# Europeiska unionens C 309/2012

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2012.309.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 309 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 55 årgången12 oktober 2012 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2012.309.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 309

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

55 årgången12 oktober 2012

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN
  Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan


  Det 23:e sammanträdet ägde rum i Horsens (Danmark) från den 28–30 maj 2012 |
| 2012/C 309/01 | Protokoll från sammanträdet måndagen den 28 maj 2012 | 1 |
| 2012/C 309/02 | Protokoll från sammanträdet tisdagen den 29 maj 2012 | 5 |
| 2012/C 309/03 | Protokoll från sammanträdet onsdagen den 30 maj 2012 | 8 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN
  Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan


  Det 23:e sammanträdet ägde rum i Horsens (Danmark) från den 28–30 maj 2012

Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan

Det 23:e sammanträdet ägde rum i Horsens (Danmark) från den 28–30 maj 2012

2012/C 309/01

Protokoll från sammanträdet måndagen den 28 maj 2012

1

2012/C 309/02

Protokoll från sammanträdet tisdagen den 29 maj 2012

5

2012/C 309/03

Protokoll från sammanträdet onsdagen den 30 maj 2012

8

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan Det 23:e sammanträdet ägde rum i Horsens (Danmark) från den 28–30 maj 2012

| 12.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 309/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 309/1

---

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET MÅNDAGEN DEN 28 MAJ 2012

2012/C 309/01

Innehåll

Högtidligt öppningssammanträde

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammanträde

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammansättning

Ackreditering av icke-parlamentariska ledamöter

| 1. | Godkännande av föredragningslistan (AP101.145) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Justering av protokollen från de två senaste sammanträdena vid den gemensamma parlamentariska församlingens tjugoandra sammanträde (EUT C 145, 23.5.2012) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Meddelanden från medordförandena inklusive beslut från presidiets sammanträde den 27 maj 2012 |
| --- | --- |

3.

| 4. | Uttalande av Andris Piebalgs, kommissionsledamot med ansvar för utveckling |
| --- | --- |

4.

| 5. | Diskussion med kommissionsledamot Andris Piebalgs – ögonkontaktsförfarandet |
| --- | --- |

5.

| 6. | Frågestund med frågor till kommissionen |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kommissionens åtgärder avseende de resolutioner som antogs vid den gemensamma parlamentariska församlingens tjugoandra sammanträde |
| --- | --- |

7.

| 8. | Prisvolatilitet – hur de globala marknaderna för jordbruksprodukter fungerar och hur de påverkar AVS-ländernas livsmedelsförsörjning
  Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel
  Medföredragande: Cornelius T. Mwalwanda (Malawi) och David Martin |
| --- | --- |

8.

Prisvolatilitet – hur de globala marknaderna för jordbruksprodukter fungerar och hur de påverkar AVS-ländernas livsmedelsförsörjning

Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel

Medföredragande: Cornelius T. Mwalwanda (Malawi) och David Martin

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET MÅNDAGEN DEN 28 MAJ 2012

(Sammanträdet öppnades kl. 11.00)

Högtidligt öppningssammanträde

Följande talade till församlingen:

Peter Sørensen, Horsens borgmästare, Mogens Lykketoft, Folketingets talman, Musikari Kombo, medordförande i den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen, Louis Michel, medordförande i den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen, och Helle Thorning-Schmidt, Danmarks statsminister.

(Sammanträdet ajournerades kl. 12.30 och återupptogs kl. 15.05)

ORDFÖRANDESKAP: Louis MICHEL

Medordförande

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammanträde

Medordföranden hälsade samtliga deltagare välkomna.

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammansättning

Medordföranden meddelade att förteckningen över den gemensamma parlamentariska församlingens ledamöter, som översänts av AVS-ländernas myndigheter och Europaparlamentet, skulle bifogas protokollet.

Ackreditering av icke-parlamentariska ledamöter

Medordföranden meddelade att tre ansökningar om ackreditering av icke-parlamentariska ledamöter hade mottagits. I enlighet med artikel 17.1 i Cotonouavtalet och artikel 1.2 i den gemensamma parlamentariska församlingens arbetsordning, och undantagsvis på grund av force majeure, ackrediterades Peceli V. Vocea, Fijis ambassadör, och Mamy Rakotoarivelo, övergångskongressens talman (Madagaskar).

1.   Godkännande av föredragningslistan (AP101.145)

Föredragningslistan godkändes i den form som framgår av detta protokoll.

2.   Justering av protokollen från de två senaste sammanträdena vid den gemensamma parlamentariska församlingens tjugoandra sammanträde (EUT C 145, 23.5.2012)

Protokollen justerades.

3.   Meddelanden från medordförandena inklusive beslut från presidiets sammanträde den 27 maj 2012

Medordföranden redogjorde för resultatet från presidiets sammanträde den 27 maj 2012.

Följande beslut fattades:

| a) | Följande betänkanden skulle utarbetas i de ständiga utskotten: | Utskottet för politiska frågor







  — | De hot som militärkupper återigen utgör mot demokrati och politisk stabilitet i AVS-länderna och världssamfundets roll |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Följande betänkanden skulle utarbetas i de ständiga utskotten:

Utskottet för politiska frågor

—

De hot som militärkupper återigen utgör mot demokrati och politisk stabilitet i AVS-länderna och världssamfundets roll

| | Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel







  — | Utvärdering av avtal om ekonomiskt partnerskap (titel ännu inte fastställd av utskottet) |
| --- | --- | --- |

Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel

—

Utvärdering av avtal om ekonomiskt partnerskap (titel ännu inte fastställd av utskottet)

| | Utskottet för sociala frågor och miljö







  — | Hälso- och sjukvårdspersonal i AVS-länderna |
| --- | --- | --- |

Utskottet för sociala frågor och miljö

—

Hälso- och sjukvårdspersonal i AVS-länderna

| b) | Resolutionen om Sudan och södra Sudan ska ersättas med en förklaring av medordförandena. |
| --- | --- |

b)

Resolutionen om Sudan och södra Sudan ska ersättas med en förklaring av medordförandena.

| c) | En diskussion utan resolution ska hållas om situationen i Guinea Bissau. |
| --- | --- |

c)

En diskussion utan resolution ska hållas om situationen i Guinea Bissau.

| d) | Det åttonde regionala mötet kommer att hållas i Samoa från den 18–20 juli 2012. |
| --- | --- |

d)

Det åttonde regionala mötet kommer att hållas i Samoa från den 18–20 juli 2012.

| e) | Alla regionala möten ska om möjligt hållas i respektive nationella parlament. Antalet diskussionsämnen ska begränsas för att möjliggöra mer fördjupade diskussioner och ge alla ledamöter möjlighet att yttra sig. |
| --- | --- |

e)

Alla regionala möten ska om möjligt hållas i respektive nationella parlament. Antalet diskussionsämnen ska begränsas för att möjliggöra mer fördjupade diskussioner och ge alla ledamöter möjlighet att yttra sig.

| f) | En informations- och undersökningsresa ska göras till Fiji efter det regionala mötet vid en ännu inte fastställd tidpunkt mellan den 22 och 25 juli 2012. |
| --- | --- |

f)

En informations- och undersökningsresa ska göras till Fiji efter det regionala mötet vid en ännu inte fastställd tidpunkt mellan den 22 och 25 juli 2012.

| g) | Om en långsiktig valobservatörsdelegation skickas av Afrikanska unionen kommer en valobservatörsdelegation från den gemensamma parlamentariska församlingen att skickas till Angola. Valobservatörsdelegationer kan skickas till Republiken Kongo och Timor-Leste förutsatt att man får en inbjudan. |
| --- | --- |

g)

Om en långsiktig valobservatörsdelegation skickas av Afrikanska unionen kommer en valobservatörsdelegation från den gemensamma parlamentariska församlingen att skickas till Angola. Valobservatörsdelegationer kan skickas till Republiken Kongo och Timor-Leste förutsatt att man får en inbjudan.

| h) | En förklaring om reformen av Europeiska unionens fiskeripolitik och dess effekter för AVS-länderna kommer att läggas fram inför församlingen av utskottet för sociala frågor och miljö och antas genom namnupprop. |
| --- | --- |

h)

En förklaring om reformen av Europeiska unionens fiskeripolitik och dess effekter för AVS-länderna kommer att läggas fram inför församlingen av utskottet för sociala frågor och miljö och antas genom namnupprop.

Medordföranden hyllade Horsens tidigare borgmästare Jan Trøjborg, som avled den 6 maj 2012.

Medordföranden informerade församlingen om att kvinnoforumet hade sammanträtt den 26 maj 2012. Medordförande vid sammanträdet hade varit Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius) och Zita Gurmai och diskussionen hade handlat om kvinnors roll i landsbygdsutveckling och deras tillgång till hälso- och sjukvård i landsbygdsområden.

Landstrategidokumenten och regionala strategidokument, samt nationella vägledande program avseende den tionde Europeiska utvecklingsfondens genomförandeperiod (2008–2013) har skickats till AVS-ländernas delegationschefer för att läggas fram inför AVS-ländernas parlament.

Medordföranden meddelade att tidsfristerna var följande:

| — | Ändringsförslag som avser förslag till kompromissresolutioner och andra brådskande förslag till resolutioner som ska gå till omröstning: tisdagen den 29 maj 2012 kl. 12.00. |
| --- | --- |

—

Ändringsförslag som avser förslag till kompromissresolutioner och andra brådskande förslag till resolutioner som ska gå till omröstning: tisdagen den 29 maj 2012 kl. 12.00.

| — | Frågor om omröstningsförfaranden: onsdagen den 30 maj 2012 kl. 10.00, skriftligen. |
| --- | --- |

—

Frågor om omröstningsförfaranden: onsdagen den 30 maj 2012 kl. 10.00, skriftligen.

4.   Uttalande av Andris Piebalgs, kommissionsledamot med ansvar för utveckling

Kommissionsledamoten gjorde ett uttalande om hållbar utveckling, energi och Rio+20-toppmötet, där han bland annat framhöll att hållbarhet och en sund resurshantering utgör grunden för EU:s utvecklingspolitik. De står i centrum för genomförandet av EU:s agenda för förändring och för EU:s ambitioner inför Rio+20-toppmötet och AVS–EU-ministerrådets möte i Vanuatu. Klimatförändringarna ligger bakom ett annat angeläget problem: resursknapphet. Kommissionen föreslog att man skulle fokusera på den gröna ekonomi som ska skapa förutsättningar för liv i framtiden, dvs. vatten, energi, land och ekosystem, däribland skogar, havsmiljö och resurseffektivitet. Fattigdomsutrotning, en säker livsmedelsförsörjning, motståndskraft mot katastrofer, människors hälsa och utkomstmöjligheter är beroende av dessa faktorer.

5.   Diskussion med kommissionsledamot Andris Piebalgs – ögonkontaktsförfarandet

Följande yttrade sig: Olle Schmidt, Fiona Hall, Assarid Imbarcaouane (Mali), Mariya Nedelcheva, Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius), Patrice Tirolien, Piet Van der Walt (Namibia), Rabindre T. Parmessar (Surinam), Horst Schnellhardt, Adjedoue Weidou (Tchad), Norbert Neuser, Christophe Apala Pen'Apala Lutundula (Demokratiska republiken Kongo), Simon Dieuseul Desras (Haiti), Komi Selom Klassou (Togo), Soubaneh Attaye Ali (Djibouti), Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Edwin Banda (Malawi) and Moses Kollie (Liberia)..

Kommissionsledamoten tog upp en rad olika frågor, bl.a. utvecklingsfinansiering, skillnad mellan EU-medlemsstaternas åtaganden vad gäller den finansiering som krävs för att uppnå millennieutvecklingsmålen, energitillgång och energieffektivitet, al-Qaida i Sahelregionen, reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och hur den passar ihop med utvecklingspolitiken, EU:s ”differentiering” i det nya utvecklings- och samarbetsinstrumentet och det framtida stödet till medelinkomstländer, sårbarhet och avlägsenhet som möjliga kriterier för ”differentiering”, förhandlingar om avtal om ekonomiskt partnerskap och tid som finns tillgänglig framöver att slutföra dem, Europeiska utvecklingsfondens riktlinjer, livsmedelsleveranser och biobränslen, förbättring av situationen i Haiti, forskning och utveckling, EU-stöd för att integrera den nuvarande informella handelssektorn i AVS-ländernas nationella ekonomier, solenergi och avskogning samt elförsörjning i landsbygdsområden.

Kommissionsledamoten besvarade ledamöternas frågor.

6.   Frågestund med frågor till kommissionen

Totalt 16 frågor hade ställts till kommissionen.

Kommissionen hade tidigare besvarat frågorna skriftligen. Kommissionsledamoten gav muntliga svar på följdfrågor från följande frågeställare:

| | Fråga nr 3 av André Pol (Seychellerna) om Europeiska kommissionens utvecklingspolitik. |
| --- | --- |

Fråga nr 3 av André Pol (Seychellerna) om Europeiska kommissionens utvecklingspolitik.

| | Fråga nr 4 av Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius) om Europeiska kommissionens meddelande om agendan för förändring. |
| --- | --- |

Fråga nr 4 av Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius) om Europeiska kommissionens meddelande om agendan för förändring.

| | Fråga nr 17 av Horst Schnellhardt om uppnåendet av millennieutvecklingsmålet avseende tillgång till vatten. |
| --- | --- |

Fråga nr 17 av Horst Schnellhardt om uppnåendet av millennieutvecklingsmålet avseende tillgång till vatten.

| | Fråga nr 12 av Michael Gahler om den interna politiska situationen i Fiji. |
| --- | --- |

Fråga nr 12 av Michael Gahler om den interna politiska situationen i Fiji.

| | Fråga nr 13 av Olle Schmidt om politiska fångar. |
| --- | --- |

Fråga nr 13 av Olle Schmidt om politiska fångar.

| | Fråga nr 7 av Enrique Guerrero Salom om torkan på Afrikas horn. |
| --- | --- |

Fråga nr 7 av Enrique Guerrero Salom om torkan på Afrikas horn.

| | Fråga nr 5 av Fiona Hall om Rio+20. |
| --- | --- |

Fråga nr 5 av Fiona Hall om Rio+20.

| | Fråga nr 9 av Catherine Bearder om den illegala handeln med elfenben och Cites. |
| --- | --- |

Fråga nr 9 av Catherine Bearder om den illegala handeln med elfenben och Cites.

| | Fråga nr 10 av Michael Cashman (företrädd av Derek Vaughan) om EU:s lagstiftning om konfliktmineraler. |
| --- | --- |

Fråga nr 10 av Michael Cashman (företrädd av Derek Vaughan) om EU:s lagstiftning om konfliktmineraler.

| | Fråga nr 11 av Niccoló Rinaldi (företrädd av Catherine Bearder) om import av långsvansade makaker från Mauritius. |
| --- | --- |

Fråga nr 11 av Niccoló Rinaldi (företrädd av Catherine Bearder) om import av långsvansade makaker från Mauritius.

Författarna till frågorna 1, 2, 6 och 8 hade inga följdfrågor.

Författarna till frågorna 14, 15 och 16 var inte närvarande.

7.   Kommissionens åtgärder avseende de resolutioner som antogs vid den gemensamma parlamentariska församlingens tjugoandra sammanträde

Kommissionsledamoten hänvisade till dokumentet om kommissionens uppföljning av de resolutioner som antogs av den gemensamma parlamentariska församlingen i Lomé (Togo).

8.   Prisvolatilitet – hur de globala marknaderna för jordbruksprodukter fungerar och hur de påverkar AVS-ländernas livsmedelsförsörjning

Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel

Medföredragande: Cornelius T. Mwalwanda (Malawi) och David Martin

Följande yttrade sig: Andris Piebalgs (Europeiska kommissionen), Frank Engel, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Françoise Castex, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopien), Nathalie Griesbeck, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghana), Mariya Nedelcheva, Assarid Imbarcaouane (Mali), Horst Schnellhardt, Sabado Malendza (Moçambique) och Ibrahim Bundu (Sierra Leone).

Cornelius T. Mwalwanda (Malawi) (som företrädde Eunice Kazembé som ledamot i den gemensamma parlamentariska församlingen för Malawi) och David Martin föredrog betänkandet. Cornelius T. Mwalwanda (Malawi) underströk att prisvolatilitet är ett av de största hoten mot jordbrukssektorn i AVS-länderna. Antalet människor som drabbas av livsmedelsbrist kommer att öka till följd av befolkningstillväxten och den ökade urbaniseringen. David Martin framhöll att samtidigt som livsmedel är billigare än någonsin i Västeuropa och Amerika är invånarna i Afrika tvungna att lägga en allt större andel av sin disponibla inkomst på livsmedel.

Cornelius T. Mwalwanda (Malawi) och David Martin avslutade diskussionen.

(Sammanträdet avslutades kl. 18.15)

Musikari KOMBO, EGH

Louis MICHEL

Ordförande

Mohamed Ibn CHAMBAS och

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generalsekreterare

---

| 12.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 309/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 309/5

---

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET TISDAGEN DEN 29 MAJ 2012

2012/C 309/02

Innehåll

| 1. | Konsekvent politik för utveckling
  Diskussion utan resolution |
| --- | --- |

1.

Konsekvent politik för utveckling

Diskussion utan resolution

| 2. | De sociala och miljömässiga konsekvenserna av gruvdrift i AVS-länderna
  Utskottet för sociala frågor och miljö
  Medföredragande: Job Ndugai (Tanzania) och Michèle Rivasi |
| --- | --- |

2.

De sociala och miljömässiga konsekvenserna av gruvdrift i AVS-länderna

Utskottet för sociala frågor och miljö

Medföredragande: Job Ndugai (Tanzania) och Michèle Rivasi

| 3. | Klimatåtgärder: ett gemensamt företag av Europeiska unionen och AVS-länderna
  Diskussion med Connie Hedegaard, kommissionsledamot med ansvar för klimatåtgärder |
| --- | --- |

3.

Klimatåtgärder: ett gemensamt företag av Europeiska unionen och AVS-länderna

Diskussion med Connie Hedegaard, kommissionsledamot med ansvar för klimatåtgärder

| 4. | Rio+20 och energi i ett hållbart utvecklingsperspektiv
  Diskussion med Martin Lidegaard, minister för klimat, energi och byggnader (Danmark) |
| --- | --- |

4.

Rio+20 och energi i ett hållbart utvecklingsperspektiv

Diskussion med Martin Lidegaard, minister för klimat, energi och byggnader (Danmark)

| 5. | Avtalen om ekonomiskt partnerskap – lägesrapport
  Uttalande av Karel De Gucht, ledamot av kommissionen med ansvar för internationell handel, följt av en diskussion |
| --- | --- |

5.

