre, personer med nedsat mobilitet eller et handicap samt personer i fjerntliggende områder eller landdistrikter.

Ændring 48

Forslag til forordning

Betragtning 30

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (30) | Den digitale omstilling af områder af offentlig interesse, som f.eks. sundhedspleje (68), mobilitet, retsvæsen, overvågning af jorden/miljøet, uddannelse og kultur, kræver, at digitaltjenesteinfrastrukturerne videreføres og udbygges, idet de muliggør sikker udveksling af data på tværs af grænserne og fremmer den nationale udvikling. En koordinering af dem i henhold til denne forordning når bedst målet om at udnytte potentielle synergier. |

Kommissionens forslag

Ændring

(30)

Den digitale omstilling af områder af offentlig interesse, som f.eks. sundhedspleje (68), mobilitet, retsvæsen, overvågning af jorden/miljøet, uddannelse og kultur, kræver, at digitaltjenesteinfrastrukturerne videreføres og udbygges, idet de muliggør sikker udveksling af data på tværs af grænserne og fremmer den nationale udvikling. En koordinering af dem i henhold til denne forordning når bedst målet om at udnytte potentielle synergier.

| (30) | Den digitale omstilling af områder af offentlig interesse, som f.eks. sundhedspleje (68), mobilitet, retsvæsen, overvågning af jorden/miljøet
  , sikkerhed, reduktion af kulstofemissioner, energiinfrastruktur,
  uddannelse
  og erhvervsuddannelse
  og kultur, kræver, at digitaltjenesteinfrastrukturerne videreføres
  , opgraderes
  og udbygges, idet de muliggør sikker udveksling af data
  og oplysninger
  på tværs af grænserne
  og på tværs af sprogene
  og fremmer den nationale udvikling. En koordinering af dem i henhold til denne forordning når bedst målet om at udnytte potentielle synergier
  og sikre komplementaritet
  .
  Den digitale omstilling bør ikke desto mindre tage hensyn til, at visse borgere, af forskellige årsager, ikke er en del af den, og netværk bør støttes til fortsat at informere disse borgere, således at de kan bibeholde deres rettigheder og tage del i alle sociale og civile pligter. |
| --- | --- |

(30)

Den digitale omstilling af områder af offentlig interesse, som f.eks. sundhedspleje (68), mobilitet, retsvæsen, overvågning af jorden/miljøet
  , sikkerhed, reduktion af kulstofemissioner, energiinfrastruktur,
  uddannelse
  og erhvervsuddannelse
  og kultur, kræver, at digitaltjenesteinfrastrukturerne videreføres
  , opgraderes
  og udbygges, idet de muliggør sikker udveksling af data
  og oplysninger
  på tværs af grænserne
  og på tværs af sprogene
  og fremmer den nationale udvikling. En koordinering af dem i henhold til denne forordning når bedst målet om at udnytte potentielle synergier
  og sikre komplementaritet
  .
  Den digitale omstilling bør ikke desto mindre tage hensyn til, at visse borgere, af forskellige årsager, ikke er en del af den, og netværk bør støttes til fortsat at informere disse borgere, således at de kan bibeholde deres rettigheder og tage del i alle sociale og civile pligter.

Ændring 49

Forslag til forordning

Betragtning 30 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (30a) | Den digitale omstilling i denne sektor bør under alle omstændigheder give europæiske borgere mulighed for at få adgang til egne data, anvende og forvalte disse på sikker vis på tværs af grænserne uanset borgernes og dataenes fysiske lokalitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(30a)

Den digitale omstilling i denne sektor bør under alle omstændigheder give europæiske borgere mulighed for at få adgang til egne data, anvende og forvalte disse på sikker vis på tværs af grænserne uanset borgernes og dataenes fysiske lokalitet.

Ændring 50

Forslag til forordning

Betragtning 30 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (30b) | Anvendelsen af og adgangen til højtudviklede teknologier på områder af offentlig interesse, såsom uddannelse, vil også kræve oplæring i de færdigheder, der er nødvendige for at kunne gøre brug af disse teknologier. Som følge heraf bør målene, der fremgår af specifikt mål nr. 8, endvidere omfatte undervisningsprogrammer for personer, der kommer til at gøre brug af de avancerede teknologier. |

Kommissionens forslag

Ændring

(30b)

Anvendelsen af og adgangen til højtudviklede teknologier på områder af offentlig interesse, såsom uddannelse, vil også kræve oplæring i de færdigheder, der er nødvendige for at kunne gøre brug af disse teknologier. Som følge heraf bør målene, der fremgår af specifikt mål nr. 8, endvidere omfatte undervisningsprogrammer for personer, der kommer til at gøre brug af de avancerede teknologier.

Ændring 51

Forslag til forordning

Betragtning 32

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (32) | Moderniseringen af de europæiske offentlige forvaltninger er en af de centrale forudsætninger for en vellykket gennemførelse strategien for et digitalt indre marked. I midtvejsevalueringen af strategien blev det understreget, at der er behov for at styrke omstillingen af de offentlige forvaltninger og sikre, at borgerne har nem, pålidelig
  og
  problemfri adgang til de offentlige tjenester. |

Kommissionens forslag

Ændring

(32)

Moderniseringen af de europæiske offentlige forvaltninger er en af de centrale forudsætninger for en vellykket gennemførelse strategien for et digitalt indre marked. I midtvejsevalueringen af strategien blev det understreget, at der er behov for at styrke omstillingen af de offentlige forvaltninger og sikre, at borgerne har nem, pålidelig
  og
  problemfri adgang til de offentlige tjenester.

| (32) | Moderniseringen af de europæiske offentlige forvaltninger er en af de centrale forudsætninger for en vellykket gennemførelse strategien for et digitalt indre marked. I midtvejsevalueringen af strategien blev det understreget, at der er behov for at styrke omstillingen af de offentlige forvaltninger og sikre, at borgerne har nem, pålidelig,
  sikker,
  problemfri
  og inklusiv
  adgang til de offentlige tjenester. |
| --- | --- |

(32)

Moderniseringen af de europæiske offentlige forvaltninger er en af de centrale forudsætninger for en vellykket gennemførelse strategien for et digitalt indre marked. I midtvejsevalueringen af strategien blev det understreget, at der er behov for at styrke omstillingen af de offentlige forvaltninger og sikre, at borgerne har nem, pålidelig,
  sikker,
  problemfri
  og inklusiv
  adgang til de offentlige tjenester.

Ændring 52

Forslag til forordning

Betragtning 33

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (33) | Kommissionens årlige vækstundersøgelse fra 2017 (69) viser, at kvaliteten af de europæiske offentlige forvaltninger har direkte indflydelse på det økonomiske miljø og derfor er afgørende for at stimulere produktivitet, konkurrenceevne, økonomisk samarbejde, vækst
  og
  beskæftigelse. Navnlig er det nødvendigt med en effektiv og gennemsigtig offentlig forvaltning og effektive retssystemer for at understøtte økonomisk vækst og levere tjenester af høj kvalitet til virksomheder og borgere. |

Kommissionens forslag

Ændring

(33)

Kommissionens årlige vækstundersøgelse fra 2017 (69) viser, at kvaliteten af de europæiske offentlige forvaltninger har direkte indflydelse på det økonomiske miljø og derfor er afgørende for at stimulere produktivitet, konkurrenceevne, økonomisk samarbejde, vækst
  og
  beskæftigelse. Navnlig er det nødvendigt med en effektiv og gennemsigtig offentlig forvaltning og effektive retssystemer for at understøtte økonomisk vækst og levere tjenester af høj kvalitet til virksomheder og borgere.

| (33) | Kommissionens årlige vækstundersøgelse fra 2017 (69) viser, at kvaliteten af de europæiske offentlige forvaltninger har direkte indflydelse på det økonomiske miljø og derfor er afgørende for at stimulere produktivitet, konkurrenceevne, økonomisk samarbejde,
  bæredygtig
  vækst, beskæftigelse
  og arbejde af høj kvalitet
  . Navnlig er det nødvendigt med en effektiv og gennemsigtig offentlig forvaltning og effektive retssystemer for at understøtte økonomisk vækst og levere tjenester af høj kvalitet til virksomheder og borgere. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionens årlige vækstundersøgelse fra 2017 (69) viser, at kvaliteten af de europæiske offentlige forvaltninger har direkte indflydelse på det økonomiske miljø og derfor er afgørende for at stimulere produktivitet, konkurrenceevne, økonomisk samarbejde,
  bæredygtig
  vækst, beskæftigelse
  og arbejde af høj kvalitet
  . Navnlig er det nødvendigt med en effektiv og gennemsigtig offentlig forvaltning og effektive retssystemer for at understøtte økonomisk vækst og levere tjenester af høj kvalitet til virksomheder og borgere.

Ændring 53

Forslag til forordning

Betragtning 34

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (34) | Interoperabiliteten mellem de europæiske offentlige tjenester vedrører alle forvaltningsniveauer: EU-plan og nationalt, regionalt og lokalt plan. Ud over at fjerne hindringerne for et velfungerende indre marked,
  gør
  interoperabilitet det lettere at gennemføre politikker og rummer et stort potentiale med hensyn til at undgå elektroniske barrierer i forbindelse med overskridelse af grænserne og fremme opkomsten af nye, eller konsolidere udviklingen af eksisterende, fælles offentlige tjenester på EU-plan. For at afhjælpe fragmenteringen af de europæiske tjenester, understøtte de grundlæggende frihedsrettigheder og gennemførelsen af gensidig anerkendelse i 
  EU
  bør en helhedsorienteret, tværsektoriel og grænseoverskridende tilgang til interoperabilitet fremmes på den mest effektive måde og på en måde, som bedst opfylder brugernes behov. Dette indebærer, at interoperabilitet forstås i bred forstand, så termen dækker alt fra tekniske til juridisk lag og omfatter alle politikelementer på området. Følgelig bør viften af aktiviteter gå ud over løsningernes almindelige livscyklus for at inkludere alle de interventionselementer, der vil understøtte de nødvendige rammebetingelser for vedvarende interoperabilitet i almindelighed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(34)

Interoperabiliteten mellem de europæiske offentlige tjenester vedrører alle forvaltningsniveauer: EU-plan og nationalt, regionalt og lokalt plan. Ud over at fjerne hindringerne for et velfungerende indre marked,
  gør
  interoperabilitet det lettere at gennemføre politikker og rummer et stort potentiale med hensyn til at undgå elektroniske barrierer i forbindelse med overskridelse af grænserne og fremme opkomsten af nye, eller konsolidere udviklingen af eksisterende, fælles offentlige tjenester på EU-plan. For at afhjælpe fragmenteringen af de europæiske tjenester, understøtte de grundlæggende frihedsrettigheder og gennemførelsen af gensidig anerkendelse i 
  EU
  bør en helhedsorienteret, tværsektoriel og grænseoverskridende tilgang til interoperabilitet fremmes på den mest effektive måde og på en måde, som bedst opfylder brugernes behov. Dette indebærer, at interoperabilitet forstås i bred forstand, så termen dækker alt fra tekniske til juridisk lag og omfatter alle politikelementer på området. Følgelig bør viften af aktiviteter gå ud over løsningernes almindelige livscyklus for at inkludere alle de interventionselementer, der vil understøtte de nødvendige rammebetingelser for vedvarende interoperabilitet i almindelighed.

| (34) | Interoperabiliteten mellem de europæiske offentlige tjenester vedrører alle forvaltningsniveauer: EU-plan og nationalt, regionalt og lokalt plan. Ud over at fjerne hindringerne for et velfungerende indre marked
  er
  interoperabilitet
  med til at fremme grænseoverskridende samarbejde og tilpasning af fælles standarder, gør
  det lettere at gennemføre politikker og rummer et stort potentiale med hensyn til at undgå elektroniske barrierer
  og sprogbarrierer
  i forbindelse med overskridelse af grænserne
  , mindske bureaukratiet
  og fremme opkomsten af nye, eller konsolidere udviklingen af eksisterende, fælles offentlige tjenester på EU-plan
  samt undgå unødig dobbelt lagring
  . For at afhjælpe fragmenteringen af de europæiske tjenester, understøtte de grundlæggende frihedsrettigheder og gennemførelsen af gensidig anerkendelse i 
  Unionen
  bør en helhedsorienteret
  , teknologineutral
  , tværsektoriel og grænseoverskridende tilgang til interoperabilitet fremmes på den mest effektive måde og på en måde, som bedst opfylder brugernes behov
  og sikrer et højt niveau af databeskyttelse
  . Dette indebærer, at interoperabilitet forstås i bred forstand, så termen dækker alt fra tekniske til juridisk lag og omfatter alle politikelementer på området. Følgelig bør viften af aktiviteter gå ud over løsningernes almindelige livscyklus for at inkludere alle de interventionselementer, der vil understøtte de nødvendige rammebetingelser for vedvarende interoperabilitet i almindelighed. |
| --- | --- |

(34)

Interoperabiliteten mellem de europæiske offentlige tjenester vedrører alle forvaltningsniveauer: EU-plan og nationalt, regionalt og lokalt plan. Ud over at fjerne hindringerne for et velfungerende indre marked
  er
  interoperabilitet
  med til at fremme grænseoverskridende samarbejde og tilpasning af fælles standarder, gør
  det lettere at gennemføre politikker og rummer et stort potentiale med hensyn til at undgå elektroniske barrierer
  og sprogbarrierer
  i forbindelse med overskridelse af grænserne
  , mindske bureaukratiet
  og fremme opkomsten af nye, eller konsolidere udviklingen af eksisterende, fælles offentlige tjenester på EU-plan
  samt undgå unødig dobbelt lagring
  . For at afhjælpe fragmenteringen af de europæiske tjenester, understøtte de grundlæggende frihedsrettigheder og gennemførelsen af gensidig anerkendelse i 
  Unionen
  bør en helhedsorienteret
  , teknologineutral
  , tværsektoriel og grænseoverskridende tilgang til interoperabilitet fremmes på den mest effektive måde og på en måde, som bedst opfylder brugernes behov
  og sikrer et højt niveau af databeskyttelse
  . Dette indebærer, at interoperabilitet forstås i bred forstand, så termen dækker alt fra tekniske til juridisk lag og omfatter alle politikelementer på området. Følgelig bør viften af aktiviteter gå ud over løsningernes almindelige livscyklus for at inkludere alle de interventionselementer, der vil understøtte de nødvendige rammebetingelser for vedvarende interoperabilitet i almindelighed.

Ændring 54

Forslag til forordning

Betragtning 34 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (34a) | Den 6. oktober 2017 erklærede EU-ministrene i Tallinn, at den europæiske digitale strategi skulle være baseret på samarbejde og interoperabilitet, herunder brugen af åbne licenspolitikker og åbne standarder. Programmet skulle derfor fremme open source-løsninger for at muliggøre genanvendelse, øge tilliden og sikre gennemsigtighed. Dette vil have en positiv indvirkning på bæredygtigheden af finansierede projekter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(34a)

Den 6. oktober 2017 erklærede EU-ministrene i Tallinn, at den europæiske digitale strategi skulle være baseret på samarbejde og interoperabilitet, herunder brugen af åbne licenspolitikker og åbne standarder. Programmet skulle derfor fremme open source-løsninger for at muliggøre genanvendelse, øge tilliden og sikre gennemsigtighed. Dette vil have en positiv indvirkning på bæredygtigheden af finansierede projekter.

Ændring 55

Forslag til forordning

Betragtning 37

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (37) | I april 2016 vedtog Kommissionen initiativet til digitalisering af
  EU's
  industri for at sikre, at alle industrier i Europa, store som små, kan få adgang til fordelene ved digitale innovationer, uanset hvor de ligger og i hvilken sektor de befinder sig (37). |

Kommissionens forslag

Ændring

(37)

I april 2016 vedtog Kommissionen initiativet til digitalisering af
  EU's
  industri for at sikre, at alle industrier i Europa, store som små, kan få adgang til fordelene ved digitale innovationer, uanset hvor de ligger og i hvilken sektor de befinder sig (37).

| (37) | I april 2016 vedtog Kommissionen initiativet til digitalisering af
  Unionens
  industri for at sikre, at alle industrier i Europa, store som små, kan få adgang til fordelene ved digitale innovationer, uanset hvor de ligger og i hvilken sektor de befinder sig.
  Dette har særlig betydning for små og mellemstore virksomheder i de kulturelle og kreative sektorer. |
| --- | --- |

(37)

I april 2016 vedtog Kommissionen initiativet til digitalisering af
  Unionens
  industri for at sikre, at alle industrier i Europa, store som små, kan få adgang til fordelene ved digitale innovationer, uanset hvor de ligger og i hvilken sektor de befinder sig.
  Dette har særlig betydning for små og mellemstore virksomheder i de kulturelle og kreative sektorer.

Ændring 56

Forslag til forordning

Betragtning 39

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (39) | For at nå målene kan det blive nødvendigt at udnytte de komplementære teknologier inden for netværk og databehandling, som det fremgår af meddelelsen »Digitalisering af EU's industri« (73), hvori »adgang til netværk og cloudinfrastruktur i verdensklasse« betragtes som en væsentlig
  forudsætning for
  digitalisering af industrien. |

Kommissionens forslag

Ændring

(39)

For at nå målene kan det blive nødvendigt at udnytte de komplementære teknologier inden for netværk og databehandling, som det fremgår af meddelelsen »Digitalisering af EU's industri« (73), hvori »adgang til netværk og cloudinfrastruktur i verdensklasse« betragtes som en væsentlig
  forudsætning for
  digitalisering af industrien.

| (39) | For at nå målene kan det blive nødvendigt at udnytte de komplementære teknologier inden for netværk og databehandling, som det fremgår af meddelelsen »Digitalisering af EU's industri« (73), hvori »adgang til netværk og cloudinfrastruktur i verdensklasse« betragtes som en væsentlig
  komponent i forbindelse med
  digitalisering af industrien. |
| --- | --- |

(39)

For at nå målene kan det blive nødvendigt at udnytte de komplementære teknologier inden for netværk og databehandling, som det fremgår af meddelelsen »Digitalisering af EU's industri« (73), hvori »adgang til netværk og cloudinfrastruktur i verdensklasse« betragtes som en væsentlig
  komponent i forbindelse med
  digitalisering af industrien.

Ændring 57

Forslag til forordning

Betragtning 40

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (40) | Den generelle databeskyttelsesforordning (persondataforordningen), der finder anvendelse fra maj 2018 og frem
  ,
  og
  som indeholder et fælles sæt regler, der finder direkte anvendelse i medlemsstaternes retssystemer,
  vil sikre
  fri udveksling af personoplysninger mellem
  EU's
  medlemsstater og
  styrke
  forbrugernes tillid og sikkerhed, der er to uundværlige elementer i et reelt digitalt indre marked. De foranstaltninger, der er omfattet af nærværende program, bør, når de vedrører behandling af personoplysninger, derfor
  understøtte anvendelsen af persondataforordningen, f.eks. inden for kunstig intelligens og blockchain-teknologi
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(40)

Den generelle databeskyttelsesforordning (persondataforordningen), der finder anvendelse fra maj 2018 og frem
  ,
  og
  som indeholder et fælles sæt regler, der finder direkte anvendelse i medlemsstaternes retssystemer,
  vil sikre
  fri udveksling af personoplysninger mellem
  EU's
  medlemsstater og
  styrke
  forbrugernes tillid og sikkerhed, der er to uundværlige elementer i et reelt digitalt indre marked. De foranstaltninger, der er omfattet af nærværende program, bør, når de vedrører behandling af personoplysninger, derfor
  understøtte anvendelsen af persondataforordningen, f.eks. inden for kunstig intelligens og blockchain-teknologi
  .

| (40) | Forordning (EU) 2016/679
  , som indeholder et fælles sæt regler, der finder direkte anvendelse i medlemsstaternes retssystemer,
  sikrer
  fri udveksling af personoplysninger mellem
  Unionens
  medlemsstater og
  styrker
  forbrugernes tillid og sikkerhed, der er to uundværlige elementer i et reelt digitalt indre marked.
  De
  foranstaltninger, der er omfattet af nærværende program, bør, når de vedrører behandling af personoplysninger, derfor
  være i fuld overensstemmelse med denne forordning
  .
  De bør navnlig støtte udviklingen af digitale teknologier, der er i overensstemmelse med forpligtelserne »indbygget databeskyttelse«, som er bindende i henhold til forordningen. For så vidt som behandlingen omfatter elektroniske kommunikationsdata, skal der tages behørigt hensyn til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF

   (1a). |
| --- | --- |

(40)

Forordning (EU) 2016/679
  , som indeholder et fælles sæt regler, der finder direkte anvendelse i medlemsstaternes retssystemer,
  sikrer
  fri udveksling af personoplysninger mellem
  Unionens
  medlemsstater og
  styrker
  forbrugernes tillid og sikkerhed, der er to uundværlige elementer i et reelt digitalt indre marked.
  De
  foranstaltninger, der er omfattet af nærværende program, bør, når de vedrører behandling af personoplysninger, derfor
  være i fuld overensstemmelse med denne forordning
  .
  De bør navnlig støtte udviklingen af digitale teknologier, der er i overensstemmelse med forpligtelserne »indbygget databeskyttelse«, som er bindende i henhold til forordningen. For så vidt som behandlingen omfatter elektroniske kommunikationsdata, skal der tages behørigt hensyn til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF

   (1a).

Ændring 58

Forslag til forordning

Betragtning 41

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (41) | Programmet bør gennemføres under fuldstændig overholdelse af de internationale retsregler og EU-retsreglerne for beskyttelse og håndhævelse af intellektuel ejendomsret. Effektiv beskyttelse af intellektuel ejendomsret spiller en afgørende rolle for innovation, og er derfor nødvendig for en effektiv gennemførelse af programmet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(41)

Programmet bør gennemføres under fuldstændig overholdelse af de internationale retsregler og EU-retsreglerne for beskyttelse og håndhævelse af intellektuel ejendomsret. Effektiv beskyttelse af intellektuel ejendomsret spiller en afgørende rolle for innovation, og er derfor nødvendig for en effektiv gennemførelse af programmet.

| (41) | Programmet bør gennemføres under fuldstændig overholdelse af de internationale retsregler og EU-retsreglerne for beskyttelse og håndhævelse af intellektuel ejendomsret. Effektiv beskyttelse af intellektuel ejendomsret spiller en afgørende rolle for innovation
  og opretholdelse af den europæiske merværdi
  , og er derfor nødvendig for en effektiv gennemførelse af programmet. |
| --- | --- |

(41)

Programmet bør gennemføres under fuldstændig overholdelse af de internationale retsregler og EU-retsreglerne for beskyttelse og håndhævelse af intellektuel ejendomsret. Effektiv beskyttelse af intellektuel ejendomsret spiller en afgørende rolle for innovation
  og opretholdelse af den europæiske merværdi
  , og er derfor nødvendig for en effektiv gennemførelse af programmet.

Ændring 59

Forslag til forordning

Betragtning 42

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (42) | De organer, der gennemfører programmet, bør overholde de bestemmelser
  , der gælder for EU-institutionerne samt
  national lovgivning vedrørende behandling af oplysninger
  , herunder navnlig følsomme ikkeklassificerede oplysninger og EU-klassificerede oplysninger
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(42)

De organer, der gennemfører programmet, bør overholde de bestemmelser
  , der gælder for EU-institutionerne samt
  national lovgivning vedrørende behandling af oplysninger
  , herunder navnlig følsomme ikkeklassificerede oplysninger og EU-klassificerede oplysninger
  .

| (42) | I det omfang
  de organer, der gennemfører programmet,
  håndterer følsomme ikkeklassificerede oplysninger eller klassificerede EU-oplysninger,
  bør
  de
  overholde de
  relevante
  bestemmelser i 
  EU-retsakter eller
  national lovgivning vedrørende behandling af oplysninger
  , alt efter hvad der er relevant
  . |
| --- | --- |

(42)

I det omfang
  de organer, der gennemfører programmet,
  håndterer følsomme ikkeklassificerede oplysninger eller klassificerede EU-oplysninger,
  bør
  de
  overholde de
  relevante
  bestemmelser i 
  EU-retsakter eller
  national lovgivning vedrørende behandling af oplysninger
  , alt efter hvad der er relevant
  .

Ændring 60

Forslag til forordning

Betragtning 43

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (43) | For at understrege betydningen af at imødegå klimaændringerne i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og realisere FN's mål for bæredygtig udvikling vil programmet bidrage til at integrere klimaindsatsen og realisere det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet skal gå til finansiering af støtte til klimamål (74). Relevante foranstaltninger
  vil blive identificeret
  under forberedelserne og gennemførelsen af programmet og
  revurderet
  som led i de relevante evaluerings- og revisionsprocedurer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(43)

For at understrege betydningen af at imødegå klimaændringerne i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og realisere FN's mål for bæredygtig udvikling vil programmet bidrage til at integrere klimaindsatsen og realisere det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet skal gå til finansiering af støtte til klimamål (74). Relevante foranstaltninger
  vil blive identificeret
  under forberedelserne og gennemførelsen af programmet og
  revurderet
  som led i de relevante evaluerings- og revisionsprocedurer.

| (43) | For at understrege betydningen af at imødegå klimaændringerne i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og realisere FN's mål for bæredygtig udvikling vil programmet bidrage til at integrere klimaindsatsen og
  hjælpe med at
  realisere det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet skal gå til finansiering af støtte til klimamål (74). Relevante foranstaltninger
  bør identificeres
  under forberedelserne og gennemførelsen af programmet og
  revurderes
  som led i de relevante evaluerings- og revisionsprocesser
  for at sikre fuld overholdelse af disse forpligtelser
  . |
| --- | --- |

(43)

For at understrege betydningen af at imødegå klimaændringerne i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og realisere FN's mål for bæredygtig udvikling vil programmet bidrage til at integrere klimaindsatsen og
  hjælpe med at
  realisere det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet skal gå til finansiering af støtte til klimamål (74). Relevante foranstaltninger
  bør identificeres
  under forberedelserne og gennemførelsen af programmet og
  revurderes
  som led i de relevante evaluerings- og revisionsprocesser
  for at sikre fuld overholdelse af disse forpligtelser
  .

Ændring 61

Forslag til forordning

Betragtning 44

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (44) | Med henblik på at sikre ens betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser med henblik på vedtagelsen af arbejdsprogrammerne, så programmets mål kan realiseres i overensstemmelse med Unionens og medlemsstaternes prioriteter, alt imens det sikres, at Unionens og medlemsstaternes fælles indsats er sammenhængende, gennemsigtig og kontinuerlig. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med rådgivningsproceduren i artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011

   (75)

  om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(44)

Med henblik på at sikre ens betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser med henblik på vedtagelsen af arbejdsprogrammerne, så programmets mål kan realiseres i overensstemmelse med Unionens og medlemsstaternes prioriteter, alt imens det sikres, at Unionens og medlemsstaternes fælles indsats er sammenhængende, gennemsigtig og kontinuerlig. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med rådgivningsproceduren i artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011

   (75)

  om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser.

udgår

Ændring 62

Forslag til forordning

Betragtning 45

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (45) | Arbejdsprogrammerne bør i princippet vedtages
  som flerårige arbejdsprogrammer, typisk
  hvert andet år, eller, hvis det er berettiget af hensyn til gennemførelsen af programmet,
  som årlige arbejdsprogrammer
  . Finansieringstyper og gennemførelsesmetoder i medfør af denne forordning bør vælges på grundlag af, om de giver mulighed for at nå de specifikke mål for foranstaltningerne og give resultater, idet der navnlig tages hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser om anvendelsen af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger samt finansiering, der ikke er knyttet til omkostningerne, som omhandlet i artikel 125, stk. 1, i finansforordningen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(45)

Arbejdsprogrammerne bør i princippet vedtages
  som flerårige arbejdsprogrammer, typisk
  hvert andet år, eller, hvis det er berettiget af hensyn til gennemførelsen af programmet,
  som årlige arbejdsprogrammer
  . Finansieringstyper og gennemførelsesmetoder i medfør af denne forordning bør vælges på grundlag af, om de giver mulighed for at nå de specifikke mål for foranstaltningerne og give resultater, idet der navnlig tages hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser om anvendelsen af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger samt finansiering, der ikke er knyttet til omkostningerne, som omhandlet i artikel 125, stk. 1, i finansforordningen.

| (45) | Der bør vedtages arbejdsprogrammer, så programmets mål kan realiseres i overensstemmelse med Unionens og medlemsstaternes prioriteter, alt imens det sikres, at Unionens og medlemsstaternes fælles indsats er sammenhængende, gennemsigtig og kontinuerlig.
  Arbejdsprogrammerne bør i princippet vedtages hvert andet år, eller, hvis det er berettiget af hensyn til gennemførelsen af programmet,
  på årsbasis
  . Finansieringstyper og gennemførelsesmetoder i medfør af denne forordning bør vælges på grundlag af, om de giver mulighed for at nå de specifikke mål for foranstaltningerne og give resultater, idet der navnlig tages hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser om anvendelsen af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger samt finansiering, der ikke er knyttet til omkostningerne, som omhandlet i artikel 125, stk. 1, i finansforordningen. |
| --- | --- |

(45)

Der bør vedtages arbejdsprogrammer, så programmets mål kan realiseres i overensstemmelse med Unionens og medlemsstaternes prioriteter, alt imens det sikres, at Unionens og medlemsstaternes fælles indsats er sammenhængende, gennemsigtig og kontinuerlig.
  Arbejdsprogrammerne bør i princippet vedtages hvert andet år, eller, hvis det er berettiget af hensyn til gennemførelsen af programmet,
  på årsbasis
  . Finansieringstyper og gennemførelsesmetoder i medfør af denne forordning bør vælges på grundlag af, om de giver mulighed for at nå de specifikke mål for foranstaltningerne og give resultater, idet der navnlig tages hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser om anvendelsen af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger samt finansiering, der ikke er knyttet til omkostningerne, som omhandlet i artikel 125, stk. 1, i finansforordningen.

Ændring 63

Forslag til forordning

Betragtning 46

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (46) | Beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde bør delegeres til Kommissionen for så vidt angår ændringer til bilag II med henblik på at revidere og/eller supplere indikatorerne. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(46)

Beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde bør delegeres til Kommissionen for så vidt angår ændringer til bilag II med henblik på at revidere og/eller supplere indikatorerne. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (46) | Beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde bør delegeres til Kommissionen for så vidt angår ændringer til bilag
  I og
  II med henblik på at revidere og/eller supplere indikatorerne. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(46)

Beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde bør delegeres til Kommissionen for så vidt angår ændringer til bilag
  I og
  II med henblik på at revidere og/eller supplere indikatorerne. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

Ændring 64

Forslag til forordning

Betragtning 46 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (46a) | For at sikre, vedligeholde og udvikle en langsigtet finansiering af programmet for det digitale Europa kræves der klare, fælles EU-regler, som er fremtidsorienterede og konkurrencefremmende, med henblik på at øge investeringerne og innovationen samt bevare prisoverkommeligheden. |

Kommissionens forslag

Ændring

(46a)

For at sikre, vedligeholde og udvikle en langsigtet finansiering af programmet for det digitale Europa kræves der klare, fælles EU-regler, som er fremtidsorienterede og konkurrencefremmende, med henblik på at øge investeringerne og innovationen samt bevare prisoverkommeligheden.

Ændring 65

Forslag til forordning

Betragtning 47

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (47) | Bestemmelserne i denne forordning er i overensstemmelse med
  de grundlæggende rettigheder og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig bestemmelserne i artikel [8], [11], [16], [21], [35], [38] og [47] vedrørende beskyttelse af personoplysninger, ytrings- og informationsfrihed, retten til at drive egen virksomhed, forbuddet mod forskelsbehandling, retten til sundhedsydelser, forbrugerbeskyttelse og retten til adgang til effektive retsmidler og til upartisk domstolsprøvelse. Medlemsstaterne skal anvende forordningen i overensstemmelse med disse rettigheder og principper. |

Kommissionens forslag

Ændring

(47)

Bestemmelserne i denne forordning er i overensstemmelse med
  de grundlæggende rettigheder og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig bestemmelserne i artikel [8], [11], [16], [21], [35], [38] og [47] vedrørende beskyttelse af personoplysninger, ytrings- og informationsfrihed, retten til at drive egen virksomhed, forbuddet mod forskelsbehandling, retten til sundhedsydelser, forbrugerbeskyttelse og retten til adgang til effektive retsmidler og til upartisk domstolsprøvelse. Medlemsstaterne skal anvende forordningen i overensstemmelse med disse rettigheder og principper.

| (47) | Handlinger, som falder ind under programmets anvendelsesområde, bør respektere
  de grundlæggende rettigheder og
  efterleve de principper, der følger af især
  Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig bestemmelserne i artikel [8], [11], [16], [21],
  [22],
  [35], [38]
  , [41]
  og [47] vedrørende beskyttelse af personoplysninger, ytrings- og informationsfrihed, retten til at drive egen virksomhed, forbuddet mod forskelsbehandling,
  sproglig mangfoldighed og retten til at kommunikere på alle Unionens sprog,
  retten til sundhedsydelser, forbrugerbeskyttelse og retten til adgang til effektive retsmidler og til upartisk domstolsprøvelse
  Sådanne handlinger skal være i overensstemmelse med enhver retslig forpligtelse, herunder international lovgivning og eventuelle relevante beslutninger fra Kommissionen, samt med etiske
  principper
  , hvilket omfatter at forhindre overtrædelse af forskningsintegritet
  . |
| --- | --- |

(47)

Handlinger, som falder ind under programmets anvendelsesområde, bør respektere
  de grundlæggende rettigheder og
  efterleve de principper, der følger af især
  Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig bestemmelserne i artikel [8], [11], [16], [21],
  [22],
  [35], [38]
  , [41]
  og [47] vedrørende beskyttelse af personoplysninger, ytrings- og informationsfrihed, retten til at drive egen virksomhed, forbuddet mod forskelsbehandling,
  sproglig mangfoldighed og retten til at kommunikere på alle Unionens sprog,
  retten til sundhedsydelser, forbrugerbeskyttelse og retten til adgang til effektive retsmidler og til upartisk domstolsprøvelse
  Sådanne handlinger skal være i overensstemmelse med enhver retslig forpligtelse, herunder international lovgivning og eventuelle relevante beslutninger fra Kommissionen, samt med etiske
  principper
  , hvilket omfatter at forhindre overtrædelse af forskningsintegritet
  .

Ændring 66

Forslag til forordning

Betragtning 47 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (47a) | I april 2018 forpligtede Kommissionen

   (1a)

  sig til at fastsætte en ramme, hvor interessenter og eksperter kunne udarbejde retningslinjer for kunstig intelligens i samarbejde med Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik inden for Naturvidenskab og Ny Teknologi. Kommissionen støtter på nationalt plan og på EU-plan forbrugerorganisationer og databeskyttelsesovervågningsmyndigheder i at opbygge en forståelse af applikationer med kunstig intelligens med input fra Den Europæiske Rådgivende Forbrugergruppe og Det Europæiske Databeskyttelsesråd. |

Kommissionens forslag

Ændring

(47a)

I april 2018 forpligtede Kommissionen

   (1a)

  sig til at fastsætte en ramme, hvor interessenter og eksperter kunne udarbejde retningslinjer for kunstig intelligens i samarbejde med Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik inden for Naturvidenskab og Ny Teknologi. Kommissionen støtter på nationalt plan og på EU-plan forbrugerorganisationer og databeskyttelsesovervågningsmyndigheder i at opbygge en forståelse af applikationer med kunstig intelligens med input fra Den Europæiske Rådgivende Forbrugergruppe og Det Europæiske Databeskyttelsesråd.

Ændring 67

Forslag til forordning

Betragtning 48

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (48) | Tredjelande, der indgår i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), må deltage i Unionens programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved EØS-aftalen, hvori det bestemmes, at programmerne kan gennemføres ved en afgørelse, der træffes i henhold til denne aftale. Der bør indføres en særlig bestemmelse i denne forordning om at give den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Revisionsret de fornødne rettigheder og den fornødne adgang med henblik på fuld udøvelse af deres respektive beføjelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(48)

Tredjelande, der indgår i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), må deltage i Unionens programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved EØS-aftalen, hvori det bestemmes, at programmerne kan gennemføres ved en afgørelse, der træffes i henhold til denne aftale. Der bør indføres en særlig bestemmelse i denne forordning om at give den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Revisionsret de fornødne rettigheder og den fornødne adgang med henblik på fuld udøvelse af deres respektive beføjelser.

udgår

Ændring 68

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Ved denne forordning oprettes programmet for et digitalt Europa (»programmet«). | Ved denne forordning oprettes programmet for et digitalt Europa (»programmet«)
  , der skal gennemføres for perioden 1. januar 2021 til 31. december 2027
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

Ved denne forordning oprettes programmet for et digitalt Europa (»programmet«).

Ved denne forordning oprettes programmet for et digitalt Europa (»programmet«)
  , der skal gennemføres for perioden 1. januar 2021 til 31. december 2027
  .

Ændring 69

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | »digitalt innovationsknudepunkt«: en retlig enhed, der er udpeget eller valgt gennem en åben udbudsprocedure til at udføre opgaverne i programmet, herunder give adgang til teknologisk ekspertise og forsøgsfaciliteter, som f.eks. udstyr og software, der understøtter industriens digitale omstilling |

Kommissionens forslag

Ændring

e)

»digitalt innovationsknudepunkt«: en retlig enhed, der er udpeget eller valgt gennem en åben udbudsprocedure til at udføre opgaverne i programmet, herunder give adgang til teknologisk ekspertise og forsøgsfaciliteter, som f.eks. udstyr og software, der understøtter industriens digitale omstilling

| e) | »
  europæisk
  digitalt innovationsknudepunkt«: en
  eksisterende eller ny
  retlig enhed
  eller et konsortium af retlige enheder
  , der er udpeget eller valgt gennem en åben
  og gennemsigtig
  udbudsprocedure til at udføre opgaverne i programmet, herunder give adgang til teknologisk ekspertise og forsøgsfaciliteter, som f.eks. udstyr og software, der understøtter industriens digitale omstilling
  samt fremmer adgangen til finansielle midler
  .
  Det europæiske digitale innovationsknudepunkt er åbent for erhvervslivet i alle former og størrelser, især SMV'er, vækstvirksomheder og offentlige forvaltninger på tværs af hele Unionen.



  Europæiske digitale innovationsknudepunkter skal fungere som one-stop-shops, hvor virksomheder, navnlig SMV'er, nyetablerede virksomheder og midcapselskaber, kan få hjælp til at forbedre deres virksomhed, produktionsprocesser, produkter og tjenesteydelser ved hjælp af digital teknologi, der kan medføre merværdi. Knudepunkterne vil derfor skabe et decentraliseret netværk på tværs af Unionen og tilbyde støtte til virksomheder for at sikre, at deres medarbejderes kompetencer matcher den ekspertise, der kræves for at håndtere den digitale teknologi. Knudepunkterne koordinerer også med uddannelsesudbydere med henblik på at støtte uddannelse for studerende og oplæring på arbejdspladsen for arbejdstagere |
| --- | --- |

e)

»
  europæisk
  digitalt innovationsknudepunkt«: en
  eksisterende eller ny
  retlig enhed
  eller et konsortium af retlige enheder
  , der er udpeget eller valgt gennem en åben
  og gennemsigtig
  udbudsprocedure til at udføre opgaverne i programmet, herunder give adgang til teknologisk ekspertise og forsøgsfaciliteter, som f.eks. udstyr og software, der understøtter industriens digitale omstilling
  samt fremmer adgangen til finansielle midler
  .
  Det europæiske digitale innovationsknudepunkt er åbent for erhvervslivet i alle former og størrelser, især SMV'er, vækstvirksomheder og offentlige forvaltninger på tværs af hele Unionen.