Avtalen om ekonomiskt partnerskap – lägesrapport

Uttalande av Karel De Gucht, ledamot av kommissionen med ansvar för internationell handel, följt av en diskussion

| 6. | Libyen-konfliktens politiska inverkan på närliggande AVS- och EU-länder
  Utskottet för politiska frågor
  Medföredragande: Assarid Ag. Imbarcouane (Mali) och David Casa |
| --- | --- |

6.

Libyen-konfliktens politiska inverkan på närliggande AVS- och EU-länder

Utskottet för politiska frågor

Medföredragande: Assarid Ag. Imbarcouane (Mali) och David Casa

| 7. | Situationen i Guinea Bissau
  Diskussion utan resolution |
| --- | --- |

7.

Situationen i Guinea Bissau

Diskussion utan resolution

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET TISDAGEN DEN 29 MAJ 2012

(Sammanträdet öppnades kl. 9.00)

ORDFÖRANDESKAP: Musikari KOMBO

Medordförande

1.   Konsekvent politik för utveckling

Diskussion utan resolution

Ledamöterna diskuterade kommissionens halvårsrapport om en konsekvent politik för utveckling.

Följande yttrade sig: Domenico Rosa (Europeiska kommissionen), Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Birgit Schnieber-Jastram, Patrice Tirolien, Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius), Olle Schmidt, Abdourahamane Chegou (Niger), Filip Kaczmarek, Adjedoue Waidou (Tchad), Françoise Castex, Komi Selom Klassou (Togo), Edit Bauer, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Jacob Oulanyah (Uganda) och Enrique Guerrero Salom.

Europeiska kommissionen besvarade ledamöternas frågor.

Ledamöterna var eniga om att en konsekvent politik för utveckling måste tillämpas inom alla politikområden, inbegripet handel, den gemensamma fiskeripolitiken och den gemensamma jordbrukspolitiken. EU och dess medlemsstater, liksom AVS-länderna och regionala organisationer, måste se till att deras politik främjar den konsekventa politiken för utveckling och regional integration. Andra frågor som diskuterades var reformer inom sockersektorn, marknadstillträde och konsekvensbedömningar av den konsekventa politiken för utveckling.

2.   De sociala och miljömässiga konsekvenserna av gruvdrift i AVS-länderna

Utskottet för sociala frågor och miljö

Medföredragande: Job Ndugai (Tanzania) och Michèle Rivasi

Mary Mwanjelwa (Tanzania) och Edit Bauer föredrog betänkandet för medföredragandena Job Ndugais och Michèle Rivasis räkning.

Följande yttrade sig: Olebile Marakadu Gaborone (Botswana), Horst Schnellhardt, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Ole Christensen, Tom Marsters (Cooköarna), Catherine Bearder, Charles Mwando Nsimba (Demokratiska republiken Kongo), Christophe Apala Pen'Apala Lutundula (Demokratiska republiken Kongo), Mariya Nedelcheva, Manuel Jimenez (Dominikanska republiken), Françoise Castex, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopien), Michael Gahler, Hans-Peter Mayer, Zita Gurmai, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghana), Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Ana Rita Geremias Sithole (Moçambique), Abdourahamane Chegou (Niger), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria), Attiat Mustafa (Sudan), Charles W. Kakoma (Zambia) och Domenico Rosa (Europeiska kommissionen).

Ledamöterna enades om att mineralresurser måste stå i centrum för utvecklingsstrategin för de berörda AVS-länderna och gagna hela befolkningen. Gruvdriftens negativa effekter, t.ex. miljöförstöring, barnarbete, privata investerares uppköp av stora landytor (”land grabbing”), väpnade konflikter, pengatvätt och skattesmitning måste lindras genom lagstiftningsåtgärder, övervakningsmekanismer och ökad insyn.

Edit Bauer och Mary Mwanjelwa (Tanzania) avslutade diskussionen.

3.   Klimatåtgärder: ett gemensamt företag av Europeiska unionen och AVS-länderna

Diskussion med Connie Hedegaard, kommissionsledamot med ansvar för klimatåtgärder

Connie Hedegaard talade till församlingen och framhöll EU:s och AVS-ländernas gemensamma intresse av att bekämpa klimatförändringarna, deras framgångsrika samarbete vid den sjuttonde partskonferensen (COP17) inom ramen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och behovet av väsentliga framsteg vid Rio+20-toppmötet, tillgång till hållbar energi för alla, gröna tillväxtstrategier, behovet av kortsiktiga klimatåtgärder före 2020 (”ambitionsgapet”), behovet av en effektivare integrering av klimatfrågorna och målet att 20 % av utgifterna i den fleråriga budgetramen (2014–2020) ska gå till klimatåtgärder.

Följande yttrade sig: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Gay Mitchell, Yenielys Vilma Regueiferos Linares (Kuba), Norbert Neuser, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopien), Catherine Bearder, Netty Baldeh (Gambia), Horst Schnellhardt, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius), Abdourahamane Chegou (Niger), Komi Selom Klassou (Togo) och Zita Gurmai.

Ledamöterna diskuterade behovet av fortsatt samarbete under de kommande klimatförhandlingarna, lokalt anpassade begränsnings- och anpassningsåtgärder, de ekonomiska möjligheter som miljöinvesteringar skapar, tillgång till och utbyggnad av lösningar baserade på förnybar energi, havs- och vattenförvaltning, samt kopplingarna till en säker livsmedelsförsörjning, miljöskydd, ökat medinflytande för kvinnor och folkhälsa.

Kommissionsledamoten besvarade ledamöternas frågor.

4.   Rio+20 och energi i ett hållbart utvecklingsperspektiv

Diskussion med Martin Lidegaard, minister för klimat, energi och byggnader (Danmark)

Martin Lidegaard, Danmarks minister för klimat, energi och byggnader, tog upp frågan om tillgång till energi för alla, behovet av att fasa ut energi baserad på fossila bränslen, de positiva effekterna av resurseffektivitet och förnybar energi på den ekonomiska utvecklingen, samt vikten av att Rio+20-toppmötet kommer fram till konkreta resultat.

Följande yttrade sig: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Edit Bauer, Zita Gurmai, Manuel Jiménez (Dominikanska republiken), Catherine Bearder, Anna Záborská och Norbert Neuser.

Ledamöterna diskuterade hållbar tillväxt, tillgång till hållbar energi för alla, klimaträttvisa, samordning mellan AVS-länderna och EU inför Rio+20-toppmötet, behovet av en övergripande övervakningsmekanism och kontextspecifika energilösningar, en rättighetsbaserad energistrategi, kopplingarna mellan energi-, miljö- och utvecklingspolitiken, samt en ram för hållbara utvecklingsmål efter 2015.

Ministern besvarade ledamöternas frågor.

(Sammanträdet ajournerades kl. 12.45 och återupptogs kl. 15.00)

ORDFÖRANDESKAP: Louis MICHEL

Medordförande

5.   Avtalen om ekonomiskt partnerskap – lägesrapport

Uttalande av Karel De Gucht, ledamot av kommissionen med ansvar för internationell handel, följt av en diskussion

Kommissionsledamot Karel De Gucht gjorde en presentation och bevarade frågor från Olebile Marakadu Gaborone (Botswana), Peter Stastny, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), David Martin, Charles Mwando Nsimba (Demokratiska republiken Kongo), Niccolò Rinaldi, Alhagi Sillah (som företrädde Netty Baldeh, Gambia), Horst Schnellhardt, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghana), Patrice Tirolien, Derek Vaughan, Cornelius T. Mwalwanda (Malawi), Piet Van Der Walt (Namibia), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria), Denis Polisi (Rwanda), Komi Selom Klassou (Togo), Adjedoue Weidou (Tchad) och Ibrahim Bundu (Sierra Leone).

Ledamöterna diskuterade i synnerhet vad avtalen om ekonomiskt partnerskap skulle omfatta. Störst uppmärksamhet ägnades kommissionens förslag om ändring av marknadstillträdesförordningen nr 1528/2007, eftersom vissa ledamöter efterlyste en förlängning av denna tillfälliga lösning efter det att den föreslagna tidsfristen har löpt ut den 1 januari 2014. Två frågor från Mussa Azzan Zungu (Tanzania) och Charles W. Kakoma (Zambia) skulle hanteras genom ett skriftligt förfarande.

Medordföranden uttryckte sin tacksamhet för att kommissionen låtit sig företrädas på hög nivå vid detta sammanträde genom de tre kommissionsledamöterna med ansvar för utveckling, klimatåtgärder och handel.

6.   Libyen-konfliktens politiska inverkan på närliggande AVS- och EU-länder

Utskottet för politiska frågor

Medföredragande: Assarid Ag. Imbarcouane (Mali) och David Casa

Assarid Ag. Imbarcouane (Mali) och Filip Kaczmarek (som företrädde David Casa) presenterade betänkandet.

Följande yttrade sig: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Mariya Nedelcheva, Christophe Apala Lutundula (Demokratiska republiken Kongo), Edward Scicluna, Musa Hussein Naib (Eritrea), Olle Schmidt, Alhagi Sillah (som företrädde Netty Baldeh, Gambia), Frank Engel, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghana), Zita Gurmai, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Michael Gahler, Juan Fernando Lopez Aguilar, Abdourahamane Chegou (Niger), Adjedoue Weidou (Tchad) och Jose Costa Pereira (Europeiska utrikestjänsten).

Ledamöterna diskuterade konsekvenserna av den libyska konflikten på säkerheten och den politiska situationen på framför allt Sahelremsan och i Mali. De välkomnade EU:s strategi för säkerhet och utveckling i Sahel och uttryckte sin oro över bristen på framsteg när det gäller människorättssituationen i Libyen och Mali.

Assarid Ag. Imbarcouane (Mali) och Filip Kaczmarek avslutade diskussionen.

7.   Situationen i Guinea Bissau

Diskussion utan resolution

Följande yttrade sig: Jose Costa Pereira (Europeiska utrikestjänsten), Christophe Apala Lutundula (Demokratiska republiken Kongo), Peter Stastny, Ana Rita Geremias Sithole (Moçambique), Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Olle Schmidt, Patrice Tirolien, Alhagi Sillah (som företrädde Netty Baldeh, Gambia), Frank Engel, Adjedoue Weidou (Tchad), Michael Gahler och François Ibovi (Republiken Kongo).

Ledamöterna beklagade djupt den statskupp som armén genomförde i Guinea Bissau den 12 april 2012 som var en allvarlig kränkning mot landets stabilitet. Man erinrade om att armén, precis som i Mali, ska tjäna befolkningen och inte sina egna intressen.

8.   Rapport från det sjunde regionala mötet (södra Afrika) som hölls i Zambia den 22–24 februari 2012 – rapport från medordförandena

Medordförandena Louis Michel och Musikari Kombo gav en muntlig rapport om det regionala mötet som bl.a. handlade om den regionala integrations- och samarbetsprocessen i södra Afrika, den senaste utvecklingen när det gäller förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap, uppnåendet av millennieutvecklingsmålen och om vilken roll god samhällsstyrning och demokrati spelar i regionen.

9.   Sammanfattningsrapporter från anordnade workshoppar

Föredraganden Mariya Nedelcheva redogjorde för workshoppen om demokratisk samhällsstyrning för utveckling.

Föredraganden Komi Selom Klassou (Togo) redogjorde för workshoppen om hållbar och förnybar energi.

Församlingen satte stort värde på och välkomnade båda dessa betänkanden.

10.   Rapport från företrädare för näringslivet och arbetsmarknadens parter

Redogörelse av Brenda King, ordförande i Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs uppföljningskommitté för AVS-länderna

Brenda King, ordförande i Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs uppföljningskommitté för AVS-länderna, redogjorde för civilsamhällets synpunkter på de frågor som diskuterats inom den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen.

Följande yttrade sig: David Martin, Olle Schmidt, Glen Benedict Noel (Grenada) och Ana Rita Geremias Sithole (Moçambique).

Ledamöterna välkomnade Brenda Kings förslag att 2015 ska utlysas till Europaåret för utveckling. De föreslog även att denna fråga och situationen för samvetsfångar i EU och AVS-länderna skulle diskuteras vid ett framtida sammanträde i presidiet.

Brenda King avslutade diskussionen.

(Sammanträdet avslutades kl. 18.15)

Musikari KOMBO, EGH, och

Louis MICHEL

Ordförande

Mohamed Ibn CHAMBAS och

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generalsekreterare

---

| 12.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 309/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 309/8

---

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET ONSDAGEN DEN 30 MAJ 2012

2012/C 309/03

Innehåll

| 1. | Brådskande fråga: Situationen i Nigeria |
| --- | --- |

1.

| 2. | Uttalande av Alva Baptiste, minister för utrikes frågor, internationell handel och civil luftfart (Saint Lucia), tjänstgörande ordförande för AVS-rådet |
| --- | --- |

2.

| 3. | Uttalande av Christian Friis Bach, minister för utvecklingssamarbete (Danmark), tjänstgörande ordförande för Europeiska unionens råd |
| --- | --- |

3.

| 4. | Frågestund med frågor till rådet |
| --- | --- |

4.

| 5. | Diskussion med rådet – ögonkontaktsförfarandet |
| --- | --- |

5.

| 6. | Utmaningar och möjligheter inom stadsutvecklingen i AVS-städer
  Diskussion med Aisa Kacyira, vice verkställande direktör för UN-HABITAT
  Diskussion utan resolution |
| --- | --- |

6.

Utmaningar och möjligheter inom stadsutvecklingen i AVS-städer

Diskussion med Aisa Kacyira, vice verkställande direktör för UN-HABITAT

Diskussion utan resolution

| 7. | Justering av protokollet från sammanträdet måndagen den 28 maj 2012 och tisdagen den 29 maj 2012 |
| --- | --- |

7.

| 8. | Omröstning om de resolutionsförslag som ingår i de betänkanden som lagts fram av de tre ständiga utskotten |
| --- | --- |

8.

| 9. | Omröstning om brådskande resolutionsförslag |
| --- | --- |

9.

| 10. | Omröstning om förklaring |
| --- | --- |

10.

| 11. | Omröstning om ändringsförslagen till den gemensamma parlamentariska församlingens arbetsordning |
| --- | --- |

11.

| 12. | Övriga frågor |
| --- | --- |

12.

| 13. | Datum och plats för den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens tjugofjärde sammanträde |
| --- | --- |

13.

| Bilaga I | Alfabetisk förteckning över den gemensamma parlamentariska församlingens ledamöter |
| --- | --- |

Bilaga I

| Bilaga II | Närvarolista för det tjugotredje sammanträdet den 28–30 maj 2012 i Horsens (Danmark) |
| --- | --- |

Bilaga II

| Bilaga III | Ackreditering av icke-parlamentariska ledamöter |
| --- | --- |

Bilaga III

| Bilaga IV | Antagna texter |
| --- | --- |

Bilaga IV

| — | Resolution om den libyska konfliktens politiska effekt på närliggande AVS- och EU-länder (AVS-EU/101.157/slutlig) |
| --- | --- |

—

| — | Resolution om ”Prisvolatilitet – hur de globala marknaderna för jordbruksprodukter fungerar och hur de påverkar AVS-ländernas livsmedelsförsörjning” (AVS-EU/101.149/slutlig) |
| --- | --- |

—

| — | Resolution om de sociala och miljömässiga konsekvenserna av gruvdrift i AVS-länderna (AVS-EU/101.156/slutlig) |
| --- | --- |

—

| — | Resolution om säkerhetssituationen i Nigeria (AVS-EU/101.170/slutlig) |
| --- | --- |

—

| — | Förklaring om reformen av EU:s fiskeripolitik och hur den påverkar AVS-länderna (AVS-EU/101.154) |
| --- | --- |

—

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET ONSDAGEN DEN 30 MAJ 2012

(Sammanträdet öppnades kl. 9.00)

ORDFÖRANDESKAP: Musikari KOMBO

Medordförande

1.   Brådskande fråga Situationen i Nigeria

José Costa Pereira (Europeiska utrikestjänsten) inledde diskussionen.

Följande yttrade sig: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Filip Kaczmarek, Zita Gurmai, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Olle Schmidt, Abdourahamane Chegou (Niger), Peter Šťastný, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria), Catherine Bearder, Mariya Nedelcheva och Anna Zaborska.

Den tionde Europeiska utvecklingsfonden stöder reformer av rättsväsendet och kampen mot korruption, narkotikasmuggling och organiserad brottslighet. Problemet med Boko Haram måste ses mot bakgrund av att landets norra del är fattigare och brottas med växande ökenspridning, och kräver konkreta, långsiktiga lösningar. Våldet sprider sig, vilket kan få regionala följder.

2.   Uttalande av Alva Baptiste, minister för utrikes frågor, internationell handel och civil luftfart (Saint Lucia), tjänstgörande ordförande för AVS-rådet

Alva Baptiste berömde Danmarks samarbetspolitik. Han informerade församlingen om att det gemensamma AVS–EU-ministerrådet vid sitt möte i Vanuatu ska diskutera ”differentieringen” och ”graderingen” av länder i utvecklings- och samarbetsinstrumentet och menade att kriterierna bör inkludera utsatthet för katastrofer till följd av klimatförändringarna, hög skuldsättning och avlägsenhet. Han lovordade den tionde Europeiska utvecklingsfondens granskningsmekanism och erinrade om att AVS-länderna har förbundit sig att nå en överenskommelse om avtalen om ekonomiskt partnerskap, men att det behövs mer tid för förhandlingar.

3.   Uttalande av Christian Friis Bach, minister för utvecklingssamarbete (Danmark), tjänstgörande ordförande för Europeiska unionens råd

Christian Friis Bach informerade församlingen om den nya danska utvecklingsstrategin. Han betonade att EU fortsätter att vara fast beslutet att uppnå millennieutvecklingsmålen, även om 2011 har varit ett tufft år. EU-rådet har välkomnat kommissionens meddelande om ”att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring” och såg fram emot FN:s Rio+20-konferens. Förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap måste slutföras inom kort.

4.   Frågestund med frågor till rådet

Alva Baptiste besvarade följande frågor och följdfrågor:

| | Fråga nr 2 av Olle Schmidt om en arbetsgrupp för frågor om politiska fångar. |
| --- | --- |

Fråga nr 2 av Olle Schmidt om en arbetsgrupp för frågor om politiska fångar.

| | Fråga nr 4 av Filip Kaczmarek om befolkningens åldrande i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

Fråga nr 4 av Filip Kaczmarek om befolkningens åldrande i utvecklingsländerna.

| | Fråga nr 5 av Catherine Bearder om den illegala handeln med elfenben och Cites. |
| --- | --- |

Fråga nr 5 av Catherine Bearder om den illegala handeln med elfenben och Cites.

Christian Friis Bach besvarade följande frågor och följdfrågor:

| | Fråga nr 12 av Patrice Tirolien om målet för offentligt utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

Fråga nr 12 av Patrice Tirolien om målet för offentligt utvecklingsbistånd.

| | Fråga nr 13 av Fiona Hall (företrädd av Olle Schmidt) om budgeteringen av Europeiska utvecklingsfonden. |
| --- | --- |

Fråga nr 13 av Fiona Hall (företrädd av Olle Schmidt) om budgeteringen av Europeiska utvecklingsfonden.

| | Fråga nr 8 av Olle Schmidt om EU-medborgare som hålls som gisslan i tredjeländer. |
| --- | --- |

Fråga nr 8 av Olle Schmidt om EU-medborgare som hålls som gisslan i tredjeländer.

| | Fråga nr 10 av Horst Schnellhardt om att förebygga hungersnöd i Sahelregionen. |
| --- | --- |

Fråga nr 10 av Horst Schnellhardt om att förebygga hungersnöd i Sahelregionen.

| | Fråga nr 9 av Michael Cashman (företrädd av Derek Vaughan) om ratificeringen av den andra revideringen av Cotonouavtalet. |
| --- | --- |

Fråga nr 9 av Michael Cashman (företrädd av Derek Vaughan) om ratificeringen av den andra revideringen av Cotonouavtalet.

| | Fråga nr 11 av Filip Kaczmarek om befolkningens åldrande i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

Fråga nr 11 av Filip Kaczmarek om befolkningens åldrande i utvecklingsländerna.

| | Fråga nr 14 av Zita Gurmai om EU:s strategi för förhandlingarna om perioden efter millennieutvecklingsmålen och om inbegripandet av funktionshindrade personer. |
| --- | --- |

Fråga nr 14 av Zita Gurmai om EU:s strategi för förhandlingarna om perioden efter millennieutvecklingsmålen och om inbegripandet av funktionshindrade personer.

| | Fråga nr 16 av Catherine Bearder om den illegala handeln med elfenben och Cites. |
| --- | --- |

Fråga nr 16 av Catherine Bearder om den illegala handeln med elfenben och Cites.

Författarna till frågorna 2, 4, 5, 9 och 11 hade inga följdfrågor.

Författarna till frågorna 1, 3, 6, 7 och 15 var inte närvarande.

5.   Diskussion med rådet – ögonkontaktsförfarandet

Följande yttrade sig: Cornelius T. Mwalwanda (Malawi), Musa Hussein Naib (Eritrea), Amadou Ciré Sall (Senegal), Anna Zaborska, Denis Polisi (Rwanda), Sithembile Mlotshwa (Zimbabwe), Ibrahim Bundu (Sierra Leone) och Rose Francine Rogombe (Gabon).

Alva Baptiste och Christian Friis Bach svarade på frågor om så olika ämnen som tillgång till energi, det nya danska utvecklingsprogrammet, respekt för mänskliga rättigheter i EU, förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap, utvecklingsprogram om sexuell och reproduktiv hälsa, sanktioner mot Zimbabwe och en eventuell informations- och undersökningsresa från den gemensamma parlamentariska församlingen till detta land, brister i bekämpningen av malaria och den globala fonden för bekämpning av aids, tuberkulos och malaria.

6.   Utmaningar och möjligheter inom stadsutvecklingen i AVS-städer

Diskussion med Aisa Kacyira, vice verkställande direktör för UN-HABITAT

Diskussion utan resolution

Följande yttrade sig: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Maurice Ponga, Musa Hussein Naib (Eritrea), Jutta Haug, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghana), Olle Schmidt, Carlos Manuel (Moçambique), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria), Adjedoue Weidou (Tchad), Anne Rose Akol (Uganda) och medordförande Louis Michel.

Aisa Kacyira redogjorde för utmaningarna och möjligheterna inom stadsutvecklingen i AVS-städer. Antalet människor som bor i slummen har minskat de senaste åren, men urbaniseringen går mycket snabbare i AVS-länderna än i resten av världen, vilket får allvarliga följder vad gäller tillgången till vatten, el, transporter och andra bastjänster. Frågor som rör strategisk stadsplanering, stadsstyrning, decentralisering och besittningsrättsmekanismer togs upp.

(Sammanträdet ajournerades kl. 12.50 och återupptogs kl. 15.00)

ORDFÖRANDESKAP: Louis MICHEL

Medordförande

7.   Justering av protokollet från sammanträdet måndagen den 28 maj 2012 och tisdagen den 29 maj 2012

Protokollen justerades.

8.   Omröstning om de resolutionsförslag som ingår i de betänkanden som lagts fram av de tre ständiga utskotten

Medordföranden påminde församlingen om omröstningsförfarandet.

| — | Libyen-konfliktens politiska inverkan på närliggande AVS- och EU-länder (ACP-EU/101.157/fin)
  Utskottet för politiska frågor
  Betänkande av Assarid Imbarcaouane (Mali) och David Casa
  Antagna ändringsförslag: 1, 2, 3, 4, 5.
  PPE krävde en separat omröstning om skäl Y som ledde till att detta förkastades.
  Den ändrade resolutionen antogs enhälligt. |
| --- | --- |

—

Libyen-konfliktens politiska inverkan på närliggande AVS- och EU-länder (ACP-EU/101.157/fin)

Utskottet för politiska frågor

Betänkande av Assarid Imbarcaouane (Mali) och David Casa

Antagna ändringsförslag: 1, 2, 3, 4, 5.

PPE krävde en separat omröstning om skäl Y som ledde till att detta förkastades.

Den ändrade resolutionen antogs enhälligt.

| — | Prisvolatilitet – hur de globala marknaderna för jordbruksprodukter fungerar och hur de påverkar AVS-ländernas livsmedelsförsörjning (ACP-EU/101.149/fin.)
  Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel
  Betänkande av Cornelius T. Mwalwanda (Malawi) och David Martin
  Resolutionen antogs enhälligt. |
| --- | --- |

—

Prisvolatilitet – hur de globala marknaderna för jordbruksprodukter fungerar och hur de påverkar AVS-ländernas livsmedelsförsörjning (ACP-EU/101.149/fin.)

Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel

Betänkande av Cornelius T. Mwalwanda (Malawi) och David Martin

Resolutionen antogs enhälligt.

| — | De sociala och miljömässiga konsekvenserna av gruvdrift i AVS-länderna (ACP-EU/101.056/fin.)
  Utskottet för sociala frågor och miljö
  Betänkande av Job Ndugai (Tanzania) och Michèle Rivasi
  Antagna ändringsförslag: 1, 2.
  PPE krävde en separat omröstning om punkt 2 som ledde till att denna förkastades.
  PPE krävde en separat omröstning om punkt 4 som ledde till att denna antogs.
  Den ändrade resolutionen antogs enhälligt. |
| --- | --- |

—

De sociala och miljömässiga konsekvenserna av gruvdrift i AVS-länderna (ACP-EU/101.056/fin.)

Utskottet för sociala frågor och miljö

Betänkande av Job Ndugai (Tanzania) och Michèle Rivasi

Antagna ändringsförslag: 1, 2.

PPE krävde en separat omröstning om punkt 2 som ledde till att denna förkastades.

PPE krävde en separat omröstning om punkt 4 som ledde till att denna antogs.

Den ändrade resolutionen antogs enhälligt.

9.   Omröstning om brådskande resolutionsförslag

| — | Förslag till en resolution om säkerhetsläget i Nigeria (ACP-EU/101.170/fin.)
  Antagna ändringsförslag: 2, 3, 5.
  Förkastade ändringsförslag: 1, 4, 6.
  PPE krävde en separat omröstning om punkt 9 som ledde till att denna förkastades.
  PPE krävde en separat omröstning om punkt 10 som ledde till att denna förkastades.
  Den ändrade resolutionen antogs enhälligt. |
| --- | --- |

—

Förslag till en resolution om säkerhetsläget i Nigeria (ACP-EU/101.170/fin.)

Antagna ändringsförslag: 2, 3, 5.

Förkastade ändringsförslag: 1, 4, 6.

PPE krävde en separat omröstning om punkt 9 som ledde till att denna förkastades.

PPE krävde en separat omröstning om punkt 10 som ledde till att denna förkastades.

Den ändrade resolutionen antogs enhälligt.

10.   Omröstning om förklaring

| — | Förklaring om reformen av EU:s fiskeripolitik och dess effekter för AVS-länderna (ACP-EU/101.154/fin.)
  Förklaringen antogs genom namnupprop. |
| --- | --- |

—

Förklaring om reformen av EU:s fiskeripolitik och dess effekter för AVS-länderna (ACP-EU/101.154/fin.)

Förklaringen antogs genom namnupprop.

11.   Omröstning om ändringsförslagen till den gemensamma parlamentariska församlingens arbetsordning

Musikari Kombo (medordförande) framförde en formell begäran på den parlamentariska AVS-församlingens vägnar om att omröstningen skulle skjutas upp så att innehållet i ändringsförslagen kan analyseras närmare. De två ordförandena gick med på att skjuta upp omröstningen.

12.   Övriga frågor

Inga.

13.   Datum och plats för den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens tjugofjärde sammanträde

Den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingens tjugofjärde sammanträde ska hållas i Surinam den 26–28 november 2012. Ordförandena ska sörja för de praktiska arrangemangen i enlighet med församlingens parlamentariska principer och se till att alla parters intressen och ståndpunkter till fullo beaktas.

Michael Gahler framhöll EU-ledamöternas ståndpunkt.

Medordföranden tackade de danska myndigheterna för deras arbete med att organisera sammanträdet, deras exceptionella välkomnande, kvaliteten på infrastrukturen och deltagandet på hög politisk nivå.

(Sammanträdet avslutades kl. 15.20)

Musikari KOMBO, EGH

Louis MICHEL

Ordförande

Mohamed Ibn CHAMBAS och

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generalsekreterare

---

BILAGA I

ALFABETISK FÖRTECKNING ÖVER DEN GEMENSAMMA PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGENS LEDAMÖTER

| Ledamöter från AVS-länderna | Ledamöter från Europaparlamentet |
| --- | --- |
| KOMBO, EGH, (Kenya), medordförande | MICHEL, medordförande |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGUA-BARBUDA | ALVES |
| BAHAMAS | BAUER |
| BARBADOS | BEARDER |
| BELIZE | BOVÉ |
| BENIN | BULLMANN |
| BOTSWANA | CALLANAN |
| BURKINA FASO | CARVALHO |
| BURUNDI | CASA |
| KAMERUN (vice ordf.) | CASINI |
| KAP VERDE | CASPARY |
| CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN | CASTEX |
| TCHAD | CHRISTENSEN |
| KOMORERNA | COELHO |
| KONGO, Demokratiska republiken | DE KEYSER |
| KONGO, Republiken (vice ordf.) | DE MITA |
| COOKÖARNA | DE SARNEZ |
| ELFENBENSKUSTEN | DELVAUX |
| DJIBOUTI (vice ordf.) | DURANT |
| DOMINICA | ENGEL |
| DOMINIKANSKA REPUBLIKEN (vice ordf.) | ESTARÀS FERRAGUT |
| EKVATORIALGUINEA | FERREIRA, Elisa |
| ERITREA | FERREIRA, João |
| ETIOPIEN | FORD |
| FIJI | GAHLER |
| GABON | GOERENS (vice ordf.) |
| GAMBIA | GRIESBECK |
| GHANA | GUERRERO SALOM |
| GRENADA (vice ordf.) | HALL |
| GUINEA | HÄNDEL |
| GUINEA-BISSAU | HANNAN |
| GUYANA | HAUG |
| HAITI | JENSEN |
| JAMAICA | JOLY |
| KIRIBATI | KACZMAREK |
| LESOTHO | KLASS (vice ordf.) |
| LIBERIA | KORHOLA |
| MADAGASKAR | KUHN |
| MALAWI (vice ordf.) | KURSKI |
| MALI | LE PEN |
| MARSHALLÖARNA, Republiken | LEGUTKO |
| MAURETANIEN (vice ordf.) | LÓPEZ AGUILAR |
| MAURITIUS (vice ordf.) | LÖVIN |
| MIKRONESIEN, Federationen | MANDERS |
| MOÇAMBIQUE (vice ordf.) | MARTIN |
| NAMIBIA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NAURU | MATO ADROVER |
| NIGER (vice ordf.) | MAYER |
| NIGERIA | McMILLAN-SCOTT |
| NIUE | MITCHELL |
| PALAU | MOREIRA |
| PAPUA NYA GUINEA | NEDELCHEVA |
| RWANDA | NEUSER |
| SAINT KITTS OCH NEVIS | NICHOLSON (vice ordf.) |
| SAINT LUCIA | OMARJEE (vice ordf.) |
| SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA | OUZKÝ (vice ordf.) |
| SAMOA (vice ordf.) | RIVASI (vice ordf.) |
| SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE | ROITHOVÁ (vice ordf.) |
| SENEGAL | RONZULLI (vice ordf.) |
| SEYCHELLERNA | SCHLYTER |
| SIERRA LEONE | SCHMIDT |
| SALOMONÖARNA | SCHNELLHARDT |
| SOMALIA | SCICLUNA |
| SYDAFRIKA | SCOTTÀ |
| SUDAN | SENYSZYN |
| SURINAM | SPERONI (vice ordf.) |
| SWAZILAND | ŠŤASTNÝ (vice ordf.) |
| TANZANIA | STRIFFLER |
| TIMOR-LESTE | STURDY |
| TOGO | TIROLIEN |
| TONGA | TOIA |
| TRINIDAD OCH TOBAGO | VAUGHAN (vice ordf.) |
| TUVALU | VLASÁK |
| UGANDA | WIELAND |
| VANUATU (vice ordf.) | ZANICCHI |
| ZAMBIA | ZIMMER |
| ZIMBABWE | |

Ledamöter från AVS-länderna

Ledamöter från Europaparlamentet

KOMBO, EGH, (Kenya), medordförande

MICHEL, medordförande

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGUA-BARBUDA

ALVES

BAHAMAS

BAUER

BARBADOS

BEARDER

BELIZE

BOVÉ

BENIN

BULLMANN

BOTSWANA

CALLANAN

BURKINA FASO

CARVALHO

BURUNDI

CASA

KAMERUN (vice ordf.)

CASINI

KAP VERDE

CASPARY

CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN

CASTEX

TCHAD

CHRISTENSEN

KOMORERNA

COELHO

KONGO, Demokratiska republiken

DE KEYSER

KONGO, Republiken (vice ordf.)

DE MITA

COOKÖARNA

DE SARNEZ

ELFENBENSKUSTEN

DELVAUX

DJIBOUTI (vice ordf.)

DURANT

DOMINICA

ENGEL

DOMINIKANSKA REPUBLIKEN (vice ordf.)

ESTARÀS FERRAGUT

EKVATORIALGUINEA

FERREIRA, Elisa

ERITREA

FERREIRA, João

ETIOPIEN

FORD

FIJI

GAHLER

GABON

GOERENS (vice ordf.)

GAMBIA

GRIESBECK

GHANA

GUERRERO SALOM

GRENADA (vice ordf.)

HALL

GUINEA

HÄNDEL

GUINEA-BISSAU

HANNAN

GUYANA

HAUG

HAITI

JENSEN

JAMAICA

JOLY

KIRIBATI

KACZMAREK

LESOTHO

KLASS (vice ordf.)

LIBERIA

KORHOLA

MADAGASKAR

KUHN

MALAWI (vice ordf.)

KURSKI

MALI

LE PEN

MARSHALLÖARNA, Republiken

LEGUTKO

MAURETANIEN (vice ordf.)

LÓPEZ AGUILAR

MAURITIUS (vice ordf.)

LÖVIN

MIKRONESIEN, Federationen

MANDERS

MOÇAMBIQUE (vice ordf.)

MARTIN

NAMIBIA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NAURU

MATO ADROVER

NIGER (vice ordf.)

MAYER

NIGERIA

McMILLAN-SCOTT

NIUE

MITCHELL

PALAU

MOREIRA

PAPUA NYA GUINEA

NEDELCHEVA

RWANDA

NEUSER

SAINT KITTS OCH NEVIS

NICHOLSON (vice ordf.)

SAINT LUCIA

OMARJEE (vice ordf.)

SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA

OUZKÝ (vice ordf.)

SAMOA (vice ordf.)

RIVASI (vice ordf.)

SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE

ROITHOVÁ (vice ordf.)

SENEGAL

RONZULLI (vice ordf.)

SEYCHELLERNA

SCHLYTER

SIERRA LEONE

SCHMIDT

SALOMONÖARNA

SCHNELLHARDT

SOMALIA

SCICLUNA

SYDAFRIKA

SCOTTÀ

SUDAN

SENYSZYN

SURINAM

SPERONI (vice ordf.)

SWAZILAND

ŠŤASTNÝ (vice ordf.)

TANZANIA

STRIFFLER

TIMOR-LESTE

STURDY

TOGO

TIROLIEN

TONGA

TOIA

TRINIDAD OCH TOBAGO

VAUGHAN (vice ordf.)

TUVALU

VLASÁK

UGANDA

WIELAND

VANUATU (vice ordf.)

ZANICCHI

ZAMBIA

ZIMMER

ZIMBABWE

UTSKOTTET FÖR POLITISKA FRÅGOR

| Ledamöter från AVS-länderna | Ledamöter från Europaparlamentet |
| --- | --- |
| TAMAPUA (SAMOA), medordförande | CASA, medordförande |
| MNKANDHLA(ZIMBABWE), vice ordf. | KORHOLA, vice ordf. |
| ROGOMBE (GABON), vice ordf. | CASTEX, vice ordf. |
| ANTIGUA-BARBUDA | ALFONSI |
| YEHOUETOME (BENIN) | CALLANAN |
| CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN | CASINI |
| IBOVI (KONGO, Demokratiska republiken) | DE KEYSER |
| ELFENBENSKUSTEN | DURANT |
| ATEYE (DJIBOUTI) | FERREIRA, Elisa |
| NAIB (ERITREA) | GAHLER |
| DABA (ETIOPIEN) | GRIESBECK |
| KUBUABOLA (FIJI) | HANNAN |
| GUINEA | HÄNDEL |
| SEERAJ (GUYANA) | KACZMAREK |
| DESRAS (HAITI) | LE PEN |
| JACKSON (JAMAICA) | LÓPEZ AGUILAR |
| KIRIBATI | MANDERS |
| KOLLIE (LIBERIA) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| IMBARCAOUANE (MALI) | MOREIRA |
| SITHOLE (MOÇAMBIQUE) | NEDELCHEVA |
| PALAU | NICHOLSON |
| TOZAKA (SALOMONÖARNA) | ROITHOVÁ |
| SLATER (ST VINCENT OCH GRENADINERNA) | SCHMIDT |
| MAPHIKE (SWAZILAND) | SPERONI |
| KLASSOU (TOGO) | STRIFFLER |
| OULANYAH (UGANDA) | WIELAND |

Ledamöter från AVS-länderna

Ledamöter från Europaparlamentet

TAMAPUA (SAMOA), medordförande

CASA, medordförande

MNKANDHLA(ZIMBABWE), vice ordf.