Ændring 70

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra f a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fa) | »mediekundskab«: udvikling af de analytiske færdigheder, der er nødvendige for at kunne forstå og navigere i den digitale verden |

Kommissionens forslag

Ændring

fa)

»mediekundskab«: udvikling af de analytiske færdigheder, der er nødvendige for at kunne forstå og navigere i den digitale verden

Ændring 71

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra f b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fb) | »europæisk partnerskab«: et initiativ, hvor Unionen sammen med private og/eller offentlige partnere (såsom industrien, forskningsorganisationer, organer med offentlige tjenester på lokalt, regionalt, nationalt eller internationalt plan eller borgersamfundsorganisationer, herunder foreninger, SMV-organisationer) forpligter sig til i fællesskab at støtte udviklingen og gennemførelsen af digital innovation og teknologiske implementeringsaktiviteter, herunder i forbindelse med markeds-, lov- eller politikudbredelse |

Kommissionens forslag

Ændring

fb)

»europæisk partnerskab«: et initiativ, hvor Unionen sammen med private og/eller offentlige partnere (såsom industrien, forskningsorganisationer, organer med offentlige tjenester på lokalt, regionalt, nationalt eller internationalt plan eller borgersamfundsorganisationer, herunder foreninger, SMV-organisationer) forpligter sig til i fællesskab at støtte udviklingen og gennemførelsen af digital innovation og teknologiske implementeringsaktiviteter, herunder i forbindelse med markeds-, lov- eller politikudbredelse

Ændring 72

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra f c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fc) | »små og mellemstore virksomheder« eller »SMV'er«: små og mellemstore virksomheder som defineret i artikel 2 i bilaget til Kommissionens henstilling 2003/361/EF |

Kommissionens forslag

Ændring

fc)

»små og mellemstore virksomheder« eller »SMV'er«: små og mellemstore virksomheder som defineret i artikel 2 i bilaget til Kommissionens henstilling 2003/361/EF

Ændring 73

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra f d (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fd) | »konsortium«: en kollaborativ gruppe af virksomheder, der er stiftet med henblik på at gennemføre et tiltag i forbindelse med programmet |

Kommissionens forslag

Ændring

fd)

»konsortium«: en kollaborativ gruppe af virksomheder, der er stiftet med henblik på at gennemføre et tiltag i forbindelse med programmet

Ændring 74

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Programmet har følgende generelle mål: at understøtte de europæiske økonomier og samfunds digitale omstilling og viderebringe fordelene herved til de europæiske borgere og virksomheder. Programmet
  skal
  : | 1.   Programmet har følgende generelle mål: at understøtte
  og fremskynde
  de europæiske økonomier
  , industrier
  og samfunds digitale omstilling og viderebringe fordelene herved til de europæiske borgere
  , offentlige tjenester
  og virksomheder
  samt styrke den strategiske selvstændighed og samhørighed i Unionen og samtidig sikre konkurrenceevnen og reducere den digitale kløft
  . Programmet
  skal
  : |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Programmet har følgende generelle mål: at understøtte de europæiske økonomier og samfunds digitale omstilling og viderebringe fordelene herved til de europæiske borgere og virksomheder. Programmet
  skal
  :

1.   Programmet har følgende generelle mål: at understøtte
  og fremskynde
  de europæiske økonomier
  , industrier
  og samfunds digitale omstilling og viderebringe fordelene herved til de europæiske borgere
  , offentlige tjenester
  og virksomheder
  samt styrke den strategiske selvstændighed og samhørighed i Unionen og samtidig sikre konkurrenceevnen og reducere den digitale kløft
  . Programmet
  skal
  :

Ændring 75

Ændring 75

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — litra b

Artikel 3 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | udbrede dens formidling og anvendelse på områder af offentlig interesse
  og i den private sektor
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

udbrede dens formidling og anvendelse på områder af offentlig interesse
  og i den private sektor
  .

og i den private sektor

| b) | udvide dens formidling og anvendelse
  i den private sektor og
  på områder af offentlig interesse
  og dermed understøtte dens digitale omstilling og sikre adgang til digitale teknologier |
| --- | --- |

b)

udvide dens formidling og anvendelse
  i den private sektor og
  på områder af offentlig interesse
  og dermed understøtte dens digitale omstilling og sikre adgang til digitale teknologier

i den private sektor og

og dermed understøtte dens digitale omstilling og sikre adgang til digitale teknologier

Ændring 76

Ændring 76

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra a

Artikel 4 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | udrulle, koordinere på EU-niveau og drive en
  integreret
  supercomputer- og datainfrastruktur i exaskala (77) i Unionen, der er i verdensklasse, og som er tilgængelig
  på ikkekommercielle vilkår
  for offentlige og private brugere og til offentligt finansierede forskningsformål |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

udrulle, koordinere på EU-niveau og drive en
  integreret
  supercomputer- og datainfrastruktur i exaskala (77) i Unionen, der er i verdensklasse, og som er tilgængelig
  på ikkekommercielle vilkår
  for offentlige og private brugere og til offentligt finansierede forskningsformål

integreret

77

på ikkekommercielle vilkår

| a) | udrulle, koordinere på EU-niveau og drive en
  interoperabel
  supercomputer- og datainfrastruktur i exaskala (77) i Unionen, der er i verdensklasse, og som er tilgængelig for offentlige og private brugere og til offentligt
  og privat
  finansierede forskningsformål |
| --- | --- |

a)

udrulle, koordinere på EU-niveau og drive en
  interoperabel
  supercomputer- og datainfrastruktur i exaskala (77) i Unionen, der er i verdensklasse, og som er tilgængelig for offentlige og private brugere og til offentligt
  og privat
  finansierede forskningsformål

interoperabel

77

og privat

Ændring 77

Ændring 77

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra b

Artikel 4 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | udrulle brugsklare/operationelle teknologier, som er baseret på forskning og innovation, med henblik på at opbygge et integreret, højtydende databehandlingsøkosystem i Unionen, der omfatter alle videnskabelige og industrielle segmenter i værdikæden, herunder hardware, software, applikationer, tjenester, sammenkoblinger og IT-færdigheder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

udrulle brugsklare/operationelle teknologier, som er baseret på forskning og innovation, med henblik på at opbygge et integreret, højtydende databehandlingsøkosystem i Unionen, der omfatter alle videnskabelige og industrielle segmenter i værdikæden, herunder hardware, software, applikationer, tjenester, sammenkoblinger og IT-færdigheder

| b) | udrulle brugsklare/operationelle teknologier, som er baseret på forskning og innovation, med henblik på at opbygge et integreret, højtydende databehandlingsøkosystem i Unionen, der omfatter alle videnskabelige og industrielle segmenter i værdikæden, herunder hardware, software, applikationer, tjenester, sammenkoblinger og IT-færdigheder
  , og samtidig sikre et højt sikkerheds- og beskyttelsesniveau for dataene |
| --- | --- |

b)

udrulle brugsklare/operationelle teknologier, som er baseret på forskning og innovation, med henblik på at opbygge et integreret, højtydende databehandlingsøkosystem i Unionen, der omfatter alle videnskabelige og industrielle segmenter i værdikæden, herunder hardware, software, applikationer, tjenester, sammenkoblinger og IT-færdigheder
  , og samtidig sikre et højt sikkerheds- og beskyttelsesniveau for dataene

, og samtidig sikre et højt sikkerheds- og beskyttelsesniveau for dataene

Ændring 78

Ændring 78

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra c

Artikel 4 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | udrulle og drive en post-exaskalainfrastruktur (78), hvilket bl.a. omfatter integrering med kvantecomputerteknologier, og udvikle nye
  datalogiforskningsinfrastrukturer
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

udrulle og drive en post-exaskalainfrastruktur (78), hvilket bl.a. omfatter integrering med kvantecomputerteknologier, og udvikle nye
  datalogiforskningsinfrastrukturer
  .

78

datalogiforskningsinfrastrukturer

| c) | udrulle og drive en post-exaskalainfrastruktur (78), hvilket bl.a. omfatter integrering med kvantecomputerteknologier, og udvikle nye
  forskningsinfrastrukturer fremme udviklingen inden for Unionen af hardware og software, som er nødvendig for en sådan implementering til datalogi
  . |
| --- | --- |

c)

udrulle og drive en post-exaskalainfrastruktur (78), hvilket bl.a. omfatter integrering med kvantecomputerteknologier, og udvikle nye
  forskningsinfrastrukturer fremme udviklingen inden for Unionen af hardware og software, som er nødvendig for en sådan implementering til datalogi
  .

78

forskningsinfrastrukturer fremme udviklingen inden for Unionen af hardware og software, som er nødvendig for en sådan implementering til datalogi

Ændring 79

Ændring 79

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Foranstaltningerne under specifikt mål nr. 1 gennemføres hovedsageligt gennem fællesforetagendet foreslået af Kommissionen og godkendt af Ministerrådet den 25. juni 2018 i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) ...

   (1a). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Foranstaltningerne under specifikt mål nr. 1 gennemføres hovedsageligt gennem fællesforetagendet foreslået af Kommissionen og godkendt af Ministerrådet den 25. juni 2018 i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) ...

   (1a).

Ændring 80

Ændring 80

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra a

Artikel 5 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | opbygge og styrke den grundlæggende kapacitet inden for kunstig intelligens i Unionen, herunder dataressourcer og algoritmebiblioteker
  , som lever op til
  databeskyttelseslovgivningen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

opbygge og styrke den grundlæggende kapacitet inden for kunstig intelligens i Unionen, herunder dataressourcer og algoritmebiblioteker
  , som lever op til
  databeskyttelseslovgivningen

, som lever op til

| a) | opbygge og styrke den grundlæggende kapacitet inden for kunstig intelligens i Unionen, herunder dataressourcer og algoritmebiblioteker. I overensstemmelse med databeskyttelseslovgivningen
  skal AI-baserede løsninger og ressourcer, der stilles til rådighed, overholde princippet om privatlivets fred og indbygget sikkerhed og sikre, at mennesker forbliver i centrum for udviklingen og udbredelsen af kunstig intelligens |
| --- | --- |

a)

opbygge og styrke den grundlæggende kapacitet inden for kunstig intelligens i Unionen, herunder dataressourcer og algoritmebiblioteker. I overensstemmelse med databeskyttelseslovgivningen
  skal AI-baserede løsninger og ressourcer, der stilles til rådighed, overholde princippet om privatlivets fred og indbygget sikkerhed og sikre, at mennesker forbliver i centrum for udviklingen og udbredelsen af kunstig intelligens

skal AI-baserede løsninger og ressourcer, der stilles til rådighed, overholde princippet om privatlivets fred og indbygget sikkerhed og sikre, at mennesker forbliver i centrum for udviklingen og udbredelsen af kunstig intelligens

Ændring 81

Ændring 81

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra b

Artikel 5 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | gøre denne kapacitet tilgængelig for
  alle
  virksomheder og offentlige forvaltninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

gøre denne kapacitet tilgængelig for
  alle
  virksomheder og offentlige forvaltninger

alle

| b) | gøre denne kapacitet tilgængelig for virksomheder
  , især SMV'er og nyetablerede virksomheder,
  og offentlige forvaltninger,
  herunder almennyttige organisationer, forskningsinstitutioner og universiteter |
| --- | --- |

b)

gøre denne kapacitet tilgængelig for virksomheder
  , især SMV'er og nyetablerede virksomheder,
  og offentlige forvaltninger,
  herunder almennyttige organisationer, forskningsinstitutioner og universiteter

, især SMV'er og nyetablerede virksomheder,

herunder almennyttige organisationer, forskningsinstitutioner og universiteter

Ændring 82

Ændring 82

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra c a (nyt)

Artikel 5 — stk. 1 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | udvikle og styrke industrielle anvendelses- og produktionssystemer, fremme integrationen af teknologier i værdikæder, udvikle innovative forretningsmodeller og reducere tiden fra innovation til industrialisering og fremme udbredelsen af AI-baserede løsninger på områder af offentlig interesse og i samfundet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

udvikle og styrke industrielle anvendelses- og produktionssystemer, fremme integrationen af teknologier i værdikæder, udvikle innovative forretningsmodeller og reducere tiden fra innovation til industrialisering og fremme udbredelsen af AI-baserede løsninger på områder af offentlig interesse og i samfundet

udvikle og styrke industrielle anvendelses- og produktionssystemer, fremme integrationen af teknologier i værdikæder, udvikle innovative forretningsmodeller og reducere tiden fra innovation til industrialisering og fremme udbredelsen af AI-baserede løsninger på områder af offentlig interesse og i samfundet

Ændring 83

Ændring 83

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 5 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Foranstaltninger under det specifikke mål Kunstig intelligens skal udelukkende gennemføres via direkte forvaltning af Kommissionen eller et gennemførelsesorgan på baggrund af en cost-benefit-analyse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Foranstaltninger under det specifikke mål Kunstig intelligens skal udelukkende gennemføres via direkte forvaltning af Kommissionen eller et gennemførelsesorgan på baggrund af en cost-benefit-analyse.

Foranstaltninger under det specifikke mål Kunstig intelligens skal udelukkende gennemføres via direkte forvaltning af Kommissionen eller et gennemførelsesorgan på baggrund af en cost-benefit-analyse.

Ændring 84

Ændring 84

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 b (nyt)

Artikel 5 — stk. 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Foranstaltninger, der udføres under specifikt mål nr. 2, gennemføres under overholdelse af etiske principper og den relevante nationale ret, EU-ret samt international ret, herunder Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention, inklusive tillægsprotokoller. Kommissionen fastsætter under hensyntagen til anbefalingerne fra ekspertgruppen på højt plan om kunstig intelligens betingelser relateret til etiske spørgsmål i arbejdsprogrammerne under specifikt mål nr. 2. Indkaldelserne eller tilskudsaftalerne skal indeholde relevante betingelser som fastsat i arbejdsprogrammerne. Der foretages en etisk gennemgang af hvert projekt under evalueringen af hver foranstaltning. Foranstaltninger, som ikke er etisk acceptable, eller som ikke opfylder aftalens betingelser, er ikke berettiget til støtte. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Foranstaltninger, der udføres under specifikt mål nr. 2, gennemføres under overholdelse af etiske principper og den relevante nationale ret, EU-ret samt international ret, herunder Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention, inklusive tillægsprotokoller. Kommissionen fastsætter under hensyntagen til anbefalingerne fra ekspertgruppen på højt plan om kunstig intelligens betingelser relateret til etiske spørgsmål i arbejdsprogrammerne under specifikt mål nr. 2. Indkaldelserne eller tilskudsaftalerne skal indeholde relevante betingelser som fastsat i arbejdsprogrammerne. Der foretages en etisk gennemgang af hvert projekt under evalueringen af hver foranstaltning. Foranstaltninger, som ikke er etisk acceptable, eller som ikke opfylder aftalens betingelser, er ikke berettiget til støtte.

Foranstaltninger, der udføres under specifikt mål nr. 2, gennemføres under overholdelse af etiske principper og den relevante nationale ret, EU-ret samt international ret, herunder Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention, inklusive tillægsprotokoller. Kommissionen fastsætter under hensyntagen til anbefalingerne fra ekspertgruppen på højt plan om kunstig intelligens betingelser relateret til etiske spørgsmål i arbejdsprogrammerne under specifikt mål nr. 2. Indkaldelserne eller tilskudsaftalerne skal indeholde relevante betingelser som fastsat i arbejdsprogrammerne. Der foretages en etisk gennemgang af hvert projekt under evalueringen af hver foranstaltning. Foranstaltninger, som ikke er etisk acceptable, eller som ikke opfylder aftalens betingelser, er ikke berettiget til støtte.

Ændring 85

Ændring 85

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra a

Artikel 6 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | sammen med medlemsstaterne understøtte anskaffelsen af avanceret cybersikkerhedsudstyr, værktøj og datainfrastruktur i fuld overensstemmelse med databeskyttelseslovgivningen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

sammen med medlemsstaterne understøtte anskaffelsen af avanceret cybersikkerhedsudstyr, værktøj og datainfrastruktur i fuld overensstemmelse med databeskyttelseslovgivningen

| a) | sammen med medlemsstaterne understøtte anskaffelsen af avanceret cybersikkerhedsudstyr, værktøj og datainfrastruktur
  for at opnå et fælles højt cybersikkerhedsniveau på europæisk plan
  i fuld overensstemmelse med databeskyttelseslovgivningen
  og de grundlæggende rettigheder, samtidig med at Unionens strategiske selvstændighed beskyttes |
| --- | --- |

a)

sammen med medlemsstaterne understøtte anskaffelsen af avanceret cybersikkerhedsudstyr, værktøj og datainfrastruktur
  for at opnå et fælles højt cybersikkerhedsniveau på europæisk plan
  i fuld overensstemmelse med databeskyttelseslovgivningen
  og de grundlæggende rettigheder, samtidig med at Unionens strategiske selvstændighed beskyttes

for at opnå et fælles højt cybersikkerhedsniveau på europæisk plan

og de grundlæggende rettigheder, samtidig med at Unionens strategiske selvstændighed beskyttes

Ændring 86

Ændring 86

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra b

Artikel 6 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | støtte den bedste anvendelse af europæisk viden, kapacitet og færdighed i forbindelse med cybersikkerhed |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

støtte den bedste anvendelse af europæisk viden, kapacitet og færdighed i forbindelse med cybersikkerhed

| b) | støtte den bedste anvendelse
  og forøgelse
  af europæisk viden, kapacitet og færdighed i forbindelse med cybersikkerhed
  samt deling og udbredelse af bedste praksis |
| --- | --- |

b)

støtte den bedste anvendelse
  og forøgelse
  af europæisk viden, kapacitet og færdighed i forbindelse med cybersikkerhed
  samt deling og udbredelse af bedste praksis

og forøgelse

samt deling og udbredelse af bedste praksis

Ændring 87

Ændring 87

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra c

Artikel 6 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | sikre en bred udrulning af de seneste cybersikkerhedsløsninger på tværs af økonomien |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

sikre en bred udrulning af de seneste cybersikkerhedsløsninger på tværs af økonomien

| c) | sikre en bred udrulning af de seneste cybersikkerhedsløsninger på tværs af økonomien
  med særlig opmærksomhed på offentlige tjenester og væsentlige økonomiske aktører som SMV'er |
| --- | --- |

c)

sikre en bred udrulning af de seneste cybersikkerhedsløsninger på tværs af økonomien
  med særlig opmærksomhed på offentlige tjenester og væsentlige økonomiske aktører som SMV'er

med særlig opmærksomhed på offentlige tjenester og væsentlige økonomiske aktører som SMV'er

Ændring 88

Ændring 88

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra d

Artikel 6 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | styrke medlemsstaternes og den private sektors kapacitet med henblik på at hjælpe dem til at overholde Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/1148 af 6. juli 2016 om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles sikkerhedsniveau for net- og informationssystemer i hele Unionen (79). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

styrke medlemsstaternes og den private sektors kapacitet med henblik på at hjælpe dem til at overholde Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/1148 af 6. juli 2016 om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles sikkerhedsniveau for net- og informationssystemer i hele Unionen (79).

79

| d) | styrke medlemsstaternes og den private sektors kapacitet med henblik på at hjælpe dem til at overholde Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/1148 af 6. juli 2016 om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles sikkerhedsniveau for net- og informationssystemer i hele Unionen (79)

  , herunder gennem foranstaltninger med henblik på at udvikle en cybersikkerhedskultur i organisationerne |
| --- | --- |

d)

styrke medlemsstaternes og den private sektors kapacitet med henblik på at hjælpe dem til at overholde Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/1148 af 6. juli 2016 om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles sikkerhedsniveau for net- og informationssystemer i hele Unionen (79)

  , herunder gennem foranstaltninger med henblik på at udvikle en cybersikkerhedskultur i organisationerne

79

, herunder gennem foranstaltninger med henblik på at udvikle en cybersikkerhedskultur i organisationerne

Ændring 89

Ændring 89

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra d a (nyt)

Artikel 6 — stk. 1 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | forbedre modstandsdygtigheden over for cyberangreb, øge kendskabet til og viden om risici i forbindelse med grundlæggende sikkerhedsprocesser blandt brugere, navnlig offentlige tjenester, SMV'er og nyetablerede virksomheder, med henblik på at sikre, at virksomhederne har et grundlæggende sikkerhedsniveau, såsom ende-til-ende-kryptering af data og kommunikation og softwareopdatering, samt tilskynde til anvendelse af indbygget sikkerhed og sikkerhed som standard |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

forbedre modstandsdygtigheden over for cyberangreb, øge kendskabet til og viden om risici i forbindelse med grundlæggende sikkerhedsprocesser blandt brugere, navnlig offentlige tjenester, SMV'er og nyetablerede virksomheder, med henblik på at sikre, at virksomhederne har et grundlæggende sikkerhedsniveau, såsom ende-til-ende-kryptering af data og kommunikation og softwareopdatering, samt tilskynde til anvendelse af indbygget sikkerhed og sikkerhed som standard

forbedre modstandsdygtigheden over for cyberangreb, øge kendskabet til og viden om risici i forbindelse med grundlæggende sikkerhedsprocesser blandt brugere, navnlig offentlige tjenester, SMV'er og nyetablerede virksomheder, med henblik på at sikre, at virksomhederne har et grundlæggende sikkerhedsniveau, såsom ende-til-ende-kryptering af data og kommunikation og softwareopdatering, samt tilskynde til anvendelse af indbygget sikkerhed og sikkerhed som standard

Ændring 90

Ændring 90

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 6 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Foranstaltningerne under specifikt mål nr. 3, cybersikkerhed og tillid, skal hovedsageligt gennemføres via det europæiske industri-, teknologi- og forskningskompetencecenter for cybersikkerhed samt kompetencenetværket for cybersikkerhed i overensstemmelse med [Europa-Parlamentets og Rådets forordning ...

   (1a)

  ]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Foranstaltningerne under specifikt mål nr. 3, cybersikkerhed og tillid, skal hovedsageligt gennemføres via det europæiske industri-, teknologi- og forskningskompetencecenter for cybersikkerhed samt kompetencenetværket for cybersikkerhed i overensstemmelse med [Europa-Parlamentets og Rådets forordning ...

   (1a)

  ].

Foranstaltningerne under specifikt mål nr. 3, cybersikkerhed og tillid, skal hovedsageligt gennemføres via det europæiske industri-, teknologi- og forskningskompetencecenter for cybersikkerhed samt kompetencenetværket for cybersikkerhed i overensstemmelse med [Europa-Parlamentets og Rådets forordning ...

1a

].

Ændring 91

Ændring 91

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1 — indledning

Artikel 7 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Med Unionens finansielle tiltag i forbindelse med specifikt mål nr. 4. højtudviklede IT-færdigheder understøtter udviklingen af højtudviklede IT-færdigheder på områder, der støttes af dette program, hvilket bidrager til at udvikle
  Europas
  talentmasse, fremme større professionalisme især inden for højtydende databehandling, analyse af big data, cybersikkerhed, distributed ledger-teknologi, robotteknologi og kunstig intelligens. Med de finansielle tiltag
  søges
  følgende operationelle mål opfyldt: | Med Unionens finansielle tiltag i forbindelse med specifikt mål nr. 4. højtudviklede IT-færdigheder understøtter udviklingen af højtudviklede IT-færdigheder på områder, der støttes af dette program, hvilket bidrager til at udvikle
  Unionens
  talentmasse,
  reducere den digitale kløft,
  fremme større professionalisme
  med fokus på balance mellem kønnene,
  især inden for højtydende databehandling, analyse af big data, cybersikkerhed, distributed ledger-teknologi, robotteknologi
  , kunstig intelligens, cloudcomputing, kommunikationssystemer og netværk, databeskyttelseskompetencer
  og kunstig intelligens.
  For at stimulere og forbedre arbejdsmarkedet samt specialisering i digitale teknologier og applikationer søges
  med de finansielle tiltag følgende operationelle mål opfyldt: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Med Unionens finansielle tiltag i forbindelse med specifikt mål nr. 4. højtudviklede IT-færdigheder understøtter udviklingen af højtudviklede IT-færdigheder på områder, der støttes af dette program, hvilket bidrager til at udvikle
  Europas
  talentmasse, fremme større professionalisme især inden for højtydende databehandling, analyse af big data, cybersikkerhed, distributed ledger-teknologi, robotteknologi og kunstig intelligens. Med de finansielle tiltag
  søges
  følgende operationelle mål opfyldt:

Europas

søges

Med Unionens finansielle tiltag i forbindelse med specifikt mål nr. 4. højtudviklede IT-færdigheder understøtter udviklingen af højtudviklede IT-færdigheder på områder, der støttes af dette program, hvilket bidrager til at udvikle
  Unionens
  talentmasse,
  reducere den digitale kløft,
  fremme større professionalisme
  med fokus på balance mellem kønnene,
  især inden for højtydende databehandling, analyse af big data, cybersikkerhed, distributed ledger-teknologi, robotteknologi
  , kunstig intelligens, cloudcomputing, kommunikationssystemer og netværk, databeskyttelseskompetencer
  og kunstig intelligens.
  For at stimulere og forbedre arbejdsmarkedet samt specialisering i digitale teknologier og applikationer søges
  med de finansielle tiltag følgende operationelle mål opfyldt:

Unionens

reducere den digitale kløft,

med fokus på balance mellem kønnene,

, kunstig intelligens, cloudcomputing, kommunikationssystemer og netværk, databeskyttelseskompetencer

For at stimulere og forbedre arbejdsmarkedet samt specialisering i digitale teknologier og applikationer søges

Ændring 92

Ændring 92

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1 — litra a

Artikel 7 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | støtte tilrettelæggelse og afholdelse af langsigtede uddannelses- og kursusforløb for studerende, IT-professionelle og arbejdsstyrken |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

støtte tilrettelæggelse og afholdelse af langsigtede uddannelses- og kursusforløb for studerende, IT-professionelle og arbejdsstyrken

| a) | støtte tilrettelæggelse og afholdelse af langsigtede uddannelses- og kursusforløb
  af høj kvalitet
  for studerende,
  lærere, undervisere,
  IT-professionelle
  , forskere
  og arbejdsstyrken
  , herunder offentlige embedsmænd, i samarbejde med skoler, universiteter og forskningscentre |
| --- | --- |

a)

støtte tilrettelæggelse og afholdelse af langsigtede uddannelses- og kursusforløb
  af høj kvalitet
  for studerende,
  lærere, undervisere,
  IT-professionelle
  , forskere
  og arbejdsstyrken
  , herunder offentlige embedsmænd, i samarbejde med skoler, universiteter og forskningscentre

af høj kvalitet

lærere, undervisere,

, forskere

, herunder offentlige embedsmænd, i samarbejde med skoler, universiteter og forskningscentre

Ændring 93

Ændring 93

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1 — litra b

Artikel 7 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | støtte udarbejdelse og afholdelse af kortsigtede uddannelses- og kursusforløb for entreprenører, ledere af små virksomheder og arbejdsstyrken |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

støtte udarbejdelse og afholdelse af kortsigtede uddannelses- og kursusforløb for entreprenører, ledere af små virksomheder og arbejdsstyrken

| b) | støtte udarbejdelse og afholdelse af kortsigtede uddannelses- og kursusforløb
  af høj kvalitet, herunder blandet læring,
  for entreprenører, ledere af små virksomheder
  og nyetablerede virksomheder
  og arbejdsstyrken
  , herunder offentlige embedsmænd og selvstændige |
| --- | --- |

b)

støtte udarbejdelse og afholdelse af kortsigtede uddannelses- og kursusforløb
  af høj kvalitet, herunder blandet læring,
  for entreprenører, ledere af små virksomheder
  og nyetablerede virksomheder
  og arbejdsstyrken
  , herunder offentlige embedsmænd og selvstændige

af høj kvalitet, herunder blandet læring,

og nyetablerede virksomheder

, herunder offentlige embedsmænd og selvstændige

Ændring 94

Ændring 94

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1 — litra c

Artikel 7 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | støtte oplæring på arbejdspladsen og praktikophold for studerende, unge entreprenører og nyuddannede. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

støtte oplæring på arbejdspladsen og praktikophold for studerende, unge entreprenører og nyuddannede.

| c) | støtte oplæring på arbejdspladsen
  af høj kvalitet, herunder blandet læring,
  og praktikophold for studerende, unge entreprenører og nyuddannede |
| --- | --- |

c)

støtte oplæring på arbejdspladsen
  af høj kvalitet, herunder blandet læring,
  og praktikophold for studerende, unge entreprenører og nyuddannede

af høj kvalitet, herunder blandet læring,

Ændring 95

Ændring 95

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 7 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Foranstaltningerne under specifikt mål nr. 4, højtudviklede IT-færdigheder, skal gennemføres primært gennem direkte forvaltning af Kommissionen. De europæiske digitale innovationsknudepunkter kan fungere som formidlere af uddannelsesmuligheder, rådgive virksomheder og samarbejde med de relevante kompetencecentre om at sikre den bredeste geografiske dækning i hele Unionen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Foranstaltningerne under specifikt mål nr. 4, højtudviklede IT-færdigheder, skal gennemføres primært gennem direkte forvaltning af Kommissionen. De europæiske digitale innovationsknudepunkter kan fungere som formidlere af uddannelsesmuligheder, rådgive virksomheder og samarbejde med de relevante kompetencecentre om at sikre den bredeste geografiske dækning i hele Unionen.

Foranstaltningerne under specifikt mål nr. 4, højtudviklede IT-færdigheder, skal gennemføres primært gennem direkte forvaltning af Kommissionen. De europæiske digitale innovationsknudepunkter kan fungere som formidlere af uddannelsesmuligheder, rådgive virksomheder og samarbejde med de relevante kompetencecentre om at sikre den bredeste geografiske dækning i hele Unionen.

Ændring 96

Ændring 96

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1 — indledning

Artikel 8 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Med Unionens finansielle tiltag i forbindelse med specifikt mål nr. 5. Udrulning, bedste brug af den digitale kapacitet og interoperabilitet bør opnå følgende operationelle mål: | Med Unionens finansielle tiltag i forbindelse med specifikt mål nr. 5. Udrulning, bedste brug af den digitale kapacitet og interoperabilitet bør opnå følgende operationelle mål
  , der supplerer de digitale infrastrukturforanstaltninger og samtidig reducerer den digitale kløft
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Med Unionens finansielle tiltag i forbindelse med specifikt mål nr. 5. Udrulning, bedste brug af den digitale kapacitet og interoperabilitet bør opnå følgende operationelle mål:

Med Unionens finansielle tiltag i forbindelse med specifikt mål nr. 5. Udrulning, bedste brug af den digitale kapacitet og interoperabilitet bør opnå følgende operationelle mål
  , der supplerer de digitale infrastrukturforanstaltninger og samtidig reducerer den digitale kløft
  :

, der supplerer de digitale infrastrukturforanstaltninger og samtidig reducerer den digitale kløft

Ændring 97

Ændring 97

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1 — litra a

Artikel 8 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | sikre, at den offentlige sektor og områder af offentlig interesse, som f.eks. sundhed og pleje, uddannelse, retsvæsen, transport, energi, miljø, kulturelle og kreative sektorer, kan udrulle og tilgå topmoderne digitale teknologier, især inden for højtydende databehandling, kunstig intelligens og cybersikkerhed, |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

sikre, at den offentlige sektor og områder af offentlig interesse, som f.eks. sundhed og pleje, uddannelse, retsvæsen, transport, energi, miljø, kulturelle og kreative sektorer, kan udrulle og tilgå topmoderne digitale teknologier, især inden for højtydende databehandling, kunstig intelligens og cybersikkerhed,

| a) | sikre, at den offentlige sektor og områder af offentlig interesse, som f.eks. sundhed og pleje, uddannelse, retsvæsen, transport
  og kommunikation
  , energi, miljø, kulturelle og kreative sektorer
  samt virksomheder, som er etableret i Unionen
  , kan udrulle og
  tilegne sig de nødvendige færdigheder gennem uddannelse til at
  tilgå topmoderne digitale teknologier, især inden for højtydende databehandling,
  sprogteknologi,
  kunstig intelligens og cybersikkerhed, |
| --- | --- |

a)

sikre, at den offentlige sektor og områder af offentlig interesse, som f.eks. sundhed og pleje, uddannelse, retsvæsen, transport
  og kommunikation
  , energi, miljø, kulturelle og kreative sektorer
  samt virksomheder, som er etableret i Unionen
  , kan udrulle og
  tilegne sig de nødvendige færdigheder gennem uddannelse til at
  tilgå topmoderne digitale teknologier, især inden for højtydende databehandling,
  sprogteknologi,
  kunstig intelligens og cybersikkerhed,

og kommunikation

samt virksomheder, som er etableret i Unionen

tilegne sig de nødvendige færdigheder gennem uddannelse til at

sprogteknologi,

Ændring 98

Ændring 98

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1 — litra b

Artikel 8 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | udrulle, drive og vedligeholde transeuropæiske interoperable digitaltjenesteinfrastrukturer (og tilknyttede tjenester) i tillæg til nationale og regionale foranstaltninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

udrulle, drive og vedligeholde transeuropæiske interoperable digitaltjenesteinfrastrukturer (og tilknyttede tjenester) i tillæg til nationale og regionale foranstaltninger

| b) | udrulle, drive og vedligeholde
  topmoderne
  transeuropæiske interoperable digitaltjenesteinfrastrukturer
  i hele Unionen
  (og tilknyttede tjenester) i tillæg til nationale og regionale foranstaltninger |
| --- | --- |

b)

udrulle, drive og vedligeholde
  topmoderne
  transeuropæiske interoperable digitaltjenesteinfrastrukturer
  i hele Unionen
  (og tilknyttede tjenester) i tillæg til nationale og regionale foranstaltninger

topmoderne

i hele Unionen

Ændring 99

Ændring 99

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1 — litra c

Artikel 8 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | lette europæiske offentlige forvaltningers, virksomheders og borgeres udvikling, opdatering og brug af løsninger og rammer, herunder genbrug af interoperabilitetsløsninger og -rammer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

lette europæiske offentlige forvaltningers, virksomheders og borgeres udvikling, opdatering og brug af løsninger og rammer, herunder genbrug af interoperabilitetsløsninger og -rammer

| c) | lette europæiske offentlige forvaltningers, virksomheders og borgeres udvikling, opdatering og brug af løsninger og rammer, herunder
  open source og
  genbrug af interoperabilitetsløsninger og -rammer |
| --- | --- |

c)

lette europæiske offentlige forvaltningers, virksomheders og borgeres udvikling, opdatering og brug af løsninger og rammer, herunder
  open source og
  genbrug af interoperabilitetsløsninger og -rammer

open source og

Ændring 100

Ændring 100

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1 — litra d

Artikel 8 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | tilbyde offentlige forvaltninger adgang til test af
  og
  pilotforsøg med digitale teknologier, herunder deres anvendelse på tværs af grænser |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

tilbyde offentlige forvaltninger adgang til test af
  og
  pilotforsøg med digitale teknologier, herunder deres anvendelse på tværs af grænser

og

| d) | tilbyde offentlige forvaltninger adgang til test af, pilotforsøg med
  og opskalering af
  digitale teknologier, herunder deres anvendelse på tværs af grænser |
| --- | --- |

d)

tilbyde offentlige forvaltninger adgang til test af, pilotforsøg med
  og opskalering af
  digitale teknologier, herunder deres anvendelse på tværs af grænser

og opskalering af

Ændring 101

Ændring 101

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1 — litra e

Artikel 8 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | støtte udbredelsen af avancerede digitale og dertil knyttede teknologier, herunder især højtydende databehandling, kunstig intelligens, cybersikkerhed og fremspirende teknologier til
  EU's
  industri, navnlig SMV'er |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

støtte udbredelsen af avancerede digitale og dertil knyttede teknologier, herunder især højtydende databehandling, kunstig intelligens, cybersikkerhed og fremspirende teknologier til
  EU's
  industri, navnlig SMV'er

EU's

| e) | støtte udbredelsen af avancerede digitale og dertil knyttede teknologier, herunder især højtydende databehandling, kunstig intelligens,
  distributed ledger-teknologi,
  cybersikkerhed
  , databeskyttelse, cloudcomputing og informationsstyring
  og fremspirende teknologier til
  Unionens
  industri, navnlig SMV'er
  og nyetablerede virksomheder |
| --- | --- |

e)

støtte udbredelsen af avancerede digitale og dertil knyttede teknologier, herunder især højtydende databehandling, kunstig intelligens,
  distributed ledger-teknologi,
  cybersikkerhed
  , databeskyttelse, cloudcomputing og informationsstyring
  og fremspirende teknologier til
  Unionens
  industri, navnlig SMV'er
  og nyetablerede virksomheder

distributed ledger-teknologi,

, databeskyttelse, cloudcomputing og informationsstyring

Unionens

og nyetablerede virksomheder

Ændring 102

Ændring 102

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1 — litra f

Artikel 8 — stk. 1 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | støtte udarbejdelse, test, implementering og udrulning af interoperable digitale løsninger til offentlige forvaltninger på EU-niveau, der leveres gennem en datadrevet genanvendelig løsningsplatform, og som fremmer innovation og skaber en fælles ramme med henblik på at udnytte de offentlige forvaltningers tjenester fuldt ud til fordel for europæiske borgere og virksomheder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

støtte udarbejdelse, test, implementering og udrulning af interoperable digitale løsninger til offentlige forvaltninger på EU-niveau, der leveres gennem en datadrevet genanvendelig løsningsplatform, og som fremmer innovation og skaber en fælles ramme med henblik på at udnytte de offentlige forvaltningers tjenester fuldt ud til fordel for europæiske borgere og virksomheder

| f) | støtte udarbejdelse,
  vedligeholdelse,
  test, implementering og udrulning af interoperable digitale løsninger til offentlige forvaltninger på EU-niveau, der leveres gennem en datadrevet genanvendelig løsningsplatform, og som fremmer innovation og skaber en fælles ramme med henblik på at udnytte de offentlige forvaltningers tjenester fuldt ud til fordel for europæiske borgere og virksomheder |
| --- | --- |

f)

støtte udarbejdelse,
  vedligeholdelse,
  test, implementering og udrulning af interoperable digitale løsninger til offentlige forvaltninger på EU-niveau, der leveres gennem en datadrevet genanvendelig løsningsplatform, og som fremmer innovation og skaber en fælles ramme med henblik på at udnytte de offentlige forvaltningers tjenester fuldt ud til fordel for europæiske borgere og virksomheder

vedligeholdelse,

Ændring 103

Ændring 103

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1 — litra g

Artikel 8 — stk. 1 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | sikre fortsat kapacitet på EU-niveau til at observere, analysere og tilpasse sig de digitale tendenser i rivende udvikling, samt dele og udbrede bedste praksis |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

g)

sikre fortsat kapacitet på EU-niveau til at observere, analysere og tilpasse sig de digitale tendenser i rivende udvikling, samt dele og udbrede bedste praksis

| g) | sikre fortsat kapacitet på EU-niveau til at
  stå i spidsen for digital udvikling samt
  observere, analysere og tilpasse sig de digitale tendenser i rivende udvikling, samt dele og udbrede bedste praksis
  og fremme gensidig udveksling af de forskellige nationale initiativer, hvilket fører til udvikling af det digitale samfund takket være et permanent samarbejde mellem alle berørte parter på EU-plan. |
| --- | --- |

g)

sikre fortsat kapacitet på EU-niveau til at
  stå i spidsen for digital udvikling samt
  observere, analysere og tilpasse sig de digitale tendenser i rivende udvikling, samt dele og udbrede bedste praksis
  og fremme gensidig udveksling af de forskellige nationale initiativer, hvilket fører til udvikling af det digitale samfund takket være et permanent samarbejde mellem alle berørte parter på EU-plan.

stå i spidsen for digital udvikling samt

og fremme gensidig udveksling af de forskellige nationale initiativer, hvilket fører til udvikling af det digitale samfund takket være et permanent samarbejde mellem alle berørte parter på EU-plan.

Ændring 104

Ændring 104

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1 — litra h

Artikel 8 — stk. 1 — litra h

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| h) | understøtte et samarbejde med henblik på at opnå et europæisk økosystem for betroet infrastruktur, der anvendes distributed ledger-tjenester og -applikationer, herunder støtte interoperabilitet og standardisering og fremme udrulning af grænseoverskridende applikationer i hele Unionen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

h)

understøtte et samarbejde med henblik på at opnå et europæisk økosystem for betroet infrastruktur, der anvendes distributed ledger-tjenester og -applikationer, herunder støtte interoperabilitet og standardisering og fremme udrulning af grænseoverskridende applikationer i hele Unionen

| h) | understøtte et samarbejde med henblik på at opnå et europæisk økosystem for betroet infrastruktur, der anvendes
  bl.a.
  distributed ledger-tjenester og -applikationer, herunder støtte interoperabilitet og standardisering og fremme udrulning af grænseoverskridende applikationer i hele Unionen
  baseret på indbygget sikkerhed og fortrolighed, der garanterer databeskyttelse og forbrugersikkerhed |
| --- | --- |

h)

understøtte et samarbejde med henblik på at opnå et europæisk økosystem for betroet infrastruktur, der anvendes
  bl.a.
  distributed ledger-tjenester og -applikationer, herunder støtte interoperabilitet og standardisering og fremme udrulning af grænseoverskridende applikationer i hele Unionen
  baseret på indbygget sikkerhed og fortrolighed, der garanterer databeskyttelse og forbrugersikkerhed

bl.a.

baseret på indbygget sikkerhed og fortrolighed, der garanterer databeskyttelse og forbrugersikkerhed

Ændring 105

Ændring 105

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 8 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Foranstaltningerne under specifikt mål nr. 5, udrulning, bedste brug af den digitale kapacitet og interoperabilitet, skal gennemføres primært gennem direkte forvaltning af Kommissionen. De europæiske digitale innovationsknudepunkter og kompetencecentre kan fungere som formidlere. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Foranstaltningerne under specifikt mål nr. 5, udrulning, bedste brug af den digitale kapacitet og interoperabilitet, skal gennemføres primært gennem direkte forvaltning af Kommissionen. De europæiske digitale innovationsknudepunkter og kompetencecentre kan fungere som formidlere.