KORHOLA, vice ordf.

ROGOMBE (GABON), vice ordf.

CASTEX, vice ordf.

ANTIGUA-BARBUDA

ALFONSI

YEHOUETOME (BENIN)

CALLANAN

CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN

CASINI

IBOVI (KONGO, Demokratiska republiken)

DE KEYSER

ELFENBENSKUSTEN

DURANT

ATEYE (DJIBOUTI)

FERREIRA, Elisa

NAIB (ERITREA)

GAHLER

DABA (ETIOPIEN)

GRIESBECK

KUBUABOLA (FIJI)

HANNAN

GUINEA

HÄNDEL

SEERAJ (GUYANA)

KACZMAREK

DESRAS (HAITI)

LE PEN

JACKSON (JAMAICA)

LÓPEZ AGUILAR

KIRIBATI

MANDERS

KOLLIE (LIBERIA)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

IMBARCAOUANE (MALI)

MOREIRA

SITHOLE (MOÇAMBIQUE)

NEDELCHEVA

PALAU

NICHOLSON

TOZAKA (SALOMONÖARNA)

ROITHOVÁ

SLATER (ST VINCENT OCH GRENADINERNA)

SCHMIDT

MAPHIKE (SWAZILAND)

SPERONI

KLASSOU (TOGO)

STRIFFLER

OULANYAH (UGANDA)

WIELAND

UTSKOTTET FÖR EKONOMISK UTVECKLING, FINANSER OCH HANDEL

| Ledamöter från AVS-länderna | Ledamöter från Europaparlamentet |
| --- | --- |
| SALL (SENEGAL), medordförande | CARVALHO, medordförande |
| BUTUSOL (VANUATU), vice ordf. | LEGUTKO, vice ordf. |
| VAN DER WALT (NAMIBIA), vice ordf. | ALVES, vice ordf. |
| DE SOUSA MENDES DO SANTOS (ANGOLA) | |
| THOMPSON (BARBADOS) | BOVÉ |
| KUTEKALA KAAWA (KONGO, Demokratiska republiken) | BULLMANN |
| BANDUA (GHANA) | CASPARY |
| EKVATORIALGUINEA | ENGEL |
| LOBOSO (KENYA) | FORD |
| MWALWANDA (MALAWI) | GOERENS |
| MARSHALLÖARNA | GUERRERO SALOM |
| OULD GUELAYE (MAURETANIEN) | JENSEN |
| DEERPALSING (MAURITIUS) | KUHN |
| MUKHTAR AHMED (NIGERIA) | MARTIN |
| POLISI (RWANDA) | MATO ADROVER |
| SAINT KITTS OCH NEVIS | MAYER |
| RAYMOND (SAINT LUCIA) | McMILLAN-SCOTT |
| SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE | MICHEL |
| POOL (SEYCHELLERNA) | MITCHELL |
| BUNDU (SIERRA LEONE) | OMARJEE |
| DIKWENI (SYDAFRIKA) | SCHLYTER |
| MOHAMMED AHMED (SUDAN) | SCICLUNA |
| PARMESSAR (SURINAM) | ŠŤASTNÝ |
| TAINE (TONGA) | STURDY |
| SEEMUNGAL (TRINIDAD OCH TOBAGO) | TIROLIEN |
| LATASI (TUVALU) | ZANICCHI |

Ledamöter från AVS-länderna

Ledamöter från Europaparlamentet

SALL (SENEGAL), medordförande

CARVALHO, medordförande

BUTUSOL (VANUATU), vice ordf.

LEGUTKO, vice ordf.

VAN DER WALT (NAMIBIA), vice ordf.

ALVES, vice ordf.

DE SOUSA MENDES DO SANTOS (ANGOLA)

THOMPSON (BARBADOS)

BOVÉ

KUTEKALA KAAWA (KONGO, Demokratiska republiken)

BULLMANN

BANDUA (GHANA)

CASPARY

EKVATORIALGUINEA

ENGEL

LOBOSO (KENYA)

FORD

MWALWANDA (MALAWI)

GOERENS

MARSHALLÖARNA

GUERRERO SALOM

OULD GUELAYE (MAURETANIEN)

JENSEN

DEERPALSING (MAURITIUS)

KUHN

MUKHTAR AHMED (NIGERIA)

MARTIN

POLISI (RWANDA)

MATO ADROVER

SAINT KITTS OCH NEVIS

MAYER

RAYMOND (SAINT LUCIA)

McMILLAN-SCOTT

SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE

MICHEL

POOL (SEYCHELLERNA)

MITCHELL

BUNDU (SIERRA LEONE)

OMARJEE

DIKWENI (SYDAFRIKA)

SCHLYTER

MOHAMMED AHMED (SUDAN)

SCICLUNA

PARMESSAR (SURINAM)

ŠŤASTNÝ

TAINE (TONGA)

STURDY

SEEMUNGAL (TRINIDAD OCH TOBAGO)

TIROLIEN

LATASI (TUVALU)

ZANICCHI

UTSKOTTET FÖR SOCIALA FRÅGOR OCH MILJÖ

| Ledamöter från AVS-länderna | Ledamöter från Europaparlamentet |
| --- | --- |
| NDUGAI (TANZANIA), medordförande | RIVASI, medordförande |
| WEIDOU (TCHAD), vice ordf. | BAUER, vice ordf. |
| NOEL (GRENADA), vice ordf. | SCHNELLARDT, vice ordf. |
| BAHAMAS | BEARDER |
| BELIZE | CHRISTENSEN |
| GABORONE (BOTSWANA) | COELHO |
| SANOU (BURKINA FASO) | DELVAUX |
| KARERWA (BURUNDI) | DE MITA |
| HAMATOUKOUR (KAMERUN) | DE SARNEZ |
| KAP VERDE | ESTARÀS FERRAGUT |
| KOMORERNA | FERREIRA, João |
| MARSTERS (COOKÖARNA) | HALL |
| DOMINICA | HAUG |
| JÍMENEZ (DOMINIKANSKA REPUBLIKEN) | JOLY |
| BALDEH (GAMBIA) | KLASS |
| GUINEA-BISSAU | KURSKI |
| MAPHIKE (LESOTHO) | LÖVIN |
| RAKOTOARIVELO (MADAGASKAR) | NEUSER |
| MIKRONESIEN, Federationen | OUZKÝ |
| NAURU | RONZULLI |
| CHEGOU (NIGER) | SCOTTÀ |
| TAGELAGI (NIUE) | SENYSZYN |
| PAPUA NYA GUINEA | TOIA |
| SOMALIA | VAUGHAN |
| ÖSTTIMOR | VLASÁK |
| KAKOMA (ZAMBIA) | ZIMMER |

Ledamöter från AVS-länderna

Ledamöter från Europaparlamentet

NDUGAI (TANZANIA), medordförande

RIVASI, medordförande

WEIDOU (TCHAD), vice ordf.

BAUER, vice ordf.

NOEL (GRENADA), vice ordf.

SCHNELLARDT, vice ordf.

BAHAMAS

BEARDER

BELIZE

CHRISTENSEN

GABORONE (BOTSWANA)

COELHO

SANOU (BURKINA FASO)

DELVAUX

KARERWA (BURUNDI)

DE MITA

HAMATOUKOUR (KAMERUN)

DE SARNEZ

KAP VERDE

ESTARÀS FERRAGUT

KOMORERNA

FERREIRA, João

MARSTERS (COOKÖARNA)

HALL

DOMINICA

HAUG

JÍMENEZ (DOMINIKANSKA REPUBLIKEN)

JOLY

BALDEH (GAMBIA)

KLASS

GUINEA-BISSAU

KURSKI

MAPHIKE (LESOTHO)

LÖVIN

RAKOTOARIVELO (MADAGASKAR)

NEUSER

MIKRONESIEN, Federationen

OUZKÝ

NAURU

RONZULLI

CHEGOU (NIGER)

SCOTTÀ

TAGELAGI (NIUE)

SENYSZYN

PAPUA NYA GUINEA

TOIA

SOMALIA

VAUGHAN

ÖSTTIMOR

VLASÁK

KAKOMA (ZAMBIA)

ZIMMER

---

BILAGA II

NÄRVAROLISTA FÖR DEN TJUGOFÖRSTA SESSIONEN DEN 28–18 MAJ

I HORSENS (DANMARK)

| KOMBO, EGH, (Kenya), medordförande | MICHEL, medordförande |
| --- | --- |
| DOS SANTOS (Angola)
  THOMPSON (Barbados)
  YEHOUETOME (Benin)
  GABORONE (Botswana)
  SANOU (Burkina Faso)
  NTISEZERANA (Burundi) (vice ordf.)
  HAMATOUKOUR (Kamerun) (vice ordf.)
  NGON-BABA (Centralafrikanska republiken)
  WEIDOU (Tchad)
  MWANDO NSIMBA (Kongo, Demokratiska republiken)
  IBOVI (Kongo, Republiken) (vice ordf.)
  MARSTERS (Cooköarna)
  SOUBANEH ATTEYE (Djibouti) (vice ordf.)
  JIMÉNEZ (Dominikanska republiken)(vice ordf.)
  NAIB (Eritrea)
  DABA WAKJIRA (Etiopien)
  VOCEA (Fiji) (1)

  ROGOMBE (Gabon)
  BALDEH (Gambia)
  BANDUA (Ghana)
  NOEL (Grenada) (vice ordf.)
  SEERAJ (Guyana)
  DESRAS (Haiti)
  JACKSON (Jamaica)
  LABOSO (Kenya)
  MAPHIKE (Lesotho)
  KOLLIE (Liberia) (vice ordf.)
  RAKOTOARIVELO (Madagaskar) (1)

  BANDA (Malawi) (vice ordf.)
  ASSARID IMBARCAOUANE (Mali)
  OULD GUELAYE (Mauritanien) (vice ordf.)
  DEERPALSING (Mauritius) (vice ordf.)
  SITHOLE (Moçambique) (vice ordf.)
  VAN DER WALT (Namibia)
  CHEGOU (Niger) (vice ordf.)
  AHMED (Nigeria)
  TAGELAGI (Niue)
  POLISI (Rwanda) (vice ordf.)
  RAYMOND (Saint Lucia)
  SLATER (Saint Vincent och Grenadinerna)
  TAMAPUA (Samoa) (vice ordf.)
  SALL (Senegal)
  POOL (Seychellerna)
  BUNDU (Sierra Leone)
  TOSAKA (Salomonöarna)
  MUSA (Sudan)
  PARMESSAR (Surinam)
  GAMEDZE (Swaziland)
  NDUGAI (Tanzania) (vice ordf.)
  KLASSOU (Togo)
  TAIONE (Tonga)
  SEEMUNGAL (Trinidad och Tobago)
  LATASI (Tuvalu)
  OULANYAH (Uganda)
  BUTUSOL (Vanuatu) (vice ordf.)
  KAKOMA (Zambia)
  MNKANDHLA (Zimbabwe) | BAUER (2), (3)

  BEARDER
  CASTEX (2), (3)

  CHRISTENSEN (2), (3)

  DE KEYSER (2)

  DE SARNEZ
  ENGEL
  FERREIRA, João (2), (3)

  GAHLER
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM (2), (3)

  GURMAI (för FERREIRA, E.)
  HALL (2)

  HAUG
  KACZMAREK
  KORHOLA (3), (4)

  LÓPEZ AGUILAR (3), (4)

  MARTIN
  MAYER
  MITCHELL
  NEDELCHEVA
  NEUSER
  PONGA (för DE MITA)
  RINALDI (för GOERENS) (2)

  SCHMIDT
  SCHNELLHARDT
  SCHNIEBER-JASTRAM (för KLASS) (2), (3)

  SCICLUNA (3), (4)

  SPERONI (vice ordf.) (2), (3)

  ŠŤASTNÝ (vice ordf.)
  TIROLIEN
  VAUGHAN (vice ordf.)
  ZÁBORSKÁ (för STRIFFLER) |
| OBSERVATÖRER: |
| KUBA

  REGUEIFEROS LINARES |

KOMBO, EGH, (Kenya), medordförande

MICHEL, medordförande

DOS SANTOS (Angola)

THOMPSON (Barbados)

YEHOUETOME (Benin)

GABORONE (Botswana)

SANOU (Burkina Faso)

NTISEZERANA (Burundi) (vice ordf.)

HAMATOUKOUR (Kamerun) (vice ordf.)

NGON-BABA (Centralafrikanska republiken)

WEIDOU (Tchad)

MWANDO NSIMBA (Kongo, Demokratiska republiken)

IBOVI (Kongo, Republiken) (vice ordf.)

MARSTERS (Cooköarna)

SOUBANEH ATTEYE (Djibouti) (vice ordf.)

JIMÉNEZ (Dominikanska republiken)(vice ordf.)

NAIB (Eritrea)

DABA WAKJIRA (Etiopien)

VOCEA (Fiji) (1)

ROGOMBE (Gabon)

BALDEH (Gambia)

BANDUA (Ghana)

NOEL (Grenada) (vice ordf.)

SEERAJ (Guyana)

DESRAS (Haiti)

JACKSON (Jamaica)

LABOSO (Kenya)

MAPHIKE (Lesotho)

KOLLIE (Liberia) (vice ordf.)

RAKOTOARIVELO (Madagaskar) (1)

BANDA (Malawi) (vice ordf.)

ASSARID IMBARCAOUANE (Mali)

OULD GUELAYE (Mauritanien) (vice ordf.)

DEERPALSING (Mauritius) (vice ordf.)

SITHOLE (Moçambique) (vice ordf.)

VAN DER WALT (Namibia)

CHEGOU (Niger) (vice ordf.)

AHMED (Nigeria)

TAGELAGI (Niue)

POLISI (Rwanda) (vice ordf.)

RAYMOND (Saint Lucia)

SLATER (Saint Vincent och Grenadinerna)

TAMAPUA (Samoa) (vice ordf.)

SALL (Senegal)

POOL (Seychellerna)

BUNDU (Sierra Leone)

TOSAKA (Salomonöarna)

MUSA (Sudan)

PARMESSAR (Surinam)

GAMEDZE (Swaziland)

NDUGAI (Tanzania) (vice ordf.)

KLASSOU (Togo)

TAIONE (Tonga)

SEEMUNGAL (Trinidad och Tobago)

LATASI (Tuvalu)

OULANYAH (Uganda)

BUTUSOL (Vanuatu) (vice ordf.)

KAKOMA (Zambia)

MNKANDHLA (Zimbabwe)

BAUER (2), (3)

BEARDER

CASTEX (2), (3)

CHRISTENSEN (2), (3)

DE KEYSER (2)

DE SARNEZ

ENGEL

FERREIRA, João (2), (3)

GAHLER

GRIESBECK

GUERRERO SALOM (2), (3)

GURMAI (för FERREIRA, E.)

HALL (2)

HAUG

KACZMAREK

KORHOLA (3), (4)

LÓPEZ AGUILAR (3), (4)

MARTIN

MAYER

MITCHELL

NEDELCHEVA

NEUSER

PONGA (för DE MITA)

RINALDI (för GOERENS) (2)

SCHMIDT

SCHNELLHARDT

SCHNIEBER-JASTRAM (för KLASS) (2), (3)

SCICLUNA (3), (4)

SPERONI (vice ordf.) (2), (3)

ŠŤASTNÝ (vice ordf.)

TIROLIEN

VAUGHAN (vice ordf.)

ZÁBORSKÁ (för STRIFFLER)

OBSERVATÖRER:

KUBA

REGUEIFEROS LINARES

Övriga:

ANGOLA

CALUNGA

CUANGA

DA CARVALHO

ORNELAS

BARBADOS

BRATHWAITE

BENIN

DAYORI

HOUNGNIGBO

BOTSWANA

MANGOLE

MOTSHOME

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

OUOBA NABA

BURUNDI

HAVYARIMANA

KARERWA

NIJEBARIKO

KAMERUN

AWUDU MBAYA

DAOUDA

GBERI

OWONA KONO

CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN

DOTE

TCHAD

ADJI

AFFONO

DINGAOMAIBE

MOGNANGAR

TEKILIO MAHAMAT

REPUBLIKEN KONGO

BOUYA

GANGA

IBARA

LOGUELE

DEMOKRATISKA REPUBLIKEN KONGO

APALA PEN'APALA LUTUNDULA

BASIALA MAKA

IYOLO

KUTEKALA KAAWA

NKONGO

DJIBOUTI

SAID

ETIOPIEN

BEYENE

DABA

GIBO

FIJI

KUBUABOLA

GABON

MAGONGA

MANGOUALA

MILEBOU

GAMBIA

KEBBEH

SILLAH

GHANA

ANTWI

HAITI

BENOIT

JOHN

LEBON

KENYA

AFFEY

LIBERIA

BARCLAY

DUNAH

MADAGASKAR

RAJERISOLO

MALAWI

BANDA

KATOPOLA

NDISALE

CHITEYEYE

MAKANDE

MALI

HAIDOU

MAURETANIEN

ABDELLA

BILAL

GUELADIO

OULD HAMOUD

OULD ZAMEL

MOÇAMBIQUE

MALENDZA

MANUEL

NAMIBIA

NAHOLO

NIGER

FOUKORI

MAINA

OUSMANE

TONDY

NIGERIA

BURAIMO

HAMZA

IBRAHIM

LAR

MADWATTE

NSIEGBE

OKORIE

UZODIMMA

SEYCHELLERNA

JEANNEVOL

SIERRA LEONE

TORTO

SYDAFRIKA

DIKWENI

SUDAN

ABDEL MAGID AAMIRE

ABEL HALIM

AHMED

HASSAN

MULAH

SURINAM

GAJADIEN

TARNADI

TANZANIA

MWANJELWA

ZUNGU

TOGO

GBONE

UGANDA

AKOL

BIHANDE-BWAMBALE

OKUONZI

ZIMBABWE

HLONGWANE

MLOTSHWA

AVS-RÅDET

BAPTISTE, minister för utrikes frågor, internationell handel och civil luftfart, tjänstgörande ordförande för AVS-rådet.