Foranstaltningerne under specifikt mål nr. 5, udrulning, bedste brug af den digitale kapacitet og interoperabilitet, skal gennemføres primært gennem direkte forvaltning af Kommissionen. De europæiske digitale innovationsknudepunkter og kompetencecentre kan fungere som formidlere.

Ændring 106

Ændring 106

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1

Artikel 9 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på 9 194 000 000 EUR i løbende priser. | 1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på
  8 192 391 000 EUR i 2018-priser (
  9 194 000 000 EUR i løbende priser). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på 9 194 000 000 EUR i løbende priser.

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på
  8 192 391 000 EUR i 2018-priser (
  9 194 000 000 EUR i løbende priser).

Ændring 107

Ændring 107

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2 — litra a

Artikel 9 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | op til 2 698 240 000 EUR til specifikt mål nr. 1, højtydende databehandling |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

op til 2 698 240 000 EUR til specifikt mål nr. 1, højtydende databehandling

| a) | op til
  2 404 289 438 EUR i 2018-priser (
  2 698 240 000 EUR
  i løbende priser)
  til specifikt mål nr. 1, højtydende databehandling |
| --- | --- |

a)

op til
  2 404 289 438 EUR i 2018-priser (
  2 698 240 000 EUR
  i løbende priser)
  til specifikt mål nr. 1, højtydende databehandling

2 404 289 438 EUR i 2018-priser (

i løbende priser)

Ændring 108

Ændring 108

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2 — litra b

Artikel 9 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | op til 2 498 369 000 EUR til specifikt mål nr. 2, kunstig intelligens |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

op til 2 498 369 000 EUR til specifikt mål nr. 2, kunstig intelligens

| b) | op til
  2 226 192 703 EUR i 2018-priser (
  2 498 369 000 EUR
  i løbende priser)
  til specifikt mål nr. 2, kunstig intelligens |
| --- | --- |

b)

op til
  2 226 192 703 EUR i 2018-priser (
  2 498 369 000 EUR
  i løbende priser)
  til specifikt mål nr. 2, kunstig intelligens

2 226 192 703 EUR i 2018-priser (

i løbende priser)

Ændring 109

Ændring 109

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2 — litra c

Artikel 9 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | op til 1 998 696 000 EUR til specifikt mål nr. 3, cybersikkerhed og tillid |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

op til 1 998 696 000 EUR til specifikt mål nr. 3, cybersikkerhed og tillid

| c) | op til
  1 780 954 875 EUR i 2018-priser (
  1 998 696 000 EUR
  i løbende priser)
  til specifikt mål nr. 3, cybersikkerhed og tillid |
| --- | --- |

c)

op til
  1 780 954 875 EUR i 2018-priser (
  1 998 696 000 EUR
  i løbende priser)
  til specifikt mål nr. 3, cybersikkerhed og tillid

1 780 954 875 EUR i 2018-priser (

i løbende priser)

Ændring 110

Ændring 110

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2 — litra d

Artikel 9 — stk. 2 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | op til 699 543 000 EUR til specifikt mål nr. 4, højtudviklede IT-færdigheder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

op til 699 543 000 EUR til specifikt mål nr. 4, højtudviklede IT-færdigheder

| d) | op til
  623 333 672 EUR i 2018-priser (
  699 543 000 EUR
  i løbende priser)
  til specifikt mål nr. 4, højtudviklede IT-færdigheder |
| --- | --- |

d)

op til
  623 333 672 EUR i 2018-priser (
  699 543 000 EUR
  i løbende priser)
  til specifikt mål nr. 4, højtudviklede IT-færdigheder

623 333 672 EUR i 2018-priser (

i løbende priser)

Ændring 111

Ændring 111

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2 — litra e

Artikel 9 — stk. 2 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | op til 1 299 152 000 EUR til specifikt mål nr. 5, udrulning, bedste brug af den digitale kapacitet og interoperabilitet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

op til 1 299 152 000 EUR til specifikt mål nr. 5, udrulning, bedste brug af den digitale kapacitet og interoperabilitet

| e) | op til
  1 157 620 312 EUR i 2018-priser (
  1 299 152 000 EUR
  i løbende priser)
  til specifikt mål nr. 5, udrulning, bedste brug af den digitale kapacitet og interoperabilitet |
| --- | --- |

e)

op til
  1 157 620 312 EUR i 2018-priser (
  1 299 152 000 EUR
  i løbende priser)
  til specifikt mål nr. 5, udrulning, bedste brug af den digitale kapacitet og interoperabilitet

1 157 620 312 EUR i 2018-priser (

i løbende priser)

Ændring 112

Ændring 112

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 5

Artikel 9 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Midler, der er tildelt medlemsstaterne ved delt forvaltning, kan på disses anmodning overføres til programmet. Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra a), eller indirekte i overensstemmelse med nævnte artikels litra c). De omhandlede midler anvendes om muligt til fordel for den pågældende medlemsstat. | 5.   Midler, der er tildelt medlemsstaterne ved delt forvaltning, kan på disses anmodning overføres til programmet. Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra a), eller indirekte i overensstemmelse med nævnte artikels litra c). De omhandlede midler anvendes om muligt
  i videst muligt omfang
  til fordel for den pågældende medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Midler, der er tildelt medlemsstaterne ved delt forvaltning, kan på disses anmodning overføres til programmet. Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra a), eller indirekte i overensstemmelse med nævnte artikels litra c). De omhandlede midler anvendes om muligt til fordel for den pågældende medlemsstat.

5.   Midler, der er tildelt medlemsstaterne ved delt forvaltning, kan på disses anmodning overføres til programmet. Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra a), eller indirekte i overensstemmelse med nævnte artikels litra c). De omhandlede midler anvendes om muligt
  i videst muligt omfang
  til fordel for den pågældende medlemsstat.

Ændring 113

Ændring 113

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1 — indledning

Artikel 10 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Programmet skal være åbent for: | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Programmet skal være åbent for:

Programmet skal være åbent for:

udgår

udgår

Ændring 114

Ændring 114

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1 — nr. 1

Artikel 10 — stk. 1 — nr. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning, som er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområder, jf. betingelserne i EØS-aftalen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning, som er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområder, jf. betingelserne i EØS-aftalen.

| 1. | Programmet er åbent for
  medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning, som er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområder, jf. betingelserne i EØS-aftalen. |
| --- | --- |

1.

Programmet er åbent for
  medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning, som er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområder, jf. betingelserne i EØS-aftalen.

Programmet er åbent for

Ændring 115

Ændring 115

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1 — nr. 2

Artikel 10 — stk. 1 — nr. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2. | Tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og
  betingelser
  for deres deltagelse i EU-programmer
  , som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem Unionen og de pågældende lande. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.

Tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og
  betingelser
  for deres deltagelse i EU-programmer
  , som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem Unionen og de pågældende lande.

Tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og

for deres deltagelse i EU-programmer

de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem Unionen og de pågældende lande

| 2. | Fuld eller delvis tilknytning til programmet for tredjelande, der ikke er henvist til i stk. 1, baseres på individuel vurdering af de specifikke mål
  i overensstemmelse med de betingelser, som er fastsat i 
  en særlig aftale, som omfatter deltagelse af det pågældende tredjeland i et EU-program, forudsat at denne særlige aftale fuldt ud overholder følgende kriterier: |
| --- | --- |

2.

Fuld eller delvis tilknytning til programmet for tredjelande, der ikke er henvist til i stk. 1, baseres på individuel vurdering af de specifikke mål
  i overensstemmelse med de betingelser, som er fastsat i 
  en særlig aftale, som omfatter deltagelse af det pågældende tredjeland i et EU-program, forudsat at denne særlige aftale fuldt ud overholder følgende kriterier:

Fuld eller delvis tilknytning til programmet for tredjelande

der ikke er henvist til i stk. 1, baseres på individuel vurdering af de specifikke mål

en særlig aftale, som omfatter deltagelse af det pågældende tredjeland i et EU-program, forudsat at denne særlige aftale fuldt ud overholder følgende kriterier:

| | — | det pågældende tredjelands deltagelse er i Unionens interesse |
| --- | --- | --- |

—

det pågældende tredjelands deltagelse er i Unionens interesse

det pågældende tredjelands deltagelse er i Unionens interesse

| | — | deltagelsen bidrager til at nå de mål, der fastsættes i artikel 3 |
| --- | --- | --- |

—

deltagelsen bidrager til at nå de mål, der fastsættes i artikel 3

deltagelsen bidrager til at nå de mål, der fastsættes i artikel 3

| | — | deltagelsen giver ikke anledning til sikkerhedsproblemer og respekterer fuldt ud de relevante sikkerhedskrav i artikel 12 |
| --- | --- | --- |

—

deltagelsen giver ikke anledning til sikkerhedsproblemer og respekterer fuldt ud de relevante sikkerhedskrav i artikel 12

deltagelsen giver ikke anledning til sikkerhedsproblemer og respekterer fuldt ud de relevante sikkerhedskrav i artikel 12

| | — | aftalen sikrer en rimelig balance, for så vidt angår bidrag og fordele for det tredjeland, som deltager i Unionens programmer |
| --- | --- | --- |

—

aftalen sikrer en rimelig balance, for så vidt angår bidrag og fordele for det tredjeland, som deltager i Unionens programmer

aftalen sikrer en rimelig balance, for så vidt angår bidrag og fordele for det tredjeland, som deltager i Unionens programmer

| | — | aftalen fastsætter betingelser for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og dets administrationsomkostninger. Disse bidrag udgør formålsbestemte indtægter i henhold til den nye finansforordnings artikel [21, stk. 5] |
| --- | --- | --- |

—

aftalen fastsætter betingelser for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og dets administrationsomkostninger. Disse bidrag udgør formålsbestemte indtægter i henhold til den nye finansforordnings artikel [21, stk. 5]

aftalen fastsætter betingelser for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og dets administrationsomkostninger. Disse bidrag udgør formålsbestemte indtægter i henhold til den nye finansforordnings artikel [21, stk. 5]

| | — | aftalen indrømmer ikke tredjelandet beslutningskompetence over programmet |
| --- | --- | --- |

—

aftalen indrømmer ikke tredjelandet beslutningskompetence over programmet

aftalen indrømmer ikke tredjelandet beslutningskompetence over programmet

| | — | aftalen garantere Unionens ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og beskytte sine finansielle interesser. |
| --- | --- | --- |

—

aftalen garantere Unionens ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og beskytte sine finansielle interesser.

aftalen garantere Unionens ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og beskytte sine finansielle interesser.

Ændring 116

Ændring 116

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1 — nr. 2 a (nyt)

Artikel 10 — stk. 1 — nr. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a. | I forbindelse med udarbejdelsen af arbejdsprogrammer vurderer Kommissionen eller andre relevante gennemførelsesorganer fra gang til gang, om betingelserne i aftalen som omhandlet i stk. 2 er opfyldt for de foranstaltninger, der indgår i arbejdsprogrammerne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.

2a.

I forbindelse med udarbejdelsen af arbejdsprogrammer vurderer Kommissionen eller andre relevante gennemførelsesorganer fra gang til gang, om betingelserne i aftalen som omhandlet i stk. 2 er opfyldt for de foranstaltninger, der indgår i arbejdsprogrammerne.

Ændring 117

Ændring 117

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1 — nr. 3

Artikel 10 — stk. 1 — nr. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3. | Lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem EU og disse lande. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.

3.

Lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem EU og disse lande.

udgår

udgår

Ændring 118

Ændring 118

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 10 — stk. 1 — nr. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4. | Tredjelande i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i en særlig aftale om tredjelandets deltagelse i Unionens programmer, forudsat at der i aftalen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.

4.

Tredjelande i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i en særlig aftale om tredjelandets deltagelse i Unionens programmer, forudsat at der i aftalen

udgår

udgår

| | — | sikres en rimelig balance for så vidt angår bidrag og fordele for det tredjeland, som deltager i Unionens programmer |
| --- | --- | --- |

—

sikres en rimelig balance for så vidt angår bidrag og fordele for det tredjeland, som deltager i Unionens programmer

sikres en rimelig balance for så vidt angår bidrag og fordele for det tredjeland, som deltager i Unionens programmer

| | — | fastsættes betingelser for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og deres administrative omkostninger. Disse bidrag udgør formålsbestemte indtægter i henhold til artikel [21, stk. 5] i [den nye finansforordning] |
| --- | --- | --- |

—

fastsættes betingelser for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og deres administrative omkostninger. Disse bidrag udgør formålsbestemte indtægter i henhold til artikel [21, stk. 5] i [den nye finansforordning]

fastsættes betingelser for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og deres administrative omkostninger. Disse bidrag udgør formålsbestemte indtægter i henhold til artikel [21, stk. 5] i [den nye finansforordning]

| | — | ikke indrømmes tredjelandet beslutningskompetence over programmet |
| --- | --- | --- |

—

ikke indrømmes tredjelandet beslutningskompetence over programmet

ikke indrømmes tredjelandet beslutningskompetence over programmet

| | — | garanteres Unionen ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og beskytte sine finansielle interesser. |
| --- | --- | --- |

—

garanteres Unionen ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og beskytte sine finansielle interesser.

garanteres Unionen ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og beskytte sine finansielle interesser.

Ændring 119

Ændring 119

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 2

Artikel 11 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Samarbejdet med de tredjelande og organisationer, der er nævnt i stk. 1 under specifikt mål nr. 3, cybersikkerhed og tillid, er omfattet af artikel [12]. | 2.   Samarbejdet med de tredjelande og organisationer, der er nævnt i stk. 1 under specifikt mål nr.
  1, højtydende databehandling, 2, kunstig intelligens og
  3, cybersikkerhed og tillid, er omfattet af artikel [12]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Samarbejdet med de tredjelande og organisationer, der er nævnt i stk. 1 under specifikt mål nr. 3, cybersikkerhed og tillid, er omfattet af artikel [12].

2.   Samarbejdet med de tredjelande og organisationer, der er nævnt i stk. 1 under specifikt mål nr.
  1, højtydende databehandling, 2, kunstig intelligens og
  3, cybersikkerhed og tillid, er omfattet af artikel [12].

Ændring 120

Ændring 120

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 5

Artikel 12 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   I arbejdsprogrammet kan det også fastsættes, at retlige enheder etableret i associerede lande og retlige enheder etableret i Unionen, som kontrolleres fra tredjelande, ikke kan deltage i alle eller nogle af foranstaltningerne under specifikt mål nr. 3 af sikkerhedsmæssige årsager. I disse tilfælde er indkaldelser af forslag og bud begrænset til enheder, der er etableret eller anses for etableret i en medlemsstat og kontrolleres af en medlemsstat og/eller statsborgere i en medlemsstat. | 5.   I arbejdsprogrammet kan det også fastsættes, at retlige enheder etableret i associerede lande og retlige enheder etableret i Unionen, som kontrolleres fra tredjelande, ikke kan deltage i alle eller nogle af foranstaltningerne under specifikke mål nr. 
  1, 2 og
  3 af
  strategiske og
  sikkerhedsmæssige årsager. I disse tilfælde er indkaldelser af forslag og bud begrænset til enheder, der er etableret eller anses for etableret i en medlemsstat og kontrolleres af en medlemsstat og/eller statsborgere i en medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   I arbejdsprogrammet kan det også fastsættes, at retlige enheder etableret i associerede lande og retlige enheder etableret i Unionen, som kontrolleres fra tredjelande, ikke kan deltage i alle eller nogle af foranstaltningerne under specifikt mål nr. 3 af sikkerhedsmæssige årsager. I disse tilfælde er indkaldelser af forslag og bud begrænset til enheder, der er etableret eller anses for etableret i en medlemsstat og kontrolleres af en medlemsstat og/eller statsborgere i en medlemsstat.

5.   I arbejdsprogrammet kan det også fastsættes, at retlige enheder etableret i associerede lande og retlige enheder etableret i Unionen, som kontrolleres fra tredjelande, ikke kan deltage i alle eller nogle af foranstaltningerne under specifikke mål nr. 
  1, 2 og
  3 af
  strategiske og
  sikkerhedsmæssige årsager. I disse tilfælde er indkaldelser af forslag og bud begrænset til enheder, der er etableret eller anses for etableret i en medlemsstat og kontrolleres af en medlemsstat og/eller statsborgere i en medlemsstat.

Ændring 121

Ændring 121

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 5 a (nyt)

Artikel 12 — stk. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Foranstaltninger, der omfatter overførsel af teknologi uden for Unionen, er ikke tilladt. Med henblik på at sikre langsigtede strategiske sikkerhedsmål foretages der en vurdering af muligheden for, at enheder, som har deres hovedsæde uden for Unionen, kan deltage. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a.
     
  Foranstaltninger, der omfatter overførsel af teknologi uden for Unionen, er ikke tilladt. Med henblik på at sikre langsigtede strategiske sikkerhedsmål foretages der en vurdering af muligheden for, at enheder, som har deres hovedsæde uden for Unionen, kan deltage.

Ændring 122

Ændring 122

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 5 b (nyt)

Artikel 12 — stk. 5 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  I givet fald kan Kommissionen eller finansieringsinstituttet udføre sikkerhedskontroller, og foranstaltninger, som ikke overholder sikkerhedsreglerne, kan til enhver tid udelukkes eller opsiges. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5b.
     
  I givet fald kan Kommissionen eller finansieringsinstituttet udføre sikkerhedskontroller, og foranstaltninger, som ikke overholder sikkerhedsreglerne, kan til enhver tid udelukkes eller opsiges.

Ændring 123

Ændring 123

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 1

Artikel 13 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Programmet er udformet, så dets gennemførelse muliggør synergier med andre af Unionens finansieringsprogrammer, hvilket er beskrevet nærmere i bilag III, navnlig via ordninger med supplerende finansiering fra
  EU's
  programmer, hvis forvaltningsmetoderne tillader det, enten i rækkefølge, skiftevis eller ved kombination af midler, herunder til fælles finansiering af foranstaltninger. | 1.   Programmet er udformet, så dets gennemførelse muliggør synergier med andre af Unionens finansieringsprogrammer, hvilket er beskrevet nærmere i bilag III, navnlig via ordninger med supplerende finansiering fra
  Unionens
  programmer, hvis forvaltningsmetoderne tillader det, enten i rækkefølge, skiftevis eller ved kombination af midler, herunder til fælles finansiering af foranstaltninger.
  Kommissionen sikrer, at når programmets supplerende karakter udnyttes sammen med andre europæiske finansieringsprogrammer, navnlig ESIF, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Horisont Europa og Connecting Europe-faciliteten (CEF-2), investEU, Erasmus, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), hæmmer dette ikke specifikt mål nr. 1-5. |
| | Kommissionen vil overveje mulighederne for at øge effektiviteten af de samlede programmer, der tilbyder kurser inden for digitalisering. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Programmet er udformet, så dets gennemførelse muliggør synergier med andre af Unionens finansieringsprogrammer, hvilket er beskrevet nærmere i bilag III, navnlig via ordninger med supplerende finansiering fra
  EU's
  programmer, hvis forvaltningsmetoderne tillader det, enten i rækkefølge, skiftevis eller ved kombination af midler, herunder til fælles finansiering af foranstaltninger.

1.   Programmet er udformet, så dets gennemførelse muliggør synergier med andre af Unionens finansieringsprogrammer, hvilket er beskrevet nærmere i bilag III, navnlig via ordninger med supplerende finansiering fra
  Unionens
  programmer, hvis forvaltningsmetoderne tillader det, enten i rækkefølge, skiftevis eller ved kombination af midler, herunder til fælles finansiering af foranstaltninger.
  Kommissionen sikrer, at når programmets supplerende karakter udnyttes sammen med andre europæiske finansieringsprogrammer, navnlig ESIF, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Horisont Europa og Connecting Europe-faciliteten (CEF-2), investEU, Erasmus, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), hæmmer dette ikke specifikt mål nr. 1-5.

Kommissionen vil overveje mulighederne for at øge effektiviteten af de samlede programmer, der tilbyder kurser inden for digitalisering.

Kommissionen vil overveje mulighederne for at øge effektiviteten af de samlede programmer, der tilbyder kurser inden for digitalisering.

Ændring 124

Ændring 124

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 2

Artikel 13 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Der indføres passende mekanismer til koordinering mellem de relevante myndigheder og passende overvågningsværktøjer for systematisk at sikre synergier mellem programmet og eventuelle relevante EU-finansieringsinstrumenter. Disse ordninger bidrager til at modvirke overlapninger og maksimere investeringernes virkning. | 2.   Der indføres passende mekanismer til koordinering mellem de relevante myndigheder
  og mellem myndighederne og Kommissionen
  og passende overvågningsværktøjer for systematisk at sikre synergier mellem programmet og eventuelle relevante EU-finansieringsinstrumenter. Disse ordninger bidrager til at modvirke overlapninger og maksimere investeringernes virkning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Der indføres passende mekanismer til koordinering mellem de relevante myndigheder og passende overvågningsværktøjer for systematisk at sikre synergier mellem programmet og eventuelle relevante EU-finansieringsinstrumenter. Disse ordninger bidrager til at modvirke overlapninger og maksimere investeringernes virkning.

2.   Der indføres passende mekanismer til koordinering mellem de relevante myndigheder
  og mellem myndighederne og Kommissionen
  og passende overvågningsværktøjer for systematisk at sikre synergier mellem programmet og eventuelle relevante EU-finansieringsinstrumenter. Disse ordninger bidrager til at modvirke overlapninger og maksimere investeringernes virkning.

Ændring 125

Ændring 125

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 2

Artikel 14 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Programmet kan yde finansiering i enhver af de former, der er fastsat i finansforordningen, særlig udbud som den primære form samt tilskud og priser.
  Det
  kan også yde finansiering i form af finansielle instrumenter inden for blandingsoperationer. | 2.   Programmet kan yde finansiering i enhver af de former, der er fastsat i finansforordningen, særlig udbud
  fra Kommissionen eller finansieringsorganet, fra støttemodtagere individuelt eller samlet
  som den primære form
  for foranstaltning
  samt tilskud og priser.
  I udbud kan der gives tilladelse til tildeling af flere kontrakter inden for samme procedure, og der kan fastsættes betingelser for stedet for udførelsen i overensstemmelse med gældende internationale aftaler om udbud. Programmet
  kan også yde finansiering i form af finansielle instrumenter inden for blandingsoperationer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Programmet kan yde finansiering i enhver af de former, der er fastsat i finansforordningen, særlig udbud som den primære form samt tilskud og priser.
  Det
  kan også yde finansiering i form af finansielle instrumenter inden for blandingsoperationer.

2.   Programmet kan yde finansiering i enhver af de former, der er fastsat i finansforordningen, særlig udbud
  fra Kommissionen eller finansieringsorganet, fra støttemodtagere individuelt eller samlet
  som den primære form
  for foranstaltning
  samt tilskud og priser.
  I udbud kan der gives tilladelse til tildeling af flere kontrakter inden for samme procedure, og der kan fastsættes betingelser for stedet for udførelsen i overensstemmelse med gældende internationale aftaler om udbud. Programmet
  kan også yde finansiering i form af finansielle instrumenter inden for blandingsoperationer.

Ændring 126

Ændring 126

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 1

Artikel 15 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Programmet kan gennemføres ved hjælp af europæiske partnerskaber. Dette kan navnlig omfatte bidrag til eksisterende eller nyoprettede offentlig-private partnerskaber i form af fælles foretagender oprettet i henhold til artikel 187 i TEUF. Bestemmelserne vedrørende Europæiske partnerskaber i henhold til [Horisont Europa-forordningen, ref. tilføjes] finder anvendelse på disse bidrag. | Programmet kan gennemføres ved hjælp af europæiske partnerskaber,
  som aftales inden for den strategiske programmeringsproces mellem Kommissionen og medlemsstaterne
  . Dette kan navnlig omfatte bidrag til eksisterende eller nyoprettede offentlig-private partnerskaber i form af fælles foretagender oprettet i henhold til artikel 187 i TEUF. Bestemmelserne vedrørende Europæiske partnerskaber i henhold til [Horisont Europa-forordningen, ref. tilføjes] finder anvendelse på disse bidrag. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Programmet kan gennemføres ved hjælp af europæiske partnerskaber. Dette kan navnlig omfatte bidrag til eksisterende eller nyoprettede offentlig-private partnerskaber i form af fælles foretagender oprettet i henhold til artikel 187 i TEUF. Bestemmelserne vedrørende Europæiske partnerskaber i henhold til [Horisont Europa-forordningen, ref. tilføjes] finder anvendelse på disse bidrag.

Programmet kan gennemføres ved hjælp af europæiske partnerskaber,
  som aftales inden for den strategiske programmeringsproces mellem Kommissionen og medlemsstaterne
  . Dette kan navnlig omfatte bidrag til eksisterende eller nyoprettede offentlig-private partnerskaber i form af fælles foretagender oprettet i henhold til artikel 187 i TEUF. Bestemmelserne vedrørende Europæiske partnerskaber i henhold til [Horisont Europa-forordningen, ref. tilføjes] finder anvendelse på disse bidrag.

som aftales inden for den strategiske programmeringsproces mellem Kommissionen og medlemsstaterne

Ændring 127

Ændring 127

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 15 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Europæiske partnerskaber: |
| | a) | etableres i situationer, hvor de på mere effektiv vis kan opfylde målene i programmet for et digitalt Europa end Unionen alene |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Europæiske partnerskaber:

Europæiske partnerskaber:

a)

a)

etableres i situationer, hvor de på mere effektiv vis kan opfylde målene i programmet for et digitalt Europa end Unionen alene

etableres i situationer, hvor de på mere effektiv vis kan opfylde målene i programmet for et digitalt Europa end Unionen alene

| b) | skal overholde principperne for EU-merværdi, gennemsigtighed, åbenhed, indvirkning, løftestangseffekt, langsigtede finansielle forpligtelser for alle involverede parter, fleksibilitet, samhørighed og komplementaritet med Unionen, lokale, regionale og nationale og internationale initiativer |
| --- | --- |

b)

b)

skal overholde principperne for EU-merværdi, gennemsigtighed, åbenhed, indvirkning, løftestangseffekt, langsigtede finansielle forpligtelser for alle involverede parter, fleksibilitet, samhørighed og komplementaritet med Unionen, lokale, regionale og nationale og internationale initiativer

skal overholde principperne for EU-merværdi, gennemsigtighed, åbenhed, indvirkning, løftestangseffekt, langsigtede finansielle forpligtelser for alle involverede parter, fleksibilitet, samhørighed og komplementaritet med Unionen, lokale, regionale og nationale og internationale initiativer

| c) | skal være tidsbegrænsede og omfatte betingelser for udfasning af programmets finansiering. |
| --- | --- |

c)

c)

skal være tidsbegrænsede og omfatte betingelser for udfasning af programmets finansiering.

skal være tidsbegrænsede og omfatte betingelser for udfasning af programmets finansiering.

Ændring 128

Ændring 128

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 1 b (nyt)

Artikel 15 — stk. 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Bestemmelser og kriterier for udvælgelse, gennemførelse, overvågning, evaluering og udfasning heraf fastsættes i (reference tilføjes). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Bestemmelser og kriterier for udvælgelse, gennemførelse, overvågning, evaluering og udfasning heraf fastsættes i (reference tilføjes).

Bestemmelser og kriterier for udvælgelse, gennemførelse, overvågning, evaluering og udfasning heraf fastsættes i (reference tilføjes).

Ændring 129

Ændring 129

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — overskrift

Artikel 16 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Digitale innovationsknudepunkter | Europæiske
  digitale innovationsknudepunkter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Digitale innovationsknudepunkter

Europæiske
  digitale innovationsknudepunkter

Europæiske

Ændring 130

Ændring 130

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 1

Artikel 16 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   I løbet af det første år af programmets gennemførelse etableres det første net af digitale innovationsknudepunkter. | 1.   I løbet af det første år af programmets gennemførelse etableres det første net af
  europæiske
  digitale innovationsknudepunkter
  på den eksisterende infrastruktur, og der skal være mindst ét europæisk digitalt innovationsknudepunkt pr. medlemsstat
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   I løbet af det første år af programmets gennemførelse etableres det første net af digitale innovationsknudepunkter.

1.   I løbet af det første år af programmets gennemførelse etableres det første net af
  europæiske
  digitale innovationsknudepunkter
  på den eksisterende infrastruktur, og der skal være mindst ét europæisk digitalt innovationsknudepunkt pr. medlemsstat
  .

Ændring 131

Ændring 131

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2 — indledning

Artikel 16 — stk. 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Med henblik på det i stk. 1 nævnte net udpeger hver medlemsstat kandidatenheder ved hjælp af en åben udbudsprocedure på grundlag af følgende kriterier: | 2.   Med henblik på det i stk. 1 nævnte net udpeger hver medlemsstat kandidatenheder ved hjælp af en åben
  , gennemsigtig og inkluderende
  udbudsprocedure på grundlag af følgende kriterier: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Med henblik på det i stk. 1 nævnte net udpeger hver medlemsstat kandidatenheder ved hjælp af en åben udbudsprocedure på grundlag af følgende kriterier:

2.   Med henblik på det i stk. 1 nævnte net udpeger hver medlemsstat kandidatenheder ved hjælp af en åben
  , gennemsigtig og inkluderende
  udbudsprocedure på grundlag af følgende kriterier:

Ændring 132

Ændring 132

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2 — litra a

Artikel 16 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | tilstrækkelige kompetencer til varetagelse af de digitale innovationsknudepunkters funktioner |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

tilstrækkelige kompetencer til varetagelse af de digitale innovationsknudepunkters funktioner

| a) | tilstrækkelige kompetencer til varetagelse af de
  europæiske
  digitale innovationsknudepunkters funktioner |
| --- | --- |

a)

tilstrækkelige kompetencer til varetagelse af de
  europæiske
  digitale innovationsknudepunkters funktioner

europæiske

Ændring 133

Ændring 133

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2 — litra b

Artikel 16 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | tilstrækkelig kapacitet med hensyn til forvaltning, personale og infrastruktur |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

tilstrækkelig kapacitet med hensyn til forvaltning, personale og infrastruktur

| b) | tilstrækkelig kapacitet med hensyn til forvaltning, personale og infrastruktur
  og færdigheder |
| --- | --- |

b)

tilstrækkelig kapacitet med hensyn til forvaltning, personale og infrastruktur
  og færdigheder

og færdigheder

Ændring 134

Ændring 134

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2 — litra d a (nyt)

Artikel 16 — stk. 2 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | dokumenteret samarbejde med den private sektor for at sikre markedsrelevansen af indsatserne under specifikt mål nr. 1-5 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

dokumenteret samarbejde med den private sektor for at sikre markedsrelevansen af indsatserne under specifikt mål nr. 1-5

dokumenteret samarbejde med den private sektor for at sikre markedsrelevansen af indsatserne under specifikt mål nr. 1-5

Ændring 135

Ændring 135

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2 — litra d b (nyt)

Artikel 16 — stk. 2 — litra d b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | db) | forbindelser til eksisterende IKT-knudepunkter oprettet under Horisont 2020, EUinvest-knudepunktet og European Enterprise Network |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

db)

db)

forbindelser til eksisterende IKT-knudepunkter oprettet under Horisont 2020, EUinvest-knudepunktet og European Enterprise Network

forbindelser til eksisterende IKT-knudepunkter oprettet under Horisont 2020, EUinvest-knudepunktet og European Enterprise Network

Ændring 136

Ændring 136

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 16 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  De nærmere betingelser, der skal være opfyldt for at opnå betegnelsen »europæisk digitalt innovationsknudepunkt«, og de opgaver, der skal udføres, harmoniseres og offentliggøres rettidigt for at muliggøre en grundig forberedelse og gennemførelse af foranstaltningerne |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  De nærmere betingelser, der skal være opfyldt for at opnå betegnelsen »europæisk digitalt innovationsknudepunkt«, og de opgaver, der skal udføres, harmoniseres og offentliggøres rettidigt for at muliggøre en grundig forberedelse og gennemførelse af foranstaltningerne

Ændring 137

Ændring 137

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 3 — indledning

Artikel 16 — stk. 3 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen vedtager en afgørelse om udvælgelse af de enheder, der udgør det første net. Enhederne udvælges af Kommissionen blandt de kandidatenheder, som medlemsstaterne har udpeget, på grundlag af de kriterier, der fremgår af stk. 2, samt følgende supplerende kriterier: | 3.   Kommissionen vedtager en afgørelse om udvælgelse af de enheder, der udgør det første net. Enhederne udvælges
  og bestemmes
  af Kommissionen blandt de kandidatenheder, som medlemsstaterne har udpeget, på grundlag af de kriterier, der fremgår af stk. 2, samt følgende supplerende kriterier: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Kommissionen vedtager en afgørelse om udvælgelse af de enheder, der udgør det første net. Enhederne udvælges af Kommissionen blandt de kandidatenheder, som medlemsstaterne har udpeget, på grundlag af de kriterier, der fremgår af stk. 2, samt følgende supplerende kriterier:

3.   Kommissionen vedtager en afgørelse om udvælgelse af de enheder, der udgør det første net. Enhederne udvælges
  og bestemmes
  af Kommissionen blandt de kandidatenheder, som medlemsstaterne har udpeget, på grundlag af de kriterier, der fremgår af stk. 2, samt følgende supplerende kriterier:

Ændring 138

Ændring 138

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 3 — litra b

Artikel 16 — stk. 3 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | nødvendigheden af, at det første net sikrer dækning af industriens behov og behovene på områder af offentlig interesse, og at det sikrer en omfattende og velafbalanceret geografisk dækning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

nødvendigheden af, at det første net sikrer dækning af industriens behov og behovene på områder af offentlig interesse, og at det sikrer en omfattende og velafbalanceret geografisk dækning.

| b) | nødvendigheden af, at det første net sikrer dækning af industriens behov og behovene på områder af offentlig interesse, og at det sikrer en omfattende og velafbalanceret geografisk dækning,
  som forbedrer konvergensen og bidrager til at mindske skellet mellem samhørighedslandene og de øvrige medlemsstater og til at mindske den digitale kløft i geografisk henseende
  . |
| --- | --- |

b)

nødvendigheden af, at det første net sikrer dækning af industriens behov og behovene på områder af offentlig interesse, og at det sikrer en omfattende og velafbalanceret geografisk dækning,
  som forbedrer konvergensen og bidrager til at mindske skellet mellem samhørighedslandene og de øvrige medlemsstater og til at mindske den digitale kløft i geografisk henseende
  .

som forbedrer konvergensen og bidrager til at mindske skellet mellem samhørighedslandene og de øvrige medlemsstater og til at mindske den digitale kløft i geografisk henseende

Ændring 139

Ændring 139

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 4

Artikel 16 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Supplerende digitale innovationsknudepunkter udvælges på grundlag af en åben udbudsprocedure, så der sikres den bredest mulige geografiske dækning på tværs af Europa. Antallet af enheder i nettet er proportionelt med en given medlemsstats befolkning
  , og der skal være mindst ét digitalt innovationsknudepunkt i hver medlemsstat
  . For at afhjælpe de specifikke begrænsninger, som
  EU's
  regioner i den yderste periferi står over for, kan
  specifikke enheder udnævnes til at dække deres behov
  . | 4.   Supplerende
  europæiske
  digitale innovationsknudepunkter udvælges på grundlag af en åben
  og gennemsigtig
  udbudsprocedure, så der sikres den bredest mulige geografiske dækning på tværs af Europa. Antallet af enheder i nettet er proportionelt med en given medlemsstats befolkning. For at afhjælpe de specifikke begrænsninger, som
  Unionens
  regioner i den yderste periferi står over for, kan
  der vælges yderligere innovationsknudepunkter i disse regioner
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Supplerende digitale innovationsknudepunkter udvælges på grundlag af en åben udbudsprocedure, så der sikres den bredest mulige geografiske dækning på tværs af Europa. Antallet af enheder i nettet er proportionelt med en given medlemsstats befolkning
  , og der skal være mindst ét digitalt innovationsknudepunkt i hver medlemsstat
  . For at afhjælpe de specifikke begrænsninger, som
  EU's
  regioner i den yderste periferi står over for, kan
  specifikke enheder udnævnes til at dække deres behov
  .

4.   Supplerende
  europæiske
  digitale innovationsknudepunkter udvælges på grundlag af en åben
  og gennemsigtig
  udbudsprocedure, så der sikres den bredest mulige geografiske dækning på tværs af Europa. Antallet af enheder i nettet er proportionelt med en given medlemsstats befolkning. For at afhjælpe de specifikke begrænsninger, som
  Unionens
  regioner i den yderste periferi står over for, kan
  der vælges yderligere innovationsknudepunkter i disse regioner
  .

Ændring 140

Ændring 140

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 5

Artikel 16 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   De digitale innovationsknudepunkter
  kan
  modtage finansiering i form af tilskud. | 5.   De digitale innovationsknudepunkter
  bør klart identificeres gennem en specifik betegnelse eller et specifikt mærke og kan modtage
  finansiering i form af tilskud. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   De digitale innovationsknudepunkter
  kan
  modtage finansiering i form af tilskud.

5.   De digitale innovationsknudepunkter
  bør klart identificeres gennem en specifik betegnelse eller et specifikt mærke og kan modtage
  finansiering i form af tilskud.

Ændring 141

Ændring 141

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 6 — indledning

Artikel 16 — stk. 6 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   De digitale innovationsknudepunkter, der modtager finansiering, inddrages i gennemførelsen af programmet med henblik på at: | 6.   De
  europæiske
  digitale innovationsknudepunkter, der modtager finansiering, inddrages i gennemførelsen af programmet med henblik på at: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   De digitale innovationsknudepunkter, der modtager finansiering, inddrages i gennemførelsen af programmet med henblik på at:

6.   De
  europæiske
  digitale innovationsknudepunkter, der modtager finansiering, inddrages i gennemførelsen af programmet med henblik på at:

Ændring 142

Ændring 142

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 6 — litra a

Artikel 16 — stk. 6 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | levere tjenester til den digitale omstilling, herunder test- og forsøgsfaciliteter, som er målrettet SMV'er og midcapselskaber, bl.a. i sektorer, der er langsomme til at anvende digitale og relaterede teknologier |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

levere tjenester til den digitale omstilling, herunder test- og forsøgsfaciliteter, som er målrettet SMV'er og midcapselskaber, bl.a. i sektorer, der er langsomme til at anvende digitale og relaterede teknologier

| a) | levere tjenester til den digitale omstilling
  og teknologisk ekspertise
  , herunder test- og forsøgsfaciliteter, som er målrettet SMV'er
  , nyetablerede virksomheder
  og midcapselskaber, bl.a. i sektorer, der er langsomme til at anvende digitale og relaterede teknologier |
| --- | --- |

a)

levere tjenester til den digitale omstilling
  og teknologisk ekspertise
  , herunder test- og forsøgsfaciliteter, som er målrettet SMV'er
  , nyetablerede virksomheder
  og midcapselskaber, bl.a. i sektorer, der er langsomme til at anvende digitale og relaterede teknologier

og teknologisk ekspertise

, nyetablerede virksomheder

Ændring 143

Ændring 143

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 6 — litra a a (nyt)

Artikel 16 — stk. 6 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | hjælpe virksomheder, navnlig SMV'er og nyetablerede virksomheder, organisationer og offentlige forvaltninger med at blive mere konkurrencedygtige og forbedre deres forretningsmodeller gennem brug af nye teknologier, der er omfattet af programmet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

hjælpe virksomheder, navnlig SMV'er og nyetablerede virksomheder, organisationer og offentlige forvaltninger med at blive mere konkurrencedygtige og forbedre deres forretningsmodeller gennem brug af nye teknologier, der er omfattet af programmet

hjælpe virksomheder, navnlig SMV'er og nyetablerede virksomheder, organisationer og offentlige forvaltninger med at blive mere konkurrencedygtige og forbedre deres forretningsmodeller gennem brug af nye teknologier, der er omfattet af programmet

Ændring 144

Ændring 144

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 6 — litra b

Artikel 16 — stk. 6 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | overføre ekspertise og knowhow mellem regioner, navnlig via et netværkssamarbejde mellem SMV'er og midcapselskaber, som er etableret i én region, og et digital innovationsknudepunkt i en anden region, som er bedst egnet til at levere den pågældende tjeneste |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

overføre ekspertise og knowhow mellem regioner, navnlig via et netværkssamarbejde mellem SMV'er og midcapselskaber, som er etableret i én region, og et digital innovationsknudepunkt i en anden region, som er bedst egnet til at levere den pågældende tjeneste

| b) | overføre ekspertise og knowhow mellem regioner, navnlig via et netværkssamarbejde mellem SMV'er
  , nyetablerede virksomheder
  og midcapselskaber, som er etableret i én region, og et
  europæisk
  digital innovationsknudepunkt i en anden region, som er bedst egnet til at levere den pågældende tjeneste
  tilskynde til udveksling af færdigheder, fælles initiativer og god praksis |
| --- | --- |

b)

overføre ekspertise og knowhow mellem regioner, navnlig via et netværkssamarbejde mellem SMV'er
  , nyetablerede virksomheder
  og midcapselskaber, som er etableret i én region, og et
  europæisk
  digital innovationsknudepunkt i en anden region, som er bedst egnet til at levere den pågældende tjeneste
  tilskynde til udveksling af færdigheder, fælles initiativer og god praksis

, nyetablerede virksomheder

europæisk

tilskynde til udveksling af færdigheder, fælles initiativer og god praksis

Ændring 145

Ændring 145

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 6 — litra c

Artikel 16 — stk. 6 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | levere tematiske tjenester, herunder tjenester inden for kunstig intelligens, højtydende databehandling og cybersikkerhed og tillid, til offentlige forvaltninger, organisationer i den offentlige sektor, SMV'er og midcapselskaber. Individuelle digitale innovationsknudepunkter kan specialisere sig i specifikke tematiske tjenester og skal ikke levere alle de tematiske tjenester, der fremgår af nærværende stk. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

levere tematiske tjenester, herunder tjenester inden for kunstig intelligens, højtydende databehandling og cybersikkerhed og tillid, til offentlige forvaltninger, organisationer i den offentlige sektor, SMV'er og midcapselskaber. Individuelle digitale innovationsknudepunkter kan specialisere sig i specifikke tematiske tjenester og skal ikke levere alle de tematiske tjenester, der fremgår af nærværende stk.

| c) | levere tematiske tjenester, herunder tjenester inden for kunstig intelligens, højtydende databehandling og cybersikkerhed og tillid, til offentlige forvaltninger, organisationer i den offentlige sektor, SMV'er
  , nyetablerede virksomheder
  og midcapselskaber. Individuelle
  europæiske
  digitale innovationsknudepunkter kan specialisere sig i specifikke tematiske tjenester og skal ikke levere alle de tematiske tjenester, der fremgår af nærværende stk. |
| --- | --- |

c)

levere tematiske tjenester, herunder tjenester inden for kunstig intelligens, højtydende databehandling og cybersikkerhed og tillid, til offentlige forvaltninger, organisationer i den offentlige sektor, SMV'er
  , nyetablerede virksomheder
  og midcapselskaber. Individuelle
  europæiske
  digitale innovationsknudepunkter kan specialisere sig i specifikke tematiske tjenester og skal ikke levere alle de tematiske tjenester, der fremgår af nærværende stk.

, nyetablerede virksomheder

europæiske

Ændring 146

Ændring 146

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 6 a (nyt)

Artikel 16 — stk. 6 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  De europæiske digitale innovationsknudepunkter kan også samarbejde med Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi, navnlig EIT Digital samt de digitale innovationsknudepunkter, der blev etableret under Horisont 2020. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6a.
     
  De europæiske digitale innovationsknudepunkter kan også samarbejde med Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi, navnlig EIT Digital samt de digitale innovationsknudepunkter, der blev etableret under Horisont 2020.

Ændring 147

Ændring 147

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 6 b (nyt)

Artikel 16 — stk. 6 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  De europæiske digitale innovationsknudepunkter kan udføre de opgaver, der er tillagt de digitale innovationsknudepunkters etableret i henholdtil rammeprogrammer for forskning og innovation, herunder innovationsknudepunkterne for EIT Digital. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6b.
     
  De europæiske digitale innovationsknudepunkter kan udføre de opgaver, der er tillagt de digitale innovationsknudepunkters etableret i henholdtil rammeprogrammer for forskning og innovation, herunder innovationsknudepunkterne for EIT Digital.

Ændring 148

Ændring 148

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 1

Artikel 17 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Der kan kun ydes finansiering til foranstaltninger, som bidrager til opnåelse af de mål, der fremgår af artikel 3 og artikel 4-8. | 1.   Der kan kun ydes finansiering til foranstaltninger, som bidrager til opnåelse af de mål, der fremgår af artikel 3 og artikel 4-8
  , i overensstemmelse med de generelle målsætninger fastsat i bilag I
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Der kan kun ydes finansiering til foranstaltninger, som bidrager til opnåelse af de mål, der fremgår af artikel 3 og artikel 4-8.

1.   Der kan kun ydes finansiering til foranstaltninger, som bidrager til opnåelse af de mål, der fremgår af artikel 3 og artikel 4-8
  , i overensstemmelse med de generelle målsætninger fastsat i bilag I
  .

Ændring 149

Ændring 149

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 2 — litra a — nr. ii

Artikel 18 — stk. 2 — litra a — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii) | et tredjeland, der er associeret med programmet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii)

et tredjeland, der er associeret med programmet

| ii) | et tredjeland, der er associeret med programmet
  i overensstemmelse med artikel 10 og 12 |
| --- | --- |

ii)

et tredjeland, der er associeret med programmet
  i overensstemmelse med artikel 10 og 12

i overensstemmelse med artikel 10 og 12

Ændring 150

Ændring 150

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 3

Artikel 18 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Retlige enheder, der er etableret i et tredjeland, som ikke er associeret med programmet, er undtagelsesvis berettigede til at deltage i specifikke foranstaltninger, hvis dette er nødvendigt for at nå programmets mål. | 3.   Retlige enheder, der er etableret i et tredjeland, som ikke er associeret med programmet, er undtagelsesvis berettigede til at deltage i specifikke foranstaltninger, hvis dette er nødvendigt for at nå programmets mål
  , og hvor dette ikke involverer en yderligere sikkerhedsrisiko for Unionen eller drager Unionens strategiske selvstændighed i tvivl
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Retlige enheder, der er etableret i et tredjeland, som ikke er associeret med programmet, er undtagelsesvis berettigede til at deltage i specifikke foranstaltninger, hvis dette er nødvendigt for at nå programmets mål.

3.   Retlige enheder, der er etableret i et tredjeland, som ikke er associeret med programmet, er undtagelsesvis berettigede til at deltage i specifikke foranstaltninger, hvis dette er nødvendigt for at nå programmets mål
  , og hvor dette ikke involverer en yderligere sikkerhedsrisiko for Unionen eller drager Unionens strategiske selvstændighed i tvivl
  .

Ændring 151

Ændring 151

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 4

Artikel 18 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Fysiske person er ikke støtteberettigede
  , bortset fra, hvis der ydes
  tilskud i henhold til specifikt mål nr. 4. højtudviklede IT-færdigheder. | 4.   Fysiske person
  kan være
  støtteberettigede
  til
  tilskud i henhold til specifikt mål nr. 4. højtudviklede IT-færdigheder.
  Tredjelandsstatsborgere kan være støtteberettigede, forudsat de bor i Unionen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Fysiske person er ikke støtteberettigede
  , bortset fra, hvis der ydes
  tilskud i henhold til specifikt mål nr. 4. højtudviklede IT-færdigheder.

4.   Fysiske person
  kan være
  støtteberettigede
  til
  tilskud i henhold til specifikt mål nr. 4. højtudviklede IT-færdigheder.
  Tredjelandsstatsborgere kan være støtteberettigede, forudsat de bor i Unionen.

Ændring 152

Ændring 152

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 1

Artikel 19 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Tilskud i henhold til programmet tildeles og forvaltes i overensstemmelse med finansforordningens afsnit VIII. | Tilskud i henhold til programmet tildeles og forvaltes i overensstemmelse med finansforordningens afsnit VIII
  og kan dække op til 100 % af de støtteberettigede og behørigt begrundede omkostninger, jf. dog samfinansieringsprincippet, samt i overensstemmelse med specifikationen under det enkelte mål
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Tilskud i henhold til programmet tildeles og forvaltes i overensstemmelse med finansforordningens afsnit VIII.

Tilskud i henhold til programmet tildeles og forvaltes i overensstemmelse med finansforordningens afsnit VIII
  og kan dække op til 100 % af de støtteberettigede og behørigt begrundede omkostninger, jf. dog samfinansieringsprincippet, samt i overensstemmelse med specifikationen under det enkelte mål
  .

og kan dække op til 100 % af de støtteberettigede og behørigt begrundede omkostninger, jf. dog samfinansieringsprincippet, samt i overensstemmelse med specifikationen under det enkelte mål

Ændring 153

Ændring 153

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 1 — indledning

Artikel 20 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Tildelingskriterierne defineres i arbejdsprogrammet og indkaldelser af forslag, hvor der
  som minimum
  tages højde for følgende: | 1.   Tildelingskriterierne defineres i arbejdsprogrammet og indkaldelser af forslag, hvor der
  mindst
  tages højde for følgende: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Tildelingskriterierne defineres i arbejdsprogrammet og indkaldelser af forslag, hvor der
  som minimum
  tages højde for følgende:

1.   Tildelingskriterierne defineres i arbejdsprogrammet og indkaldelser af forslag, hvor der
  mindst
  tages højde for følgende:

Ændring 154

Ændring 154

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 1 — litra e

Artikel 20 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | hvis relevant, de økonomiske
  , sociale
  , klimamæssige
  og
  miljømæssige virkninger,
  og
  tilgængelighed |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

hvis relevant, de økonomiske
  , sociale
  , klimamæssige
  og
  miljømæssige virkninger,
  og
  tilgængelighed

, sociale

og

og

| e) | hvis relevant, de økonomiske, klimamæssige, miljømæssige
  og sociale
  virkninger,
  navnlig fremme af
  tilgængelighed
  og lige uddannelsesmæssige og professionelle muligheder |
| --- | --- |

e)

hvis relevant, de økonomiske, klimamæssige, miljømæssige
  og sociale
  virkninger,
  navnlig fremme af
  tilgængelighed
  og lige uddannelsesmæssige og professionelle muligheder

og sociale

navnlig fremme af

og lige uddannelsesmæssige og professionelle muligheder

Ændring 155

Ændring 155

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 1 — litra g

Artikel 20 — stk. 1 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | hvis relevant, en velafbalanceret geografisk fordeling på tværs af Unionen, herunder bl.a. i regioner i den yderste periferi |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

g)

hvis relevant, en velafbalanceret geografisk fordeling på tværs af Unionen, herunder bl.a. i regioner i den yderste periferi

| g) | hvis relevant, en velafbalanceret geografisk fordeling på tværs af Unionen, herunder bl.a. i regioner i den yderste periferi
  , herunder oversøiske lande og territorier |
| --- | --- |

g)

hvis relevant, en velafbalanceret geografisk fordeling på tværs af Unionen, herunder bl.a. i regioner i den yderste periferi
  , herunder oversøiske lande og territorier

, herunder oversøiske lande og territorier

Ændring 156

Ændring 156

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 1 — litra h a (nyt)

Artikel 20 — stk. 1 — litra h a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ha) | hvis relevant, friheden til at genanvende og tilpasse projektets resultater |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ha)

ha)

hvis relevant, friheden til at genanvende og tilpasse projektets resultater

hvis relevant, friheden til at genanvende og tilpasse projektets resultater

Ændring 157

Ændring 157

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 1 — litra h b (nyt)

Artikel 20 — stk. 1 — litra h b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | hb) | hvis relevant, den offentlige interesse |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

hb)

hb)

hvis relevant, den offentlige interesse

hvis relevant, den offentlige interesse

Ændring 158

Ændring 158

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 1 — litra h c (nyt)

Artikel 20 — stk. 1 — litra h c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | hc) | hvis relevant, en mindskelse af det digitale skel mellem regioner, borgere eller virksomheder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

hc)

hc)

hvis relevant, en mindskelse af det digitale skel mellem regioner, borgere eller virksomheder

hvis relevant, en mindskelse af det digitale skel mellem regioner, borgere eller virksomheder

Ændring 159

Ændring 159

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 1

Artikel 21 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Blandingsoperationer vedtaget i henhold til dette program gennemføres i overensstemmelse med [InvestEU-forordningen] og finansforordningens afsnit X. | Blandingsoperationer vedtaget i henhold til dette program gennemføres i overensstemmelse med [InvestEU-forordningen] og finansforordningens afsnit X.
  Beløbet til udgifterne fra dette program, som skal blandes med et finansielt instrument, skal være uden tilbagebetalingspligt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Blandingsoperationer vedtaget i henhold til dette program gennemføres i overensstemmelse med [InvestEU-forordningen] og finansforordningens afsnit X.

Blandingsoperationer vedtaget i henhold til dette program gennemføres i overensstemmelse med [InvestEU-forordningen] og finansforordningens afsnit X.
  Beløbet til udgifterne fra dette program, som skal blandes med et finansielt instrument, skal være uden tilbagebetalingspligt.

Beløbet til udgifterne fra dette program, som skal blandes med et finansielt instrument, skal være uden tilbagebetalingspligt.

Ændring 160

Ændring 160

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 22 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Hvis en foranstaltning allerede er blevet tildelt eller har modtaget bidrag fra et andet EU-program eller støtte fra en EU-fond, skal dette bidrag eller denne støtte anføres i ansøgningen om bidrag fra programmet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Hvis en foranstaltning allerede er blevet tildelt eller har modtaget bidrag fra et andet EU-program eller støtte fra en EU-fond, skal dette bidrag eller denne støtte anføres i ansøgningen om bidrag fra programmet.

Ændring 161

Ændring 161

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 3

Artikel 23 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   
  Det første flerårige arbejdsprogram
  skal være rettet mod aktiviteterne i 
  bilaget
  og sikre, at de foranstaltninger, der modtager støtte, ikke fortrænger private investeringer.
  Efterfølgende arbejdsprogrammer kan omfatte aktiviteter, der ikke er fastsat i bilaget, forudsat at de stemmer overens med målene i forordningen, jf. artikel [4-8]. | 3.   
  Arbejdsprogrammerne
  skal være rettet mod aktiviteterne i 
  bilag I
  og sikre, at de foranstaltninger, der modtager støtte, ikke fortrænger private investeringer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   
  Det første flerårige arbejdsprogram
  skal være rettet mod aktiviteterne i 
  bilaget
  og sikre, at de foranstaltninger, der modtager støtte, ikke fortrænger private investeringer.
  Efterfølgende arbejdsprogrammer kan omfatte aktiviteter, der ikke er fastsat i bilaget, forudsat at de stemmer overens med målene i forordningen, jf. artikel [4-8].

3.   
  Arbejdsprogrammerne
  skal være rettet mod aktiviteterne i 
  bilag I
  og sikre, at de foranstaltninger, der modtager støtte, ikke fortrænger private investeringer.

Ændring 162

Ændring 162

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 23 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kommissionen skal have beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 27 med henblik på at ændre bilag I for at revidere eller supplere de aktiviteter, der er fastsat heri, på en måde, der er i overensstemmelse med målene i nærværende forordning i henhold til artikel 4-8. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Kommissionen skal have beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 27 med henblik på at ændre bilag I for at revidere eller supplere de aktiviteter, der er fastsat heri, på en måde, der er i overensstemmelse med målene i nærværende forordning i henhold til artikel 4-8.

Ændring 163

Ændring 163

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 1

Artikel 24 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Indikatorer til overvågning af programmets gennemførelse og fremskridt med hensyn til opfyldelsen af de generelle og specifikke mål, jf. artikel 3, fremgår af bilag II. | 1.   
  Målbare
  indikatorer til overvågning af programmets gennemførelse og fremskridt med hensyn til opfyldelsen af de generelle og specifikke mål, jf. artikel 3, fremgår af bilag II. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Indikatorer til overvågning af programmets gennemførelse og fremskridt med hensyn til opfyldelsen af de generelle og specifikke mål, jf. artikel 3, fremgår af bilag II.

1.   
  Målbare
  indikatorer til overvågning af programmets gennemførelse og fremskridt med hensyn til opfyldelsen af de generelle og specifikke mål, jf. artikel 3, fremgår af bilag II.

Ændring 164

Ændring 164

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 24 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen fastlægger en metode med målbare indikatorer for en præcis vurdering af de opnåede fremskridt med opnåelsen af de generelle målsætninger, der er opstillet i artikel 3, stk. 1. På grundlag af denne metode supplerer Kommissionen bilag III senest den 1. januar 2021. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Kommissionen fastlægger en metode med målbare indikatorer for en præcis vurdering af de opnåede fremskridt med opnåelsen af de generelle målsætninger, der er opstillet i artikel 3, stk. 1. På grundlag af denne metode supplerer Kommissionen bilag III senest den 1. januar 2021.

Ændring 165

Ændring 165

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 2

Artikel 24 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   For at sikre en effektiv vurdering af programmets fremskridt hen imod målene tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 27 med henblik på at ændre bilag II for om nødvendigt at evaluere eller supplere
  indikatorerne
  , og med henblik på at supplere denne forordning med bestemmelser vedrørende oprettelsen af regler om overvågning og evaluering. | 2.   For at sikre en effektiv vurdering af programmets fremskridt hen imod målene tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 27 med henblik på at ændre bilag II for om nødvendigt at evaluere eller supplere
  de målbare indikatorer
  , og med henblik på at supplere denne forordning med bestemmelser vedrørende oprettelsen af regler om overvågning og evaluering. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   For at sikre en effektiv vurdering af programmets fremskridt hen imod målene tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 27 med henblik på at ændre bilag II for om nødvendigt at evaluere eller supplere
  indikatorerne
  , og med henblik på at supplere denne forordning med bestemmelser vedrørende oprettelsen af regler om overvågning og evaluering.

2.   For at sikre en effektiv vurdering af programmets fremskridt hen imod målene tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 27 med henblik på at ændre bilag II for om nødvendigt at evaluere eller supplere
  de målbare indikatorer
  , og med henblik på at supplere denne forordning med bestemmelser vedrørende oprettelsen af regler om overvågning og evaluering.

Ændring 166

Ændring 166

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 3

Artikel 24 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater indsamles effektivt og rettidigt. Til dette formål pålægges modtagere af EU-midler og medlemsstaterne forholdsmæssige rapporteringskrav. | 3.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater
  er egnede til en dybdegående analyse af de fremskridt, der er gjort, og de vanskeligheder, der er konstateret, og
  indsamles effektivt, virkningsfuldt og rettidigt. Til dette formål pålægges modtagere af EU-midler og medlemsstaterne forholdsmæssige rapporteringskrav. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater indsamles effektivt og rettidigt. Til dette formål pålægges modtagere af EU-midler og medlemsstaterne forholdsmæssige rapporteringskrav.

3.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater
  er egnede til en dybdegående analyse af de fremskridt, der er gjort, og de vanskeligheder, der er konstateret, og
  indsamles effektivt, virkningsfuldt og rettidigt. Til dette formål pålægges modtagere af EU-midler og medlemsstaterne forholdsmæssige rapporteringskrav.

Ændring 167

Ændring 167

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 4

Artikel 24 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Officielle EU-statistikker, som f.eks. regelmæssige statistiske IKT-undersøgelser, udnyttes
  fuldt ud
  . Nationale statistikkontorer høres og inddrages sammen med Eurostat i den indledende udformning og efterfølgende udvikling af de statistiske indikatorer, der anvendes til at overvåge programmets gennemførelse og fremskridt med hensyn til den digitale omstilling. | 4.   Officielle EU-statistikker, som f.eks. regelmæssige statistiske IKT-undersøgelser, udnyttes
  så effektivt som muligt, ligesom der skal indsamles DESI-datasæt på NUTS-2 for at afhjælpe manglen på data relateret til et digitalt Europa
  . Nationale statistikkontorer høres og inddrages sammen med Eurostat i den indledende udformning og efterfølgende udvikling af de statistiske indikatorer, der anvendes til at overvåge programmets gennemførelse og fremskridt med hensyn til den digitale omstilling. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Officielle EU-statistikker, som f.eks. regelmæssige statistiske IKT-undersøgelser, udnyttes
  fuldt ud
  . Nationale statistikkontorer høres og inddrages sammen med Eurostat i den indledende udformning og efterfølgende udvikling af de statistiske indikatorer, der anvendes til at overvåge programmets gennemførelse og fremskridt med hensyn til den digitale omstilling.

4.   Officielle EU-statistikker, som f.eks. regelmæssige statistiske IKT-undersøgelser, udnyttes
  så effektivt som muligt, ligesom der skal indsamles DESI-datasæt på NUTS-2 for at afhjælpe manglen på data relateret til et digitalt Europa
  . Nationale statistikkontorer høres og inddrages sammen med Eurostat i den indledende udformning og efterfølgende udvikling af de statistiske indikatorer, der anvendes til at overvåge programmets gennemførelse og fremskridt med hensyn til den digitale omstilling.

Ændring 168

Ændring 168

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — overskrift

Artikel 25 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Evaluering | Programevaluering |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Evaluering

Evaluering

Programevaluering

Programevaluering

Ændring 169

Ændring 169

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 1

Artikel 25 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  Evalueringer gennemføres så betids, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen
  . | 1.   
  Kommissionen sikrer løbende overvågning og ekstern evaluering af programmet, hovedsageligt baseret på performancerapporteringssystemet som omhandlet i artikel 24, stk. 3. Evalueringerne omfatter også en kvalitativ vurdering af de fremskridt, der er gjort i retning af at opfylde de generelle målsætninger i artikel 3, stk. 1. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   
  Evalueringer gennemføres så betids, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen
  .

1.   
  Kommissionen sikrer løbende overvågning og ekstern evaluering af programmet, hovedsageligt baseret på performancerapporteringssystemet som omhandlet i artikel 24, stk. 3. Evalueringerne omfatter også en kvalitativ vurdering af de fremskridt, der er gjort i retning af at opfylde de generelle målsætninger i artikel 3, stk. 1.

Ændring 170

Ændring 170

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 2

Artikel 25 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Midtvejsevalueringen af programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om programmets gennemførelse, dog
  senest
  fire år efter programmets iværksættelse
  . | 2.   
  Ud over regelmæssig overvågning af programmet udarbejder Kommission en midtvejsevalueringsrapport og forelægge den for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget
  senest
  den 31. december 2024
  .
  Midtvejsevalueringen skal indeholde de resultater, der er nødvendige for at træffe afgørelse om en opfølgning af programmet efter 2027 og dens mål. |
| | Midtvejsevalueringen forelægges Europa-Parlamentet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  Midtvejsevalueringen af programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om programmets gennemførelse, dog
  senest
  fire år efter programmets iværksættelse
  .

2.   
  Ud over regelmæssig overvågning af programmet udarbejder Kommission en midtvejsevalueringsrapport og forelægge den for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget
  senest
  den 31. december 2024
  .
  Midtvejsevalueringen skal indeholde de resultater, der er nødvendige for at træffe afgørelse om en opfølgning af programmet efter 2027 og dens mål.

Midtvejsevalueringen forelægges Europa-Parlamentet.

Midtvejsevalueringen forelægges Europa-Parlamentet.

Ændring 171

Ændring 171

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 3

Artikel 25 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   
  Ved afslutningen af programmets gennemførelse og senest fire år efter afslutningen af den i artikel [1] fastsatte periode foretager
  Kommissionen en endelig
  evaluering af programmet
  . | 3.   
  På baggrund af en endelig ekstern og uafhængig evaluering udarbejder
  Kommissionen en endelig
  evalueringsrapport om
  programmet
  , hvor dets langsigtede effekter og bæredygtighed vurderes
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   
  Ved afslutningen af programmets gennemførelse og senest fire år efter afslutningen af den i artikel [1] fastsatte periode foretager
  Kommissionen en endelig
  evaluering af programmet
  .

3.   
  På baggrund af en endelig ekstern og uafhængig evaluering udarbejder
  Kommissionen en endelig
  evalueringsrapport om
  programmet
  , hvor dets langsigtede effekter og bæredygtighed vurderes
  .

Ændring 172

Ændring 172

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 4 a (nyt)

Artikel 25 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kommission forelægger den i stk. 3 omhandlede endelige evalueringsrapport for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget senest den 31. december 2030. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  Kommission forelægger den i stk. 3 omhandlede endelige evalueringsrapport for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget senest den 31. december 2030.

Ændring 173

Ændring 173

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 5

Artikel 25 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.
     
  Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.
     
  Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil.

udgår

udgår

Ændring 174

Ændring 174

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 4

Artikel 26 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Revisionsstrategien
  kan
  som led i kontrolsystemet
  være baseret
  på finansiel revision af et repræsentativt udsnit af udgifter. Denne repræsentative stikprøve suppleres af yderligere udgifter, der udvælges på grundlag af en vurdering af de risici, der er forbundet med udgifterne. | 4.   Revisionsstrategien
  baseres
  som led i kontrolsystemet
  mindst
  på finansiel revision af et repræsentativt udsnit af udgifter Denne repræsentative stikprøve suppleres af yderligere udgifter, der udvælges på grundlag af en vurdering af de risici, der er forbundet med udgifterne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Revisionsstrategien
  kan
  som led i kontrolsystemet
  være baseret
  på finansiel revision af et repræsentativt udsnit af udgifter. Denne repræsentative stikprøve suppleres af yderligere udgifter, der udvælges på grundlag af en vurdering af de risici, der er forbundet med udgifterne.

4.   Revisionsstrategien
  baseres
  som led i kontrolsystemet
  mindst
  på finansiel revision af et repræsentativt udsnit af udgifter Denne repræsentative stikprøve suppleres af yderligere udgifter, der udvælges på grundlag af en vurdering af de risici, der er forbundet med udgifterne.

Ændring 175

Ændring 175

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 2

Artikel 27 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 24, tillægges Kommissionen indtil den 31. december 2028. | 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel
  23 og
  24, tillægges Kommissionen indtil den 31. december 2028. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 24, tillægges Kommissionen indtil den 31. december 2028.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel
  23 og
  24, tillægges Kommissionen indtil den 31. december 2028.

Ændring 176

Ændring 176

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 3

Artikel 27 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Den i artikel 24 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. | 3.   Den i artikel
  23 og
  24 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Den i artikel 24 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

3.   Den i artikel
  23 og
  24 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

Ændring 177

Ændring 177

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 6

Artikel 27 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 24 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. | 6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel
  23 og
  24 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 24 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel
  23 og
  24 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Ændring 178

Ændring 178

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 — stk. 1

Artikel 29 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse (navnlig ved fremstød for foranstaltningerne og disses resultater) gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden. | 1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse (navnlig ved fremstød for foranstaltningerne og disses resultater) gennem sammenhængende,
  sandfærdige,
  virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse (navnlig ved fremstød for foranstaltningerne og disses resultater) gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden.

1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse (navnlig ved fremstød for foranstaltningerne og disses resultater) gennem sammenhængende,
  sandfærdige,
  virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden.

Ændring 179

Ændring 179

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 — stk. 2

Artikel 29 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende programmet, dets foranstaltninger og resultater. De finansielle midler, der er afsat til programmet, skal også bidrage til den institutionelle formidling af Unionens politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målene i artikel [3]. | 2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende programmet, dets foranstaltninger og resultater.
  Den sikrer desuden, at potentielle ansøgere har integreret information og adgang til EU-finansiering i den digitale sektor.
  De finansielle midler, der er afsat til programmet, skal også bidrage til den institutionelle formidling af Unionens politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målene i artikel [3]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende programmet, dets foranstaltninger og resultater. De finansielle midler, der er afsat til programmet, skal også bidrage til den institutionelle formidling af Unionens politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målene i artikel [3].

2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende programmet, dets foranstaltninger og resultater.
  Den sikrer desuden, at potentielle ansøgere har integreret information og adgang til EU-finansiering i den digitale sektor.
  De finansielle midler, der er afsat til programmet, skal også bidrage til den institutionelle formidling af Unionens politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målene i artikel [3].

Ændring 180

Ændring 180

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 1 — del 1 — afsnit 2 — punkt 1

Bilag 1 — del 1 — afsnit 2 — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | En fælles indkøbsramme for et integreret netværk af HCP i verdensklasse, herunder supercomputer- og datainfrastruktur i exaskala. Den vil være tilgængelig på et ikke-økonomisk grundlag for offentlige og private brugere og til offentligt finansierede forskningsmål. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

En fælles indkøbsramme for et integreret netværk af HCP i verdensklasse, herunder supercomputer- og datainfrastruktur i exaskala. Den vil være tilgængelig på et ikke-økonomisk grundlag for offentlige og private brugere og til offentligt finansierede forskningsmål.

| 1. | En fælles indkøbsramme for et integreret netværk af HCP i verdensklasse, herunder supercomputer- og datainfrastruktur i exaskala. Den vil være tilgængelig
  for alle virksomheder og offentlige forvaltninger
  på et ikke-økonomisk grundlag for offentlige og private brugere og til offentligt finansierede forskningsmål. |
| --- | --- |

1.

En fælles indkøbsramme for et integreret netværk af HCP i verdensklasse, herunder supercomputer- og datainfrastruktur i exaskala. Den vil være tilgængelig
  for alle virksomheder og offentlige forvaltninger
  på et ikke-økonomisk grundlag for offentlige og private brugere og til offentligt finansierede forskningsmål.

for alle virksomheder og offentlige forvaltninger

Ændring 181

Ændring 181

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 1 — del 1 — afsnit 2 — punkt 6

Bilag 1 — del 1 — afsnit 2 — punkt 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6. | Udrulning af operationel teknologi, som er klar til brug: Supercomputere som en tjeneste, der er et resultat af F&I til opbygning af et integreret europæisk HPC-økosystem, som dækker alle videnskabelige og industrielle værdikædesegmenter (hardware, software, applikationer, tjenester, sammenkoblinger og højtudviklede IT-færdigheder). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.

Udrulning af operationel teknologi, som er klar til brug: Supercomputere som en tjeneste, der er et resultat af F&I til opbygning af et integreret europæisk HPC-økosystem, som dækker alle videnskabelige og industrielle værdikædesegmenter (hardware, software, applikationer, tjenester, sammenkoblinger og højtudviklede IT-færdigheder).

| 6. | Udrulning af operationel teknologi, som er klar til brug: Supercomputere som en tjeneste, der er et resultat af F&I
  , især nye teknologier, der tidligere har nydt godt af eller som for øjeblikket nyder godt af EU-finansiering,
  til opbygning af et integreret europæisk HPC-økosystem, som dækker alle videnskabelige og industrielle værdikædesegmenter (hardware, software, applikationer, tjenester, sammenkoblinger og højtudviklede IT-færdigheder). |
| --- | --- |

6.

Udrulning af operationel teknologi, som er klar til brug: Supercomputere som en tjeneste, der er et resultat af F&I
  , især nye teknologier, der tidligere har nydt godt af eller som for øjeblikket nyder godt af EU-finansiering,
  til opbygning af et integreret europæisk HPC-økosystem, som dækker alle videnskabelige og industrielle værdikædesegmenter (hardware, software, applikationer, tjenester, sammenkoblinger og højtudviklede IT-færdigheder).

, især nye teknologier, der tidligere har nydt godt af eller som for øjeblikket nyder godt af EU-finansiering,

Ændring 182

Ændring 182

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 1 — del 2 — afsnit 1

Bilag 1 — del 2 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Programmet skal opbygge og styrke grundlæggende kapacitet inden for kunstig intelligens (AI) i Europa, herunder dataressourcer og algoritmeregistre, og gøre dem tilgængelige for alle virksomheder og offentlige forvaltninger samt styrke og fremme forbindelserne mellem eksisterende AI-test- og forsøgsfaciliteter i medlemsstaterne. | Programmet skal opbygge og styrke grundlæggende kapacitet inden for kunstig intelligens (AI)
  og distributed ledger-teknologier
  i Europa, herunder dataressourcer og algoritmeregistre, og gøre dem tilgængelige for alle virksomheder og offentlige forvaltninger samt styrke og fremme forbindelserne mellem eksisterende AI-test- og forsøgsfaciliteter i medlemsstaterne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Programmet skal opbygge og styrke grundlæggende kapacitet inden for kunstig intelligens (AI) i Europa, herunder dataressourcer og algoritmeregistre, og gøre dem tilgængelige for alle virksomheder og offentlige forvaltninger samt styrke og fremme forbindelserne mellem eksisterende AI-test- og forsøgsfaciliteter i medlemsstaterne.

Programmet skal opbygge og styrke grundlæggende kapacitet inden for kunstig intelligens (AI)
  og distributed ledger-teknologier
  i Europa, herunder dataressourcer og algoritmeregistre, og gøre dem tilgængelige for alle virksomheder og offentlige forvaltninger samt styrke og fremme forbindelserne mellem eksisterende AI-test- og forsøgsfaciliteter i medlemsstaterne.

og distributed ledger-teknologier

Ændring 183

Ændring 183

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 1 — del 4 — afsnit 1

Bilag 1 — del 4 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Programmet skal støtte let adgang til højtudviklede IT-færdigheder, især HPC, AI, distributed ledger-teknologi (f.eks. blockchain) og cybersikkerhed for den nuværende og kommende arbejdsstyrke ved at give studerende, nyuddannede og nuværende arbejdstagere, hvor de end bor, mulighed for at erhverve og udvikle disse færdigheder. | Programmet skal støtte let adgang til
  og mulighed for uddannelse i
  højtudviklede IT-færdigheder, især HPC, AI, distributed ledger-teknologi (f.eks. blockchain) og cybersikkerhed for den nuværende og kommende arbejdsstyrke ved at give studerende, nyuddannede
  eller borgere i alle aldre med behov for opkvalificering, jobsøgende
  og nuværende arbejdstagere, hvor de end bor, mulighed for at erhverve og udvikle disse færdigheder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Programmet skal støtte let adgang til højtudviklede IT-færdigheder, især HPC, AI, distributed ledger-teknologi (f.eks. blockchain) og cybersikkerhed for den nuværende og kommende arbejdsstyrke ved at give studerende, nyuddannede og nuværende arbejdstagere, hvor de end bor, mulighed for at erhverve og udvikle disse færdigheder.

Programmet skal støtte let adgang til
  og mulighed for uddannelse i
  højtudviklede IT-færdigheder, især HPC, AI, distributed ledger-teknologi (f.eks. blockchain) og cybersikkerhed for den nuværende og kommende arbejdsstyrke ved at give studerende, nyuddannede
  eller borgere i alle aldre med behov for opkvalificering, jobsøgende
  og nuværende arbejdstagere, hvor de end bor, mulighed for at erhverve og udvikle disse færdigheder.

og mulighed for uddannelse i

eller borgere i alle aldre med behov for opkvalificering, jobsøgende

Ændring 184

Ændring 184

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 1 — del 4 — afsnit 2 — punkt 1

Bilag 1 — del 4 — afsnit 2 — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Adgang til oplæring på arbejdspladsen ved at deltage i praktikophold i kompetencecentre og virksomheder, som anvender avancerede teknologier. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Adgang til oplæring på arbejdspladsen ved at deltage i praktikophold i kompetencecentre og virksomheder, som anvender avancerede teknologier.

| 1. | Adgang til oplæring på arbejdspladsen
  og muligheder for blandet læring
  ved at deltage i praktikophold i kompetencecentre og virksomheder, som anvender avancerede teknologier. |
| --- | --- |

1.

Adgang til oplæring på arbejdspladsen
  og muligheder for blandet læring
  ved at deltage i praktikophold i kompetencecentre og virksomheder, som anvender avancerede teknologier.

og muligheder for blandet læring

Ændring 185

Ændring 185

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 1 — del 4 — afsnit 4

Bilag 1 — del 4 — afsnit 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Alle tiltag skal først og fremmest udformes og gennemføres gennem de digitale innovationsknudepunkter, jf. artikel
  15
  . | Alle tiltag skal først og fremmest udformes og gennemføres gennem de digitale innovationsknudepunkter, jf. artikel
  16
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Alle tiltag skal først og fremmest udformes og gennemføres gennem de digitale innovationsknudepunkter, jf. artikel
  15
  .

15

Alle tiltag skal først og fremmest udformes og gennemføres gennem de digitale innovationsknudepunkter, jf. artikel
  16
  .

16

Ændring 186

Ændring 186

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 1 — del 5 — afsnit 1 — punkt 1 — nr. 1.2

Bilag 1 — del 5 — afsnit 1 — punkt 1 — nr. 1.2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.2. | Støtte udformning, afprøvning, udrulning, vedligeholdelse og fremme af et sammenhængende økosystem for grænseoverskridende infrastruktur inden for digitale tjenester og lettelse af gnidningsfrie »end-to-end«, sikre, interoperable, flersprogede, grænseoverskridende eller tværsektorielle løsninger og fælles rammer inden for offentlig forvaltning. Metodologier til vurdering af indvirkning og nytte omfattes også. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.2.

Støtte udformning, afprøvning, udrulning, vedligeholdelse og fremme af et sammenhængende økosystem for grænseoverskridende infrastruktur inden for digitale tjenester og lettelse af gnidningsfrie »end-to-end«, sikre, interoperable, flersprogede, grænseoverskridende eller tværsektorielle løsninger og fælles rammer inden for offentlig forvaltning. Metodologier til vurdering af indvirkning og nytte omfattes også.

| 1.2. | Støtte udformning, afprøvning, udrulning, vedligeholdelse
  , udbredelse
  og fremme af et sammenhængende økosystem for grænseoverskridende infrastruktur inden for digitale tjenester og lettelse af gnidningsfrie »end-to-end«, sikre, interoperable, flersprogede, grænseoverskridende eller tværsektorielle løsninger og fælles rammer inden for offentlig forvaltning. Metodologier til vurdering af indvirkning og nytte omfattes også. |
| --- | --- |

1.2.

Støtte udformning, afprøvning, udrulning, vedligeholdelse
  , udbredelse
  og fremme af et sammenhængende økosystem for grænseoverskridende infrastruktur inden for digitale tjenester og lettelse af gnidningsfrie »end-to-end«, sikre, interoperable, flersprogede, grænseoverskridende eller tværsektorielle løsninger og fælles rammer inden for offentlig forvaltning. Metodologier til vurdering af indvirkning og nytte omfattes også.

, udbredelse

Ændring 187

Ændring 187

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 1 — del 5 — afsnit 1 — punkt 1 — nr. 2.1

Bilag 1 — del 5 — afsnit 1 — punkt 1 — nr. 2.1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.1. | Sikre, at EU-borgerne kan få adgang til, dele, anvende og forvalte deres personlige sundhedsdata sikkert på tværs af grænserne uanset deres opholdssted eller datas lokalisering. Færdiggøre digitaltjenesteinfrastrukturen for e-sundhed og udvide den med nye digitale tjenester, støtte udrulning af et europæisk format for udveksling af elektroniske patientjournaler. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.1.

Sikre, at EU-borgerne kan få adgang til, dele, anvende og forvalte deres personlige sundhedsdata sikkert på tværs af grænserne uanset deres opholdssted eller datas lokalisering. Færdiggøre digitaltjenesteinfrastrukturen for e-sundhed og udvide den med nye digitale tjenester, støtte udrulning af et europæisk format for udveksling af elektroniske patientjournaler.

| 2.1. | Sikre, at EU-borgerne kan få adgang til, dele, anvende og forvalte deres personlige sundhedsdata sikkert
  og på en måde, der sikrer beskyttelsen af deres privatliv,
  på tværs af grænserne uanset deres opholdssted eller datas lokalisering. Færdiggøre digitaltjenesteinfrastrukturen for e-sundhed og udvide den med nye digitale tjenester, støtte udrulning af et europæisk format for udveksling af elektroniske patientjournaler. |
| --- | --- |

2.1.