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

FRIIS BACH, minister för utvecklingssamarbete (Danmark), tjänstgörande ordförande för Europeiska unionens råd

AVS-AMBASSADÖRERSKOMMITTÉN

SKERRIT-ANDREW

EUROPEISKA KOMMISSIONEN

HEDEGAARD, kommissionsledamot med ansvar för klimatåtgärder

PIEBALGS, kommissionsledamot med ansvar för utveckling

DE GUCHT, kommissionsledamot med ansvar för internationell handel

Europeiska utrikestjänsten

COSTA PEREIRA

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

KING

Afrikanska unionen

IGUEH OFLEH

COMESA

NGWENYA

NKANAGU

AVS-SEKRETARIATET

CHAMBAS, generalsekreterare

EU-SEKRETARIATET

AGUIRIANO NALDA, generalsekreterare

---

(1)  Landet företräddes av en person som inte är parlamentsledamot.

(2)  Närvarande den 28 maj 2012

(3)  Närvarande den 29 maj 2012

(4)  Närvarande den 30 maj 2012

---

BILAGA III

BILAGA TILL SAMMANTRÄDET MÅNDAGEN DEN 28 MAJ 2012

Ackreditering av icke-parlamentariska ledamöter

Fiji

Peceli V. VOCEA

Ambassadör för Fiji

Bryssel

Delegationschef

Madagaskar

Mamy RAKOTOARIVELO

Övergångskongressens talman

Delegationschef

---

BILAGA IV

| — | Resolution om den libyska konfliktens politiska effekt på närliggande AVS- och EU-länder (ACP-EU/101.157/slutlig) |
| --- | --- |

—

Resolution om den libyska konfliktens politiska effekt på närliggande AVS- och EU-länder (ACP-EU/101.157/slutlig)

| — | Resolution om ”Prisvolatilitet – hur de globala marknaderna för jordbruksprodukter fungerar och hur de påverkar AVS-ländernas livsmedelsförsörjning” (ACP-EU/101.149/slutlig) |
| --- | --- |

—

Resolution om ”Prisvolatilitet – hur de globala marknaderna för jordbruksprodukter fungerar och hur de påverkar AVS-ländernas livsmedelsförsörjning” (ACP-EU/101.149/slutlig)

| — | Resolution om de sociala och miljömässiga konsekvenserna av gruvdrift i AVS länderna (ACP-EU/101.156/slutlig) |
| --- | --- |

—

Resolution om de sociala och miljömässiga konsekvenserna av gruvdrift i AVS länderna (ACP-EU/101.156/slutlig)

| — | Resolution om säkerhetssituationen i Nigeria (ACP-EU/101.170/slutlig) |
| --- | --- |

—

Resolution om säkerhetssituationen i Nigeria (ACP-EU/101.170/slutlig)

| — | Förklaring om reformen av EU:s fiskeripolitik och hur den påverkar AVS-länderna (ACP-EU/101.154) |
| --- | --- |

—

Förklaring om reformen av EU:s fiskeripolitik och hur den påverkar AVS-länderna (ACP-EU/101.154)

RESOLUTION (1)

om den libyska konfliktens politiska effekt på närliggande AVS- och EU-länder

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sitt sammanträde i Horsens (Danmark) den 28–30 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt sammanträde i Horsens (Danmark) den 28–30 maj 2012,

| — | med beaktande av artikel 18.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 18.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av beslutet i Afrikanska unionens församling av den 25 maj 2011 om en fredlig lösning av krisen i Libyen, i vilket Afrikanska unionen påpekar att Libyens afrikanska grannländer har påverkats mest av konflikten i Libyen, såväl när det gäller säkerhet som socioekonomiska konsekvenser, och betonar att en varaktig lösning på krisen i Libyen förutsätter en stor delaktighet för Afrika och en nära samordning med alla aktörer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet i Afrikanska unionens församling av den 25 maj 2011 om en fredlig lösning av krisen i Libyen, i vilket Afrikanska unionen påpekar att Libyens afrikanska grannländer har påverkats mest av konflikten i Libyen, såväl när det gäller säkerhet som socioekonomiska konsekvenser, och betonar att en varaktig lösning på krisen i Libyen förutsätter en stor delaktighet för Afrika och en nära samordning med alla aktörer,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 18 maj 2011 om de demokratiska omvälvningarna i Nordafrika och Mellanöstern: konsekvenserna för AVS-länderna, Europa och världen i övrigt (2) och av den 23 november 2011 om effekterna av den arabiska våren på grannskapet söder om Sahara (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 18 maj 2011 om de demokratiska omvälvningarna i Nordafrika och Mellanöstern: konsekvenserna för AVS-länderna, Europa och världen i övrigt (2) och av den 23 november 2011 om effekterna av den arabiska våren på grannskapet söder om Sahara (3),

| — | med beaktande av 1949 års Genèvekonventioner och deras tilläggsprotokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1949 års Genèvekonventioner och deras tilläggsprotokoll,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1970 (2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1970 (2011),

| — | med beaktande av förklaringen från det extra mötet i Europeiska rådet av den 11 mars 2011 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från det extra mötet i Europeiska rådet av den 11 mars 2011 (4),

| — | med beaktande av slutsatserna om Libyen från rådets möten den 21 mars, 23 maj och 18 juli 2011 samt den 23 mars 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna om Libyen från rådets möten den 21 mars, 23 maj och 18 juli 2011 samt den 23 mars 2012,

| — | med beaktande av rådets beslut av den 21 december 2011 om hävande av frysningen av libyska tillgångar (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut av den 21 december 2011 om hävande av frysningen av libyska tillgångar (5),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet till Europeiska rådet, Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén ”Ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet” av den 8 mars 2011 (KOM(2011)0200 slutlig), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet till Europeiska rådet, Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén ”Ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet” av den 8 mars 2011 (KOM(2011)0200 slutlig),

| — | med beaktande av rapporten ”Holding Libya together: security challenges after Qadhafi” från Internationella krisgruppen av den 14 december 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten ”Holding Libya together: security challenges after Qadhafi” från Internationella krisgruppen av den 14 december 2011,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för politiska frågor (ACP-EU/101.157/slutlig), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för politiska frågor (ACP-EU/101.157/slutlig), och av följande skäl:

| A. | Den arabiska våren, och även revolutionen i Libyen, skapar en möjlighet för EU att främja stabilitet, demokrati och välstånd i ett område som är mycket viktigt för stabiliteten i närliggande AVS- och EU-länder. EU och AVS har ett gemensamt intresse av att stödja demokratiarbetet i detta område. |
| --- | --- |

A.

Den arabiska våren, och även revolutionen i Libyen, skapar en möjlighet för EU att främja stabilitet, demokrati och välstånd i ett område som är mycket viktigt för stabiliteten i närliggande AVS- och EU-länder. EU och AVS har ett gemensamt intresse av att stödja demokratiarbetet i detta område.

| B. | Trots överste Muammar Gaddafis död och slutet på dennes regim är situationen fortfarande bräcklig i flera av de gamla Gaddafi-fästena. |
| --- | --- |

B.

Trots överste Muammar Gaddafis död och slutet på dennes regim är situationen fortfarande bräcklig i flera av de gamla Gaddafi-fästena.

| C. | Det är viktigt att hantera de humanitära följderna av den libyska konflikten och den vanskliga situation som Libyens medborgare befinner sig i. |
| --- | --- |

C.

Det är viktigt att hantera de humanitära följderna av den libyska konflikten och den vanskliga situation som Libyens medborgare befinner sig i.

| D. | Många utländska medborgare anklagas felaktigt för att ha varit legosoldater i Gaddafis tjänst. |
| --- | --- |

D.

Många utländska medborgare anklagas felaktigt för att ha varit legosoldater i Gaddafis tjänst.

| E. | Det är beklagligt att Nato och dess allierade i den internationella koalitionen vid sina insatser i Libyen, i enlighet med en resolution från FN:s säkerhetsråd om skydd av den libyska civilbefolkningen, inte tillräckligt har beaktat de humanitära och säkerhetsrelaterade sidoeffekterna av Gaddafi-regimens fall för AVS-staterna, och särskilt länderna i den sahel-sahariska regionen. |
| --- | --- |

E.

Det är beklagligt att Nato och dess allierade i den internationella koalitionen vid sina insatser i Libyen, i enlighet med en resolution från FN:s säkerhetsråd om skydd av den libyska civilbefolkningen, inte tillräckligt har beaktat de humanitära och säkerhetsrelaterade sidoeffekterna av Gaddafi-regimens fall för AVS-staterna, och särskilt länderna i den sahel-sahariska regionen.

| F. | EU har upprepade gånger framhävt sitt stöd för de mänskliga rättigheterna, det civila samhället och för reformer på området för säkerhet, politik och sociala frågor i syfte att nå verklig demokrati, bekämpa auktoritära regimer och korruption samt garantera bättre ekonomiska och sociala förhållanden i regionen. |
| --- | --- |

F.

EU har upprepade gånger framhävt sitt stöd för de mänskliga rättigheterna, det civila samhället och för reformer på området för säkerhet, politik och sociala frågor i syfte att nå verklig demokrati, bekämpa auktoritära regimer och korruption samt garantera bättre ekonomiska och sociala förhållanden i regionen.

| G. | Amnesty International har rapporterat om allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i ockuperade områden som människor hade övergett, eftersom sjukhusen på grund av plundringen inte ens kunde erbjuda livsviktig minimivård. |
| --- | --- |

G.

Amnesty International har rapporterat om allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i ockuperade områden som människor hade övergett, eftersom sjukhusen på grund av plundringen inte ens kunde erbjuda livsviktig minimivård.

| H. | Samtidigt som EU och dess medlemsstater till fullo respekterar att det är Libyens sak att hantera övergången i landet bör de i samarbete med FN öka sina insatser för att ge det libyska folket nödvändig hjälp och stöd, särskilt när det gäller skyddet av de mänskliga rättigheterna, nationell försoning, social rättvisa, stöd till det civila samhället, utbildning samt till avväpning, demobilisering och återanpassning. |
| --- | --- |

H.

Samtidigt som EU och dess medlemsstater till fullo respekterar att det är Libyens sak att hantera övergången i landet bör de i samarbete med FN öka sina insatser för att ge det libyska folket nödvändig hjälp och stöd, särskilt när det gäller skyddet av de mänskliga rättigheterna, nationell försoning, social rättvisa, stöd till det civila samhället, utbildning samt till avväpning, demobilisering och återanpassning.

| I. | Båda sidor har åtagit sig att fördjupa sina relationer och sitt samarbete på många områden, bland annat säkerhet, gränsförvaltning, det civila samhället, hälso- och sjukvård samt utbildning. |
| --- | --- |

I.

Båda sidor har åtagit sig att fördjupa sina relationer och sitt samarbete på många områden, bland annat säkerhet, gränsförvaltning, det civila samhället, hälso- och sjukvård samt utbildning.

| J. | En av den libyska konfliktens politiska följder för EU har varit den ökade lagliga och olagliga invandringen, som inneburit en oproportionerlig börda för EU:s sydliga medlemsstater. |
| --- | --- |

J.

En av den libyska konfliktens politiska följder för EU har varit den ökade lagliga och olagliga invandringen, som inneburit en oproportionerlig börda för EU:s sydliga medlemsstater.

| K. | Migrationsströmmarna efter konflikten i Libyen har gått i horisontell riktning snarare än från syd till nord. EU:s medlemsstater tog på sig en oproportionerligt liten del av ansvaret för att hjälpa, ta emot och ge husrum åt flyktingar från Libyen under händelserna 2011, jämfört med de afrikanska grannländernas insatser. De insatser som vissa medlemsstater gjort genom att frivilligt ta på sig en större del av detta ansvar måste erkännas och välkomnas. |
| --- | --- |

K.

Migrationsströmmarna efter konflikten i Libyen har gått i horisontell riktning snarare än från syd till nord. EU:s medlemsstater tog på sig en oproportionerligt liten del av ansvaret för att hjälpa, ta emot och ge husrum åt flyktingar från Libyen under händelserna 2011, jämfört med de afrikanska grannländernas insatser. De insatser som vissa medlemsstater gjort genom att frivilligt ta på sig en större del av detta ansvar måste erkännas och välkomnas.

| L. | Det faktum att migranter från AVS-länderna hastigt har lämnat Libyen och återvänt till sina hemländer har fått ekonomiska, sociala och politiska följder för många familjer som på så sätt har förlorat sin huvudsakliga inkomstkälla, och för ursprungsländernas regeringar, som måste täcka de stora kostnaderna för mottagandet och återanpassningen av de återvändande. |
| --- | --- |

L.

Det faktum att migranter från AVS-länderna hastigt har lämnat Libyen och återvänt till sina hemländer har fått ekonomiska, sociala och politiska följder för många familjer som på så sätt har förlorat sin huvudsakliga inkomstkälla, och för ursprungsländernas regeringar, som måste täcka de stora kostnaderna för mottagandet och återanpassningen av de återvändande.

| M. | Samarbetet mellan FN:s flyktingkommissarie och EU är bristfälligt när det gäller samordningen av internationella åtgärder för att bistå de omkring 5 000 icke-libyska flyktingarna från Libyen som fortfarande befinner sig i provisoriska läger i Tunisien och Egypten. |
| --- | --- |

M.

Samarbetet mellan FN:s flyktingkommissarie och EU är bristfälligt när det gäller samordningen av internationella åtgärder för att bistå de omkring 5 000 icke-libyska flyktingarna från Libyen som fortfarande befinner sig i provisoriska läger i Tunisien och Egypten.

| N. | Den libyska konflikten har lett till att enorma mängder vapen har spridits i den sahel-sahariska regionen. I händerna på olika terroristgrupper och kriminella grupper och narkotikasmugglare som härjar i denna region utgör dessa vapen ett allvarligt hot mot säkerheten och stabiliteten i hela underregionen. |
| --- | --- |

N.

Den libyska konflikten har lett till att enorma mängder vapen har spridits i den sahel-sahariska regionen. I händerna på olika terroristgrupper och kriminella grupper och narkotikasmugglare som härjar i denna region utgör dessa vapen ett allvarligt hot mot säkerheten och stabiliteten i hela underregionen.

| O. | De före detta soldater som återvänder från Libyen med stora mängder vapen och ammunition kan komma att rekryteras av rebellrörelser, grupper med anknytning till al-Qaida i islamiska Maghreb (AQIM) och kriminella gäng. |
| --- | --- |

O.

De före detta soldater som återvänder från Libyen med stora mängder vapen och ammunition kan komma att rekryteras av rebellrörelser, grupper med anknytning till al-Qaida i islamiska Maghreb (AQIM) och kriminella gäng.

| P. | Denna utveckling, i kombination med återuppvaknandet av den tuaregiska nationalismen i länder som Mali och Niger, kan med stor sannolikhet komma att äventyra stabiliteten och den territoriella integriteten i länderna i den sahel-sahariska regionen, särskilt Mauretanien och Burkina Faso. |
| --- | --- |

P.

Denna utveckling, i kombination med återuppvaknandet av den tuaregiska nationalismen i länder som Mali och Niger, kan med stor sannolikhet komma att äventyra stabiliteten och den territoriella integriteten i länderna i den sahel-sahariska regionen, särskilt Mauretanien och Burkina Faso.

| Q. | Man oroas allvarligt över ockupationen av norra Mali, där tuareggrupper som återvänder från Libyen och som tillhör Azawads befrielserörelse samt har stöd av islamister från Ançar-Eddine, grupper från al-Qaida i islamiska Maghreb och andra stridande grupper, har attackerat flera städer, vilket har lett till en mängd civila och militära offer och fått tusentals människor att fly till grannländerna. |
| --- | --- |

Q.

Man oroas allvarligt över ockupationen av norra Mali, där tuareggrupper som återvänder från Libyen och som tillhör Azawads befrielserörelse samt har stöd av islamister från Ançar-Eddine, grupper från al-Qaida i islamiska Maghreb och andra stridande grupper, har attackerat flera städer, vilket har lett till en mängd civila och militära offer och fått tusentals människor att fly till grannländerna.

| R. | Natten mellan den 21 och 22 mars 2012 störtades Malis president Amadou Toumani Touré i en statskupp som avslutade en lång demokratisk process som pågått i över tjugo år. |
| --- | --- |

R.

Natten mellan den 21 och 22 mars 2012 störtades Malis president Amadou Toumani Touré i en statskupp som avslutade en lång demokratisk process som pågått i över tjugo år.

| S. | De som stod bakom statskuppen hävdar att den utlöstes till följd av den gamla regimens oförmåga att hantera tuaregrebellgrupperna. |
| --- | --- |

S.

De som stod bakom statskuppen hävdar att den utlöstes till följd av den gamla regimens oförmåga att hantera tuaregrebellgrupperna.

| T. | På grund av förvirring i den maliska regeringen och sammanbrott i den maliska arméns befälsordning ockuperade trupper från Azawads befrielserörelse, Ançar-Eddine, al-Qaida i islamiska Maghreb och andra grupper de tre administrativa regionerna i norra Mali. Azawads befrielserörelse utropade ensidigt självständighet för området, som befrielserörelsen kallar Azawad och som omfattar två tredjedelar av det maliska territoriet. |
| --- | --- |

T.

På grund av förvirring i den maliska regeringen och sammanbrott i den maliska arméns befälsordning ockuperade trupper från Azawads befrielserörelse, Ançar-Eddine, al-Qaida i islamiska Maghreb och andra grupper de tre administrativa regionerna i norra Mali. Azawads befrielserörelse utropade ensidigt självständighet för området, som befrielserörelsen kallar Azawad och som omfattar två tredjedelar av det maliska territoriet.

| U. | Den försämrade säkerhetssituationen har fått turismsektorn att kollapsa och har dessutom saktat ned eller till och med skrinlagt de utvecklingsprojekt som pågår i flera länder i underregionen. Det har även lett till hög ungdomsarbetslöshet, vilket ökar risken för att dessa utnyttjas av terroristgrupper eller kriminella gäng. |
| --- | --- |

U.

Den försämrade säkerhetssituationen har fått turismsektorn att kollapsa och har dessutom saktat ned eller till och med skrinlagt de utvecklingsprojekt som pågår i flera länder i underregionen. Det har även lett till hög ungdomsarbetslöshet, vilket ökar risken för att dessa utnyttjas av terroristgrupper eller kriminella gäng.

| V. | Malis enorma territorium, den glesa befolkningen och landets långa och dåligt definierade gränser kräver en god regional samordning av information och åtgärder. |
| --- | --- |

V.

Malis enorma territorium, den glesa befolkningen och landets långa och dåligt definierade gränser kräver en god regional samordning av information och åtgärder.

| W. | Den humanitära krisen och livsmedelskrisen förvärras på grund av de våldsangrepp som utförts av tuaregrebellerna, som har anknytning till radikala islamistgrupper inom al-Qaida i islamiska Maghreb, vilket har tvingat 81 000 personer på flykt inom landet och till grannländerna (Mauretanien, Niger och Burkina Faso), där en allvarlig torka har orsakat livsmedels- och vattenbrist under de senaste åren. |
| --- | --- |

W.