Sikre, at EU-borgerne kan få adgang til, dele, anvende og forvalte deres personlige sundhedsdata sikkert
  og på en måde, der sikrer beskyttelsen af deres privatliv,
  på tværs af grænserne uanset deres opholdssted eller datas lokalisering. Færdiggøre digitaltjenesteinfrastrukturen for e-sundhed og udvide den med nye digitale tjenester, støtte udrulning af et europæisk format for udveksling af elektroniske patientjournaler.

og på en måde, der sikrer beskyttelsen af deres privatliv,

Ændring 188

Ændring 188

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 1 — del 5 — punkt I — punkt 3

Bilag 1 — del 5 — punkt I — punkt 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3. | Retsvæsenet: Muliggøre gnidningsløs og sikker grænseoverskridende elektronisk kommunikation inden for retsvæsenet og mellem retsvæsenet og andre kompetente organer på civil- og strafferetsområdet. Forbedre adgangen til retlig prøvelse og retlige informationer og procedurer for borgere, virksomheder, advokater og andre ansatte i retsvæsenet ved hjælp af semantisk interoperable sammenkoblinger til
  nationale
  databaser og registre samt lette udenretslige online-tvistbilæggelser. Fremme udviklingen og gennemførelsen af innovative teknologier til domstole og advokater, baseret på AI-løsninger, som sandsynligvis vil kunne strømline og fremskynde procedurer (f.eks. retlige teknologi-applikationer). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.

Retsvæsenet: Muliggøre gnidningsløs og sikker grænseoverskridende elektronisk kommunikation inden for retsvæsenet og mellem retsvæsenet og andre kompetente organer på civil- og strafferetsområdet. Forbedre adgangen til retlig prøvelse og retlige informationer og procedurer for borgere, virksomheder, advokater og andre ansatte i retsvæsenet ved hjælp af semantisk interoperable sammenkoblinger til
  nationale
  databaser og registre samt lette udenretslige online-tvistbilæggelser. Fremme udviklingen og gennemførelsen af innovative teknologier til domstole og advokater, baseret på AI-løsninger, som sandsynligvis vil kunne strømline og fremskynde procedurer (f.eks. retlige teknologi-applikationer).

nationale

| 3. | Retsvæsenet: Muliggøre gnidningsløs og sikker grænseoverskridende elektronisk kommunikation inden for retsvæsenet og mellem retsvæsenet og andre kompetente organer på civil- og strafferetsområdet. Forbedre adgangen til retlig prøvelse og retlige informationer og procedurer for borgere, virksomheder, advokater og andre ansatte i retsvæsenet ved hjælp af semantisk interoperable sammenkoblinger til databaser og registre samt lette udenretslige online-tvistbilæggelser. Fremme udviklingen og gennemførelsen af innovative teknologier til domstole og advokater, baseret på AI-løsninger, som sandsynligvis vil kunne strømline og fremskynde procedurer (f.eks. retlige teknologi-applikationer). |
| --- | --- |

3.

Retsvæsenet: Muliggøre gnidningsløs og sikker grænseoverskridende elektronisk kommunikation inden for retsvæsenet og mellem retsvæsenet og andre kompetente organer på civil- og strafferetsområdet. Forbedre adgangen til retlig prøvelse og retlige informationer og procedurer for borgere, virksomheder, advokater og andre ansatte i retsvæsenet ved hjælp af semantisk interoperable sammenkoblinger til databaser og registre samt lette udenretslige online-tvistbilæggelser. Fremme udviklingen og gennemførelsen af innovative teknologier til domstole og advokater, baseret på AI-løsninger, som sandsynligvis vil kunne strømline og fremskynde procedurer (f.eks. retlige teknologi-applikationer).

Ændring 189

Ændring 189

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 1 — del 5 — punkt I — punkt 4

Bilag 1 — del 5 — punkt I — punkt 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4. | Transport, energi og miljø: Udrulle decentraliserede løsninger og infrastrukturer, som kræves til større digitale applikationer så som intelligente byer
  eller
  intelligente landdistrikter til støtte for transport-, energi- og miljøpolitikkerne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.

Transport, energi og miljø: Udrulle decentraliserede løsninger og infrastrukturer, som kræves til større digitale applikationer så som intelligente byer
  eller
  intelligente landdistrikter til støtte for transport-, energi- og miljøpolitikkerne.

eller

| 4. | Transport, energi og miljø: Udrulle decentraliserede løsninger og infrastrukturer, som kræves til større digitale applikationer så som intelligente byer, intelligente landdistrikter
  eller regionerne i den yderste periferi
  til støtte for transport-, energi- og miljøpolitikkerne. |
| --- | --- |

4.

Transport, energi og miljø: Udrulle decentraliserede løsninger og infrastrukturer, som kræves til større digitale applikationer så som intelligente byer, intelligente landdistrikter
  eller regionerne i den yderste periferi
  til støtte for transport-, energi- og miljøpolitikkerne.

eller regionerne i den yderste periferi

Ændring 190

Ændring 190

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 1 — del 5 — punkt I — overskrift

Bilag 1 — del 5 — punkt I — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| II | Indledende aktiviteter i forbindelse med digitalisering af industrien: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

II

Indledende aktiviteter i forbindelse med digitalisering af industrien:

| II | (Vedrører ikke den danske tekst) |
| --- | --- |

II

(Vedrører ikke den danske tekst)

Ændring 191

Ændring 191

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 2 — del 2 — punkt 2.2

Bilag 2 — del 2 — punkt 2.2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.2 | Antal af virksomheder og organisationer, som
  anvender AI |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.2

Antal af virksomheder og organisationer, som
  anvender AI

anvender AI

| 2.2 | Antal af virksomheder og organisationer, som
  afprøver og eksperimenterer med AI i samarbejde med digitale innovationsknudepunkter |
| --- | --- |

2.2

Antal af virksomheder og organisationer, som
  afprøver og eksperimenterer med AI i samarbejde med digitale innovationsknudepunkter

afprøver og eksperimenterer med AI i samarbejde med digitale innovationsknudepunkter

Ændring 192

Ændring 192

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 2 — del 2 — nr. 2.2 a (nyt)

Bilag 2 — del 2 — nr. 2.2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2.2a | Antal konkrete anvendelser af kunstig intelligens, som støttes af programmet, og som aktuelt kommercialiseres |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.2a

2.2a

Antal konkrete anvendelser af kunstig intelligens, som støttes af programmet, og som aktuelt kommercialiseres

Ændring 193

Ændring 193

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 2 — del 4 — punkt 4.1

Bilag 2 — del 4 — punkt 4.1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.1 | Antal IKT-specialister, som er uddannet og i arbejde |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.1

Antal IKT-specialister, som er uddannet og i arbejde

| 4.1 | Antal IKT-specialister, som er uddannet og i arbejde
  hvert år i Unionen |
| --- | --- |

4.1

Antal IKT-specialister, som er uddannet og i arbejde
  hvert år i Unionen

hvert år i Unionen

Ændring 194

Ændring 194

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 2 — del 4 — punkt 4.2

Bilag 2 — del 4 — punkt 4.2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.2 | Antal virksomheder, som har svært ved at rekruttere IKT-specialister |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.2

Antal virksomheder, som har svært ved at rekruttere IKT-specialister

| 4.2 | Antal virksomheder, som har svært ved at rekruttere IKT-specialister
  hvert år i Unionen |
| --- | --- |

4.2

Antal virksomheder, som har svært ved at rekruttere IKT-specialister
  hvert år i Unionen

hvert år i Unionen

Ændring 195

Ændring 195

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 2 — del 4 — punkt 4.2 b (nyt)

Bilag 2 — del 4 — punkt 4.2 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4.2b | Antal studerende, nye færdiguddannede og arbejdsløse, som har forbedret deres status efter et uddannelsesforløb inden for rammerne af programmet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.2b

4.2b

Antal studerende, nye færdiguddannede og arbejdsløse, som har forbedret deres status efter et uddannelsesforløb inden for rammerne af programmet

Ændring 196

Ændring 196

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 2 — del 5 — punkt 5.1

Bilag 2 — del 5 — punkt 5.1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.1 | Udnyttelse
  af digitale offentlige tjenester |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.1

Udnyttelse
  af digitale offentlige tjenester

Udnyttelse

| 5.1 | Hyppigheden af udnyttelsen
  af digitale offentlige tjenester |
| --- | --- |

5.1

Hyppigheden af udnyttelsen
  af digitale offentlige tjenester

Hyppigheden af udnyttelsen

Ændring 197

Ændring 197

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 2 — del 5 — punkt 5.2

Bilag 2 — del 5 — punkt 5.2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.2 | Virksomheder, der scorer højt med hensyn til digital intensitet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.2

Virksomheder, der scorer højt med hensyn til digital intensitet

| 5.2 | Antallet af
  virksomheder, der scorer højt med hensyn til digital intensitet |
| --- | --- |

5.2

Antallet af
  virksomheder, der scorer højt med hensyn til digital intensitet

Antallet af

Ændring 198

Ændring 198

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 2 — del 5 — punkt 5.3

Bilag 2 — del 5 — punkt 5.3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.3 | Tilpasning
  af den nationale interoperabilitetsramme til den europæiske interoperabilitetsramme |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.3

Tilpasning
  af den nationale interoperabilitetsramme til den europæiske interoperabilitetsramme

Tilpasning

| 5.3 | Omfanget af tilpasningen
  af den nationale interoperabilitetsramme til den europæiske interoperabilitetsramme |
| --- | --- |

5.3

Omfanget af tilpasningen
  af den nationale interoperabilitetsramme til den europæiske interoperabilitetsramme

Omfanget af tilpasningen

Ændring 199

Ændring 199

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 3 — punkt 1 — litra b a (nyt)

Bilag 3 — punkt 1 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | programmet for et digitalt Europa skaber aktivt synergier med Horisont Europa omkring bæredygtigheden af data, der hidrører fra forskningsprojekter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

programmet for et digitalt Europa skaber aktivt synergier med Horisont Europa omkring bæredygtigheden af data, der hidrører fra forskningsprojekter

programmet for et digitalt Europa skaber aktivt synergier med Horisont Europa omkring bæredygtigheden af data, der hidrører fra forskningsprojekter

Ændring 200

Ændring 200

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 3 — punkt 1 — litra c

Bilag 3 — punkt 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | Programmet for et digitalt Europa vil investere i i) digital kapacitetsopbygning inden for højtydende databehandling, kunstig intelligens, cybersikkerhed og højtudviklede IT-færdigheder; og ii) national
  og
  regional udrulning inden for en EU-ramme for digital kapacitet og de seneste digitale teknologier på områder af offentlig interesse (som sundhed, offentlig forvaltning, retsvæsen og uddannelse) eller områder med markedssvigt (som f.eks. digitalisering af virksomheder, navnlig SMV'er) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

Programmet for et digitalt Europa vil investere i i) digital kapacitetsopbygning inden for højtydende databehandling, kunstig intelligens, cybersikkerhed og højtudviklede IT-færdigheder; og ii) national
  og
  regional udrulning inden for en EU-ramme for digital kapacitet og de seneste digitale teknologier på områder af offentlig interesse (som sundhed, offentlig forvaltning, retsvæsen og uddannelse) eller områder med markedssvigt (som f.eks. digitalisering af virksomheder, navnlig SMV'er)

og

| c) | Programmet for et digitalt Europa vil investere i i) digital kapacitetsopbygning inden for højtydende databehandling, kunstig intelligens, cybersikkerhed og højtudviklede IT-færdigheder; og ii) national, regional
  og lokal
  udrulning inden for en EU-ramme for digital kapacitet og de seneste digitale teknologier på områder af offentlig interesse (som sundhed, offentlig forvaltning, retsvæsen og uddannelse) eller områder med markedssvigt (som f.eks. digitalisering af virksomheder, navnlig SMV'er) |
| --- | --- |

c)

Programmet for et digitalt Europa vil investere i i) digital kapacitetsopbygning inden for højtydende databehandling, kunstig intelligens, cybersikkerhed og højtudviklede IT-færdigheder; og ii) national, regional
  og lokal
  udrulning inden for en EU-ramme for digital kapacitet og de seneste digitale teknologier på områder af offentlig interesse (som sundhed, offentlig forvaltning, retsvæsen og uddannelse) eller områder med markedssvigt (som f.eks. digitalisering af virksomheder, navnlig SMV'er)

og lokal

Ændring 201

Ændring 201

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 3 — punkt 3 — litra c

Bilag 3 — punkt 3 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | Programmet for et digitalt Europa vil investere i i) digital kapacitetsopbygning inden for højtydende databehandling, kunstig intelligens, cybersikkerhed og højtudviklede IT-færdigheder; og ii) national og regional udrulning inden for en EU-ramme for digital kapacitet og de seneste digitale teknologier på områder af offentlig interesse (som sundhed, offentlig forvaltning, retsvæsen og uddannelse) eller områder med markedssvigt (som f.eks. digitalisering af virksomheder, navnlig SMV'er) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

Programmet for et digitalt Europa vil investere i i) digital kapacitetsopbygning inden for højtydende databehandling, kunstig intelligens, cybersikkerhed og højtudviklede IT-færdigheder; og ii) national og regional udrulning inden for en EU-ramme for digital kapacitet og de seneste digitale teknologier på områder af offentlig interesse (som sundhed, offentlig forvaltning, retsvæsen og uddannelse) eller områder med markedssvigt (som f.eks. digitalisering af virksomheder, navnlig SMV'er)

| c) | Programmet for et digitalt Europa vil investere i i) digital kapacitetsopbygning inden for højtydende databehandling, kunstig intelligens,
  distributed ledger-teknologi,
  cybersikkerhed og højtudviklede IT-færdigheder; og ii) national og regional udrulning inden for en EU-ramme for digital kapacitet og de seneste digitale teknologier på områder af offentlig interesse (som sundhed, offentlig forvaltning, retsvæsen og uddannelse) eller områder med markedssvigt (som f.eks. digitalisering af virksomheder, navnlig SMV'er) |
| --- | --- |

c)

Programmet for et digitalt Europa vil investere i i) digital kapacitetsopbygning inden for højtydende databehandling, kunstig intelligens,
  distributed ledger-teknologi,
  cybersikkerhed og højtudviklede IT-færdigheder; og ii) national og regional udrulning inden for en EU-ramme for digital kapacitet og de seneste digitale teknologier på områder af offentlig interesse (som sundhed, offentlig forvaltning, retsvæsen og uddannelse) eller områder med markedssvigt (som f.eks. digitalisering af virksomheder, navnlig SMV'er)

distributed ledger-teknologi,

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0408/2018).

1

(53)  Rådets afgørelse / /EU.

53

(53)  Rådets afgørelse / /EU.

53

(54)  Interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om bedre lovgivning af 13. april 2016 (EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1).

54

(54)  Interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om bedre lovgivning af 13. april 2016 (EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1).

54

(54a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

54a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

(55)  https://www.eu2017.ee/news/insights/conclusions-after-tallinn-digital-summit

55

(56)  https://www.consilium.europa.eu/media/21601/19-euco-final-conclusions-da.pdf

56

(55)  https://www.eu2017.ee/news/insights/conclusions-after-tallinn-digital-summit

55

(56)  https://www.consilium.europa.eu/media/21601/19-euco-final-conclusions-da.pdf

56

(57)  COM(2018)0098.

57

(57)  COM(2018)0098.

57

(57)  COM(2018)0125

57

(57)  COM(2018)0125.

57

(59)  Som angivet i meddelelsen om digitalisering af den europæiske industri (COM(2016)0180).

59

(59)  Som angivet i meddelelsen om digitalisering af den europæiske industri (COM(2016)0180).

59

60

61

62

60

61

62

(63)  Konsekvensanalysen, der ledsager dokumentet »Forslag til Rådets forordning om oprettelse af Euro-HPC-fællesforetagendet« (https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/proposal-council-regulation-establishing-eurohpc-joint-undertaking-impact-assessment)

63

(63)  Konsekvensanalysen, der ledsager dokumentet »Forslag til Rådets forordning om oprettelse af Euro-HPC-fællesforetagendet« (https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/proposal-council-regulation-establishing-eurohpc-joint-undertaking-impact-assessment)

63

(64)  Dokumentreference: A8-0183/2017 kan findes på: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=DA&reference=P8-TA-2017-0240

64

(64)  Dokumentreference: A8-0183/2017 kan findes på: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=DA&reference=P8-TA-2017-0240

64

(65)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/policies/cybersecurity

65

(65)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/policies/cybersecurity

65

(67)  Dokumentreference: A8-0183/2017 kan findes på: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=DA&reference=P8-TA-2017-0240

67

(67)  Dokumentreference: A8-0183/2017 kan findes på: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=DA&reference=P8-TA-2017-0240

67

(68)  http://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=51628

68

(68)  http://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=51628

68

(69)  COM(2016)0725.

69

(69)  COM(2016)0725.

69

(37)  –

37

(73)  COM(2016)0180: Digitalisering af EU's industri — Fuldt udbytte af det digitale indre marked.

73

(73)  COM(2016)0180: Digitalisering af EU's industri — Fuldt udbytte af det digitale indre marked.

73

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (direktivet om privatlivets fred og elektronisk kommunikation) (EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (direktivet om privatlivets fred og elektronisk kommunikation) (EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37).

(74)  COM(2018)0321.

74

(74)  COM(2018)0321.

74

(75)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

75

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

(1a)  
  Meddelelse af 25.4.2018 om kunstig intelligens for Europa, COM(2018)0237, tilgængelig på:http://www.europarl.europa.eu/RegData/docs_autres_institutions/commission_europeenne/com/2018/0237/COM_COM(2018)0237_DA.pdf

1a

Meddelelse af 25.4.2018 om kunstig intelligens for Europa, COM(2018)0237, tilgængelig på:http://www.europarl.europa.eu/RegData/docs_autres_institutions/commission_europeenne/com/2018/0237/COM_COM(2018)0237_DA.pdf

(77)  Milliarder og atter milliarder af flydende operationer pr. sekund.

77

(77)  Milliarder og atter milliarder af flydende operationer pr. sekund.

77

(78)  Tusind gange hurtigere end exaskala.

78

(78)  Tusind gange hurtigere end exaskala.

78

(1a)  
  Forordning om oprettelse af et europæisk fællesforetagende for højtydende databehandling 10594/18. Bruxelles, den 18. september 2018 (OR. en). http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10594-2018-INIT/da/pdf

1a

Forordning om oprettelse af et europæisk fællesforetagende for højtydende databehandling 10594/18. Bruxelles, den 18. september 2018 (OR. en). http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10594-2018-INIT/da/pdf

(79)  EUT L 194 af 19.7.2016, s. 1.

79

(79)  EUT L 194 af 19.7.2016, s. 1.

79

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... om oprettelse af det europæiske industri-, teknologi- og forskningskompetencecenter for cybersikkerhed og netværket af nationale koordinationscentre.

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... om oprettelse af det europæiske industri-, teknologi- og forskningskompetencecenter for cybersikkerhed og netværket af nationale koordinationscentre.

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/846 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/846

---

P8_TA(2018)0522

Aftale mellem USA og EU om regelsamarbejde inden for civil luftfartssikkerhed ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2018 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af en ændring af aftalen mellem Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab om regelsamarbejde inden for civil luftfartssikkerhed (07482/2018 — C8-0157/2018 — 2016/0343(NLE))

(Godkendelse)

(2020/C 388/46)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07482/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07482/2018),

| — | der henviser til udkastet til ændring 1 til aftalen om regelsamarbejde inden for civil luftfartssikkerhed mellem Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab (07236/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkastet til ændring 1 til aftalen om regelsamarbejde inden for civil luftfartssikkerhed mellem Amerikas Forenede Stater og Det Europæiske Fællesskab (07236/2017),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 100, stk. 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0157/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 100, stk. 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0157/2018),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Transport- og Turismeudvalget (A8-0432/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Transport- og Turismeudvalget (A8-0432/2018),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Amerikas Forenede Staters regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/847 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/847

---

P8_TA(2018)0523

Fælles system for en skat på indtægter fra levering af visse digitale tjenester *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2018 om forslag til Rådets direktiv om et fælles system for en skat på indtægter fra levering af visse digitale tjenester (COM(2018)0148 — C8-0137/2018 — 2018/0073(CNS))

(Særlig lovgivningsprocedure — høring)

(2020/C 388/47)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2018)0148), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2018)0148),

| — | der henviser til artikel 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0137/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0137/2018),

| — | der henviser til de begrundede udtalelser, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det danske Folketinget, det irske parlament, det maltesiske Repræsentanternes Hus og det nederlandske Andetkammer, om, at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til de begrundede udtalelser, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det danske Folketinget, det irske parlament, det maltesiske Repræsentanternes Hus og det nederlandske Andetkammer, om, at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78c, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78c,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0428/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0428/2018),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

Ændring 1

Forslag til direktiv

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | Den globale økonomi bliver med hastige skridt digital, og som følge deraf er der opstået nye måder at gøre forretning på. Digitale virksomheder er karakteriseret ved det faktum, at deres drift er tæt knyttet til internettet. Digitale forretningsmodeller er især stærkt afhængige af muligheden for at gennemføre aktiviteter på afstand og med begrænset eller ingen fysisk tilstedeværelse, af slutbrugernes bidrag til deres værdiskabelse og af immaterielle aktiver. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

Den globale økonomi bliver med hastige skridt digital, og som følge deraf er der opstået nye måder at gøre forretning på. Digitale virksomheder er karakteriseret ved det faktum, at deres drift er tæt knyttet til internettet. Digitale forretningsmodeller er især stærkt afhængige af muligheden for at gennemføre aktiviteter på afstand og med begrænset eller ingen fysisk tilstedeværelse, af slutbrugernes bidrag til deres værdiskabelse og af immaterielle aktiver.

| (1) | Den globale økonomi bliver med hastige skridt digital, og som følge deraf er der opstået nye måder at gøre forretning på. Digitale virksomheder er karakteriseret ved det faktum, at deres drift er tæt knyttet til internettet. Digitale forretningsmodeller er især stærkt afhængige af muligheden for at gennemføre aktiviteter på afstand og med begrænset eller ingen fysisk
  eller skattepligtig
  tilstedeværelse
  i et givet land
  , af slutbrugernes bidrag til deres værdiskabelse og af immaterielle aktiver. |
| --- | --- |

(1)

Den globale økonomi bliver med hastige skridt digital, og som følge deraf er der opstået nye måder at gøre forretning på. Digitale virksomheder er karakteriseret ved det faktum, at deres drift er tæt knyttet til internettet. Digitale forretningsmodeller er især stærkt afhængige af muligheden for at gennemføre aktiviteter på afstand og med begrænset eller ingen fysisk
  eller skattepligtig
  tilstedeværelse
  i et givet land
  , af slutbrugernes bidrag til deres værdiskabelse og af immaterielle aktiver.

Ændring 2

Forslag til direktiv

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | De nuværende selskabsskatteregler blev primært udformet i løbet af det 20. århundrede til brug for traditionelle virksomheder. De er baseret på idéen om, at beskatningen finder sted der, hvor værdien skabes. Anvendelsen af de gældende regler på den digitale økonomi har imidlertid skabt en uoverensstemmelse mellem det sted, hvor overskuddene beskattes, og det sted, hvor værdien skabes, hvilket navnlig er tilfældet ved forretningsmodeller, som er stærkt afhængige af brugerdeltagelse. Det står derfor klart, at de eksisterende selskabsskatteregler
  er utilstrækkelige
  , når det drejer sig om beskatning af den digitale økonomis overskud, og at de bør revideres. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

De nuværende selskabsskatteregler blev primært udformet i løbet af det 20. århundrede til brug for traditionelle virksomheder. De er baseret på idéen om, at beskatningen finder sted der, hvor værdien skabes. Anvendelsen af de gældende regler på den digitale økonomi har imidlertid skabt en uoverensstemmelse mellem det sted, hvor overskuddene beskattes, og det sted, hvor værdien skabes, hvilket navnlig er tilfældet ved forretningsmodeller, som er stærkt afhængige af brugerdeltagelse. Det står derfor klart, at de eksisterende selskabsskatteregler
  er utilstrækkelige
  , når det drejer sig om beskatning af den digitale økonomis overskud, og at de bør revideres.

| (2) | De nuværende selskabsskatteregler blev primært udformet i løbet af det 20. århundrede til brug for traditionelle virksomheder. De er baseret på idéen om, at beskatningen finder sted der, hvor værdien skabes. Anvendelsen af de gældende regler på den digitale økonomi har imidlertid skabt en uoverensstemmelse mellem det sted, hvor overskuddene beskattes, og det sted, hvor værdien skabes, hvilket navnlig er tilfældet ved forretningsmodeller, som er stærkt afhængige af brugerdeltagelse.
  Digitalisering har ændret forbrugernes rolle, så de nu i højere grad deltager i værdiskabelsesprocessen.
  Det står derfor klart, at de eksisterende selskabsskatteregler
  ikke tager højde for denne nye faktor
  , når det drejer sig om beskatning af den digitale økonomis overskud, og at de
  straks
  bør revideres. |
| --- | --- |

(2)

De nuværende selskabsskatteregler blev primært udformet i løbet af det 20. århundrede til brug for traditionelle virksomheder. De er baseret på idéen om, at beskatningen finder sted der, hvor værdien skabes. Anvendelsen af de gældende regler på den digitale økonomi har imidlertid skabt en uoverensstemmelse mellem det sted, hvor overskuddene beskattes, og det sted, hvor værdien skabes, hvilket navnlig er tilfældet ved forretningsmodeller, som er stærkt afhængige af brugerdeltagelse.
  Digitalisering har ændret forbrugernes rolle, så de nu i højere grad deltager i værdiskabelsesprocessen.
  Det står derfor klart, at de eksisterende selskabsskatteregler
  ikke tager højde for denne nye faktor
  , når det drejer sig om beskatning af den digitale økonomis overskud, og at de
  straks
  bør revideres.

Ændring 3

Forslag til direktiv

Betragtning 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (2a) | Formålet er at lukke hullet mellem beskatning af digitale indtægter og traditionelle indtægter. Digitale virksomheder pålægges i øjeblikket kun en effektiv skattesats på 9,5  % i forhold til 23,2  % for traditionelle virksomhedsmodeller

   (1a)

  . Et skattesystem skal være retfærdigt og gavnligt for samfundet som helhed. Der bør være lige konkurrencevilkår for alle virksomheder, der driver virksomhed på det indre marked. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2a)

Formålet er at lukke hullet mellem beskatning af digitale indtægter og traditionelle indtægter. Digitale virksomheder pålægges i øjeblikket kun en effektiv skattesats på 9,5  % i forhold til 23,2  % for traditionelle virksomhedsmodeller

   (1a)

  . Et skattesystem skal være retfærdigt og gavnligt for samfundet som helhed. Der bør være lige konkurrencevilkår for alle virksomheder, der driver virksomhed på det indre marked.

Ændring 4

Forslag til direktiv

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Denne revision er en vigtig del af det digitale indre marked (3), eftersom det digitale indre marked har brug for en moderne og stabil skatteramme, så den digitale økonomi kan stimulere innovation, imødegå markedsfragmentering og give alle aktører mulighed for at udnytte de nye markedsdynamikker på retfærdige og afbalancerede vilkår. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Denne revision er en vigtig del af det digitale indre marked (3), eftersom det digitale indre marked har brug for en moderne og stabil skatteramme, så den digitale økonomi kan stimulere innovation, imødegå markedsfragmentering og give alle aktører mulighed for at udnytte de nye markedsdynamikker på retfærdige og afbalancerede vilkår.

| (3) | Denne revision er en vigtig del af det digitale indre marked, eftersom det digitale indre marked (3), har brug for en retfærdig, moderne og stabil skatteramme, så den digitaliserede økonomi kan stimulere innovation og inklusiv vækst, imødegå markedsfragmentering og give alle aktører mulighed for at udnytte de nye markedsdynamikker på retfærdige og afbalancerede vilkår.
  Digitaliseringen påvirker hele økonomien, hvilket rækker ud over indførelsen af en afgift på digitale tjenester; skattereglerne bør derfor reformeres. De ad hoc-foranstaltninger, der indgår i dette direktiv, bør ikke forsinke arbejdet med beskatningen af en væsentlig digital tilstedeværelse og med at indarbejde en sådan skat i et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag. |
| --- | --- |

(3)

Denne revision er en vigtig del af det digitale indre marked, eftersom det digitale indre marked (3), har brug for en retfærdig, moderne og stabil skatteramme, så den digitaliserede økonomi kan stimulere innovation og inklusiv vækst, imødegå markedsfragmentering og give alle aktører mulighed for at udnytte de nye markedsdynamikker på retfærdige og afbalancerede vilkår.
  Digitaliseringen påvirker hele økonomien, hvilket rækker ud over indførelsen af en afgift på digitale tjenester; skattereglerne bør derfor reformeres. De ad hoc-foranstaltninger, der indgår i dette direktiv, bør ikke forsinke arbejdet med beskatningen af en væsentlig digital tilstedeværelse og med at indarbejde en sådan skat i et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag.

Ændring 5

Forslag til direktiv

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | Eftersom problemet med beskatning af den digitale økonomi er globalt, vil den optimale løsning være at finde multilaterale, internationale løsninger. Kommissionen deltager derfor aktivt i den internationale debat. Arbejdet i OECD fortsætter p.t. Det er imidlertid en udfordring at skabe fremskridt på internationalt niveau. Derfor træffes der foranstaltninger for at tilpasse selskabsskattereglerne på EU-niveau (6) og fremme indgåelsen af aftaler med jurisdiktioner uden for Unionen (7), så selskabsskatterammen kan tilpasses de nye digitale forretningsmodeller. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Eftersom problemet med beskatning af den digitale økonomi er globalt, vil den optimale løsning være at finde multilaterale, internationale løsninger. Kommissionen deltager derfor aktivt i den internationale debat. Arbejdet i OECD fortsætter p.t. Det er imidlertid en udfordring at skabe fremskridt på internationalt niveau. Derfor træffes der foranstaltninger for at tilpasse selskabsskattereglerne på EU-niveau (6) og fremme indgåelsen af aftaler med jurisdiktioner uden for Unionen (7), så selskabsskatterammen kan tilpasses de nye digitale forretningsmodeller.

| (5) | Eftersom problemet med beskatning af den digitale økonomi er globalt, vil den optimale løsning være at finde multilaterale, internationale løsninger. Kommissionen deltager derfor aktivt i den internationale debat. Arbejdet i OECD
  , Den Internationale Valutafond (IMF), De Forenede Nationer (FN) og Verdensbankgruppen (WBG), som tilsammen udgør platformen for skattesamarbejdet,
  fortsætter p.t. Det er imidlertid en udfordring at skabe fremskridt på internationalt niveau. Derfor træffes der foranstaltninger for at tilpasse selskabsskattereglerne på EU-niveau (6) og fremme indgåelsen af aftaler med jurisdiktioner (7), uden for Unionen, så selskabsskatterammen kan tilpasses de nye digitale forretningsmodeller.
  Der bør sikres overensstemmelse med den inklusive ramme vedrørende udhuling af skattegrundlaget og flytning af fortjeneste (BEPS) for at garantere, at der ikke er nogen afvigelse fra de internationale standarder, og at undgå øget kompleksitet. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom problemet med beskatning af den digitale økonomi er globalt, vil den optimale løsning være at finde multilaterale, internationale løsninger. Kommissionen deltager derfor aktivt i den internationale debat. Arbejdet i OECD
  , Den Internationale Valutafond (IMF), De Forenede Nationer (FN) og Verdensbankgruppen (WBG), som tilsammen udgør platformen for skattesamarbejdet,
  fortsætter p.t. Det er imidlertid en udfordring at skabe fremskridt på internationalt niveau. Derfor træffes der foranstaltninger for at tilpasse selskabsskattereglerne på EU-niveau (6) og fremme indgåelsen af aftaler med jurisdiktioner (7), uden for Unionen, så selskabsskatterammen kan tilpasses de nye digitale forretningsmodeller.
  Der bør sikres overensstemmelse med den inklusive ramme vedrørende udhuling af skattegrundlaget og flytning af fortjeneste (BEPS) for at garantere, at der ikke er nogen afvigelse fra de internationale standarder, og at undgå øget kompleksitet.

Ændring 6

Forslag til direktiv

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | I afventning af disse foranstaltninger, som kan tage tid at vedtage og gennemføre, er medlemsstaterne under pres for at handle, eftersom der er risiko for, at deres selskabsskattegrundlag bliver betydeligt udhulet med tiden. Ukoordinerede foranstaltninger truffet af medlemsstaterne enkeltvis kan fragmentere det indre marked og forvride konkurrencen, idet de hæmmer udviklingen af nye digitale løsninger og Unionens konkurrenceevne som helhed. Det er derfor nødvendigt at vedtage en harmoniseret tilgang til en midlertidig løsning til håndtering af problemet på målrettet vis, indtil en samlet løsning er på plads. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

I afventning af disse foranstaltninger, som kan tage tid at vedtage og gennemføre, er medlemsstaterne under pres for at handle, eftersom der er risiko for, at deres selskabsskattegrundlag bliver betydeligt udhulet med tiden. Ukoordinerede foranstaltninger truffet af medlemsstaterne enkeltvis kan fragmentere det indre marked og forvride konkurrencen, idet de hæmmer udviklingen af nye digitale løsninger og Unionens konkurrenceevne som helhed. Det er derfor nødvendigt at vedtage en harmoniseret tilgang til en midlertidig løsning til håndtering af problemet på målrettet vis, indtil en samlet løsning er på plads.

| (6) | I afventning af disse foranstaltninger, som kan tage tid at vedtage og gennemføre, er medlemsstaterne under pres for at handle, eftersom der er risiko for, at deres selskabsskattegrundlag bliver betydeligt udhulet med tiden. Ukoordinerede foranstaltninger truffet af medlemsstaterne enkeltvis kan fragmentere det indre marked og forvride konkurrencen, idet de hæmmer udviklingen af nye digitale løsninger og Unionens konkurrenceevne som helhed. Det er derfor nødvendigt at vedtage en harmoniseret tilgang til en midlertidig løsning til håndtering af problemet på målrettet vis, indtil en samlet løsning er på plads.
  Den midlertidige løsning bør foreløbig begrænses for at undgå, at løsningen på fejlagtig vis bliver permanent. Der bør derfor indføres en udløbsklausul, som medfører, at dette direktiv automatisk udløber, når der fastlægges en samlet løsning, helst på internationalt plan. Hvis der ikke findes nogen samlet løsning, bør Kommissionen senest den 31. december 2020 overveje et forslag baseret på artikel 116 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvorved Europa-Parlamentet og Rådet handler i overensstemmelse med den almindelige lovgivningsprocedure. Dette er afgørende for hurtigt at nå frem til en aftale og forhindre en mangedobling af de ensidige nationale digitale skatter i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(6)

I afventning af disse foranstaltninger, som kan tage tid at vedtage og gennemføre, er medlemsstaterne under pres for at handle, eftersom der er risiko for, at deres selskabsskattegrundlag bliver betydeligt udhulet med tiden. Ukoordinerede foranstaltninger truffet af medlemsstaterne enkeltvis kan fragmentere det indre marked og forvride konkurrencen, idet de hæmmer udviklingen af nye digitale løsninger og Unionens konkurrenceevne som helhed. Det er derfor nødvendigt at vedtage en harmoniseret tilgang til en midlertidig løsning til håndtering af problemet på målrettet vis, indtil en samlet løsning er på plads.
  Den midlertidige løsning bør foreløbig begrænses for at undgå, at løsningen på fejlagtig vis bliver permanent. Der bør derfor indføres en udløbsklausul, som medfører, at dette direktiv automatisk udløber, når der fastlægges en samlet løsning, helst på internationalt plan. Hvis der ikke findes nogen samlet løsning, bør Kommissionen senest den 31. december 2020 overveje et forslag baseret på artikel 116 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvorved Europa-Parlamentet og Rådet handler i overensstemmelse med den almindelige lovgivningsprocedure. Dette er afgørende for hurtigt at nå frem til en aftale og forhindre en mangedobling af de ensidige nationale digitale skatter i medlemsstaterne.

Ændring 7

Forslag til direktiv

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | Denne midlertidige løsning bør fastsætte et fælles system for en skat på indtægter fra visse enheders levering af digitale tjenester (»SDT«). Det bør være en let gennemførlig foranstaltning målrettet indtægter fra levering af digitale tjenester, hvor brugerne bidrager betydeligt til værdiskabelsen. Denne faktor (brugernes værdiskabelse) ligger ligeledes til grund for tiltaget med hensyn til selskabsskatteregler som beskrevet i betragtning
  5
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

Denne midlertidige løsning bør fastsætte et fælles system for en skat på indtægter fra visse enheders levering af digitale tjenester (»SDT«). Det bør være en let gennemførlig foranstaltning målrettet indtægter fra levering af digitale tjenester, hvor brugerne bidrager betydeligt til værdiskabelsen. Denne faktor (brugernes værdiskabelse) ligger ligeledes til grund for tiltaget med hensyn til selskabsskatteregler som beskrevet i betragtning
  5
  .

| (7) | Denne midlertidige løsning bør fastsætte et fælles system for en skat på indtægter fra visse enheders levering af digitale tjenester
  , herunder onlineindhold
  (»SDT«). Det bør være en let gennemførlig foranstaltning målrettet indtægter fra levering af digitale tjenester, hvor brugerne
  og immaterielle aktiver
  bidrager betydeligt til værdiskabelsen. Denne faktor (brugernes værdiskabelse
  og væsentlige bidrag fra immaterielle aktiver
  ) ligger ligeledes til grund for tiltaget med hensyn til selskabsskatteregler som beskrevet i betragtning
  (5)
  . |
| --- | --- |

(7)

Denne midlertidige løsning bør fastsætte et fælles system for en skat på indtægter fra visse enheders levering af digitale tjenester
  , herunder onlineindhold
  (»SDT«). Det bør være en let gennemførlig foranstaltning målrettet indtægter fra levering af digitale tjenester, hvor brugerne
  og immaterielle aktiver
  bidrager betydeligt til værdiskabelsen. Denne faktor (brugernes værdiskabelse
  og væsentlige bidrag fra immaterielle aktiver
  ) ligger ligeledes til grund for tiltaget med hensyn til selskabsskatteregler som beskrevet i betragtning
  (5)
  .

Ændring 8

Forslag til direktiv

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | Skat på digitale tjenester bør
  kun
  pålægges indtægter fra levering af
  visse digitale tjenester. Disse
  digitale tjenester
  bør være dem
  , som er stærkt afhængige af brugernes værdiskabelse
  , og hvor
  uoverensstemmelsen mellem det sted, hvor overskuddene beskattes, og det sted, hvor brugerne befinder sig, typisk
  er
  størst.
  Det er indtægter fra behandling af brugerinput, der bør beskattes, ikke selve brugerdeltagelsen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

Skat på digitale tjenester bør
  kun
  pålægges indtægter fra levering af
  visse digitale tjenester. Disse
  digitale tjenester
  bør være dem
  , som er stærkt afhængige af brugernes værdiskabelse
  , og hvor
  uoverensstemmelsen mellem det sted, hvor overskuddene beskattes, og det sted, hvor brugerne befinder sig, typisk
  er
  størst.
  Det er indtægter fra behandling af brugerinput, der bør beskattes, ikke selve brugerdeltagelsen.

| (9) | Skat på digitale tjenester bør pålægges indtægter fra levering af digitale tjenester, som er stærkt afhængige af brugernes værdiskabelse
  samt af deres evne til levere tjenester uden eller med en begrænset fysisk tilstedeværelse. I disse tilfælde er
  uoverensstemmelsen mellem det sted, hvor overskuddene beskattes, og det sted, hvor brugerne befinder sig, typisk størst. |
| --- | --- |

(9)

Skat på digitale tjenester bør pålægges indtægter fra levering af digitale tjenester, som er stærkt afhængige af brugernes værdiskabelse
  samt af deres evne til levere tjenester uden eller med en begrænset fysisk tilstedeværelse. I disse tilfælde er
  uoverensstemmelsen mellem det sted, hvor overskuddene beskattes, og det sted, hvor brugerne befinder sig, typisk størst.