Den humanitära krisen och livsmedelskrisen förvärras på grund av de våldsangrepp som utförts av tuaregrebellerna, som har anknytning till radikala islamistgrupper inom al-Qaida i islamiska Maghreb, vilket har tvingat 81 000 personer på flykt inom landet och till grannländerna (Mauretanien, Niger och Burkina Faso), där en allvarlig torka har orsakat livsmedels- och vattenbrist under de senaste åren.

| X. | Hungersnöden sprider sig utanför det ockuperade området till följd av den exempellösa situationen. |
| --- | --- |

X.

Hungersnöden sprider sig utanför det ockuperade området till följd av den exempellösa situationen.

| Y. | Terrorismen i Sahel måste delvis bekämpas genom en aktiv politik som främjar utveckling, social rättvisa, rättssäkerhet och integration. Det är nödvändigt att ge lokala befolkningsgrupper ekonomiska utsikter som erbjuder ett alternativ till en ekonomi som grundar sig på brott. |
| --- | --- |

Y.

Terrorismen i Sahel måste delvis bekämpas genom en aktiv politik som främjar utveckling, social rättvisa, rättssäkerhet och integration. Det är nödvändigt att ge lokala befolkningsgrupper ekonomiska utsikter som erbjuder ett alternativ till en ekonomi som grundar sig på brott.

| Z. | FN:s säkerhetsråd har en viktig roll att spela vid lösningen av konflikter i hela världen. |
| --- | --- |

Z.

FN:s säkerhetsråd har en viktig roll att spela vid lösningen av konflikter i hela världen.

| AA. | I samband med Libyens politiska övergång bör libyerna få stöd i sina försök att införa en pluralistisk demokrati, utan dröjsmål och med en konstitution som avfattas efter en bred offentlig samrådsprocess. |
| --- | --- |

AA.

I samband med Libyens politiska övergång bör libyerna få stöd i sina försök att införa en pluralistisk demokrati, utan dröjsmål och med en konstitution som avfattas efter en bred offentlig samrådsprocess.

| 1. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om medlemsstaternas delade ansvar när det gäller att ta emot personer som beviljats internationellt skydd och asylsökande som sökt sig till EU under den libyska konflikten, särskilt då de mottagande medlemsstaternas asylsystem är utsatta för ett särskilt stort antal asylsökande. |
| --- | --- |

1.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om medlemsstaternas delade ansvar när det gäller att ta emot personer som beviljats internationellt skydd och asylsökande som sökt sig till EU under den libyska konflikten, särskilt då de mottagande medlemsstaternas asylsystem är utsatta för ett särskilt stort antal asylsökande.

| 2. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver i detta sammanhang ett formaliserat system med ”obligatorisk och oåterkallelig solidaritet” med de medlemsstater som är utsatta för ett specifikt och oproportionerligt stort antal asylsökande i form av omflyttning inom EU, i kombination med ett djupare samarbete med Libyen. |
| --- | --- |

2.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver i detta sammanhang ett formaliserat system med ”obligatorisk och oåterkallelig solidaritet” med de medlemsstater som är utsatta för ett specifikt och oproportionerligt stort antal asylsökande i form av omflyttning inom EU, i kombination med ett djupare samarbete med Libyen.

| 3. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU och dess medlemsstater att anslå tillräckligt med medel till omflyttning inom EU. |
| --- | --- |

3.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU och dess medlemsstater att anslå tillräckligt med medel till omflyttning inom EU.

| 4. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen berömmer UNHCR:s insatser till förmån för flyktingarna och internflyktingarna från den libyska krisen och uppmanar UNHCR att öka sitt arbete för att säkerställa att dessa flyktingar på ett säkert och värdigt sätt ska kunna återvända till sina hemländer och för att underlätta deras omedelbara integration. |
| --- | --- |

4.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen berömmer UNHCR:s insatser till förmån för flyktingarna och internflyktingarna från den libyska krisen och uppmanar UNHCR att öka sitt arbete för att säkerställa att dessa flyktingar på ett säkert och värdigt sätt ska kunna återvända till sina hemländer och för att underlätta deras omedelbara integration.

| 5. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar det internationella samfundet och EU i synnerhet att mobilisera humanitär katastrofhjälp för att hjälpa befolkningsgrupperna i norra Mali. |
| --- | --- |

5.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar det internationella samfundet och EU i synnerhet att mobilisera humanitär katastrofhjälp för att hjälpa befolkningsgrupperna i norra Mali.

| 6. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att man skyndsamt måste stödja initiativ för att åstadkomma en fördjupad dialog och öka lokalbefolkningarnas förmåga att motstå och bekämpa lockelsen med terrorism och terroristers och andra kriminella gruppers rekrytering av unga, bland annat genom stöd till arbete och yrkesutbildning för ungdomar. |
| --- | --- |

6.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att man skyndsamt måste stödja initiativ för att åstadkomma en fördjupad dialog och öka lokalbefolkningarnas förmåga att motstå och bekämpa lockelsen med terrorism och terroristers och andra kriminella gruppers rekrytering av unga, bland annat genom stöd till arbete och yrkesutbildning för ungdomar.

| 7. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU och hela det internationella samfundet att ge de berörda AVS-länderna det stöd som krävs, så att dessa kan inrätta de strukturer som krävs för att ta emot och återanpassa de migrerande arbetstagare som återvänder från Libyen. |
| --- | --- |

7.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU och hela det internationella samfundet att ge de berörda AVS-länderna det stöd som krävs, så att dessa kan inrätta de strukturer som krävs för att ta emot och återanpassa de migrerande arbetstagare som återvänder från Libyen.

| 8. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen är oroad över ockupanternas allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, plundringar och andra övergrepp gentemot den försvarslösa civilbefolkningen, varav en stor del har tvingats i exil i grannländer. |
| --- | --- |

8.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen är oroad över ockupanternas allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, plundringar och andra övergrepp gentemot den försvarslösa civilbefolkningen, varav en stor del har tvingats i exil i grannländer.

| 9. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att de nya libyska myndigheterna vidtar de åtgärder som krävs för att skydda de migrerande afrikanska arbetstagare som befinner sig i Libyen. |
| --- | --- |

9.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att de nya libyska myndigheterna vidtar de åtgärder som krävs för att skydda de migrerande afrikanska arbetstagare som befinner sig i Libyen.

| 10. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar rådets beslut av den 21 december 2011 om hävande av frysningen av Libyens centralbanks och Libyan Arab Foreign Banks medel och tillgångar i EU, i syfte att stödja återuppbyggnaden av och den ekonomiska återhämtningen i Libyen och bistå de nya libyska myndigheterna. |
| --- | --- |

10.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar rådets beslut av den 21 december 2011 om hävande av frysningen av Libyens centralbanks och Libyan Arab Foreign Banks medel och tillgångar i EU, i syfte att stödja återuppbyggnaden av och den ekonomiska återhämtningen i Libyen och bistå de nya libyska myndigheterna.

| 11. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar kommissionen och rådet att skynda på EU:s insatser på området integrerad gränsförvaltning och att stödja det civila samhället och medierna enligt överenskommelsen från den internationella konferensen i Paris den 2 september 2011. |
| --- | --- |

11.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar kommissionen och rådet att skynda på EU:s insatser på området integrerad gränsförvaltning och att stödja det civila samhället och medierna enligt överenskommelsen från den internationella konferensen i Paris den 2 september 2011.

| 12. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar EU:s svar på den arabiska våren och konflikten i Libyen, särskilt upprättandet av ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet som det främsta instrumentet för att stödja stater som genomgår reformer i Europas södra grannskap. |
| --- | --- |

12.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar EU:s svar på den arabiska våren och konflikten i Libyen, särskilt upprättandet av ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet som det främsta instrumentet för att stödja stater som genomgår reformer i Europas södra grannskap.

| 13. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fördömer spridningen av vapen under konflikten och plundringar av befintliga vapengömmor. Församlingen efterlyser en nödstrategi för att avväpningen, demobiliseringen och återanpassningen av rebellsoldater och civila ska ske med stor politisk känslighet. Församlingen betonar att avväpningen, demobiliseringen och återanpassningen måste vara en prioritering inom ramen för stabiliseringen av Libyen och den närliggande regionen. |
| --- | --- |

13.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fördömer spridningen av vapen under konflikten och plundringar av befintliga vapengömmor. Församlingen efterlyser en nödstrategi för att avväpningen, demobiliseringen och återanpassningen av rebellsoldater och civila ska ske med stor politisk känslighet. Församlingen betonar att avväpningen, demobiliseringen och återanpassningen måste vara en prioritering inom ramen för stabiliseringen av Libyen och den närliggande regionen.

| 14. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar enträget länderna i den sahel-sahariska regionen, de nya libyska myndigheterna och de behöriga multilaterala organen att vidta alla åtgärder som krävs för att stoppa spridningen av vapen i området, införa lämpliga mekanismer för att kontrollera och säkra de nationella gränserna i hela regionen – bland annat vad gäller överföringen av lätta vapen och handeldvapen –, genomföra program för insamling och förstöring av olagliga lätta vapen och handeldvapen samt vidta åtgärder för utbyte av information och gemensamma säkerhetsinsatser i regionen. |
| --- | --- |

14.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar enträget länderna i den sahel-sahariska regionen, de nya libyska myndigheterna och de behöriga multilaterala organen att vidta alla åtgärder som krävs för att stoppa spridningen av vapen i området, införa lämpliga mekanismer för att kontrollera och säkra de nationella gränserna i hela regionen – bland annat vad gäller överföringen av lätta vapen och handeldvapen –, genomföra program för insamling och förstöring av olagliga lätta vapen och handeldvapen samt vidta åtgärder för utbyte av information och gemensamma säkerhetsinsatser i regionen.

| 15. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar inrättandet av den gemensamma operativa stabskommittén (Comité d’état-major opérationnel conjoint, Cemoc), som inrättades av Algeriet, Mali, Mauretanien och Niger 2010 för att samordna kampen mot terrorism, organiserad brottslighet och narkotikasmuggling i den sahel-sahariska regionen. |
| --- | --- |

15.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar inrättandet av den gemensamma operativa stabskommittén (Comité d’état-major opérationnel conjoint, Cemoc), som inrättades av Algeriet, Mali, Mauretanien och Niger 2010 för att samordna kampen mot terrorism, organiserad brottslighet och narkotikasmuggling i den sahel-sahariska regionen.

| 16. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att FN:s säkerhetsråd antar en brådskande resolution inom ramen för de fredsbyggande åtgärderna i den sahel-sahariska regionen. |
| --- | --- |

16.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att FN:s säkerhetsråd antar en brådskande resolution inom ramen för de fredsbyggande åtgärderna i den sahel-sahariska regionen.

| 17. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att befolkningsgrupperna i norra Mali lever i en situation med extrem fattigdom och våld som förvärrar den humanitära krisen och livsmedelskrisen. |
| --- | --- |

17.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att befolkningsgrupperna i norra Mali lever i en situation med extrem fattigdom och våld som förvärrar den humanitära krisen och livsmedelskrisen.

| 18. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fördömer de väpnade gruppernas aktiviteter i området, i synnerhet ockupationen av norra Mali av trupper från Azawads befrielserörelse, Ançar-Eddine, al-Qaida i islamiska Maghreb och andra grupper, och kräver att dessa styrkor omedelbart och villkorslöst ska dras tillbaka. |
| --- | --- |

18.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fördömer de väpnade gruppernas aktiviteter i området, i synnerhet ockupationen av norra Mali av trupper från Azawads befrielserörelse, Ançar-Eddine, al-Qaida i islamiska Maghreb och andra grupper, och kräver att dessa styrkor omedelbart och villkorslöst ska dras tillbaka.

| 19. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fördömer statskuppen som genomfördes av delar av den maliska militären, efterlyser en omedelbar återgång till demokrati och kräver ett fullständigt genomförande av den exitstrategi som Ecowas och Afrikanska unionen planerar. |
| --- | --- |

19.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fördömer statskuppen som genomfördes av delar av den maliska militären, efterlyser en omedelbar återgång till demokrati och kräver ett fullständigt genomförande av den exitstrategi som Ecowas och Afrikanska unionen planerar.

| 20. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fördömer särskilt de grymheter som i synnerhet ockupationsstyrkorna har begått mot civilbefolkningen, och som har riktat sig mot kvinnor och barn i större utsträckning än andra offer, och fördömer särskilt användningen av bortrövanden och våldtäkter som vapen i kriget. Församlingen kräver en utredning av de grymheter som begåtts i Mali under de senaste månaderna. |
| --- | --- |

20.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fördömer särskilt de grymheter som i synnerhet ockupationsstyrkorna har begått mot civilbefolkningen, och som har riktat sig mot kvinnor och barn i större utsträckning än andra offer, och fördömer särskilt användningen av bortrövanden och våldtäkter som vapen i kriget. Församlingen kräver en utredning av de grymheter som begåtts i Mali under de senaste månaderna.

| 21. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU och dess medlemsstater att särskilt uppmärksamma situationen för kvinnor och flickor i Sahel-regionen och att vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att de skyddas från allt slags våld och från människorättskränkningar. |
| --- | --- |

21.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU och dess medlemsstater att särskilt uppmärksamma situationen för kvinnor och flickor i Sahel-regionen och att vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att de skyddas från allt slags våld och från människorättskränkningar.

| 22. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen bekräftar på nytt den vikt den fäster vid att befästa demokratin och den territoriella integriteten i de länder som påverkas av den libyska konflikten. |
| --- | --- |

22.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen bekräftar på nytt den vikt den fäster vid att befästa demokratin och den territoriella integriteten i de länder som påverkas av den libyska konflikten.

| 23. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar behovet av att de nya libyska myndigheterna tillämpar internationella rättsnormer. Församlingen uppmanar därför EU att i detta syfte bistå Libyen med resurser och hjälp, vilket skulle bidra till att öka rättssäkerheten och säkra humanitärt bistånd till konfliktens offer. |
| --- | --- |

23.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar behovet av att de nya libyska myndigheterna tillämpar internationella rättsnormer. Församlingen uppmanar därför EU att i detta syfte bistå Libyen med resurser och hjälp, vilket skulle bidra till att öka rättssäkerheten och säkra humanitärt bistånd till konfliktens offer.

| 24. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen förkastar med eftertryck Azawads befrielserörelses självständighetsförklaring för norra Mali, och betraktar denna självständighetsförklaring som ogiltig och utan verkan. Församlingen bekräftar sitt åtagande för Malis enighet och territoriella integritet. |
| --- | --- |

24.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen förkastar med eftertryck Azawads befrielserörelses självständighetsförklaring för norra Mali, och betraktar denna självständighetsförklaring som ogiltig och utan verkan. Församlingen bekräftar sitt åtagande för Malis enighet och territoriella integritet.

| 25. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar Ecowas initiativ för att skapa fred i norra Mali och avlägsna alla hinder för den maliska statens fulla suveränitet i denna del av sitt territorium. Församlingen uppmanar också det internationella samfundet att stödja dessa initiativ, särskilt med tanke på det ansvar som åligger Nato och dess allierade i den internationella koalition som stred i Libyen, och att vidta lämpliga åtgärder som mildrar den libyska konfliktens sidoeffekter på grannländerna. |
| --- | --- |

25.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar Ecowas initiativ för att skapa fred i norra Mali och avlägsna alla hinder för den maliska statens fulla suveränitet i denna del av sitt territorium. Församlingen uppmanar också det internationella samfundet att stödja dessa initiativ, särskilt med tanke på det ansvar som åligger Nato och dess allierade i den internationella koalition som stred i Libyen, och att vidta lämpliga åtgärder som mildrar den libyska konfliktens sidoeffekter på grannländerna.

| 26. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen är bestört över att Azawads befrielserörelse och den islamistiska rörelsen Ançar-Eddine har kommit överens om att upprätta en islamistisk stat i norra Mali, och uppmanar Afrikanska unionen och EU att utarbeta en strategi på kort, medellång och lång sikt för att sätta stopp för dessa olagliga väpnade styrkors ockupation av norra Mali. |
| --- | --- |

26.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen är bestört över att Azawads befrielserörelse och den islamistiska rörelsen Ançar-Eddine har kommit överens om att upprätta en islamistisk stat i norra Mali, och uppmanar Afrikanska unionen och EU att utarbeta en strategi på kort, medellång och lång sikt för att sätta stopp för dessa olagliga väpnade styrkors ockupation av norra Mali.

| 27. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar det internationella samfundet, och EU i synnerhet, att förstärka sitt samarbete med länderna i den sahel-sahariska regionen och med Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas) i kampen mot terrorism och organiserad brottslighet i underregionen, särskilt genom att utöka den gemensamma operativa stabskommitténs (Cemoc) medel så att den kan slutföra sin fredsskapande insats i den sahel-sahariska regionen. |
| --- | --- |

27.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar det internationella samfundet, och EU i synnerhet, att förstärka sitt samarbete med länderna i den sahel-sahariska regionen och med Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas) i kampen mot terrorism och organiserad brottslighet i underregionen, särskilt genom att utöka den gemensamma operativa stabskommitténs (Cemoc) medel så att den kan slutföra sin fredsskapande insats i den sahel-sahariska regionen.

| 28. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Europeiska unionen och dess medlemsstater att stödja insatserna för att öka staternas kapacitet i regionen och för att mobilisera alla tillgängliga resurser i syfte att skydda befolkningen och främja säkerheten och utvecklingen i regionen i samarbete med staterna i regionen och de mellanstatliga organisationerna Ecowas och WAEMU (Västafrikanska ekonomiska och monetära unionen). |
| --- | --- |

28.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Europeiska unionen och dess medlemsstater att stödja insatserna för att öka staternas kapacitet i regionen och för att mobilisera alla tillgängliga resurser i syfte att skydda befolkningen och främja säkerheten och utvecklingen i regionen i samarbete med staterna i regionen och de mellanstatliga organisationerna Ecowas och WAEMU (Västafrikanska ekonomiska och monetära unionen).

| 29. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen hoppas att ett uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) ska hjälpa länderna i underregionen att kontrollera sina gränser mer effektivt och särskilt att bekämpa vapen-, narkotika- och människohandeln. |
| --- | --- |

29.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen hoppas att ett uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) ska hjälpa länderna i underregionen att kontrollera sina gränser mer effektivt och särskilt att bekämpa vapen-, narkotika- och människohandeln.

| 30. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar länderna i regionen att vidta åtgärder för att främja utbyte av säkerhetsinformation, särskilt om vapenbeslag, genom befintliga informationssystem som exempelvis används av Afrikanska unionens ”Centre africain d'études et de recherches sur le terrorisme”, Interpol och FN. |
| --- | --- |

30.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar länderna i regionen att vidta åtgärder för att främja utbyte av säkerhetsinformation, särskilt om vapenbeslag, genom befintliga informationssystem som exempelvis används av Afrikanska unionens ”Centre africain d'études et de recherches sur le terrorisme”, Interpol och FN.

| 31. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att införandet av en ny konstitution eller rättslig ram i Libyen måste ske med respekt för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

31.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att införandet av en ny konstitution eller rättslig ram i Libyen måste ske med respekt för de mänskliga rättigheterna.

| 32. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar den nya libyska regeringen att fördjupa sitt samarbete med Ecowas i syfte att vidta alla nödvändiga åtgärder för att stå emot angreppen av kriminella terroristgrupper med anknytning till al-Qaida i islamiska Maghreb som stöder tuareg-upproret i norra Mali. |
| --- | --- |

32.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar den nya libyska regeringen att fördjupa sitt samarbete med Ecowas i syfte att vidta alla nödvändiga åtgärder för att stå emot angreppen av kriminella terroristgrupper med anknytning till al-Qaida i islamiska Maghreb som stöder tuareg-upproret i norra Mali.

| 33. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att stödja de interimistiska libyska myndigheterna i deras arbete för att uppnå en inkluderande övergång från konflikt till fred i Libyen. Församlingen uppmanar det nationella övergångsrådet att sträva efter en övergripande försoningsprocess som försöker nå alla libyer och som möjliggör en demokratisk, fredlig och öppen övergångsprocess i landet. |
| --- | --- |

33.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att stödja de interimistiska libyska myndigheterna i deras arbete för att uppnå en inkluderande övergång från konflikt till fred i Libyen. Församlingen uppmanar det nationella övergångsrådet att sträva efter en övergripande försoningsprocess som försöker nå alla libyer och som möjliggör en demokratisk, fredlig och öppen övergångsprocess i landet.

| 34. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till Europaparlamentet, AVS–EU-ministerrådet, Europeiska kommissionen, Afrikanska unionens institutioner och FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

34.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till Europaparlamentet, AVS–EU-ministerrådet, Europeiska kommissionen, Afrikanska unionens institutioner och FN:s generalsekreterare.

RESOLUTION (6)

om ”Prisvolatilitet – hur de globala marknaderna för jordbruksprodukter fungerar och hur de påverkar AVS-ländernas livsmedelsförsörjning”

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sitt sammanträde i Horsens (Danmark) den 28–30 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt sammanträde i Horsens (Danmark) den 28–30 maj 2012,

| — | med beaktande av artikel 18.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 18.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av AVS–EU-partnerskapsavtalet som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 och som ändrades 2005 och 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS–EU-partnerskapsavtalet som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 och som ändrades 2005 och 2010,

| — | med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000, som fastställer millennieutvecklingsmålen som av världssamfundet gemensamt fastställda mål för utrotning av fattigdom och svält, särskilt millennieutvecklingsmål 1 om principen att extrem fattigdom och hunger ska utrotas, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000, som fastställer millennieutvecklingsmålen som av världssamfundet gemensamt fastställda mål för utrotning av fattigdom och svält, särskilt millennieutvecklingsmål 1 om principen att extrem fattigdom och hunger ska utrotas,

| — | med beaktande av konventionen om livsmedelsbistånd som undertecknades i London den 13 april 1999, vars mål är att bidra till livsmedelstrygghet i världen och förbättra världssamfundets förmåga att agera vid livsmedelskriser och andra livsmedelsbehov i utvecklingsländerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om livsmedelsbistånd som undertecknades i London den 13 april 1999, vars mål är att bidra till livsmedelstrygghet i världen och förbättra världssamfundets förmåga att agera vid livsmedelskriser och andra livsmedelsbehov i utvecklingsländerna,

| — | med beaktande av FAO:s frivilliga riktlinjer för att stödja det gradvisa förverkligandet av rätten till tillräcklig föda inom ramen för den nationella livsmedelsförsörjningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FAO:s frivilliga riktlinjer för att stödja det gradvisa förverkligandet av rätten till tillräcklig föda inom ramen för den nationella livsmedelsförsörjningen,

| — | med beaktande av Maputodeklarationen om jordbruk och en tryggad livsmedelsförsörjning, som undertecknades 2003, i vilken afrikanska regeringar åtog sig att avsätta minst tio procent av sina årliga statsbudgetar för jordbruk, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Maputodeklarationen om jordbruk och en tryggad livsmedelsförsörjning, som undertecknades 2003, i vilken afrikanska regeringar åtog sig att avsätta minst tio procent av sina årliga statsbudgetar för jordbruk,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer för markpolitiken från november 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer för markpolitiken från november 2004,

| — | med beaktande av det sjunde särskilda sammanträdet i FN:s råd för mänskliga rättigheter som ägde rum i Genève den 22 maj 2008 och behandlade de negativa konsekvenser som den globala livsmedelskrisen, vilken orsakats av bland annat stigande livsmedelspriser, haft för förverkligandet av rätten till mat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det sjunde särskilda sammanträdet i FN:s råd för mänskliga rättigheter som ägde rum i Genève den 22 maj 2008 och behandlade de negativa konsekvenser som den globala livsmedelskrisen, vilken orsakats av bland annat stigande livsmedelspriser, haft för förverkligandet av rätten till mat,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från toppmötet i L’Aquila om den globala livsmedelssäkerheten som antogs den 10 juli 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från toppmötet i L’Aquila om den globala livsmedelssäkerheten som antogs den 10 juli 2009,

| — | med beaktande av FN:s initiativ om socialt grundskydd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s initiativ om socialt grundskydd,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 13 januari 2009 om den gemensamma jordbrukspolitiken och en globalt tryggad livsmedelsförsörjning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 13 januari 2009 om den gemensamma jordbrukspolitiken och en globalt tryggad livsmedelsförsörjning,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 26 november 2009 om FAO-toppmötet och tryggad livsmedelsförsörjning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 26 november 2009 om FAO-toppmötet och tryggad livsmedelsförsörjning,

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om EU:s policyram för att hjälpa utvecklingsländer att stärka livsmedelsförsörjningen (KOM(2010)0127), som antogs den 31 mars 2010, och rådets slutsatser av den 10 maj 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om EU:s policyram för att hjälpa utvecklingsländer att stärka livsmedelsförsörjningen (KOM(2010)0127), som antogs den 31 mars 2010, och rådets slutsatser av den 10 maj 2010,

| — | med beaktande av sin resolution om tryggad livsmedelsförsörjning, som antogs i Kinshasa den 4 december 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution om tryggad livsmedelsförsörjning, som antogs i Kinshasa den 4 december 2010,

| — | med beaktande av de åtta rekommendationerna till G20-gruppen, som FN:s särskilda rapportör för rätten till mat offentliggjorde den 29 januari 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de åtta rekommendationerna till G20-gruppen, som FN:s särskilda rapportör för rätten till mat offentliggjorde den 29 januari 2011,

| — | med beaktande av den gemensamma myndighetsrapporten till G20-gruppen av den 2 juni 2011, ”Price Volatility in Food and Agricultural Markets: Policy Responses”, som samordnades av FAO och OECD, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma myndighetsrapporten till G20-gruppen av den 2 juni 2011, ”Price Volatility in Food and Agricultural Markets: Policy Responses”, som samordnades av FAO och OECD,

| — | med beaktande av rapporten från juli 2011 om prisvolatilitet och tryggad livsmedelsförsörjning, framlagd av en högnivåpanel bestående av experter på livsmedelssäkerhet och näringslära, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från juli 2011 om prisvolatilitet och tryggad livsmedelsförsörjning, framlagd av en högnivåpanel bestående av experter på livsmedelssäkerhet och näringslära,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 27 september 2011 om att hjälpa utvecklingsländer att stärka livsmedelsförsörjningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 27 september 2011 om att hjälpa utvecklingsländer att stärka livsmedelsförsörjningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel (ACP-EU/101.149/slutlig), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel (ACP-EU/101.149/slutlig), och av följande skäl:

| A. | Enligt FAO led 925 miljoner människor av svält år 2010. |
| --- | --- |

A.

Enligt FAO led 925 miljoner människor av svält år 2010.

| B. | Endast 62 av 118 utvecklingsländer är på väg att uppnå millennieutvecklingsmål 1, och 29 av världens länder har för närvarande problem med livsmedelsförsörjningen och är i behov av livsmedelsbistånd utifrån. |
| --- | --- |

B.

Endast 62 av 118 utvecklingsländer är på väg att uppnå millennieutvecklingsmål 1, och 29 av världens länder har för närvarande problem med livsmedelsförsörjningen och är i behov av livsmedelsbistånd utifrån.

| C. | Den globala efterfrågan på jordbruksprodukter förväntas öka med mellan 70 och 100 procent fram till 2050 och enligt prognoserna förväntas världsbefolkningen nå nio miljarder vid samma tidpunkt. |
| --- | --- |

C.

Den globala efterfrågan på jordbruksprodukter förväntas öka med mellan 70 och 100 procent fram till 2050 och enligt prognoserna förväntas världsbefolkningen nå nio miljarder vid samma tidpunkt.

| D. | En osäker livsmedelsförsörjning som leder till hungerkravaller och som kan skapa säkerhetsproblem för samhället överallt i världen förvärras ytterligare genom marktvister, brist på lämplig jordbrukspolitik, markförstörelse, klimatförändringar, osäkra villkor för markägare, efterfrågan på jordbruksbränslen och energipolitik, råvaruspekulation samt till stor del artificiellt stigande priser framkallade av spekulation på livsmedel. |
| --- | --- |

D.

En osäker livsmedelsförsörjning som leder till hungerkravaller och som kan skapa säkerhetsproblem för samhället överallt i världen förvärras ytterligare genom marktvister, brist på lämplig jordbrukspolitik, markförstörelse, klimatförändringar, osäkra villkor för markägare, efterfrågan på jordbruksbränslen och energipolitik, råvaruspekulation samt till stor del artificiellt stigande priser framkallade av spekulation på livsmedel.

| E. | Det har skett en månatlig ökning av livsmedelspriserna sedan augusti 2010, och priserna ligger nu på en nivå som är högre än den pristopp som registrerades 2008. |
| --- | --- |

E.

Det har skett en månatlig ökning av livsmedelspriserna sedan augusti 2010, och priserna ligger nu på en nivå som är högre än den pristopp som registrerades 2008.

| F. | I Världsbankens rapport från augusti 2011 om livsmedelspriser uppges att de höga livsmedelspriserna och deras volatilitet hotar de fattigaste befolkningsgrupperna i utvecklingsländerna och förvärrar nödläget på Afrikas horn. |
| --- | --- |

F.

I Världsbankens rapport från augusti 2011 om livsmedelspriser uppges att de höga livsmedelspriserna och deras volatilitet hotar de fattigaste befolkningsgrupperna i utvecklingsländerna och förvärrar nödläget på Afrikas horn.

| G. | Volatila råvarupriser drabbar inte bara konsumenter utan även producenter, och gör det ytterst svårt för AVS-jordbrukare att planera för produktionen och marknadsföringen av sina produkter. Den andel av jordbrukarnas inkomster som kommer från livsmedelsförsörjningskedjan har minskat avsevärt, samtidigt som bearbetningsföretagens och återförsäljarnas vinster ständigt har ökat. |
| --- | --- |

G.

Volatila råvarupriser drabbar inte bara konsumenter utan även producenter, och gör det ytterst svårt för AVS-jordbrukare att planera för produktionen och marknadsföringen av sina produkter. Den andel av jordbrukarnas inkomster som kommer från livsmedelsförsörjningskedjan har minskat avsevärt, samtidigt som bearbetningsföretagens och återförsäljarnas vinster ständigt har ökat.

| H. | Jordens bördighet har sjunkit till en alarmerande nivå i många områden, vilket har lett till en minskad avkastning och en överexploatering av utsugna marker. Vetenskapliga bevis visar att det är möjligt att återställa jordens bördighet, öka avkastningen, skapa en buffert för bondgårdarna mot extrema väderförhållanden, öka den biologiska mångfalden och diversifiera och öka småbrukarnas inkomster genom ekologiska jordbrukssystem som kombinerar grödor med träd och boskap. |
| --- | --- |

H.

Jordens bördighet har sjunkit till en alarmerande nivå i många områden, vilket har lett till en minskad avkastning och en överexploatering av utsugna marker. Vetenskapliga bevis visar att det är möjligt att återställa jordens bördighet, öka avkastningen, skapa en buffert för bondgårdarna mot extrema väderförhållanden, öka den biologiska mångfalden och diversifiera och öka småbrukarnas inkomster genom ekologiska jordbrukssystem som kombinerar grödor med träd och boskap.

| I. | Utvecklingsbiståndet till jordbruket har minskat drastiskt sedan 1980-talet, och har sjunkit till endast 3,8 procent av det offentliga utvecklingsbiståndet (ODA). Andelen offentliga utgifter till jordbruket har också sjunkit till i genomsnitt 7 procent i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

I.

Utvecklingsbiståndet till jordbruket har minskat drastiskt sedan 1980-talet, och har sjunkit till endast 3,8 procent av det offentliga utvecklingsbiståndet (ODA). Andelen offentliga utgifter till jordbruket har också sjunkit till i genomsnitt 7 procent i utvecklingsländerna.

| J. | De flesta afrikanska regeringarna har uttryckt oro över att fördelarna med världshandelns avreglering tenderar att vara ytterst få för Afrika söder om Sahara på grund av en för tidig exponering av växande jordbruksindustrier för verklig konkurrens från producenter i utvecklings- och industriländerna. De menar att marknaden bör avregleras gradvis i stället för plötsligt. |
| --- | --- |

J.

De flesta afrikanska regeringarna har uttryckt oro över att fördelarna med världshandelns avreglering tenderar att vara ytterst få för Afrika söder om Sahara på grund av en för tidig exponering av växande jordbruksindustrier för verklig konkurrens från producenter i utvecklings- och industriländerna. De menar att marknaden bör avregleras gradvis i stället för plötsligt.

| K. | Ökade markförvärv, huvudsakligen av utländska investerare, har gjort AVS-ländernas instabila jordbruks- och livsmedelssystem ännu mer sårbara. |
| --- | --- |

K.

Ökade markförvärv, huvudsakligen av utländska investerare, har gjort AVS-ländernas instabila jordbruks- och livsmedelssystem ännu mer sårbara.

| L. | Jordbruksprodukter används alltmer som biobränslen, vilket innebär att oljemarknadernas volatilitet kopplas till råvarumarknadernas volatilitet och bidrar till stigande livsmedelspriser och osäker livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

L.

Jordbruksprodukter används alltmer som biobränslen, vilket innebär att oljemarknadernas volatilitet kopplas till råvarumarknadernas volatilitet och bidrar till stigande livsmedelspriser och osäker livsmedelsförsörjning.

| M. | Finansiella spekulationer och en ökad liberalisering av finansmarknaderna och handeln med jordbruksprodukter bidrar i hög grad till prisvolatiliteten. Derivatinstrument som bygger på marknaderna för livsmedel och jordbruksvaror har blivit extremt populära och lättillgängliga för investerare världen över, och de utgör inte längre nischinstrument för professionella investerare. |
| --- | --- |

M.

Finansiella spekulationer och en ökad liberalisering av finansmarknaderna och handeln med jordbruksprodukter bidrar i hög grad till prisvolatiliteten. Derivatinstrument som bygger på marknaderna för livsmedel och jordbruksvaror har blivit extremt populära och lättillgängliga för investerare världen över, och de utgör inte längre nischinstrument för professionella investerare.

| 1. | Gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen påpekar att tillräckligt med mat är en universell mänsklig rättighet. Församlingen uppmanar alla länder att genomdriva FAO:s frivilliga riktlinjer om rätten till föda. |
| --- | --- |

1.

Gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen påpekar att tillräckligt med mat är en universell mänsklig rättighet. Församlingen uppmanar alla länder att genomdriva FAO:s frivilliga riktlinjer om rätten till föda.

| 2. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att politisk stabilitet också är ett nödvändigt villkor för utveckling och därmed ökad livsmedelstrygghet och kräver att alla berörda parter visar politisk vilja att garantera en sådan stabilitet. |
| --- | --- |

2.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att politisk stabilitet också är ett nödvändigt villkor för utveckling och därmed ökad livsmedelstrygghet och kräver att alla berörda parter visar politisk vilja att garantera en sådan stabilitet.