Ændring 9

Forslag til direktiv

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Skattepligtige indtægter bør navnlig være dem, der stammer fra levering af følgende tjenester: i) placering på
  en digital grænseflade
  af
  reklame
  , der er målrettet denne grænseflades brugere ii) tilrådighedsstillelse af flersidede digitale grænseflader, som gør det muligt for brugere at finde andre brugere og interagere med disse, og som også kan facilitere bagvedliggende handel med varer eller tjenester direkte mellem brugerne (af og til omtalt som »formidlingstjenester«),
  og
  iii) overførsel af data indsamlet om brugere, som stammer fra sådanne brugeres aktiviteter på digitale grænseflader. Hvis levering af sådanne tjenester ikke skaber indtægter, bør der ikke være nogen skattepligt, hvad angår SDT. Andre indtægter opnået af den enhed, der leverer sådanne tjenester, men som ikke stammer direkte herfra, bør ligeledes falde uden for skattens anvendelsesområde. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Skattepligtige indtægter bør navnlig være dem, der stammer fra levering af følgende tjenester: i) placering på
  en digital grænseflade
  af
  reklame
  , der er målrettet denne grænseflades brugere ii) tilrådighedsstillelse af flersidede digitale grænseflader, som gør det muligt for brugere at finde andre brugere og interagere med disse, og som også kan facilitere bagvedliggende handel med varer eller tjenester direkte mellem brugerne (af og til omtalt som »formidlingstjenester«),
  og
  iii) overførsel af data indsamlet om brugere, som stammer fra sådanne brugeres aktiviteter på digitale grænseflader. Hvis levering af sådanne tjenester ikke skaber indtægter, bør der ikke være nogen skattepligt, hvad angår SDT. Andre indtægter opnået af den enhed, der leverer sådanne tjenester, men som ikke stammer direkte herfra, bør ligeledes falde uden for skattens anvendelsesområde.

| (10) | Skattepligtige indtægter bør navnlig være dem, der stammer fra levering af følgende tjenester: i)
  tjenester, som består i
  placering på
  digitale grænseflader
  af
  reklamer
  , der er målrettet denne grænseflades brugere: (ii) tilrådighedsstillelse af flersidede digitale grænseflader, som gør det muligt for brugere at finde andre brugere og interagere med disse, og som også kan facilitere bagvedliggende handel med varer eller tjenester direkte mellem brugerne (af og til omtalt som »formidlingstjenester«), iii)
  behandling,
  overførsel
  og salg
  af data indsamlet om brugere, som stammer fra sådanne brugeres aktiviteter på digitale grænseflader
  og iv) levering af digitalt indhold såsom video, lyd, spil eller tekster.
  Hvis levering af
  et sådant indhold og
  sådanne
  varer og
  tjenester ikke skaber indtægter, bør der ikke være nogen skattepligt, hvad angår SDT. Andre indtægter opnået af den enhed, der leverer sådanne tjenester, men som ikke stammer direkte herfra, bør ligeledes falde uden for skattens anvendelsesområde. |
| --- | --- |

(10)

Skattepligtige indtægter bør navnlig være dem, der stammer fra levering af følgende tjenester: i)
  tjenester, som består i
  placering på
  digitale grænseflader
  af
  reklamer
  , der er målrettet denne grænseflades brugere: (ii) tilrådighedsstillelse af flersidede digitale grænseflader, som gør det muligt for brugere at finde andre brugere og interagere med disse, og som også kan facilitere bagvedliggende handel med varer eller tjenester direkte mellem brugerne (af og til omtalt som »formidlingstjenester«), iii)
  behandling,
  overførsel
  og salg
  af data indsamlet om brugere, som stammer fra sådanne brugeres aktiviteter på digitale grænseflader
  og iv) levering af digitalt indhold såsom video, lyd, spil eller tekster.
  Hvis levering af
  et sådant indhold og
  sådanne
  varer og
  tjenester ikke skaber indtægter, bør der ikke være nogen skattepligt, hvad angår SDT. Andre indtægter opnået af den enhed, der leverer sådanne tjenester, men som ikke stammer direkte herfra, bør ligeledes falde uden for skattens anvendelsesområde.

Ændring 10

Forslag til direktiv

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | Hvad angår flersidede digitale grænseflader, som faciliterer bagvedliggende levering af varer eller tjenester direkte mellem grænsefladens brugere, bør sådanne bagvedliggende transaktioner og de indtægter, som brugerne genererer, forblive uden for skattens anvendelsesområde. Indtægter fra detailaktiviteter, der består i salg af varer eller tjenester, som foregår online via webstedet for leverandøren af sådanne varer og tjenester, og hvor leverandøren ikke fungerer som formidler, bør ligeledes ikke være omfattet af skattens anvendelsesområde
  , fordi
  det
  for detailhandleren
  er
  de varer og tjenester, der leveres, som skaber værdi,
  og
  den digitale grænseflade udelukkende fungerer som kommunikationsmiddel. Hvorvidt en leverandør sælger varer eller tjenester online for egen regning eller yder formidlingstjenester vil skulle fastslås ved at tage højde for transaktionernes juridiske
  og
  økonomiske substans, som den fremgår
  af
  de relevante parters aftale. En leverandør af en digital grænseflade, hvor varer fra tredjemand gøres tilgængelige, kan siges at levere en formidlingstjeneste (med andre ord tilrådighedsstillelse af en flersidet digital grænseflade), hvor der ikke findes nogen lagerrisici af betydning, eller hvor det er tredjemand, som i praksis fastsætter prisen på sådanne varer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

Hvad angår flersidede digitale grænseflader, som faciliterer bagvedliggende levering af varer eller tjenester direkte mellem grænsefladens brugere, bør sådanne bagvedliggende transaktioner og de indtægter, som brugerne genererer, forblive uden for skattens anvendelsesområde. Indtægter fra detailaktiviteter, der består i salg af varer eller tjenester, som foregår online via webstedet for leverandøren af sådanne varer og tjenester, og hvor leverandøren ikke fungerer som formidler, bør ligeledes ikke være omfattet af skattens anvendelsesområde
  , fordi
  det
  for detailhandleren
  er
  de varer og tjenester, der leveres, som skaber værdi,
  og
  den digitale grænseflade udelukkende fungerer som kommunikationsmiddel. Hvorvidt en leverandør sælger varer eller tjenester online for egen regning eller yder formidlingstjenester vil skulle fastslås ved at tage højde for transaktionernes juridiske
  og
  økonomiske substans, som den fremgår
  af
  de relevante parters aftale. En leverandør af en digital grænseflade, hvor varer fra tredjemand gøres tilgængelige, kan siges at levere en formidlingstjeneste (med andre ord tilrådighedsstillelse af en flersidet digital grænseflade), hvor der ikke findes nogen lagerrisici af betydning, eller hvor det er tredjemand, som i praksis fastsætter prisen på sådanne varer.

| (13) | Hvad angår flersidede digitale grænseflader, som faciliterer bagvedliggende levering af varer eller tjenester direkte mellem grænsefladens brugere, bør sådanne bagvedliggende transaktioner og de indtægter, som brugerne genererer, forblive uden for skattens anvendelsesområde. Indtægter fra detailaktiviteter, der består i salg af varer eller tjenester, som foregår online via webstedet for leverandøren af sådanne varer og tjenester, og hvor leverandøren ikke fungerer som formidler, bør ligeledes ikke være omfattet af skattens anvendelsesområde
  . Da
  det er
  muligt at behandle brugerdata gennem en digital grænseflade
  og
  derved skabe yderligere værdi fra transaktionen,
  og
  fordi fraværet
  af
  fysisk tilstedeværelse
  kan
  skabe mulighed for aggressiv skatteplanlægning
  ,
  bør udvidelsen
  af
  anvendelsesområdet for disse tjenester overvejes
  i 
  forbindelse med revisionen af dette direktiv
  . |
| --- | --- |

(13)

Hvad angår flersidede digitale grænseflader, som faciliterer bagvedliggende levering af varer eller tjenester direkte mellem grænsefladens brugere, bør sådanne bagvedliggende transaktioner og de indtægter, som brugerne genererer, forblive uden for skattens anvendelsesområde. Indtægter fra detailaktiviteter, der består i salg af varer eller tjenester, som foregår online via webstedet for leverandøren af sådanne varer og tjenester, og hvor leverandøren ikke fungerer som formidler, bør ligeledes ikke være omfattet af skattens anvendelsesområde
  . Da
  det er
  muligt at behandle brugerdata gennem en digital grænseflade
  og
  derved skabe yderligere værdi fra transaktionen,
  og
  fordi fraværet
  af
  fysisk tilstedeværelse
  kan
  skabe mulighed for aggressiv skatteplanlægning
  ,
  bør udvidelsen
  af
  anvendelsesområdet for disse tjenester overvejes
  i 
  forbindelse med revisionen af dette direktiv
  .

Ændring 11

Forslag til direktiv

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | Tjenester, der består i en enheds levering af digitalt indhold gennem en digital grænseflade, bør
  udelukkes fra
  skattens anvendelsesområde, uanset om det digitale indhold ejes af denne enhed, eller om enheden har erhvervet rettighederne til at distribuere det.
  Om end en vis form for interaktion mellem modtagerne af sådant digitalt indhold kan tillades, og leverandøren af
  sådanne
  tjenester følgelig kan betragtes som stillende en flersidet digital grænseflade til rådighed, spiller brugerne en mindre central rolle i værdiskabelsen
  for
  den virksomhed, der leverer det digitale indhold
  .
  I stedet er fokus — set fra et værdiskabelsesperspektiv — på selve det digitale indhold, som leveres af enheden. Indtægter genereret fra sådanne leverancer bør følgelig falde uden for skattens anvendelsesområde
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

Tjenester, der består i en enheds levering af digitalt indhold gennem en digital grænseflade, bør
  udelukkes fra
  skattens anvendelsesområde, uanset om det digitale indhold ejes af denne enhed, eller om enheden har erhvervet rettighederne til at distribuere det.
  Om end en vis form for interaktion mellem modtagerne af sådant digitalt indhold kan tillades, og leverandøren af
  sådanne
  tjenester følgelig kan betragtes som stillende en flersidet digital grænseflade til rådighed, spiller brugerne en mindre central rolle i værdiskabelsen
  for
  den virksomhed, der leverer det digitale indhold
  .
  I stedet er fokus — set fra et værdiskabelsesperspektiv — på selve det digitale indhold, som leveres af enheden. Indtægter genereret fra sådanne leverancer bør følgelig falde uden for skattens anvendelsesområde
  .

| (14) | Tjenester, der består i en enheds levering af digitalt indhold gennem en digital grænseflade, bør
  være omfattet af
  skattens anvendelsesområde, uanset om det digitale indhold ejes af denne enhed, eller om enheden har erhvervet rettighederne til at distribuere det.
  Indtægter genereret fra
  sådanne
  leverancer bør vurderes af Kommissionen inden
  for ...
  [to år efter dette direktivs ikrafttrædelse]
  . |
| --- | --- |

(14)

Tjenester, der består i en enheds levering af digitalt indhold gennem en digital grænseflade, bør
  være omfattet af
  skattens anvendelsesområde, uanset om det digitale indhold ejes af denne enhed, eller om enheden har erhvervet rettighederne til at distribuere det.
  Indtægter genereret fra
  sådanne
  leverancer bør vurderes af Kommissionen inden
  for ...
  [to år efter dette direktivs ikrafttrædelse]
  .

Ændring 12

Forslag til direktiv

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | Digitalt indhold bør defineres, så det betyder data leveret i digital form, såsom computerprogrammer, applikationer, spil, musik, videoer eller tekster, uanset om de tilgås via downloading eller streaming, og andet end de data, der er gengivet på selve den digitale grænseflade.
  Dette er for at rumme de forskellige former, som digitalt indhold kan antage, når det erhverves af en bruger, hvilket ikke ændrer det faktum, at det eneste eller primære formål set fra brugerens synspunkt er erhvervelsen af det digitale indhold. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

Digitalt indhold bør defineres, så det betyder data leveret i digital form, såsom computerprogrammer, applikationer, spil, musik, videoer eller tekster, uanset om de tilgås via downloading eller streaming, og andet end de data, der er gengivet på selve den digitale grænseflade.
  Dette er for at rumme de forskellige former, som digitalt indhold kan antage, når det erhverves af en bruger, hvilket ikke ændrer det faktum, at det eneste eller primære formål set fra brugerens synspunkt er erhvervelsen af det digitale indhold.

| (15) | Digitalt indhold bør defineres, så det betyder data leveret i digital form, såsom computerprogrammer, applikationer, spil, musik, videoer eller tekster, uanset om de tilgås via downloading eller streaming, og andet end de data, der er gengivet på selve den digitale grænseflade. |
| --- | --- |

(15)

Digitalt indhold bør defineres, så det betyder data leveret i digital form, såsom computerprogrammer, applikationer, spil, musik, videoer eller tekster, uanset om de tilgås via downloading eller streaming, og andet end de data, der er gengivet på selve den digitale grænseflade.

Ændring 13

Forslag til direktiv

Betragtning 15 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (15a) | Digitale virksomheder investerer normalt mindre i bygninger og maskiner end traditionelle virksomheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15a)

Ændring 14

Forslag til direktiv

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | Der bør skelnes mellem den tjeneste, der er beskrevet i betragtning 14, og en tjeneste, der består i tilrådighedsstillelse af en flersidet digital grænseflade, gennem hvilken brugere kan uploade og dele digitalt indhold med andre brugere, eller tilrådighedsstillelse af en grænseflade, som faciliterer bagvedliggende levering af digitalt indhold direkte fra en bruger til en anden. Sidstnævnte tjenester betragtes som en formidlingstjeneste og bør følgelig falde under skattens anvendelsesområde, uanset arten af de bagvedliggende transaktioner. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

Der bør skelnes mellem den tjeneste, der er beskrevet i betragtning 14, og en tjeneste, der består i tilrådighedsstillelse af en flersidet digital grænseflade, gennem hvilken brugere kan uploade og dele digitalt indhold med andre brugere, eller tilrådighedsstillelse af en grænseflade, som faciliterer bagvedliggende levering af digitalt indhold direkte fra en bruger til en anden. Sidstnævnte tjenester betragtes som en formidlingstjeneste og bør følgelig falde under skattens anvendelsesområde, uanset arten af de bagvedliggende transaktioner.

udgår

Ændring 15

Forslag til direktiv

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | Skattepligtige tjenester, der omfatter overførsel af data indsamlet om brugere, bør
  kun
  omfatte data genereret fra sådanne brugeres aktiviteter på digitale grænseflader
  , og ikke data genereret fra sensorer eller på anden vis og indsamlet digitalt
  .
  Dette skyldes, at de
  tjenester
  , som falder under skattens anvendelsesområde,
  bør være de tjenester, som benytter digitale grænseflader til at skabe brugerinput, som de monetiserer
  , og ikke de tjenester, der kun bruger grænseflader til overførsel af data genereret andetsteds
  . Skatten på digitale tjenester
  skal derfor
  ikke
  være
  en skat på indsamling af data
  eller brug af data indsamlet af virksomheder til disses interne formål eller vederlagsfri deling af data indsamlet af en virksomhed med andre
  . Det, som skatten bør være rettet mod, er generering af indtægter fra overførsel af data, der er indsamlet ved en meget specifik aktivitet (brugernes aktiviteter på digitale grænseflader). |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

Skattepligtige tjenester, der omfatter overførsel af data indsamlet om brugere, bør
  kun
  omfatte data genereret fra sådanne brugeres aktiviteter på digitale grænseflader
  , og ikke data genereret fra sensorer eller på anden vis og indsamlet digitalt
  .
  Dette skyldes, at de
  tjenester
  , som falder under skattens anvendelsesområde,
  bør være de tjenester, som benytter digitale grænseflader til at skabe brugerinput, som de monetiserer
  , og ikke de tjenester, der kun bruger grænseflader til overførsel af data genereret andetsteds
  . Skatten på digitale tjenester
  skal derfor
  ikke
  være
  en skat på indsamling af data
  eller brug af data indsamlet af virksomheder til disses interne formål eller vederlagsfri deling af data indsamlet af en virksomhed med andre
  . Det, som skatten bør være rettet mod, er generering af indtægter fra overførsel af data, der er indsamlet ved en meget specifik aktivitet (brugernes aktiviteter på digitale grænseflader).

| (17) | Skattepligtige tjenester, der omfatter
  behandling,
  overførsel
  eller salg
  af data indsamlet om brugere, bør omfatte data genereret fra sådanne brugeres aktiviteter på digitale grænseflader.
  Disse skattepligtige
  tjenester bør være de tjenester, som benytter digitale grænseflader til at skabe brugerinput, som de monetiserer. Skatten på digitale tjenester
  er
  ikke en skat på indsamling af data
  som sådan
  . Det, som skatten bør være rettet mod, er generering af indtægter fra
  behandling, salg eller
  overførsel
  til tredjepart
  af
  disse
  data, der er indsamlet ved en meget specifik aktivitet (brugernes aktiviteter på digitale grænseflader). |
| --- | --- |

(17)

Skattepligtige tjenester, der omfatter
  behandling,
  overførsel
  eller salg
  af data indsamlet om brugere, bør omfatte data genereret fra sådanne brugeres aktiviteter på digitale grænseflader.
  Disse skattepligtige
  tjenester bør være de tjenester, som benytter digitale grænseflader til at skabe brugerinput, som de monetiserer. Skatten på digitale tjenester
  er
  ikke en skat på indsamling af data
  som sådan
  . Det, som skatten bør være rettet mod, er generering af indtægter fra
  behandling, salg eller
  overførsel
  til tredjepart
  af
  disse
  data, der er indsamlet ved en meget specifik aktivitet (brugernes aktiviteter på digitale grænseflader).

Ændring 16

Forslag til direktiv

Betragtning 22

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (22) | Kun visse enheder bør betragtes som skattepligtige personer med henblik på beskatning af digitale tjenester, uanset om de er etableret i en medlemsstat eller i en jurisdiktion uden for Unionen. En enhed bør især kun betragtes som en skattepligtig person, hvis den opfylder begge af de følgende betingelser: i) de samlede globale indtægter, som enheden har indberettet for det seneste fuldstændige regnskabsår, for hvilket der forefindes en finansieringsoversigt, overstiger 750 000 000  EUR
  , og
  og ii) de samlede skattepligtige indtægter, som enheden har skabt inden for Unionen i dette regnskabsår, overstiger
  50 000 000
   EUR. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22)

Kun visse enheder bør betragtes som skattepligtige personer med henblik på beskatning af digitale tjenester, uanset om de er etableret i en medlemsstat eller i en jurisdiktion uden for Unionen. En enhed bør især kun betragtes som en skattepligtig person, hvis den opfylder begge af de følgende betingelser: i) de samlede globale indtægter, som enheden har indberettet for det seneste fuldstændige regnskabsår, for hvilket der forefindes en finansieringsoversigt, overstiger 750 000 000  EUR
  , og
  og ii) de samlede skattepligtige indtægter, som enheden har skabt inden for Unionen i dette regnskabsår, overstiger
  50 000 000
   EUR.

| (22) | Kun visse enheder bør betragtes som skattepligtige personer med henblik på beskatning af digitale tjenester, uanset om de er etableret i en medlemsstat eller i en jurisdiktion uden for Unionen. En enhed bør især kun betragtes som en skattepligtig person, hvis den opfylder begge af de følgende betingelser: i) de samlede globale indtægter, som enheden har indberettet for det seneste fuldstændige regnskabsår, for hvilket der forefindes en finansieringsoversigt, overstiger 750 000 000 EUR og ii) de samlede skattepligtige indtægter, som enheden har skabt inden for Unionen i dette regnskabsår, overstiger
  40 000 000
   EUR. |
| --- | --- |

(22)

Kun visse enheder bør betragtes som skattepligtige personer med henblik på beskatning af digitale tjenester, uanset om de er etableret i en medlemsstat eller i en jurisdiktion uden for Unionen. En enhed bør især kun betragtes som en skattepligtig person, hvis den opfylder begge af de følgende betingelser: i) de samlede globale indtægter, som enheden har indberettet for det seneste fuldstændige regnskabsår, for hvilket der forefindes en finansieringsoversigt, overstiger 750 000 000 EUR og ii) de samlede skattepligtige indtægter, som enheden har skabt inden for Unionen i dette regnskabsår, overstiger
  40 000 000
   EUR.

Ændring 17

Forslag til direktiv

Betragtning 23

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (23) | Den første tærskel (samlede globale årlige indtægter) bør begrænse anvendelsen af skatten på digitale tjenester til virksomheder af en vis størrelse, hvilket er dem, som primært er i stand til at levere de digitale tjenester, hvor brugernes bidrag spiller en afgørende rolle, og som er stærkt afhængige af omfattende brugernetværk, stor brugertrafik og udnyttelse af en stærk markedsposition. Det er i sådanne forretningsmodeller, hvis indtægter afhænger af brugernes værdiskabelse og kun er levedygtige, hvis de anvendes af virksomheder af en vis størrelse, at man finder den største uoverensstemmelse mellem det sted, hvor overskuddene beskattes, og det sted, hvor værdien skabes. Det er desuden større virksomheder, der har mulighed for at deltage i aggressiv skatteplanlægning
  . Derfor er samme tærskel blevet foreslået i forbindelse med andre EU-initiativer

   (9). Tærsklen skal efter hensigten også give retssikkerhed, idet den vil gøre det nemmere og billigere for virksomheder og skattemyndigheder at fastslå, hvorvidt en enhed skal betale SDT. Små og nystartede virksomheder, for hvilke overholdelsesbyrden i forbindelse med den nye skat sandsynligvis vil have en uforholdsmæssigt stor virkning, er også udelukket. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23)

Den første tærskel (samlede globale årlige indtægter) bør begrænse anvendelsen af skatten på digitale tjenester til virksomheder af en vis størrelse, hvilket er dem, som primært er i stand til at levere de digitale tjenester, hvor brugernes bidrag spiller en afgørende rolle, og som er stærkt afhængige af omfattende brugernetværk, stor brugertrafik og udnyttelse af en stærk markedsposition. Det er i sådanne forretningsmodeller, hvis indtægter afhænger af brugernes værdiskabelse og kun er levedygtige, hvis de anvendes af virksomheder af en vis størrelse, at man finder den største uoverensstemmelse mellem det sted, hvor overskuddene beskattes, og det sted, hvor værdien skabes. Det er desuden større virksomheder, der har mulighed for at deltage i aggressiv skatteplanlægning
  . Derfor er samme tærskel blevet foreslået i forbindelse med andre EU-initiativer

   (9). Tærsklen skal efter hensigten også give retssikkerhed, idet den vil gøre det nemmere og billigere for virksomheder og skattemyndigheder at fastslå, hvorvidt en enhed skal betale SDT. Små og nystartede virksomheder, for hvilke overholdelsesbyrden i forbindelse med den nye skat sandsynligvis vil have en uforholdsmæssigt stor virkning, er også udelukket.

| (23) | Den første tærskel (samlede globale årlige indtægter) bør begrænse anvendelsen af skatten på digitale tjenester til virksomheder af en vis størrelse, hvilket er dem, som primært er i stand til at levere de digitale tjenester,
  idet de er stærkt afhængige af mobile immaterielle og/eller digitale aktiver,
  hvor brugernes bidrag spiller en afgørende rolle, og som er stærkt afhængige af omfattende brugernetværk, stor brugertrafik og udnyttelse af en stærk markedsposition. Det er i sådanne forretningsmodeller, hvis indtægter afhænger af brugernes værdiskabelse og kun er levedygtige, hvis de anvendes af virksomheder af en vis størrelse, at man finder den største uoverensstemmelse mellem det sted, hvor overskuddene beskattes, og det sted, hvor værdien skabes. Det er desuden større virksomheder, der har mulighed for at deltage i aggressiv skatteplanlægning. Tærsklen skal efter hensigten også give retssikkerhed, idet den vil gøre det nemmere og billigere for virksomheder og skattemyndigheder at fastslå, hvorvidt en enhed skal betale SDT. Små og nystartede virksomheder, for hvilke overholdelsesbyrden i forbindelse med den nye skat sandsynligvis vil have en uforholdsmæssigt stor virkning, er også udelukket. |
| --- | --- |

(23)

Den første tærskel (samlede globale årlige indtægter) bør begrænse anvendelsen af skatten på digitale tjenester til virksomheder af en vis størrelse, hvilket er dem, som primært er i stand til at levere de digitale tjenester,
  idet de er stærkt afhængige af mobile immaterielle og/eller digitale aktiver,
  hvor brugernes bidrag spiller en afgørende rolle, og som er stærkt afhængige af omfattende brugernetværk, stor brugertrafik og udnyttelse af en stærk markedsposition. Det er i sådanne forretningsmodeller, hvis indtægter afhænger af brugernes værdiskabelse og kun er levedygtige, hvis de anvendes af virksomheder af en vis størrelse, at man finder den største uoverensstemmelse mellem det sted, hvor overskuddene beskattes, og det sted, hvor værdien skabes. Det er desuden større virksomheder, der har mulighed for at deltage i aggressiv skatteplanlægning. Tærsklen skal efter hensigten også give retssikkerhed, idet den vil gøre det nemmere og billigere for virksomheder og skattemyndigheder at fastslå, hvorvidt en enhed skal betale SDT. Små og nystartede virksomheder, for hvilke overholdelsesbyrden i forbindelse med den nye skat sandsynligvis vil have en uforholdsmæssigt stor virkning, er også udelukket.

Ændring 18

Forslag til direktiv

Betragtning 27

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (27) | For at afbøde mulige tilfælde af dobbeltbeskatning, hvor samme indtægter pålægges både selskabsskat og skat på digitale tjenester,
  forventes det, at medlemsstaterne vil tillade virksomhederne
  at fratrække den betalte skat på digitale tjenester fra selskabsskattegrundlaget i deres territorie, uanset om begge skatter er betalt i samme eller forskellige medlemsstater. |

Kommissionens forslag

Ændring

(27)

For at afbøde mulige tilfælde af dobbeltbeskatning, hvor samme indtægter pålægges både selskabsskat og skat på digitale tjenester,
  forventes det, at medlemsstaterne vil tillade virksomhederne
  at fratrække den betalte skat på digitale tjenester fra selskabsskattegrundlaget i deres territorie, uanset om begge skatter er betalt i samme eller forskellige medlemsstater.

| (27) | For at afbøde mulige tilfælde af dobbeltbeskatning, hvor samme indtægter pålægges både selskabsskat og skat på digitale tjenester,
  skal der findes en fremtidig fælles løsning for hele EU for virksomhedernes ret til
  at fratrække den betalte skat på digitale tjenester fra selskabsskattegrundlaget i deres territorie, uanset om begge skatter er betalt i samme eller forskellige medlemsstater. |
| --- | --- |

(27)

For at afbøde mulige tilfælde af dobbeltbeskatning, hvor samme indtægter pålægges både selskabsskat og skat på digitale tjenester,
  skal der findes en fremtidig fælles løsning for hele EU for virksomhedernes ret til
  at fratrække den betalte skat på digitale tjenester fra selskabsskattegrundlaget i deres territorie, uanset om begge skatter er betalt i samme eller forskellige medlemsstater.

Ændring 19

Forslag til direktiv

Betragtning 29

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (29) | Hvor brugere med hensyn til en given skattepligtig tjeneste befinder sig i forskellige medlemsstater eller jurisdiktioner uden for Unionen, bør de relevante skattepligtige indtægter fra denne tjeneste fordeles proportionelt til hver medlemsstat på grundlag af bestemte fordelingsnøgler. Sådanne nøgler bør fastsættes alt efter karakteren af de skattepligtige tjenester og de særlige elementer, der er medvirkende til, at leverandøren af tjenesterne opnår indtægter herved. |

Kommissionens forslag

Ændring

(29)

Hvor brugere med hensyn til en given skattepligtig tjeneste befinder sig i forskellige medlemsstater eller jurisdiktioner uden for Unionen, bør de relevante skattepligtige indtægter fra denne tjeneste fordeles proportionelt til hver medlemsstat på grundlag af bestemte fordelingsnøgler. Sådanne nøgler bør fastsættes alt efter karakteren af de skattepligtige tjenester og de særlige elementer, der er medvirkende til, at leverandøren af tjenesterne opnår indtægter herved.

| (29) | Hvor brugere med hensyn til en given skattepligtig tjeneste befinder sig i forskellige medlemsstater eller jurisdiktioner uden for Unionen, bør de relevante skattepligtige indtægter fra denne tjeneste fordeles proportionelt til hver medlemsstat på grundlag af bestemte fordelingsnøgler. Sådanne nøgler bør fastsættes alt efter karakteren af de skattepligtige tjenester og de særlige elementer, der er medvirkende til, at leverandøren af tjenesterne opnår indtægter herved.
  Hvis fordelingsnøglen resulterer i en skæv fordeling, der ikke afspejler den reelle økonomiske aktivitet, vil en tvistbilæggelsesmekanisme kunne afhjælpe denne situation. Kommissionen bør i lyset af ovennævnte vurdere muligheden af at indføre en tvistbilæggelsesmekanisme for at sikre en korrekt bilæggelse af tvister, når forskellige medlemsstater er involveret. |
| --- | --- |

(29)

Hvor brugere med hensyn til en given skattepligtig tjeneste befinder sig i forskellige medlemsstater eller jurisdiktioner uden for Unionen, bør de relevante skattepligtige indtægter fra denne tjeneste fordeles proportionelt til hver medlemsstat på grundlag af bestemte fordelingsnøgler. Sådanne nøgler bør fastsættes alt efter karakteren af de skattepligtige tjenester og de særlige elementer, der er medvirkende til, at leverandøren af tjenesterne opnår indtægter herved.
  Hvis fordelingsnøglen resulterer i en skæv fordeling, der ikke afspejler den reelle økonomiske aktivitet, vil en tvistbilæggelsesmekanisme kunne afhjælpe denne situation. Kommissionen bør i lyset af ovennævnte vurdere muligheden af at indføre en tvistbilæggelsesmekanisme for at sikre en korrekt bilæggelse af tvister, når forskellige medlemsstater er involveret.

Ændring 20

Forslag til direktiv

Betragtning 30

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (30) | I tilfælde, hvor en skattepligtig tjeneste består i placering af reklamer på en digital grænseflade, bør der tages højde for det antal gange, en reklame har optrådt på brugernes udstyr i en skatteperiode i en medlemsstat med henblik på at fastslå andelen af skattepligtige indtægter, som skal fordeles til denne medlemsstat for den pågældende skatteperiode. |

Kommissionens forslag

Ændring

(30)

I tilfælde, hvor en skattepligtig tjeneste består i placering af reklamer på en digital grænseflade, bør der tages højde for det antal gange, en reklame har optrådt på brugernes udstyr i en skatteperiode i en medlemsstat med henblik på at fastslå andelen af skattepligtige indtægter, som skal fordeles til denne medlemsstat for den pågældende skatteperiode.

| (30) | I tilfælde, hvor en skattepligtig tjeneste består i placering af reklamer
  eller supplerende indhold
  på en digital grænseflade, bør der tages højde for det antal gange, en reklame
  eller digitalt indhold
  har optrådt på brugernes udstyr i en skatteperiode i en medlemsstat med henblik på at fastslå andelen af skattepligtige indtægter, som skal fordeles til denne medlemsstat for den pågældende skatteperiode. |
| --- | --- |

(30)

I tilfælde, hvor en skattepligtig tjeneste består i placering af reklamer
  eller supplerende indhold
  på en digital grænseflade, bør der tages højde for det antal gange, en reklame
  eller digitalt indhold
  har optrådt på brugernes udstyr i en skatteperiode i en medlemsstat med henblik på at fastslå andelen af skattepligtige indtægter, som skal fordeles til denne medlemsstat for den pågældende skatteperiode.

Ændring 22

Forslag til direktiv

Betragtning 32

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (32) | Hvad angår overførsel af data indsamlet om brugere bør der ved henførsel af skattepligtige indtægter til en medlemsstat for en skatteperiode tages højde for antallet af brugere, hvis data overført i skatteperioden er blevet genereret som resultat af, at sådanne brugere har brugt et udstyr i den pågældende medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Ændring

(32)

Hvad angår overførsel af data indsamlet om brugere bør der ved henførsel af skattepligtige indtægter til en medlemsstat for en skatteperiode tages højde for antallet af brugere, hvis data overført i skatteperioden er blevet genereret som resultat af, at sådanne brugere har brugt et udstyr i den pågældende medlemsstat.

| (32) | Hvad angår
  behandling, salg eller
  overførsel af data indsamlet om brugere bør der ved henførsel af skattepligtige indtægter til en medlemsstat for en skatteperiode tages højde for antallet af brugere, hvis data
  udnyttet, solgt eller
  overført i skatteperioden er blevet genereret som resultat af, at sådanne brugere har brugt et udstyr i den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

(32)

Hvad angår
  behandling, salg eller
  overførsel af data indsamlet om brugere bør der ved henførsel af skattepligtige indtægter til en medlemsstat for en skatteperiode tages højde for antallet af brugere, hvis data
  udnyttet, solgt eller
  overført i skatteperioden er blevet genereret som resultat af, at sådanne brugere har brugt et udstyr i den pågældende medlemsstat.

Ændring 23

Forslag til direktiv

Betragtning 34

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (34) | Enhver behandling af personoplysninger gennemført i forbindelse med skatten på digitale tjenester bør foretages i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (10), herunder den behandling som kan være nødvendig med hensyn til internetprotokoladresser (IP-adresser) eller andre metoder til geolokalisering. Der bør navnlig tages hensyn til behovet for at træffe passende tekniske og organisatoriske foranstaltninger til overholdelse af reglerne vedrørende behandlingsaktiviteternes lovlighed og sikkerhed, tilvejebringelse af oplysninger og de registreredes rettigheder. Personoplysninger anonymiseres så vidt muligt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(34)

Enhver behandling af personoplysninger gennemført i forbindelse med skatten på digitale tjenester bør foretages i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (10), herunder den behandling som kan være nødvendig med hensyn til internetprotokoladresser (IP-adresser) eller andre metoder til geolokalisering. Der bør navnlig tages hensyn til behovet for at træffe passende tekniske og organisatoriske foranstaltninger til overholdelse af reglerne vedrørende behandlingsaktiviteternes lovlighed og sikkerhed, tilvejebringelse af oplysninger og de registreredes rettigheder. Personoplysninger anonymiseres så vidt muligt.

| (34) | Enhver behandling af personoplysninger gennemført i forbindelse med skatten på digitale tjenester bør foretages i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (10), herunder den behandling som kan være nødvendig med hensyn til internetprotokoladresser (IP-adresser) eller andre metoder til geolokalisering
  , uden at give mulighed for at identificere brugerne. Medlemsstaternes skattemyndigheder skal informeres om de metoder, der anvendes til at lokalisere brugerne
  . Der bør navnlig tages hensyn til behovet for at træffe passende tekniske og organisatoriske foranstaltninger til overholdelse af reglerne vedrørende behandlingsaktiviteternes lovlighed og sikkerhed
  , navnlig af princippet om nødvendighed og proportionalitet
  , tilvejebringelse af oplysninger og de registreredes rettigheder. Personoplysninger anonymiseres så vidt muligt. |
| --- | --- |

(34)

Enhver behandling af personoplysninger gennemført i forbindelse med skatten på digitale tjenester bør foretages i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (10), herunder den behandling som kan være nødvendig med hensyn til internetprotokoladresser (IP-adresser) eller andre metoder til geolokalisering
  , uden at give mulighed for at identificere brugerne. Medlemsstaternes skattemyndigheder skal informeres om de metoder, der anvendes til at lokalisere brugerne
  . Der bør navnlig tages hensyn til behovet for at træffe passende tekniske og organisatoriske foranstaltninger til overholdelse af reglerne vedrørende behandlingsaktiviteternes lovlighed og sikkerhed
  , navnlig af princippet om nødvendighed og proportionalitet
  , tilvejebringelse af oplysninger og de registreredes rettigheder. Personoplysninger anonymiseres så vidt muligt.

Ændring 24

Forslag til direktiv

Betragtning 35

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (35) | De skattepligtige indtægter bør være lig med de samlede bruttoindtægter, som en skattepligtig person har opnået, fratrukket moms og lignende afgifter. Skattepligtige indtægter bør anses for at være opnået af en skattepligtig person på det tidspunkt, de forfalder, uanset om de faktisk er blevet betalt på det tidspunkt. SDT bør betales i en medlemsstat på grundlag af den andel af skattepligtige indtægter, som en skattepligtig person har opnået i en skatteperiode, og som betragtes som opnået i denne medlemsstat, og bør beregnes ved at anvendes SDT-satsen på denne andel. Der bør findes en fælles SDT-sats på EU-niveau for at undgå forvridninger på det indre marked. SDT-satsen
  bør fastsættes
  til 3 %, hvilket sikrer, at der er en passende balance mellem de indtægter, der genereres af skatten, og at der tages højde for de forskellige virkninger, SDT har på virksomheder med forskellige fortjenstmargener. |

Kommissionens forslag

Ændring

(35)

De skattepligtige indtægter bør være lig med de samlede bruttoindtægter, som en skattepligtig person har opnået, fratrukket moms og lignende afgifter. Skattepligtige indtægter bør anses for at være opnået af en skattepligtig person på det tidspunkt, de forfalder, uanset om de faktisk er blevet betalt på det tidspunkt. SDT bør betales i en medlemsstat på grundlag af den andel af skattepligtige indtægter, som en skattepligtig person har opnået i en skatteperiode, og som betragtes som opnået i denne medlemsstat, og bør beregnes ved at anvendes SDT-satsen på denne andel. Der bør findes en fælles SDT-sats på EU-niveau for at undgå forvridninger på det indre marked. SDT-satsen
  bør fastsættes
  til 3 %, hvilket sikrer, at der er en passende balance mellem de indtægter, der genereres af skatten, og at der tages højde for de forskellige virkninger, SDT har på virksomheder med forskellige fortjenstmargener.

| (35) | De skattepligtige indtægter bør være lig med de samlede bruttoindtægter, som en skattepligtig person har opnået, fratrukket moms og lignende afgifter. Skattepligtige indtægter bør anses for at være opnået af en skattepligtig person på det tidspunkt, de forfalder, uanset om de faktisk er blevet betalt på det tidspunkt. SDT bør betales i en medlemsstat på grundlag af den andel af skattepligtige indtægter, som en skattepligtig person har opnået i en skatteperiode, og som betragtes som opnået i denne medlemsstat, og bør beregnes ved at anvendes SDT-satsen på denne andel. Der bør findes en fælles SDT-sats på EU-niveau for at undgå forvridninger på det indre marked. SDT-satsen
  er sat
  til 3 %, hvilket sikrer, at der er en passende balance mellem de indtægter, der genereres af skatten, og at der tages højde for de forskellige virkninger, SDT har på virksomheder med forskellige fortjenstmargener. |
| --- | --- |

(35)

De skattepligtige indtægter bør være lig med de samlede bruttoindtægter, som en skattepligtig person har opnået, fratrukket moms og lignende afgifter. Skattepligtige indtægter bør anses for at være opnået af en skattepligtig person på det tidspunkt, de forfalder, uanset om de faktisk er blevet betalt på det tidspunkt. SDT bør betales i en medlemsstat på grundlag af den andel af skattepligtige indtægter, som en skattepligtig person har opnået i en skatteperiode, og som betragtes som opnået i denne medlemsstat, og bør beregnes ved at anvendes SDT-satsen på denne andel. Der bør findes en fælles SDT-sats på EU-niveau for at undgå forvridninger på det indre marked. SDT-satsen
  er sat
  til 3 %, hvilket sikrer, at der er en passende balance mellem de indtægter, der genereres af skatten, og at der tages højde for de forskellige virkninger, SDT har på virksomheder med forskellige fortjenstmargener.

Ændring 26

Forslag til direktiv

Betragtning 37

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (37) | Medlemsstaterne bør være i stand til at fastsætte forpligtelser vedrørende regnskab og registrering samt andre forpligtelser, der skal sikre, at den skat, der skal betales, rent faktisk bliver betalt, såvel som andre foranstaltninger til afbødning af skatteunddragelse, -undgåelse og -misbrug. |

Kommissionens forslag

Ændring

(37)

Medlemsstaterne bør være i stand til at fastsætte forpligtelser vedrørende regnskab og registrering samt andre forpligtelser, der skal sikre, at den skat, der skal betales, rent faktisk bliver betalt, såvel som andre foranstaltninger til afbødning af skatteunddragelse, -undgåelse og -misbrug.

| (37) | Medlemsstaterne bør være i stand til at fastsætte forpligtelser vedrørende regnskab og registrering samt andre forpligtelser, der skal sikre, at den skat, der skal betales, rent faktisk bliver betalt, såvel som andre foranstaltninger
  , herunder bøder og sanktioner,
  til afbødning af skatteunddragelse, -undgåelse og -misbrug. |
| --- | --- |

(37)

Medlemsstaterne bør være i stand til at fastsætte forpligtelser vedrørende regnskab og registrering samt andre forpligtelser, der skal sikre, at den skat, der skal betales, rent faktisk bliver betalt, såvel som andre foranstaltninger
  , herunder bøder og sanktioner,
  til afbødning af skatteunddragelse, -undgåelse og -misbrug.

Ændring 27

Forslag til direktiv

Betragtning 37 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (37a) | Den samlede skat på digitale tjenester, der betales af en skattepligtig person pr. medlemsstat, bør indgå i systemet for landebaseret rapportering. |

Kommissionens forslag

Ændring

(37a)

Den samlede skat på digitale tjenester, der betales af en skattepligtig person pr. medlemsstat, bør indgå i systemet for landebaseret rapportering.

Ændring 28

Forslag til direktiv

Betragtning 38 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (38a) | Hvis en skattepligtig person er DST-pligtig i mere end én medlemsstat, bør Kommissionen hvert tredje år revidere DST-angivelsen med identifikationsmedlemsstaten. |

Kommissionens forslag

Ændring

(38a)

Hvis en skattepligtig person er DST-pligtig i mere end én medlemsstat, bør Kommissionen hvert tredje år revidere DST-angivelsen med identifikationsmedlemsstaten.

Ændring 29

Forslag til direktiv

Betragtning 40 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (40a) | SDT er en midlertidig foranstaltning i afventning af en permanent løsning, som på ingen måde bør forsinke en permanent løsning. Dette direktiv bør udløbe med vedtagelsen af det førnævnte rådsdirektiv om regler vedrørende selskabsbeskatning af en væsentlig digital tilstedeværelse eller rådsdirektiverne om et fælles selskabsskattegrundlag og et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag, herunder fast digitalt driftssted, som Parlamentet foreslog i sine lovgivningsmæssige beslutninger af 15. marts 2018 om henholdsvis forslaget til Rådets direktiv om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag og forslaget til Rådets direktiv om et fælles selskabsskattegrundlag, eller et direktiv om gennemførelse af en politisk aftale indgået i et internationalt forum såsom OECD eller FN. |

Kommissionens forslag

Ændring

(40a)

SDT er en midlertidig foranstaltning i afventning af en permanent løsning, som på ingen måde bør forsinke en permanent løsning. Dette direktiv bør udløbe med vedtagelsen af det førnævnte rådsdirektiv om regler vedrørende selskabsbeskatning af en væsentlig digital tilstedeværelse eller rådsdirektiverne om et fælles selskabsskattegrundlag og et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag, herunder fast digitalt driftssted, som Parlamentet foreslog i sine lovgivningsmæssige beslutninger af 15. marts 2018 om henholdsvis forslaget til Rådets direktiv om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag og forslaget til Rådets direktiv om et fælles selskabsskattegrundlag, eller et direktiv om gennemførelse af en politisk aftale indgået i et internationalt forum såsom OECD eller FN.

Ændring 30

Forslag til direktiv

Betragtning 40 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (40b) | Medlemsstaterne rapporterer regelmæssigt til Kommissionen om enheders betaling af skatten på digitale tjenester, det enkelte kontaktpunkts funktion og samarbejdet med andre medlemsstater om opkrævning og betaling af skat. |

Kommissionens forslag

Ændring

(40b)

Medlemsstaterne rapporterer regelmæssigt til Kommissionen om enheders betaling af skatten på digitale tjenester, det enkelte kontaktpunkts funktion og samarbejdet med andre medlemsstater om opkrævning og betaling af skat.

Ændring 31

Forslag til direktiv

Betragtning 40 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (40c) | To år efter den ... [datoen for dette direktivs ikrafttræden] bør Kommissionen foretage en vurdering af anvendelsen af dette direktiv og forelægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet, eventuelt ledsaget af forslag til revision heraf i overensstemmelse med principperne om rimelig beskatning af den digitale sektor. |

Kommissionens forslag

Ændring

(40c)

To år efter den ... [datoen for dette direktivs ikrafttræden] bør Kommissionen foretage en vurdering af anvendelsen af dette direktiv og forelægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet, eventuelt ledsaget af forslag til revision heraf i overensstemmelse med principperne om rimelig beskatning af den digitale sektor.

Ændring 32

Forslag til direktiv

Betragtning 41

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (41) | Målsætningerne for dette direktiv er at beskytte det indre marked, sikre, at det fungerer korrekt og undgå konkurrenceforvridning. Eftersom disse målsætninger som følge af deres natur ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne og derfor bedre kan gennemføres på EU-plan, kan Unionen træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål — |

Kommissionens forslag

Ændring

(41)

Målsætningerne for dette direktiv er at beskytte det indre marked, sikre, at det fungerer korrekt og undgå konkurrenceforvridning. Eftersom disse målsætninger som følge af deres natur ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne og derfor bedre kan gennemføres på EU-plan, kan Unionen træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål —

| (41) | Målsætningerne for dette direktiv er at beskytte det indre marked, sikre, at det fungerer
  rimeligt og
  korrekt og undgå konkurrenceforvridning. Eftersom disse målsætninger som følge af deres natur ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne og derfor bedre kan gennemføres på EU-plan, kan Unionen træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål — |
| --- | --- |

(41)

Målsætningerne for dette direktiv er at beskytte det indre marked, sikre, at det fungerer
  rimeligt og
  korrekt og undgå konkurrenceforvridning. Eftersom disse målsætninger som følge af deres natur ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne og derfor bedre kan gennemføres på EU-plan, kan Unionen træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål —

Ændring 33

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 7 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 7a) | »behandling af data«: enhver aktivitet eller række af aktiviteter — med eller uden brug af automatisk behandling — som personoplysninger eller en samling af personoplysninger gøres til genstand for, f.eks. indsamling, registrering, organisering, systematisering, opbevaring, tilpasning eller ændring, genfinding, søgning, brug, videregivelse ved fremsendelse, formidling eller enhver anden form for overladelse, sammenstilling eller samkøring, begrænsning, sletning eller tilintetgørelse |

Kommissionens forslag

Ændring

7a)

Ændring 34

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | overførsel af data indsamlet om brugere og genereret fra brugeraktiviteter på digitale grænseflader. |

Kommissionens forslag

Ændring

c)

overførsel af data indsamlet om brugere og genereret fra brugeraktiviteter på digitale grænseflader.

| c) | behandling og
  overførsel af data indsamlet om brugere og genereret fra brugeraktiviteter på digitale grænseflader |
| --- | --- |

c)

behandling og
  overførsel af data indsamlet om brugere og genereret fra brugeraktiviteter på digitale grænseflader

Ændring 35

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 1 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | tilrådighedsstillelse for brugerne af indhold på en digital grænseflade som video, audio, spil eller tekster ved hjælp af en digital grænseflade. |

Kommissionens forslag

Ændring

ca)

tilrådighedsstillelse for brugerne af indhold på en digital grænseflade som video, audio, spil eller tekster ved hjælp af en digital grænseflade.

Ændring 36

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 4 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | tilrådighedsstillelse af en digital grænseflade, hvis det eneste eller primære formål med at gøre grænsefladen tilgængelig er, at enheden
  gør digitalt indhold tilgængeligt for brugere,
  leverer kommunikationstjenester til brugere eller leverer betalingstjenester til
  brugere |

Kommissionens forslag

Ændring

a)

tilrådighedsstillelse af en digital grænseflade, hvis det eneste eller primære formål med at gøre grænsefladen tilgængelig er, at enheden
  gør digitalt indhold tilgængeligt for brugere,
  leverer kommunikationstjenester til brugere eller leverer betalingstjenester til
  brugere

| a) | tilrådighedsstillelse af en digital grænseflade, hvis det eneste eller primære formål med at gøre grænsefladen tilgængelig er, at enheden leverer kommunikationstjenester til brugere eller leverer betalingstjenester til
  brugere så længe der ikke genereres yderligere indtægter fra behandling, overførsel eller salg af brugernes data |
| --- | --- |

a)

tilrådighedsstillelse af en digital grænseflade, hvis det eneste eller primære formål med at gøre grænsefladen tilgængelig er, at enheden leverer kommunikationstjenester til brugere eller leverer betalingstjenester til
  brugere så længe der ikke genereres yderligere indtægter fra behandling, overførsel eller salg af brugernes data

Ændring 37

Forslag til direktiv

Artikel 4 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | de samlede skattepligtige indtægter, som enheden har skabt inden for Unionen i det relevante regnskabsår, overstiger
  50 000 000
   EUR. |

Kommissionens forslag

Ændring

b)

de samlede skattepligtige indtægter, som enheden har skabt inden for Unionen i det relevante regnskabsår, overstiger
  50 000 000
   EUR.

| b) | de samlede skattepligtige indtægter, som enheden har skabt inden for Unionen i det relevante regnskabsår, overstiger
  40 000 000
  EUR. |
| --- | --- |

b)

de samlede skattepligtige indtægter, som enheden har skabt inden for Unionen i det relevante regnskabsår, overstiger
  40 000 000
  EUR.

Ændring 38

Forslag til direktiv

Artikel 5 — stk. 2 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | det pågældende digitale indhold, i tilfælde af en tjeneste henhørende under artikel 3, stk. 1, litra ca), optræder på brugerens udstyr på et tidspunkt, hvor udstyret bruges i den medlemsstat i den skatteperiode til at tilgå en digital grænseflade |

Kommissionens forslag

Ændring

ca)

det pågældende digitale indhold, i tilfælde af en tjeneste henhørende under artikel 3, stk. 1, litra ca), optræder på brugerens udstyr på et tidspunkt, hvor udstyret bruges i den medlemsstat i den skatteperiode til at tilgå en digital grænseflade

Ændring 39

Forslag til direktiv

Artikel 5 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   De data, som kan indsamles fra brugerne med henblik på anvendelse af bestemmelserne i dette direktiv, skal begrænses til data, som angiver den medlemsstat, hvor brugerne befinder sig, uden mulighed for identifikation af disse brugere. | 6.   De data, som kan indsamles fra brugerne med henblik på anvendelse af bestemmelserne i dette direktiv, skal begrænses til data, som angiver den medlemsstat, hvor brugerne befinder sig, uden mulighed for identifikation af disse brugere.
  Enhver behandling af personoplysninger gennemført i forbindelse med skatten på digitale tjenester foretages i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679, herunder behandling som kan være nødvendig med hensyn til internetprotokoladresser (IP-adresser) eller andre metoder til geolokalisering. |

Kommissionens forslag

Ændring

6.   De data, som kan indsamles fra brugerne med henblik på anvendelse af bestemmelserne i dette direktiv, skal begrænses til data, som angiver den medlemsstat, hvor brugerne befinder sig, uden mulighed for identifikation af disse brugere.

6.   De data, som kan indsamles fra brugerne med henblik på anvendelse af bestemmelserne i dette direktiv, skal begrænses til data, som angiver den medlemsstat, hvor brugerne befinder sig, uden mulighed for identifikation af disse brugere.
  Enhver behandling af personoplysninger gennemført i forbindelse med skatten på digitale tjenester foretages i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679, herunder behandling som kan være nødvendig med hensyn til internetprotokoladresser (IP-adresser) eller andre metoder til geolokalisering.

Ændring 40

Ændring 40

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 5 — stk. 6 a (nyt)

Artikel 5 — stk. 6 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Kommissionen undersøger, om oprettelsen af en tvistbilæggelsesmekanisme yderligere vil øge effektiviteten og virkningen af tvistbilæggelsen mellem medlemsstater. Kommissionen forelægger en rapport herom for Europa-Parlamentet og Rådet, herunder, hvis det er relevant, et forslag til retsakt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6a.
     
  Kommissionen undersøger, om oprettelsen af en tvistbilæggelsesmekanisme yderligere vil øge effektiviteten og virkningen af tvistbilæggelsen mellem medlemsstater. Kommissionen forelægger en rapport herom for Europa-Parlamentet og Rådet, herunder, hvis det er relevant, et forslag til retsakt.

Ændring 41

Ændring 41

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 8 — stk. 1

Artikel 8 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| DST-satsen er 3 %. | DST-satsen fastsættes til 3 %. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

DST-satsen er 3 %.

DST-satsen fastsættes til 3 %.

Ændring 42

Ændring 42

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 10 — stk. 3 — afsnit 1 a (nyt)

Artikel 10 — stk. 3 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Hvis litra b) i dette stykke finder anvendelse, foretager Kommissionen hvert tredje år en kontrol af den DST-angivelse, der er indgivet til identifikationsmedlemsstaten. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis litra b) i dette stykke finder anvendelse, foretager Kommissionen hvert tredje år en kontrol af den DST-angivelse, der er indgivet til identifikationsmedlemsstaten.

Hvis litra b) i dette stykke finder anvendelse, foretager Kommissionen hvert tredje år en kontrol af den DST-angivelse, der er indgivet til identifikationsmedlemsstaten.

Ændring 43

Ændring 43

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 13 — stk. 2

Artikel 13 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Hvis den skattepligtige person imidlertid ophører med at skulle betale SDT i den identifikationsmedlemsstat, der er valgt i henhold til artikel 10, stk. 3, litra b), skal den skattepligtige person ændre sin identifikationsmedlemsstat, jf. kravene i artikel 10. | 2.   Hvis den skattepligtige person imidlertid ophører med at skulle betale SDT i den identifikationsmedlemsstat, der er valgt i henhold til artikel 10, stk. 3, litra b), skal den skattepligtige person ændre sin identifikationsmedlemsstat, jf. kravene i artikel 10
  , uden at det berører stk. 2a
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Hvis den skattepligtige person imidlertid ophører med at skulle betale SDT i den identifikationsmedlemsstat, der er valgt i henhold til artikel 10, stk. 3, litra b), skal den skattepligtige person ændre sin identifikationsmedlemsstat, jf. kravene i artikel 10.

2.   Hvis den skattepligtige person imidlertid ophører med at skulle betale SDT i den identifikationsmedlemsstat, der er valgt i henhold til artikel 10, stk. 3, litra b), skal den skattepligtige person ændre sin identifikationsmedlemsstat, jf. kravene i artikel 10
  , uden at det berører stk. 2a
  .

Ændring 44

Ændring 44

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 13 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 13 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Hvis den skattepligtige person ophører med at skulle betale SDT i den identifikationsmedlemsstat, der er valgt i henhold til artikel 10, stk. 3, litra b), kan den skattepligtige person beslutte at beholde den oprindeligt valgte identifikationsmedlemsstat, eftersom den skattepligtige person kan være forpligtet til at betale SDT i den pågældende medlemsstat igen i den næste skatteperiode. Hvis den skattepligtige person ikke skal betale SDT i den pågældende medlemsstat i mere end to på hinanden følgende skatteperioder, skal den skattepligtige person ændre sin identifikationsmedlemsstat, jf. kravene i artikel 10. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Hvis den skattepligtige person ophører med at skulle betale SDT i den identifikationsmedlemsstat, der er valgt i henhold til artikel 10, stk. 3, litra b), kan den skattepligtige person beslutte at beholde den oprindeligt valgte identifikationsmedlemsstat, eftersom den skattepligtige person kan være forpligtet til at betale SDT i den pågældende medlemsstat igen i den næste skatteperiode. Hvis den skattepligtige person ikke skal betale SDT i den pågældende medlemsstat i mere end to på hinanden følgende skatteperioder, skal den skattepligtige person ændre sin identifikationsmedlemsstat, jf. kravene i artikel 10.

Ændring 45

Ændring 45

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 17 — stk. 2

Artikel 17 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   De i stk. 1 nævnte ændringer indgives elektronisk til identifikationsmedlemsstaten inden for tre år efter den dato, hvor den oprindelige angivelse skulle indsendes. Ændringer foretaget efter en sådan periode er underlagt de gældende regler og procedurer i hver af de medlemsstater, hvor skatten på digitale tjenester skal betales. | 2.   De i stk. 1 nævnte ændringer indgives elektronisk til identifikationsmedlemsstaten inden for to år efter den dato, hvor den oprindelige angivelse skulle indsendes. Ændringer foretaget efter en sådan periode er underlagt de gældende regler og procedurer i hver af de medlemsstater, hvor skatten på digitale tjenester skal betales. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   De i stk. 1 nævnte ændringer indgives elektronisk til identifikationsmedlemsstaten inden for tre år efter den dato, hvor den oprindelige angivelse skulle indsendes. Ændringer foretaget efter en sådan periode er underlagt de gældende regler og procedurer i hver af de medlemsstater, hvor skatten på digitale tjenester skal betales.

2.   De i stk. 1 nævnte ændringer indgives elektronisk til identifikationsmedlemsstaten inden for to år efter den dato, hvor den oprindelige angivelse skulle indsendes. Ændringer foretaget efter en sådan periode er underlagt de gældende regler og procedurer i hver af de medlemsstater, hvor skatten på digitale tjenester skal betales.

Ændring 46

Ændring 46

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 18 — stk. 3

Artikel 18 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterne
  kan træffe foranstaltninger
  til forebyggelse af skatteflugt, skatteundgåelse og skattesvig for så vidt angår SDT. | 3.   Medlemsstaterne
  træffer foranstaltninger, herunder bøder og sanktioner,
  til forebyggelse af skatteflugt, skatteundgåelse og skattesvig for så vidt angår SDT. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Medlemsstaterne
  kan træffe foranstaltninger
  til forebyggelse af skatteflugt, skatteundgåelse og skattesvig for så vidt angår SDT.

3.   Medlemsstaterne
  træffer foranstaltninger, herunder bøder og sanktioner,
  til forebyggelse af skatteflugt, skatteundgåelse og skattesvig for så vidt angår SDT.

Ændring 47

Ændring 47

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 18 — stk. 5 a (nyt)

Artikel 18 — stk. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Efter vedtagelsen af dette direktiv fremsætter Kommissionen et lovgivningsforslag, som skal indarbejdes i direktiv 2013/34/EU med hensyn til visse datterselskabers og filialers videregivelse af skatteoplysninger, ifølge hvilket den samlede SDT, som en skattepligtig person har betalt til de forskellige medlemsstater, skal føjes til listen over obligatoriske standarder for landebaseret rapportering. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a.
     
  Efter vedtagelsen af dette direktiv fremsætter Kommissionen et lovgivningsforslag, som skal indarbejdes i direktiv 2013/34/EU med hensyn til visse datterselskabers og filialers videregivelse af skatteoplysninger, ifølge hvilket den samlede SDT, som en skattepligtig person har betalt til de forskellige medlemsstater, skal føjes til listen over obligatoriske standarder for landebaseret rapportering.

Ændring 48

Ændring 48

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Kapitel 4 — overskrift

Kapitel 4 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ADMINISTRATIVT SAMARBEJDE | ADMINISTRATIVT SAMARBEJDE
  OG OBLIGATORISK UDVEKSLING AF OPLYSNINGER |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ADMINISTRATIVT SAMARBEJDE

ADMINISTRATIVT SAMARBEJDE
  OG OBLIGATORISK UDVEKSLING AF OPLYSNINGER

OG OBLIGATORISK UDVEKSLING AF OPLYSNINGER

Ændring 49

Ændring 49

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel - 20 (ny)

Artikel - 20 (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel - 20




  Automatisk og obligatorisk udveksling af oplysninger




  For at skattemyndighederne kan foretage en korrekt fastsættelse af skyldig skat og for at sikre en korrekt og ensartet anvendelse af bestemmelserne i dette direktiv, er udveksling af oplysninger om skatteanliggender automatisk og obligatorisk, således som det er fastsat i Rådets direktiv 2011/16/EU. Medlemsstaterne afsætter en tilstrækkelig mængde personale, ekspertise og budgetmidler til deres nationale skatteforvaltninger samt midler til uddannelse af skatteforvaltningernes personale med fokus på grænseoverskridende samarbejde om skatteanliggender og på automatisk udveksling af oplysninger for at sikre en fuldstændig gennemførelse af nærværende direktiv. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel - 20

Automatisk og obligatorisk udveksling af oplysninger

For at skattemyndighederne kan foretage en korrekt fastsættelse af skyldig skat og for at sikre en korrekt og ensartet anvendelse af bestemmelserne i dette direktiv, er udveksling af oplysninger om skatteanliggender automatisk og obligatorisk, således som det er fastsat i Rådets direktiv 2011/16/EU. Medlemsstaterne afsætter en tilstrækkelig mængde personale, ekspertise og budgetmidler til deres nationale skatteforvaltninger samt midler til uddannelse af skatteforvaltningernes personale med fokus på grænseoverskridende samarbejde om skatteanliggender og på automatisk udveksling af oplysninger for at sikre en fuldstændig gennemførelse af nærværende direktiv.

Ændring 50

Ændring 50

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 24 a (ny)

Artikel 24 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 24a




  Rapportering og gennemgang




  To år efter... [datoen for dette direktivs ikrafttræden] foretager Kommissionen en vurdering af anvendelsen af dette direktiv og forelægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet, eventuelt ledsaget af forslag til revision heraf i overensstemmelse med principperne om rimelig beskatning af den digitale sektor.




  Kommissionen vurderer navnlig:










  a) | forhøjelse af skatten på digitale tjenester fra 3 % til 5 % sammen med en tilsvarende skattelettelse med henblik på at begrænse forskellen i effektive skattesatser mellem traditionelle og digitale virksomheder; |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 24a

Rapportering og gennemgang

To år efter... [datoen for dette direktivs ikrafttræden] foretager Kommissionen en vurdering af anvendelsen af dette direktiv og forelægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet, eventuelt ledsaget af forslag til revision heraf i overensstemmelse med principperne om rimelig beskatning af den digitale sektor.

Kommissionen vurderer navnlig:

a)

forhøjelse af skatten på digitale tjenester fra 3 % til 5 % sammen med en tilsvarende skattelettelse med henblik på at begrænse forskellen i effektive skattesatser mellem traditionelle og digitale virksomheder;

| b) | anvendelsesområdet for skatten på digitale tjenester, herunder en udvidelse af anvendelsesområdet til at omfatte salg af varer eller tjenesteydelser, som der indgås kontrakt om online via digitale grænseflader |
| --- | --- |

b)

anvendelsesområdet for skatten på digitale tjenester, herunder en udvidelse af anvendelsesområdet til at omfatte salg af varer eller tjenesteydelser, som der indgås kontrakt om online via digitale grænseflader

| c) | det skattebeløb, der er betalt i hver medlemsstat |
| --- | --- |

c)

det skattebeløb, der er betalt i hver medlemsstat

| d) | den type digitale aktiviteter, der er omfattet af dette direktiv |
| --- | --- |

d)

den type digitale aktiviteter, der er omfattet af dette direktiv

| e) | de potentielle skatteplanlægningsmetoder, der blev anvendt af enhederne for at undgå at betale skatten på digitale tjenester |
| --- | --- |

e)

de potentielle skatteplanlægningsmetoder, der blev anvendt af enhederne for at undgå at betale skatten på digitale tjenester

| f) | kvikskrankens funktion, samarbejdet mellem medlemsstaterne og |
| --- | --- |

f)

kvikskrankens funktion, samarbejdet mellem medlemsstaterne og

| g) | den samlede indvirkning på det indre marked under hensyntagen til potentiel konkurrenceforvridning. |
| --- | --- |

g)

den samlede indvirkning på det indre marked under hensyntagen til potentiel konkurrenceforvridning.

Ændring 51

Ændring 51

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 24 b (ny)

Artikel 24 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 24b




  Rapporteringsforpligtelser




  Medlemsstaterne rapporterer hvert år de relevante tal og oplysninger til Kommissionen om enheders betaling af skatten på digitale tjenester, det enkelte kontaktpunkts funktion og samarbejdet med andre medlemsstater om opkrævning og betaling af skat. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 24b

Rapporteringsforpligtelser

Medlemsstaterne rapporterer hvert år de relevante tal og oplysninger til Kommissionen om enheders betaling af skatten på digitale tjenester, det enkelte kontaktpunkts funktion og samarbejdet med andre medlemsstater om opkrævning og betaling af skat.

Ændring 52

Ændring 52

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 25 a (ny)

Artikel 25 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 25a




  Udløbsklausul på betingelse af, at der træffes permanente foranstaltninger




  SDT er en midlertidig foranstaltning i afventning af en permanent løsning; nærværende direktiv udløber derfor med vedtagelsen af det første af følgende:










  a) | Rådets direktiv om regler vedrørende selskabsbeskatning af en væsentlig digital tilstedeværelse |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 25a

Udløbsklausul på betingelse af, at der træffes permanente foranstaltninger

SDT er en midlertidig foranstaltning i afventning af en permanent løsning; nærværende direktiv udløber derfor med vedtagelsen af det første af følgende:

a)

Rådets direktiv om regler vedrørende selskabsbeskatning af en væsentlig digital tilstedeværelse

| b) | Rådets direktiver om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag og et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag, herunder fast digitalt driftssted som foreslået af Parlamentet i dets lovgivningsmæssige beslutninger af 15. marts 2018 om henholdsvis forslag til Rådets direktiv om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag og forslag til Rådets direktiv om et fælles selskabsskattegrundlag, hvad der end måtte komme først, eller |
| --- | --- |

b)

Rådets direktiver om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag og et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag, herunder fast digitalt driftssted som foreslået af Parlamentet i dets lovgivningsmæssige beslutninger af 15. marts 2018 om henholdsvis forslag til Rådets direktiv om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag og forslag til Rådets direktiv om et fælles selskabsskattegrundlag, hvad der end måtte komme først, eller

| c) | et direktiv, som gennemfører en politisk aftale, der er indgået i internationale fora som f.eks. OECD eller FN. |
| --- | --- |

c)

et direktiv, som gennemfører en politisk aftale, der er indgået i internationale fora som f.eks. OECD eller FN.

---

(1a)  
  Kilde: Beregninger fra Europa-Kommissionens konsekvensanalyse baseret på ZEW (2016, 2017) og ZEW et al (2017).

1a

Kilde: Beregninger fra Europa-Kommissionens konsekvensanalyse baseret på ZEW (2016, 2017) og ZEW et al (2017).

(3)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En strategi for et digitalt indre marked i EU (COM(2015)0192 af 6.5.2015).

3

(3)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En strategi for et digitalt indre marked i EU (COM(2015)0192 af 6.5.2015).

3

(6)  Forslag til Rådets direktiv om regler vedrørende selskabsbeskatning af en væsentlig digital tilstedeværelse (COM(2018)0147).

6

(7)  Kommissionens henstilling om selskabsbeskatning af en væsentlig digital tilstedeværelse (C(2018)1650).

7

(6)  Forslag til Rådets direktiv om regler vedrørende selskabsbeskatning af en væsentlig digital tilstedeværelse (COM(2018)0147).

6

(7)  Kommissionens henstilling om selskabsbeskatning af en væsentlig digital tilstedeværelse (C(2018)1650).

7

(9)  
  Jf. artikel 2 i forslag til Rådets direktiv om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (FKSSG) (COM(2016)0683).

9

Jf. artikel 2 i forslag til Rådets direktiv om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (FKSSG) (COM(2016)0683).

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

10

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

10

---

| 13.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 388/868 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 388/868

---

P8_TA(2018)0524

Selskabsbeskatning af en væsentlig digital tilstedeværelse *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2018 om forslag til Rådets direktiv om regler vedrørende selskabsbeskatning af en væsentlig digital tilstedeværelse (COM(2018)0147 — C8-0138/2018 — 2018/0072(CNS))

(Særlig lovgivningsprocedure — høring)

(2020/C 388/48)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2018)0147), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2018)0147),

| — | der henviser til artikel 115 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0138/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 115 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0138/2018),

| — | der henviser til de begrundede udtalelser, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det danske Folketing, de irske parlament, det maltesiske Repræsentanternes Hus og det nederlandske Andetkammer, ifølge hvilke udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til de begrundede udtalelser, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det danske Folketing, de irske parlament, det maltesiske Repræsentanternes Hus og det nederlandske Andetkammer, ifølge hvilke udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78c, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78c,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0426/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0426/2018),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

Ændring 1

Forslag til direktiv

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | Den hurtige transformation af den globale økonomi som følge af digitaliseringen lægger fornyet pres på selskabsskattesystemer både på EU-plan og internationalt og giver anledning til tvivl om, hvorvidt disse er tilstrækkeligt godt udformet med hensyn til at fastslå, hvor digitale virksomheder er skattepligtige, og hvor meget de skal betale i skat. Selv om behovet for at tilpasse selskabsskattereglerne til den digitale økonomi erkendes på internationalt plan af organer såsom G20, vil det sandsynligvis blive svært at nå frem til en global aftale. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

Den hurtige transformation af den globale økonomi som følge af digitaliseringen lægger fornyet pres på selskabsskattesystemer både på EU-plan og internationalt og giver anledning til tvivl om, hvorvidt disse er tilstrækkeligt godt udformet med hensyn til at fastslå, hvor digitale virksomheder er skattepligtige, og hvor meget de skal betale i skat. Selv om behovet for at tilpasse selskabsskattereglerne til den digitale økonomi erkendes på internationalt plan af organer såsom G20, vil det sandsynligvis blive svært at nå frem til en global aftale.

| (1) | Den hurtige transformation af den globale økonomi som følge af digitaliseringen lægger fornyet pres på selskabsskattesystemer både på EU-plan og internationalt og giver anledning til tvivl om, hvorvidt disse er tilstrækkeligt godt udformet med hensyn til at fastslå, hvor digitale virksomheder er skattepligtige, og hvor meget de skal betale i skat. Selv om behovet for at tilpasse selskabsskattereglerne til den digitale økonomi erkendes på internationalt plan af organer såsom G20, vil det sandsynligvis blive svært
  og have lange udsigter
  at nå frem til en global aftale. |
| --- | --- |

(1)

Den hurtige transformation af den globale økonomi som følge af digitaliseringen lægger fornyet pres på selskabsskattesystemer både på EU-plan og internationalt og giver anledning til tvivl om, hvorvidt disse er tilstrækkeligt godt udformet med hensyn til at fastslå, hvor digitale virksomheder er skattepligtige, og hvor meget de skal betale i skat. Selv om behovet for at tilpasse selskabsskattereglerne til den digitale økonomi erkendes på internationalt plan af organer såsom G20, vil det sandsynligvis blive svært
  og have lange udsigter
  at nå frem til en global aftale.

Ændring 2

Forslag til direktiv

Betragtning 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1a) | I den digitale tidsalder og som følge af, at data er blevet en ny økonomisk ressource ud over arbejdskraft og traditionelle ressourcer før i tiden, og da multinationale selskaber, der i høj grad er afhængige af digitale aktiviteter, alt for ofte træffer skattemæssige foranstaltninger, der gør det muligt for dem at undgå eller unddrage sig beskatning, er der behov for at udvikle en ny tilgang for at få et rimeligt og bæredygtigt system for digital beskatning, som sikrer, at digitale selskaber betaler skat i det land, hvor deres faktiske økonomiske aktivitet udføres. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1a)

I den digitale tidsalder og som følge af, at data er blevet en ny økonomisk ressource ud over arbejdskraft og traditionelle ressourcer før i tiden, og da multinationale selskaber, der i høj grad er afhængige af digitale aktiviteter, alt for ofte træffer skattemæssige foranstaltninger, der gør det muligt for dem at undgå eller unddrage sig beskatning, er der behov for at udvikle en ny tilgang for at få et rimeligt og bæredygtigt system for digital beskatning, som sikrer, at digitale selskaber betaler skat i det land, hvor deres faktiske økonomiske aktivitet udføres.

Ændring 3

Forslag til direktiv

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | I rapporten om BEPS-aktion 1, »Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy« (»Håndtering af udfordringerne ved den digitale økonomi«), som OECD udsendte i oktober 2015, fastsættes en række forskellige tilgange til beskatning af den digitale økonomi, som blev underkastet yderligere granskning i OECD's »Tax challenges Arising from Digitalisation — Interim Report 2018«. Da den digitale transformation af økonomien tager fart, er der et stigende behov for at finde løsninger for at sikre en retfærdig og effektiv beskatning af digitale virksomheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

I rapporten om BEPS-aktion 1, »Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy« (»Håndtering af udfordringerne ved den digitale økonomi«), som OECD udsendte i oktober 2015, fastsættes en række forskellige tilgange til beskatning af den digitale økonomi, som blev underkastet yderligere granskning i OECD's »Tax challenges Arising from Digitalisation — Interim Report 2018«. Da den digitale transformation af økonomien tager fart, er der et stigende behov for at finde løsninger for at sikre en retfærdig og effektiv beskatning af digitale virksomheder.

| (2) | I rapporten om BEPS-aktion 1, »Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy« (»Håndtering af udfordringerne ved den digitale økonomi«), som OECD udsendte i oktober 2015, fastsættes en række forskellige tilgange til beskatning af den digitale økonomi, som blev underkastet yderligere granskning i OECD's »Tax challenges Arising from Digitalisation — Interim Report 2018«. Da den digitale transformation af økonomien tager fart, er der et stigende
  og akut
  behov for at finde løsninger for at sikre en retfærdig og effektiv beskatning af digitale virksomheder.
  OECD's arbejde med beskatning af digital økonomi har imidlertid til dato ikke ført til tilstrækkelige fremskridt, hvilket understreger behovet for at gå videre med denne sag på EU-niveau. Uanset udfordringerne med at opnå en global aftale og Unionens tiltag med dette direktiv bør en sådan aftale fortsat ihærdigt forfølges. Medlemsstaterne vil imidlertid i fravær af en fælles EU-tilgang vedtage ensidige løsninger, hvilket vil føre til retsusikkerhed og være vanskeligt at håndtere for virksomheder, der opererer på tværs af grænserne, og for skattemyndigheder. Som efterlyst af Europa-Parlamentets Undersøgelsesudvalg om Hvidvaskning af Penge, Skatteundgåelse og Skatteunddragelse (PANA) og dets Særlige Udvalg om Afgørelser i Skattespørgsmål og Andre Foranstaltninger af Lignende Art eller Lignende Virkning (TAXE 2) bør der etableres et skatteorgan under FN med beføjelser til at fungere som forum for debatter og diskussioner vedrørende globale aftaler og andre spørgsmål relateret til det internationale skattesystem. |
| --- | --- |

(2)

I rapporten om BEPS-aktion 1, »Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy« (»Håndtering af udfordringerne ved den digitale økonomi«), som OECD udsendte i oktober 2015, fastsættes en række forskellige tilgange til beskatning af den digitale økonomi, som blev underkastet yderligere granskning i OECD's »Tax challenges Arising from Digitalisation — Interim Report 2018«. Da den digitale transformation af økonomien tager fart, er der et stigende
  og akut
  behov for at finde løsninger for at sikre en retfærdig og effektiv beskatning af digitale virksomheder.
  OECD's arbejde med beskatning af digital økonomi har imidlertid til dato ikke ført til tilstrækkelige fremskridt, hvilket understreger behovet for at gå videre med denne sag på EU-niveau. Uanset udfordringerne med at opnå en global aftale og Unionens tiltag med dette direktiv bør en sådan aftale fortsat ihærdigt forfølges. Medlemsstaterne vil imidlertid i fravær af en fælles EU-tilgang vedtage ensidige løsninger, hvilket vil føre til retsusikkerhed og være vanskeligt at håndtere for virksomheder, der opererer på tværs af grænserne, og for skattemyndigheder. Som efterlyst af Europa-Parlamentets Undersøgelsesudvalg om Hvidvaskning af Penge, Skatteundgåelse og Skatteunddragelse (PANA) og dets Særlige Udvalg om Afgørelser i Skattespørgsmål og Andre Foranstaltninger af Lignende Art eller Lignende Virkning (TAXE 2) bør der etableres et skatteorgan under FN med beføjelser til at fungere som forum for debatter og diskussioner vedrørende globale aftaler og andre spørgsmål relateret til det internationale skattesystem.

Ændring 4

Forslag til direktiv

Betragtning 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (3a) | Europa-Parlamentet konkluderede i sine endelige beretninger fra Undersøgelsesudvalget om Hvidvaskning af Penge, Skatteundgåelse og Skatteunddragelse og Det Særlige Udvalg om Afgørelser i Skattespørgsmål og Andre Foranstaltninger af Lignende Art eller Lignende Virkning, at det er nødvendigt at gøre noget ved de skattemæssige udfordringer i forbindelse med den digitale økonomi. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3a)

Europa-Parlamentet konkluderede i sine endelige beretninger fra Undersøgelsesudvalget om Hvidvaskning af Penge, Skatteundgåelse og Skatteunddragelse og Det Særlige Udvalg om Afgørelser i Skattespørgsmål og Andre Foranstaltninger af Lignende Art eller Lignende Virkning, at det er nødvendigt at gøre noget ved de skattemæssige udfordringer i forbindelse med den digitale økonomi.

Ændring 5

Forslag til direktiv

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | I Det Europæiske Råds konklusioner af 19. oktober 2017 blev det understreget, at der er brug for et effektivt og retfærdigt skattesystem, der er egnet til den digitale tidsalder, og set frem til passende forslag fra Kommissionen i starten af 2018 (15). I Økofinrådets konklusioner af 5. december 2017 blev det understreget, at en globalt accepteret definition af fast driftssted og de dertil knyttede regler om fastsættelse af intern afregningspris og fordeling af overskud også fortsat bør spille en afgørende rolle i forbindelse med håndteringen af udfordringerne ved beskatning af den digitale økonomis overskud, og der blev tilskyndet til tæt samarbejde mellem EU, OECD og andre internationale partnere herom (16). Derfor bør de forskellige gældende selskabsskatter i medlemsstaterne præciseres. I disse regler bør definitionen af et fast driftssted udbygges, og de bør omfatte beskatningsmæssig tilknytning for en væsentlig digital tilstedeværelse til de respektive jurisdiktioner. Desuden bør de generelle principper for henførslen af skattepligtige overskud til en sådan digital tilstedeværelse fastlægges. I princippet bør disse regler finde anvendelse på alle selskabsskattesubjekter, uanset hvor de er skattemæssigt hjemmehørende, og om det er i eller uden for Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

I Det Europæiske Råds konklusioner af 19. oktober 2017 blev det understreget, at der er brug for et effektivt og retfærdigt skattesystem, der er egnet til den digitale tidsalder, og set frem til passende forslag fra Kommissionen i starten af 2018 (15). I Økofinrådets konklusioner af 5. december 2017 blev det understreget, at en globalt accepteret definition af fast driftssted og de dertil knyttede regler om fastsættelse af intern afregningspris og fordeling af overskud også fortsat bør spille en afgørende rolle i forbindelse med håndteringen af udfordringerne ved beskatning af den digitale økonomis overskud, og der blev tilskyndet til tæt samarbejde mellem EU, OECD og andre internationale partnere herom (16). Derfor bør de forskellige gældende selskabsskatter i medlemsstaterne præciseres. I disse regler bør definitionen af et fast driftssted udbygges, og de bør omfatte beskatningsmæssig tilknytning for en væsentlig digital tilstedeværelse til de respektive jurisdiktioner. Desuden bør de generelle principper for henførslen af skattepligtige overskud til en sådan digital tilstedeværelse fastlægges. I princippet bør disse regler finde anvendelse på alle selskabsskattesubjekter, uanset hvor de er skattemæssigt hjemmehørende, og om det er i eller uden for Unionen.

| (4) | I Det Europæiske Råds konklusioner af 19. oktober 2017 blev det understreget, at der er brug for et effektivt og retfærdigt skattesystem, der er egnet til den digitale tidsalder, og set frem til passende forslag fra Kommissionen i starten af 2018 (15). I Økofinrådets konklusioner af 5. december 2017 blev det understreget, at en globalt accepteret definition af fast driftssted og de dertil knyttede regler om fastsættelse af intern afregningspris og fordeling af overskud også fortsat bør spille en afgørende rolle i forbindelse med håndteringen af udfordringerne ved beskatning af den digitale økonomis overskud, og der blev tilskyndet til tæt samarbejde mellem EU, OECD og andre internationale partnere herom (16). Derfor bør de forskellige gældende selskabsskatter i medlemsstaterne præciseres. I disse regler bør definitionen af et fast driftssted udbygges, og de bør omfatte beskatningsmæssig tilknytning for en væsentlig digital tilstedeværelse til de respektive jurisdiktioner. Desuden bør de generelle principper for henførslen af skattepligtige overskud til en sådan digital tilstedeværelse fastlægges. I princippet bør disse regler finde anvendelse på alle selskabsskattesubjekter, uanset hvor
  store de er, og hvor
  de er skattemæssigt hjemmehørende, og om det er i eller uden for Unionen.
  De i dette direktiv fastsatte fælles bestemmelser opfordrer endvidere til en bredere harmonisering af selskabsskattegrundlaget for alle selskaber i EU. Af denne årsag bør dette direktiv ikke hæmme eller forsinke arbejdet med forslaget om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag. |
| --- | --- |

(4)

I Det Europæiske Råds konklusioner af 19. oktober 2017 blev det understreget, at der er brug for et effektivt og retfærdigt skattesystem, der er egnet til den digitale tidsalder, og set frem til passende forslag fra Kommissionen i starten af 2018 (15). I Økofinrådets konklusioner af 5. december 2017 blev det understreget, at en globalt accepteret definition af fast driftssted og de dertil knyttede regler om fastsættelse af intern afregningspris og fordeling af overskud også fortsat bør spille en afgørende rolle i forbindelse med håndteringen af udfordringerne ved beskatning af den digitale økonomis overskud, og der blev tilskyndet til tæt samarbejde mellem EU, OECD og andre internationale partnere herom (16). Derfor bør de forskellige gældende selskabsskatter i medlemsstaterne præciseres. I disse regler bør definitionen af et fast driftssted udbygges, og de bør omfatte beskatningsmæssig tilknytning for en væsentlig digital tilstedeværelse til de respektive jurisdiktioner. Desuden bør de generelle principper for henførslen af skattepligtige overskud til en sådan digital tilstedeværelse fastlægges. I princippet bør disse regler finde anvendelse på alle selskabsskattesubjekter, uanset hvor
  store de er, og hvor
  de er skattemæssigt hjemmehørende, og om det er i eller uden for Unionen.
  De i dette direktiv fastsatte fælles bestemmelser opfordrer endvidere til en bredere harmonisering af selskabsskattegrundlaget for alle selskaber i EU. Af denne årsag bør dette direktiv ikke hæmme eller forsinke arbejdet med forslaget om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag.

Ændring 6

Forslag til direktiv

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | Reglerne bør dog ikke gælde for enheder, der er skattemæssigt hjemmehørende i en jurisdiktion uden for Unionen, og som den medlemsstat, hvori der er tale om en væsentlig digital tilstedeværelse, har en gældende dobbeltbeskatningsoverenskomst med, medmindre overenskomsten omfatter bestemmelser om væsentlig digital tilstedeværelse, der giver rettigheder og forpligtelser med hensyn til den pågældende jurisdiktion uden for Unionen tilsvarende dem, som indføres ved dette direktiv. Dette er med henblik på at undgå eventuelle konflikter med dobbeltbeskatningsoverenskomster med jurisdiktioner uden for Unionen, da jurisdiktioner uden for Unionen i almindelighed ikke er bundet af EU-retten. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Reglerne bør dog ikke gælde for enheder, der er skattemæssigt hjemmehørende i en jurisdiktion uden for Unionen, og som den medlemsstat, hvori der er tale om en væsentlig digital tilstedeværelse, har en gældende dobbeltbeskatningsoverenskomst med, medmindre overenskomsten omfatter bestemmelser om væsentlig digital tilstedeværelse, der giver rettigheder og forpligtelser med hensyn til den pågældende jurisdiktion uden for Unionen tilsvarende dem, som indføres ved dette direktiv. Dette er med henblik på at undgå eventuelle konflikter med dobbeltbeskatningsoverenskomster med jurisdiktioner uden for Unionen, da jurisdiktioner uden for Unionen i almindelighed ikke er bundet af EU-retten.

| (5) | Reglerne bør dog ikke gælde for enheder, der er skattemæssigt hjemmehørende i en jurisdiktion uden for Unionen, og som den medlemsstat, hvori der er tale om en væsentlig digital tilstedeværelse, har en gældende dobbeltbeskatningsoverenskomst med, medmindre overenskomsten omfatter bestemmelser om væsentlig digital tilstedeværelse, der giver rettigheder og forpligtelser med hensyn til den pågældende jurisdiktion uden for Unionen tilsvarende dem, som indføres ved dette direktiv. Dette er med henblik på at undgå eventuelle konflikter med dobbeltbeskatningsoverenskomster med jurisdiktioner uden for Unionen, da jurisdiktioner uden for Unionen i almindelighed ikke er bundet af EU-retten.
  For at bestemmelserne i dette direktiv kan være fuldt ud effektive, bør medlemsstaterne ikke desto mindre indtrængende opfordres til, hvor det er nødvendigt, at tilpasse deres gældende dobbeltbeskatningsoverenskomster med henblik på at inkludere bestemmelser om en væsentlig digital tilstedeværelse, der skaber rettigheder og forpligtelser i jurisdiktioner uden for EU svarende til dem, som indføres med dette direktiv. Kommissionen kan fremsætte et forslag om indførelse af en skatteoverenskomstændringsmodel for Unionen, der skal anvendes til at tilpasse de tusinder af bilaterale overenskomster, som er indgået af de enkelte medlemsstater. |
| --- | --- |

(5)

Reglerne bør dog ikke gælde for enheder, der er skattemæssigt hjemmehørende i en jurisdiktion uden for Unionen, og som den medlemsstat, hvori der er tale om en væsentlig digital tilstedeværelse, har en gældende dobbeltbeskatningsoverenskomst med, medmindre overenskomsten omfatter bestemmelser om væsentlig digital tilstedeværelse, der giver rettigheder og forpligtelser med hensyn til den pågældende jurisdiktion uden for Unionen tilsvarende dem, som indføres ved dette direktiv. Dette er med henblik på at undgå eventuelle konflikter med dobbeltbeskatningsoverenskomster med jurisdiktioner uden for Unionen, da jurisdiktioner uden for Unionen i almindelighed ikke er bundet af EU-retten.
  For at bestemmelserne i dette direktiv kan være fuldt ud effektive, bør medlemsstaterne ikke desto mindre indtrængende opfordres til, hvor det er nødvendigt, at tilpasse deres gældende dobbeltbeskatningsoverenskomster med henblik på at inkludere bestemmelser om en væsentlig digital tilstedeværelse, der skaber rettigheder og forpligtelser i jurisdiktioner uden for EU svarende til dem, som indføres med dette direktiv. Kommissionen kan fremsætte et forslag om indførelse af en skatteoverenskomstændringsmodel for Unionen, der skal anvendes til at tilpasse de tusinder af bilaterale overenskomster, som er indgået af de enkelte medlemsstater.

Ændring 9

Forslag til direktiv

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | Hovedformålet med dette direktiv er at forbedre det indre markeds modstandsevne som helhed med henblik på at imødegå udfordringerne i forbindelse med beskatning af den digitale økonomi. Dette mål kan ikke i tilstrækkelig grad nås af medlemsstaterne, hvis de handler hver for sig, fordi digitale virksomheder kan operere på tværs af grænserne uden fysisk tilstedeværelse i en jurisdiktion, og der er derfor behov for regler til at sikre, at de betaler skat i de jurisdiktioner, hvor de skaber overskud. I betragtning af denne grænseoverskridende dimension skaber et initiativ på Unionsplan merværdi sammenlignet med, hvad der ville kunne opnås med forskellige nationale foranstaltninger. Det er nødvendigt med et fælles initiativ i hele det indre marked, så reglerne om væsentlig digital tilstedeværelse anvendes harmoniseret i Unionen. Hvis medlemsstaterne hver især ensidigt benytter forskellige tilgange, kan disse vise sig ineffektive og bidrage til fragmentering af det indre marked ved at skabe divergerende nationale politikker, forvridninger og skattemæssige hindringer for virksomheder i Unionen. Idet målene for dette direktiv bedre kan nås på Unionsplan, kan Unionen vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

Hovedformålet med dette direktiv er at forbedre det indre markeds modstandsevne som helhed med henblik på at imødegå udfordringerne i forbindelse med beskatning af den digitale økonomi. Dette mål kan ikke i tilstrækkelig grad nås af medlemsstaterne, hvis de handler hver for sig, fordi digitale virksomheder kan operere på tværs af grænserne uden fysisk tilstedeværelse i en jurisdiktion, og der er derfor behov for regler til at sikre, at de betaler skat i de jurisdiktioner, hvor de skaber overskud. I betragtning af denne grænseoverskridende dimension skaber et initiativ på Unionsplan merværdi sammenlignet med, hvad der ville kunne opnås med forskellige nationale foranstaltninger. Det er nødvendigt med et fælles initiativ i hele det indre marked, så reglerne om væsentlig digital tilstedeværelse anvendes harmoniseret i Unionen. Hvis medlemsstaterne hver især ensidigt benytter forskellige tilgange, kan disse vise sig ineffektive og bidrage til fragmentering af det indre marked ved at skabe divergerende nationale politikker, forvridninger og skattemæssige hindringer for virksomheder i Unionen. Idet målene for dette direktiv bedre kan nås på Unionsplan, kan Unionen vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (8) | Hovedformålet med dette direktiv er at forbedre det indre markeds modstandsevne som helhed med henblik på at imødegå udfordringerne i forbindelse med beskatning af den digitale økonomi
  , samtidig med at princippet om skatteneutralitet og fri bevægelighed for tjenesteydelser på det indre marked respekteres og uden forskelsbehandling mellem virksomheder i og virksomheder uden for Unionen
  . Dette mål kan ikke i tilstrækkelig grad nås af medlemsstaterne, hvis de handler hver for sig, fordi digitale virksomheder kan operere på tværs af grænserne uden
  eller med kun mindre
  fysisk tilstedeværelse i en jurisdiktion, og der er derfor behov for regler til at sikre, at de betaler skat i de jurisdiktioner, hvor de skaber overskud. I betragtning af denne grænseoverskridende dimension skaber et initiativ på Unionsplan merværdi sammenlignet med, hvad der ville kunne opnås med forskellige nationale foranstaltninger. Det er nødvendigt med et fælles initiativ i hele det indre marked, så reglerne om væsentlig digital tilstedeværelse anvendes harmoniseret i Unionen. Hvis medlemsstaterne hver især ensidigt benytter forskellige tilgange, kan disse vise sig ineffektive og bidrage til fragmentering af det indre marked ved at skabe divergerende nationale politikker, forvridninger og skattemæssige hindringer for virksomheder i Unionen.
  Der bør derfor lægges særlig vægt på at sikre, at Unionens tilgang er retfærdig og ikke er diskriminerende over for en bestemt medlemsstat.
  Idet målene for dette direktiv bedre kan nås på Unionsplan, kan Unionen vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(8)

Hovedformålet med dette direktiv er at forbedre det indre markeds modstandsevne som helhed med henblik på at imødegå udfordringerne i forbindelse med beskatning af den digitale økonomi
  , samtidig med at princippet om skatteneutralitet og fri bevægelighed for tjenesteydelser på det indre marked respekteres og uden forskelsbehandling mellem virksomheder i og virksomheder uden for Unionen
  . Dette mål kan ikke i tilstrækkelig grad nås af medlemsstaterne, hvis de handler hver for sig, fordi digitale virksomheder kan operere på tværs af grænserne uden
  eller med kun mindre
  fysisk tilstedeværelse i en jurisdiktion, og der er derfor behov for regler til at sikre, at de betaler skat i de jurisdiktioner, hvor de skaber overskud. I betragtning af denne grænseoverskridende dimension skaber et initiativ på Unionsplan merværdi sammenlignet med, hvad der ville kunne opnås med forskellige nationale foranstaltninger. Det er nødvendigt med et fælles initiativ i hele det indre marked, så reglerne om væsentlig digital tilstedeværelse anvendes harmoniseret i Unionen. Hvis medlemsstaterne hver især ensidigt benytter forskellige tilgange, kan disse vise sig ineffektive og bidrage til fragmentering af det indre marked ved at skabe divergerende nationale politikker, forvridninger og skattemæssige hindringer for virksomheder i Unionen.
  Der bør derfor lægges særlig vægt på at sikre, at Unionens tilgang er retfærdig og ikke er diskriminerende over for en bestemt medlemsstat.
  Idet målene for dette direktiv bedre kan nås på Unionsplan, kan Unionen vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

Ændring 10

Forslag til direktiv

Betragtning 8 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (8a) | Med henblik på at etablere en sammenhængende og konsekvent ramme for skattegrundlaget for alle selskaber bør begrebet væsentlig digital tilstedeværelse og de løsninger, der fremlægges i dette direktiv, også indgå som en integrerende del i Rådets direktiv om et fælles selskabsskattegrundlag og Rådets direktiv om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8a)

Med henblik på at etablere en sammenhængende og konsekvent ramme for skattegrundlaget for alle selskaber bør begrebet væsentlig digital tilstedeværelse og de løsninger, der fremlægges i dette direktiv, også indgå som en integrerende del i Rådets direktiv om et fælles selskabsskattegrundlag og Rådets direktiv om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag.

Ændring 40

Forslag til direktiv

Betragtning 8 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (8b) | Såfremt forslaget ikke resulterer i en aftale og dermed ikke er i stand til at eliminere konkurrenceforvridninger og skattemæssige hindringer for virksomheder i EU, bør Kommissionen fremsætte et nyt forslag baseret på artikel 116 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvorefter Europa-Parlamentet og Rådet i henhold til den almindelige lovgivningsprocedure udsteder de nødvendige direktiver. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8b)

Såfremt forslaget ikke resulterer i en aftale og dermed ikke er i stand til at eliminere konkurrenceforvridninger og skattemæssige hindringer for virksomheder i EU, bør Kommissionen fremsætte et nyt forslag baseret på artikel 116 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvorefter Europa-Parlamentet og Rådet i henhold til den almindelige lovgivningsprocedure udsteder de nødvendige direktiver.

Ændring 11

Forslag til direktiv

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | Enhver behandling af personoplysninger i forbindelse med nærværende direktiv bør gennemføres i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (17), herunder forpligtelsen til at gennemføre passende tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at opfylde forpligtelserne i denne forordning, navnlig forpligtelserne vedrørende behandlingens lovlighed, sikkerheden i forbindelse med behandlingsaktiviteterne, udlevering af oplysninger og registreredes rettigheder samt databeskyttelse gennem design og databeskyttelse gennem standardindstillinger. Personoplysninger bør så vidt muligt anonymiseres. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

Enhver behandling af personoplysninger i forbindelse med nærværende direktiv bør gennemføres i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (17), herunder forpligtelsen til at gennemføre passende tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at opfylde forpligtelserne i denne forordning, navnlig forpligtelserne vedrørende behandlingens lovlighed, sikkerheden i forbindelse med behandlingsaktiviteterne, udlevering af oplysninger og registreredes rettigheder samt databeskyttelse gennem design og databeskyttelse gennem standardindstillinger. Personoplysninger bør så vidt muligt anonymiseres.

| (9) | Enhver behandling af personoplysninger i forbindelse med nærværende direktiv bør gennemføres i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (17), herunder forpligtelsen til at gennemføre passende tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at opfylde forpligtelserne i denne forordning, navnlig forpligtelserne vedrørende behandlingens lovlighed, sikkerheden i forbindelse med behandlingsaktiviteterne, udlevering af oplysninger og registreredes rettigheder samt databeskyttelse gennem design og databeskyttelse gennem standardindstillinger
  under behørigt hensyntagen til nødvendigheds- og proportionalitetsprincippet
  . Personoplysninger bør så vidt muligt anonymiseres.
  De data, som kan indsamles fra brugerne med henblik på anvendelse af bestemmelserne i dette direktiv, bør være strengt begrænset til data, som angiver den medlemsstat, hvor brugerne befinder sig, uden mulighed for identifikation af brugeren. |
| --- | --- |

(9)

Enhver behandling af personoplysninger i forbindelse med nærværende direktiv bør gennemføres i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (17), herunder forpligtelsen til at gennemføre passende tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at opfylde forpligtelserne i denne forordning, navnlig forpligtelserne vedrørende behandlingens lovlighed, sikkerheden i forbindelse med behandlingsaktiviteterne, udlevering af oplysninger og registreredes rettigheder samt databeskyttelse gennem design og databeskyttelse gennem standardindstillinger
  under behørigt hensyntagen til nødvendigheds- og proportionalitetsprincippet
  . Personoplysninger bør så vidt muligt anonymiseres.
  De data, som kan indsamles fra brugerne med henblik på anvendelse af bestemmelserne i dette direktiv, bør være strengt begrænset til data, som angiver den medlemsstat, hvor brugerne befinder sig, uden mulighed for identifikation af brugeren.

Ændring 12

Forslag til direktiv

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Fem
  år efter dette direktivs ikrafttræden bør Kommissionen foretage en evaluering af
  dets gennemførelse
  og aflægge rapport til Rådet herom. Medlemsstaterne bør meddele Kommissionen alle oplysninger, der er nødvendige for denne evaluering. Der bør nedsættes et rådgivende Digiskat-Udvalg med det formål at undersøge spørgsmål om direktivets anvendelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Fem
  år efter dette direktivs ikrafttræden bør Kommissionen foretage en evaluering af
  dets gennemførelse
  og aflægge rapport til Rådet herom. Medlemsstaterne bør meddele Kommissionen alle oplysninger, der er nødvendige for denne evaluering. Der bør nedsættes et rådgivende Digiskat-Udvalg med det formål at undersøge spørgsmål om direktivets anvendelse.

| (10) | Kommissionen bør foretage en evaluering af
  gennemførelsen af
  dette
  direktiv senest den... [tre
  år efter
  datoen for
  dette direktivs ikrafttræden] og aflægge rapport til
  Europa-Parlamentet og
  Rådet herom
  , navnlig vedrørende den administrative byrde og de yderligere omkostninger for virksomhederne og i særdeleshed små og mellemstore virksomheder (SMV’er), det i dette direktiv indførte beskatningssystems indvirkning på medlemsstaternes indtægter, indvirkningen på brugernes personoplysninger og indvirkningen på det indre marked som helhed, særlig med hensyn til potentiel konkurrenceforvridning mellem virksomheder, som er underlagt de nye bestemmelser, der er fastsat i dette direktiv. Det bør i forbindelse med revisionen også undersøges, om de typer af tjenester, der er omfattet af dette direktiv, eller definitionen af en væsentlig digital tilstedeværelse bør ændres
  . Medlemsstaterne bør meddele Kommissionen alle oplysninger, der er nødvendige for denne evaluering. Der bør nedsættes et rådgivende Digiskat-Udvalg med det formål at undersøge spørgsmål om direktivets anvendelse.
  Det pågældende udvalg bør offentliggøre sine dagsordener, og det bør inden udvælgelsen af udvalgets medlemmer sikres, at de ikke har nogen interessekonflikter. En observatør fra Europa-Parlamentet bør inviteres til at deltage i udvalgets møder. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen bør foretage en evaluering af
  gennemførelsen af
  dette
  direktiv senest den... [tre
  år efter
  datoen for
  dette direktivs ikrafttræden] og aflægge rapport til
  Europa-Parlamentet og
  Rådet herom
  , navnlig vedrørende den administrative byrde og de yderligere omkostninger for virksomhederne og i særdeleshed små og mellemstore virksomheder (SMV’er), det i dette direktiv indførte beskatningssystems indvirkning på medlemsstaternes indtægter, indvirkningen på brugernes personoplysninger og indvirkningen på det indre marked som helhed, særlig med hensyn til potentiel konkurrenceforvridning mellem virksomheder, som er underlagt de nye bestemmelser, der er fastsat i dette direktiv. Det bør i forbindelse med revisionen også undersøges, om de typer af tjenester, der er omfattet af dette direktiv, eller definitionen af en væsentlig digital tilstedeværelse bør ændres
  . Medlemsstaterne bør meddele Kommissionen alle oplysninger, der er nødvendige for denne evaluering. Der bør nedsættes et rådgivende Digiskat-Udvalg med det formål at undersøge spørgsmål om direktivets anvendelse.
  Det pågældende udvalg bør offentliggøre sine dagsordener, og det bør inden udvælgelsen af udvalgets medlemmer sikres, at de ikke har nogen interessekonflikter. En observatør fra Europa-Parlamentet bør inviteres til at deltage i udvalgets møder.

Ændring 13

Forslag til direktiv

Betragtning 10 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (10a) | I betragtning af de administrative omkostninger, der er forbundet med en væsentlig digital tilstedeværelse, bør det sikres, at SMV'er ikke utilsigtet bliver omfattet af dette direktivs anvendelsesområde. Kommissionen bør som led i revisionsprocessen undersøge, i hvilket omfang dette direktiv påvirker SMV'er negativt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10a)

I betragtning af de administrative omkostninger, der er forbundet med en væsentlig digital tilstedeværelse, bør det sikres, at SMV'er ikke utilsigtet bliver omfattet af dette direktivs anvendelsesområde. Kommissionen bør som led i revisionsprocessen undersøge, i hvilket omfang dette direktiv påvirker SMV'er negativt.

Ændring 14

Forslag til direktiv

Betragtning 12 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12a) | Da bestemmelserne i dette direktiv har til formål at tilvejebringe en permanent og omfattende løsning på spørgsmålet om digital beskatning, skal den midlertidige løsning for beskatning af digitale tjenester som fastsat i direktivet om et fælles system for en skat på indtægter fra levering af visse digitale tjenester automatisk ophøre med at finde anvendelse, så snart bestemmelserne i dette direktiv finder anvendelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12a)

Da bestemmelserne i dette direktiv har til formål at tilvejebringe en permanent og omfattende løsning på spørgsmålet om digital beskatning, skal den midlertidige løsning for beskatning af digitale tjenester som fastsat i direktivet om et fælles system for en skat på indtægter fra levering af visse digitale tjenester automatisk ophøre med at finde anvendelse, så snart bestemmelserne i dette direktiv finder anvendelse.

Ændring 15

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Dette direktiv finder anvendelse på enheder, uanset hvor de selskabsskattemæssigt er hjemmehørende, hvad enten det er i en medlemsstat eller i et tredjeland. | Dette direktiv finder anvendelse på enheder, uanset hvor
  store de er, og hvor
  de selskabsskattemæssigt er hjemmehørende, hvad enten det er i en medlemsstat eller i et tredjeland. |

Kommissionens forslag

Ændring

Dette direktiv finder anvendelse på enheder, uanset hvor de selskabsskattemæssigt er hjemmehørende, hvad enten det er i en medlemsstat eller i et tredjeland.

Dette direktiv finder anvendelse på enheder, uanset hvor
  store de er, og hvor
  de selskabsskattemæssigt er hjemmehørende, hvad enten det er i en medlemsstat eller i et tredjeland.

Ændring 19

Forslag til direktiv

Artikel 4 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Det bestemmes i hvilken medlemsstat en brugers udstyr anvendes på grundlag af den af udstyret benyttede internetprotokoladresse (IP-adresse) eller enhver anden geolokaliseringsmetode, der måtte være mere præcis. | 6.   Det bestemmes i hvilken medlemsstat en brugers udstyr anvendes på grundlag af den af udstyret benyttede internetprotokoladresse (IP-adresse) eller enhver anden geolokaliseringsmetode, der måtte være mere præcis
  uden at tillade identificering af brugeren i henhold til forordning (EU) 2016/679
  .
  Medlemsstaternes skattemyndigheder skal informeres om de metoder, der anvendes til at lokalisere brugerne. |

Kommissionens forslag

Ændring

6.   Det bestemmes i hvilken medlemsstat en brugers udstyr anvendes på grundlag af den af udstyret benyttede internetprotokoladresse (IP-adresse) eller enhver anden geolokaliseringsmetode, der måtte være mere præcis.

6.   Det bestemmes i hvilken medlemsstat en brugers udstyr anvendes på grundlag af den af udstyret benyttede internetprotokoladresse (IP-adresse) eller enhver anden geolokaliseringsmetode, der måtte være mere præcis
  uden at tillade identificering af brugeren i henhold til forordning (EU) 2016/679
  .
  Medlemsstaternes skattemyndigheder skal informeres om de metoder, der anvendes til at lokalisere brugerne.

Ændring 21

Ændring 21

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 — stk. 7 a (nyt)

Artikel 4 — stk. 7 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Et skattesubjekt er forpligtet til at give skattemyndighederne alle oplysninger, der er relevante for at fastslå den væsentlige digitale tilstedeværelse i overensstemmelse med denne artikel. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7a.
     
  Et skattesubjekt er forpligtet til at give skattemyndighederne alle oplysninger, der er relevante for at fastslå den væsentlige digitale tilstedeværelse i overensstemmelse med denne artikel.

Ændring 23

Ændring 23

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 5 — stk. 5 — litra a

Artikel 5 — stk. 5 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | indsamling, lagring, behandling, analyse, anvendelse og salg af brugerniveaudata |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

indsamling, lagring, behandling, analyse, anvendelse og salg af brugerniveaudata

| a) | indsamling, lagring, behandling, analyse,
  udnyttelse, overførelse,
  anvendelse og salg af brugerniveaudata |
| --- | --- |

a)

indsamling, lagring, behandling, analyse,
  udnyttelse, overførelse,
  anvendelse og salg af brugerniveaudata

udnyttelse, overførelse,

Ændring 25

Ændring 25

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 5 — stk. 6 a (nyt)

Artikel 5 — stk. 6 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Medlemsstaterne skal tildele tilstrækkeligt personale, ekspertise og budgetmidler til deres nationale skatteforvaltninger samt midler til uddannelse af personalet for at kunne henføre overskud til det faste driftssted og afspejle de digitale aktiviteter i den pågældende medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6a.
     
  Medlemsstaterne skal tildele tilstrækkeligt personale, ekspertise og budgetmidler til deres nationale skatteforvaltninger samt midler til uddannelse af personalet for at kunne henføre overskud til det faste driftssted og afspejle de digitale aktiviteter i den pågældende medlemsstat.

Ændring 26

Ændring 26

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 5 a (ny)

Artikel 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 5a





  1.
     
  Senest den ... [datoen for dette direktivs ikrafttræden] udsteder Kommissionen retningslinjer til skattemyndighederne for, hvordan en væsentlig digital tilstedeværelse og digitale tjenester identificeres, måles og beskattes. Disse regler harmoniseres i hele Unionen og udstedes på alle Unionens officielle sprog.






  2.
     
  På grundlag af de i stk. 1 omhandlede retningslinjer udsteder Kommissionen retningslinjer med en klar metode, ved hjælp af hvilken selskaber selv kan vurdere, om deres aktiviteter skal medregnes, og hvilke af deres aktiviteter der skal medregnes, i den væsentlige digitale tilstedeværelse. Disse retningslinjer udstedes på alle Unionens officielle sprog og gøres tilgængelige på Kommissionens websted. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 5a

1.
     
  Senest den ... [datoen for dette direktivs ikrafttræden] udsteder Kommissionen retningslinjer til skattemyndighederne for, hvordan en væsentlig digital tilstedeværelse og digitale tjenester identificeres, måles og beskattes. Disse regler harmoniseres i hele Unionen og udstedes på alle Unionens officielle sprog.

2.
     
  På grundlag af de i stk. 1 omhandlede retningslinjer udsteder Kommissionen retningslinjer med en klar metode, ved hjælp af hvilken selskaber selv kan vurdere, om deres aktiviteter skal medregnes, og hvilke af deres aktiviteter der skal medregnes, i den væsentlige digitale tilstedeværelse. Disse retningslinjer udstedes på alle Unionens officielle sprog og gøres tilgængelige på Kommissionens websted.

Ændring 27

Ændring 27

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 5 b (ny)

Artikel 5 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 5b




  Administrativt samarbejde




  Med henblik på at sikre ensartet anvendelse af dette direktiv i Den Europæiske Union skal udveksling af oplysninger om skatteanliggender ske automatisk og være obligatorisk, således som det er fastsat i Rådets direktiv 2011/16/EU. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 5b

Administrativt samarbejde

Med henblik på at sikre ensartet anvendelse af dette direktiv i Den Europæiske Union skal udveksling af oplysninger om skatteanliggender ske automatisk og være obligatorisk, således som det er fastsat i Rådets direktiv 2011/16/EU.

Ændring 28

Ændring 28

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 6 — overskrift

Artikel 6 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Revision | Gennemførelsesrapport og
  revision |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Revision

Gennemførelsesrapport og
  revision

Gennemførelsesrapport og

Ændring 29

Ændring 29

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 6 — stk. 1

Artikel 6 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  Fem
  år efter dette direktivs ikrafttræden foretager Kommissionen en evaluering af dets gennemførelse og aflægger rapport til Rådet herom. | 1.   
  [Tre
  år efter
  datoen for
  dette direktivs ikrafttræden] foretager Kommissionen en evaluering af dets gennemførelse og aflægger rapport til
  Europa-Parlamentet og
  Rådet herom.
  Der lægges i rapporten særlig vægt på den administrative byrde og de yderligere omkostninger for virksomhederne og i særdeleshed SMV'er, det i dette direktiv indførte beskatningssystems indvirkning på medlemsstaternes indtægter, indvirkningen på brugernes personoplysninger og indvirkningen på det indre marked som helhed, særlig med hensyn til potentiel konkurrenceforvridning mellem virksomheder, som er underlagt de nye bestemmelser, der er fastsat i dette direktiv. Det undersøges i rapporten også, om de typer af tjenester, der er omfattet af dette direktiv, eller definitionen af en væsentlig digital tilstedeværelse bør ændres. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   
  Fem
  år efter dette direktivs ikrafttræden foretager Kommissionen en evaluering af dets gennemførelse og aflægger rapport til Rådet herom.

1.   
  [Tre
  år efter
  datoen for
  dette direktivs ikrafttræden] foretager Kommissionen en evaluering af dets gennemførelse og aflægger rapport til
  Europa-Parlamentet og
  Rådet herom.
  Der lægges i rapporten særlig vægt på den administrative byrde og de yderligere omkostninger for virksomhederne og i særdeleshed SMV'er, det i dette direktiv indførte beskatningssystems indvirkning på medlemsstaternes indtægter, indvirkningen på brugernes personoplysninger og indvirkningen på det indre marked som helhed, særlig med hensyn til potentiel konkurrenceforvridning mellem virksomheder, som er underlagt de nye bestemmelser, der er fastsat i dette direktiv. Det undersøges i rapporten også, om de typer af tjenester, der er omfattet af dette direktiv, eller definitionen af en væsentlig digital tilstedeværelse bør ændres.

Ændring 30

Ændring 30

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 6 a (ny)

Artikel 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 6a |
| | Udøvelse af de delegerede beføjelser |
| | 1.
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser. |
| | 2.
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra... [datoen for dette direktivs ikrafttræden]. |
| | 3.
     
  Den omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af den beføjelse, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Afgørelsen får virkning dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. |
| | 4.
     
  Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den Rådet meddelelse herom. |
| | 5.
     
  En vedtaget delegeret retsakt træder kun i kraft, hvis Rådet ikke har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Rådet, eller hvis Rådet inden udløbet af denne frist har informeret Kommissionen om, at det ikke agter at gøre indsigelse. Fristen kan forlænges med to måneder på Rådets initiativ. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 6a

Artikel 6a

Udøvelse af de delegerede beføjelser

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra... [datoen for dette direktivs ikrafttræden].

3.
     
  Den omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af den beføjelse, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Afgørelsen får virkning dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.
     
  Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den Rådet meddelelse herom.

5.
     
  En vedtaget delegeret retsakt træder kun i kraft, hvis Rådet ikke har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Rådet, eller hvis Rådet inden udløbet af denne frist har informeret Kommissionen om, at det ikke agter at gøre indsigelse. Fristen kan forlænges med to måneder på Rådets initiativ.

Ændring 31

Ændring 31

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 6 b (ny)

Artikel 6 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 6b




  Klage




  Virksomhederne — både dem i og dem uden for Unionen — kan klage over afgørelsen om, at de tjenester, de yder, er digitale tjenester i henhold til national ret. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 6b

Klage

Virksomhederne — både dem i og dem uden for Unionen — kan klage over afgørelsen om, at de tjenester, de yder, er digitale tjenester i henhold til national ret.

Ændring 32

Ændring 32

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 6 c (ny)

Artikel 6 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 6c




  Underretning af Europa-Parlamentet




  Europa-Parlamentet underrettes om Kommissionens vedtagelse af delegerede retsakter, om enhver indsigelse mod dem og om Rådets tilbagekaldelse af delegationen af beføjelser. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 6c

Underretning af Europa-Parlamentet

Europa-Parlamentet underrettes om Kommissionens vedtagelse af delegerede retsakter, om enhver indsigelse mod dem og om Rådets tilbagekaldelse af delegationen af beføjelser.

Ændring 33

Ændring 33

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 6 d (ny)

Artikel 6 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 6d




  Mandat til Kommissionen til at forhandle beskatningsoverenskomster med tredjelande




  Medlemsstaterne uddelegerer beføjelser til Kommissionen til på deres vegne at forhandle om revision eller vedtagelse af beskatningsoverenskomster med tredjelande i overensstemmelse med de i dette direktiv fastsatte bestemmelser, navnlig med henblik på at tilføje definitionen af en væsentlig digital tilstedeværelse i skattemæssig henseende. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 6d

Mandat til Kommissionen til at forhandle beskatningsoverenskomster med tredjelande

Medlemsstaterne uddelegerer beføjelser til Kommissionen til på deres vegne at forhandle om revision eller vedtagelse af beskatningsoverenskomster med tredjelande i overensstemmelse med de i dette direktiv fastsatte bestemmelser, navnlig med henblik på at tilføje definitionen af en væsentlig digital tilstedeværelse i skattemæssig henseende.

Ændring 34

Ændring 34

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 7 — stk. 2

Artikel 7 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Digiskat-Udvalget består af repræsentanter for medlemsstaterne og Kommissionen. Udvalgets formand skal være en repræsentant for Kommissionen. Kommissionen varetager udvalgets sekretariatsopgaver. | 2.   Digiskat-Udvalget består af repræsentanter for medlemsstaterne og Kommissionen
  og en observatør fra Europa-Parlamentet
  . Udvalgets formand skal være en repræsentant for Kommissionen. Kommissionen varetager udvalgets sekretariatsopgaver.
  Udvalget offentliggør sine dagsordener, og det kontrolleres, at deltagerne ikke har nogen interessekonflikter, inden de udvælges. Interessenter, herunder arbejdsmarkedets parter, kan deltage i relevante møder som observatører. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Digiskat-Udvalget består af repræsentanter for medlemsstaterne og Kommissionen. Udvalgets formand skal være en repræsentant for Kommissionen. Kommissionen varetager udvalgets sekretariatsopgaver.

2.   Digiskat-Udvalget består af repræsentanter for medlemsstaterne og Kommissionen
  og en observatør fra Europa-Parlamentet
  . Udvalgets formand skal være en repræsentant for Kommissionen. Kommissionen varetager udvalgets sekretariatsopgaver.
  Udvalget offentliggør sine dagsordener, og det kontrolleres, at deltagerne ikke har nogen interessekonflikter, inden de udvælges. Interessenter, herunder arbejdsmarkedets parter, kan deltage i relevante møder som observatører.

Ændring 35

Ændring 35

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 7 — stk. 4

Artikel 7 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Digiskat-Udvalget undersøger spørgsmål om anvendelsen af dette direktiv, som rejses af udvalgets formand, enten på dennes eget initiativ eller på anmodning af en repræsentant for en medlemsstat, og underretter Kommissionen om sine konklusioner. | 4.   Digiskat-Udvalget undersøger spørgsmål om anvendelsen af dette direktiv, som rejses af udvalgets formand, enten på dennes eget initiativ eller på anmodning af
  Europa-Parlamentet eller
  en repræsentant for en medlemsstat, og underretter Kommissionen om sine konklusioner. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Digiskat-Udvalget undersøger spørgsmål om anvendelsen af dette direktiv, som rejses af udvalgets formand, enten på dennes eget initiativ eller på anmodning af en repræsentant for en medlemsstat, og underretter Kommissionen om sine konklusioner.

4.   Digiskat-Udvalget undersøger spørgsmål om anvendelsen af dette direktiv, som rejses af udvalgets formand, enten på dennes eget initiativ eller på anmodning af
  Europa-Parlamentet eller
  en repræsentant for en medlemsstat, og underretter Kommissionen om sine konklusioner.

Ændring 36

Ændring 36

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 7 — stk. 4 — afsnit 1 a (nyt)

Artikel 7 — stk. 4 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Digiskat-Udvalget udarbejder en årlig rapport om sine aktiviteter og resultater og deler denne rapport med Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Digiskat-Udvalget udarbejder en årlig rapport om sine aktiviteter og resultater og deler denne rapport med Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen.

Digiskat-Udvalget udarbejder en årlig rapport om sine aktiviteter og resultater og deler denne rapport med Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen.

Ændring 37

Ændring 37

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 7 — stk. 4 a (nyt)

Artikel 7 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Digiskat-Udvalget verificerer og kontrollerer, at dette direktiv gennemføres korrekt af virksomhederne. Det skal kunne indsamle data og bruge de data, det har indsamlet fra de nationale skattemyndigheder, til dets undersøgelse af, hvorvidt reglerne for en væsentlig digital tilstedeværelse gennemføres korrekt, og fungere som et organ, der letter samarbejdet mellem nationale skattemyndigheder for at minimere muligheden for dobbeltbeskatning og dobbelt ikkebeskatning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  Digiskat-Udvalget verificerer og kontrollerer, at dette direktiv gennemføres korrekt af virksomhederne. Det skal kunne indsamle data og bruge de data, det har indsamlet fra de nationale skattemyndigheder, til dets undersøgelse af, hvorvidt reglerne for en væsentlig digital tilstedeværelse gennemføres korrekt, og fungere som et organ, der letter samarbejdet mellem nationale skattemyndigheder for at minimere muligheden for dobbeltbeskatning og dobbelt ikkebeskatning.

Ændring 38

Ændring 38

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 8 — stk. 1

Artikel 8 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| De data, som kan indsamles fra brugerne med henblik på anvendelse af bestemmelserne i dette direktiv, skal begrænses til data, som angiver den medlemsstat, hvor brugerne befinder sig, uden mulighed for identifikation af disse brugere. | De data, som kan indsamles fra brugerne med henblik på anvendelse af bestemmelserne i dette direktiv, skal begrænses til data, som angiver den medlemsstat, hvor brugerne befinder sig, uden mulighed for identifikation af disse brugere.
  Enhver behandling af personoplysninger med det formål at anvende dette direktiv skal fuldt ud overholde forordning (EU) 2016/679. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

De data, som kan indsamles fra brugerne med henblik på anvendelse af bestemmelserne i dette direktiv, skal begrænses til data, som angiver den medlemsstat, hvor brugerne befinder sig, uden mulighed for identifikation af disse brugere.

De data, som kan indsamles fra brugerne med henblik på anvendelse af bestemmelserne i dette direktiv, skal begrænses til data, som angiver den medlemsstat, hvor brugerne befinder sig, uden mulighed for identifikation af disse brugere.
  Enhver behandling af personoplysninger med det formål at anvende dette direktiv skal fuldt ud overholde forordning (EU) 2016/679.

Enhver behandling af personoplysninger med det formål at anvende dette direktiv skal fuldt ud overholde forordning (EU) 2016/679.

Ændring 39

Ændring 39

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 9 a (ny)

Artikel 9 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 9a




  Sammenhæng med skat på indtægter fra digitale tjenester




  Så snart dette direktiv finder anvendelse, udløber direktivet om et fælles system for en skat på indtægter fra levering af visse digitale tjenester automatisk. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 9a

Sammenhæng med skat på indtægter fra digitale tjenester

Så snart dette direktiv finder anvendelse, udløber direktivet om et fælles system for en skat på indtægter fra levering af visse digitale tjenester automatisk.

---

(15)  Det Europæiske Råds møde (19. oktober 2017) — konklusioner (dok. EUCO 14/17).

15

(16)  Rådets konklusioner af 5. december 2017 om tackling af udfordringerne ved beskatning af den digitale økonomis overskud (FISC 346 ECOFIN 1092).

16

(15)  Det Europæiske Råds møde (19. oktober 2017) — konklusioner (dok. EUCO 14/17).

15

(16)  Rådets konklusioner af 5. december 2017 om tackling af udfordringerne ved beskatning af den digitale økonomis overskud (FISC 346 ECOFIN 1092).

16

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

17

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

17

---