Jordbruk och investerares uppköp av stora landytor (”land-grabbing”
  )

| 3. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att en större andel av EU:s officiella utvecklingsbistånd bör inriktas på jordbruk och landsbygdsutveckling i AVS-länderna, så att livsmedelsförsörjningen kan ges en kraftig skjuts framåt. Församlingen uppmanar eftertryckligen världssamfundet att fullgöra sina åtaganden från toppmötet i L’Aquila att bekämpa svält och betala ut 22 miljarder US-dollar till stöd för jordbrukare i utvecklingsländer, varav hittills bara en femtedel har utbetalats. |
| --- | --- |

3.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att en större andel av EU:s officiella utvecklingsbistånd bör inriktas på jordbruk och landsbygdsutveckling i AVS-länderna, så att livsmedelsförsörjningen kan ges en kraftig skjuts framåt. Församlingen uppmanar eftertryckligen världssamfundet att fullgöra sina åtaganden från toppmötet i L’Aquila att bekämpa svält och betala ut 22 miljarder US-dollar till stöd för jordbrukare i utvecklingsländer, varav hittills bara en femtedel har utbetalats.

| 4. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att betydande bidrag från AVS-ländernas regeringar också behövs för att komma till rätta med bristen på investeringar i landsbygdsutveckling i dessa länder, så att ett integrerat jordbrukssystem kan utvecklas som gör det möjligt att utveckla självförsörjning. |
| --- | --- |

4.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att betydande bidrag från AVS-ländernas regeringar också behövs för att komma till rätta med bristen på investeringar i landsbygdsutveckling i dessa länder, så att ett integrerat jordbrukssystem kan utvecklas som gör det möjligt att utveckla självförsörjning.

| 5. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att småjordbruk kan vara ett svar på utmaningen att trygga livsmedelsförsörjningen och uppmanar EU att upphöra med subventionerad export som destabiliserar familjejordbruket i utvecklingsländerna samt öka stödet till hållbara småbruk och medelstora jordbruk, som är den huvudsakliga grunden för livsmedelstrygghet. |
| --- | --- |

5.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att småjordbruk kan vara ett svar på utmaningen att trygga livsmedelsförsörjningen och uppmanar EU att upphöra med subventionerad export som destabiliserar familjejordbruket i utvecklingsländerna samt öka stödet till hållbara småbruk och medelstora jordbruk, som är den huvudsakliga grunden för livsmedelstrygghet.

| 6. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker den grundläggande roll som kvinnor och ungdomar spelar för livsmedelsförsörjningen och näringstryggheten samt för jordbruksproduktionen. Församlingen uppmanar kommissionen och regeringarna i AVS-länderna att investera i program som särskilt stöder kvinnor och ungdomar som är småbrukare (t.ex. utbildnings- och yrkesutbildningsprogram inriktade på hållbart och miljövänligt jordbruk, förenklad tillgång till lån och mikrokrediter utan vinstsyfte). |
| --- | --- |

6.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker den grundläggande roll som kvinnor och ungdomar spelar för livsmedelsförsörjningen och näringstryggheten samt för jordbruksproduktionen. Församlingen uppmanar kommissionen och regeringarna i AVS-länderna att investera i program som särskilt stöder kvinnor och ungdomar som är småbrukare (t.ex. utbildnings- och yrkesutbildningsprogram inriktade på hållbart och miljövänligt jordbruk, förenklad tillgång till lån och mikrokrediter utan vinstsyfte).

| 7. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att det är mycket viktigt att småbrukare och de lokala jordbruksorganisationerna deltar i genomförandet av AVS-ländernas jordbrukspolitik, och att EU bör sträva efter att samarbeta med och stärka småbruk och övriga lokala organisationer för att garantera att lokalbefolkningens intressen tillvaratas. |
| --- | --- |

7.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att det är mycket viktigt att småbrukare och de lokala jordbruksorganisationerna deltar i genomförandet av AVS-ländernas jordbrukspolitik, och att EU bör sträva efter att samarbeta med och stärka småbruk och övriga lokala organisationer för att garantera att lokalbefolkningens intressen tillvaratas.

| 8. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar behovet av ökade offentliga investeringar i forskning om hållbara agroekologiska produktionssystem som innefattar grödor, träd och boskap och uppmanar EU och AVS-länderna att bedriva gemensam forskning i, utbildning om och öka möjligheterna att utnyttja hållbara jordbruksmetoder och ny teknik, särskilt genom offentlig-privata partnerskap och gemensamma företag. |
| --- | --- |

8.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar behovet av ökade offentliga investeringar i forskning om hållbara agroekologiska produktionssystem som innefattar grödor, träd och boskap och uppmanar EU och AVS-länderna att bedriva gemensam forskning i, utbildning om och öka möjligheterna att utnyttja hållbara jordbruksmetoder och ny teknik, särskilt genom offentlig-privata partnerskap och gemensamma företag.

| 9. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uttrycker sin djupa oro över de storskaliga markförvärv som för närvarande görs av utländska investerare i utvecklingsländerna, vilket även skadar lokala små och medelstora jordbruk. Församlingen uppmanar EU att uppmuntra regeringarna i AVS-länderna att genomföra markreformer för att skydda markrättigheterna för inhemska jordbrukare med små och medelstora jordbruk, särskilt kvinnor, och förhindra att bolag köper upp stora landytor. |
| --- | --- |

9.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uttrycker sin djupa oro över de storskaliga markförvärv som för närvarande görs av utländska investerare i utvecklingsländerna, vilket även skadar lokala små och medelstora jordbruk. Församlingen uppmanar EU att uppmuntra regeringarna i AVS-länderna att genomföra markreformer för att skydda markrättigheterna för inhemska jordbrukare med små och medelstora jordbruk, särskilt kvinnor, och förhindra att bolag köper upp stora landytor.

| 10. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att se över sin markpolitik för att kartlägga och utse vissa områden till jordbruksområden, samtidigt som man tar hänsyn till de problem som är kopplade till utnyttjandet och förvaltningen av marken. |
| --- | --- |

10.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att se över sin markpolitik för att kartlägga och utse vissa områden till jordbruksområden, samtidigt som man tar hänsyn till de problem som är kopplade till utnyttjandet och förvaltningen av marken.

| 11. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar kommissionen att främja en oberoende utvärdering av hur politiken för öppning av handeln påverkar ökningen av den andel jordbruksmark som övergår från att tillgodose nationella livsmedelsbehov i utvecklingsländer till att tjäna exporterande jordbruksföretag, samt att lägga fram konkreta förslag för att hejda denna företeelse och därmed sammanhängande problem såsom investerares uppköp av stora landytor och en snabb urholkning av livsmedelstryggheten. |
| --- | --- |

11.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar kommissionen att främja en oberoende utvärdering av hur politiken för öppning av handeln påverkar ökningen av den andel jordbruksmark som övergår från att tillgodose nationella livsmedelsbehov i utvecklingsländer till att tjäna exporterande jordbruksföretag, samt att lägga fram konkreta förslag för att hejda denna företeelse och därmed sammanhängande problem såsom investerares uppköp av stora landytor och en snabb urholkning av livsmedelstryggheten.

| 12. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar kommissionen att uppdatera sina riktlinjer för markpolitik med avseende på investerares uppköp av stora landytor och att lägga fram förslag på åtgärder för att förbättra rapportering om och övervakning av storskaliga markförvärv som involverar europeiska investerare. |
| --- | --- |

12.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar kommissionen att uppdatera sina riktlinjer för markpolitik med avseende på investerares uppköp av stora landytor och att lägga fram förslag på åtgärder för att förbättra rapportering om och övervakning av storskaliga markförvärv som involverar europeiska investerare.

Finansmarknadernas spekulation på råvarumarknaderna

| 13. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att öppenheten på de globala jordbruksmarknaderna bör förbättras avsevärt. I detta avseende lovordar parlamentet upprättandet av AMIS (Systemet för information om jordbruksmarknaden), som efterlystes av G20-ländernas jordbruksministrar i syfte att ta itu med livsmedelsprisernas volatilitet genom aktuell, korrekt och tydlig information rörande de globala livsmedelsmarknaderna. |
| --- | --- |

13.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att öppenheten på de globala jordbruksmarknaderna bör förbättras avsevärt. I detta avseende lovordar parlamentet upprättandet av AMIS (Systemet för information om jordbruksmarknaden), som efterlystes av G20-ländernas jordbruksministrar i syfte att ta itu med livsmedelsprisernas volatilitet genom aktuell, korrekt och tydlig information rörande de globala livsmedelsmarknaderna.

| 14. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar FN och G20-gruppen att öka sina ansträngningar att nå en global överenskommelse som sätter stopp för otillbörlig spekulation i jordbruksprodukter och samordna införandet av mekanismer som förhindrar alltför stora prissvängningar i de globala livsmedelspriserna. |
| --- | --- |

14.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar FN och G20-gruppen att öka sina ansträngningar att nå en global överenskommelse som sätter stopp för otillbörlig spekulation i jordbruksprodukter och samordna införandet av mekanismer som förhindrar alltför stora prissvängningar i de globala livsmedelspriserna.

| 15. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterfrågar en klar och tydlig identifiering av de aktörer som deltar i handeln på marknaderna för livsmedel och jordbruksprodukter och en ingående undersökning av hur effekterna av spekulationerna på de lokala och internationella livsmedelsmarknaderna sprids. |
| --- | --- |

15.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterfrågar en klar och tydlig identifiering av de aktörer som deltar i handeln på marknaderna för livsmedel och jordbruksprodukter och en ingående undersökning av hur effekterna av spekulationerna på de lokala och internationella livsmedelsmarknaderna sprids.

| 16. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att det största hindret för små och medelstora jordbrukare i AVS-länderna är tillträde till marknader, och att det finns ett brådskande behov av att avveckla ofördelaktiga handelsordningar och handelshinder, särskilt de som hindrar AVS-länderna från att exportera till industriländernas marknader. |
| --- | --- |

16.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att det största hindret för små och medelstora jordbrukare i AVS-länderna är tillträde till marknader, och att det finns ett brådskande behov av att avveckla ofördelaktiga handelsordningar och handelshinder, särskilt de som hindrar AVS-länderna från att exportera till industriländernas marknader.

| 17. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att den nuvarande handelspolitiken, särskilt jordbruksstödet i rika länder och exportrestriktioner under krisperioder, måste ses över för att begränsa effekterna av livsmedelsprisernas volatilitet. Församlingen understryker EU:s åtagande om att gradvis fasa ut exportbidragen, samtidigt som liknande åtgärder vidtas av andra WTO-medlemmar. Församlingen uppmanar EU att ytterligare förbättra samordningen av sin utvecklings- och handelspolitik. |
| --- | --- |

17.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att den nuvarande handelspolitiken, särskilt jordbruksstödet i rika länder och exportrestriktioner under krisperioder, måste ses över för att begränsa effekterna av livsmedelsprisernas volatilitet. Församlingen understryker EU:s åtagande om att gradvis fasa ut exportbidragen, samtidigt som liknande åtgärder vidtas av andra WTO-medlemmar. Församlingen uppmanar EU att ytterligare förbättra samordningen av sin utvecklings- och handelspolitik.

| 18. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att en ökad regional handel kan trygga livsmedelsförsörjningen och skapa stabilare marknadsförhållanden för producenter. |
| --- | --- |

18.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att en ökad regional handel kan trygga livsmedelsförsörjningen och skapa stabilare marknadsförhållanden för producenter.

| 19. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att snedvridande skatteincitament och subventioner till stöd för biobränslen upphör, vilket skulle leda till att biobränslen bara producerades där det är ekonomiskt genomförbart. Därmed skulle biobränsleproduktionens inverkan på livsmedelsförsörjningen minskas. |
| --- | --- |

19.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att snedvridande skatteincitament och subventioner till stöd för biobränslen upphör, vilket skulle leda till att biobränslen bara producerades där det är ekonomiskt genomförbart. Därmed skulle biobränsleproduktionens inverkan på livsmedelsförsörjningen minskas.

| 20. | Gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen anser att det är viktigt att hitta rätt balans mellan rätten till livsmedel och energimålen. Församlingen uppmanar EU att undersöka vilka konsekvenser de strategiska målen för biobränslen får för livsmedelstryggheten, och se över dessa mål i förhållande till resultatet av denna konsekvensbedömning. |
| --- | --- |

20.

Gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen anser att det är viktigt att hitta rätt balans mellan rätten till livsmedel och energimålen. Församlingen uppmanar EU att undersöka vilka konsekvenser de strategiska målen för biobränslen får för livsmedelstryggheten, och se över dessa mål i förhållande till resultatet av denna konsekvensbedömning.

| 21. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna i AVS-länderna att analysera eller förstärka åtgärder avsedda att lindra följderna av prisvolatiliteten, till exempel genom att ge fattiga människor subventionerad mat eller kontanter genom flexibla skyddsnät. |
| --- | --- |

21.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna i AVS-länderna att analysera eller förstärka åtgärder avsedda att lindra följderna av prisvolatiliteten, till exempel genom att ge fattiga människor subventionerad mat eller kontanter genom flexibla skyddsnät.

| 22. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser ökade spannmålsreserver och katastrofreserver för livsmedel på nationell och regional nivå samt bättre hantering och lagring av dessa samt en förstärkning av den internationella samordningen och kontrollen av priser och reserver (lager), för att på detta sätt motverka fluktuerande livsmedelspriser och bättre och snabbare kunna reagera på livsmedelskriser. |
| --- | --- |

22.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser ökade spannmålsreserver och katastrofreserver för livsmedel på nationell och regional nivå samt bättre hantering och lagring av dessa samt en förstärkning av den internationella samordningen och kontrollen av priser och reserver (lager), för att på detta sätt motverka fluktuerande livsmedelspriser och bättre och snabbare kunna reagera på livsmedelskriser.

| 23. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att bidra till att bevara, förbättra och främja utsäden av lokala sorter som ofta är mer anpassade till den lokala befolkningens behov och klimatförhållandena i utvecklingsländerna, att garantera böndernas rätt att utvinna eget utsäde samt förhindra att reglerna om immateriella rättigheter gör det möjligt för någon att lägga beslag på detta utsäde. |
| --- | --- |

23.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att bidra till att bevara, förbättra och främja utsäden av lokala sorter som ofta är mer anpassade till den lokala befolkningens behov och klimatförhållandena i utvecklingsländerna, att garantera böndernas rätt att utvinna eget utsäde samt förhindra att reglerna om immateriella rättigheter gör det möjligt för någon att lägga beslag på detta utsäde.

| 24. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till AVS–EU:s ministerråd, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen, Europeiska rådets ordförandeskap, FAO och G20-gruppen. |
| --- | --- |

24.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till AVS–EU:s ministerråd, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen, Europeiska rådets ordförandeskap, FAO och G20-gruppen.

RESOLUTION (7)

om de sociala och miljömässiga konsekvenserna av gruvdrift i AVS-länderna

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sitt sammanträde i Horsens (Danmark) den 28–30 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt sammanträde i Horsens (Danmark) den 28–30 maj 2012,

| — | med beaktande av artikel 18.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 18.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av AVS–EU-partnerskapsavtalet (”Cotonouavtalet”), särskilt artikel 8.4 om icke-diskriminering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS–EU-partnerskapsavtalet (”Cotonouavtalet”), särskilt artikel 8.4 om icke-diskriminering,

| — | med beaktande av FN-initiativet Global Impact och OECD:s riktlinjer för multinationella företag med principer för ansvarsfullt företagande. |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-initiativet Global Impact och OECD:s riktlinjer för multinationella företag med principer för ansvarsfullt företagande.

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) globala initiativ för att eliminera barnarbete i mineralutvinningsindustrin från 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) globala initiativ för att eliminera barnarbete i mineralutvinningsindustrin från 2005,

| — | med beaktande av Africa Mining Vision, som antogs av statscheferna i Afrikanska unionen i februari 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Africa Mining Vision, som antogs av statscheferna i Afrikanska unionen i februari 2009,

| — | med beaktande av Brysseldeklarationen om hållbar utveckling och förvaltning av AVS-ländernas mineralutvinningsindustri (ACP/89/008/10), som antogs vid det första sammanträdet för AVS-ministrarna med ansvar för mineralutvinningsindustrin den 13–15 december 2010 i Bryssel, Belgien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Brysseldeklarationen om hållbar utveckling och förvaltning av AVS-ländernas mineralutvinningsindustri (ACP/89/008/10), som antogs vid det första sammanträdet för AVS-ministrarna med ansvar för mineralutvinningsindustrin den 13–15 december 2010 i Bryssel, Belgien,

| — | med beaktande av verksamheten i den internationella panelen för hållbar resursförvaltning inom ramen för FN:s miljöprogram (Unep), |
| --- | --- |

—

med beaktande av verksamheten i den internationella panelen för hållbar resursförvaltning inom ramen för FN:s miljöprogram (Unep),

| — | med beaktande av ILO:s ”Child labour in gold mining: The problem” (juni 2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s ”Child labour in gold mining: The problem” (juni 2006),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 15 december 2010 om framtiden för det strategiska partnerskapet mellan EU och Afrika som framlades efter det tredje toppmötet mellan EU och Afrika (P7_TA(2010)0482), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 15 december 2010 om framtiden för det strategiska partnerskapet mellan EU och Afrika som framlades efter det tredje toppmötet mellan EU och Afrika (P7_TA(2010)0482),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution om en effektiv råvarustrategi för Europa (P7_TA(2011)0364), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution om en effektiv råvarustrategi för Europa (P7_TA(2011)0364),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om företagens sociala ansvar vid internationella handelsavtal (P7_TA(2010)0446), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om företagens sociala ansvar vid internationella handelsavtal (P7_TA(2010)0446),

| — | med beaktande av African Trade Policy Centres studie om mineralutvinning, miljömässig hållbarhet och hållbar utveckling i Östafrikanska gemenskapen, Södra Afrikas utvecklingsgemenskap och Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (2009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av African Trade Policy Centres studie om mineralutvinning, miljömässig hållbarhet och hållbar utveckling i Östafrikanska gemenskapen, Södra Afrikas utvecklingsgemenskap och Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (2009),

| — | med beaktande av FN:s expertgrupps rapport ”Natural Resources and Conflict in Africa: Transforming a Peace Liability into a Peace Asset” (2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s expertgrupps rapport ”Natural Resources and Conflict in Africa: Transforming a Peace Liability into a Peace Asset” (2006),

| — | med beaktande av FN:s resolutioner om konfliktdiamanter och i synnerhet FN:s säkerhetsråds resolution 1459(2003) om Kimberleyprocessen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s resolutioner om konfliktdiamanter och i synnerhet FN:s säkerhetsråds resolution 1459(2003) om Kimberleyprocessen,

| — | med beaktande av ILO:s deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet, som antogs 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet, som antogs 1998,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/21/EG av den 15 mars 2006 om hantering av avfall från utvinningsindustrin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/21/EG av den 15 mars 2006 om hantering av avfall från utvinningsindustrin,

| — | med beaktande av principen om en konsekvent politik för utveckling, som den uttrycks i Lissabonfördraget (artikel 208 i EUF-fördraget), och den därmed sammanhängande rättsliga skyldigheten till samråd med AVS-länderna (artikel 12 i Cotonouavtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av principen om en konsekvent politik för utveckling, som den uttrycks i Lissabonfördraget (artikel 208 i EUF-fördraget), och den därmed sammanhängande rättsliga skyldigheten till samråd med AVS-länderna (artikel 12 i Cotonouavtalet),

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sociala frågor och miljö (ACP-EU/101.156/slutlig), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sociala frågor och miljö (ACP-EU/101.156/slutlig), och av följande skäl:

| A. | Enligt Unctad indelas icke-förnybara mineralresurser i tre kategorier: energimineral som olja, gas, uran och kol, metallmineral som koppar, kobolt och bauxit, och icke-metalliskt mineral som ädelstenar (diamanter). |
| --- | --- |

A.

Enligt Unctad indelas icke-förnybara mineralresurser i tre kategorier: energimineral som olja, gas, uran och kol, metallmineral som koppar, kobolt och bauxit, och icke-metalliskt mineral som ädelstenar (diamanter).

| B. | De flesta AVS-länder, särskilt i Afrika, har rika mineralresurser, som metaller, olja, diamanter, guld, järn, kobolt, uran, koppar, bauxit och silver, men trots dessa tillgångar lever en majoritet av befolkningen i fattigdom. |
| --- | --- |

B.

De flesta AVS-länder, särskilt i Afrika, har rika mineralresurser, som metaller, olja, diamanter, guld, järn, kobolt, uran, koppar, bauxit och silver, men trots dessa tillgångar lever en majoritet av befolkningen i fattigdom.

| C. | De flesta mineraler exporteras som malm i bulk eller koncentrat eller som metaller utan större mervärde i de producerande AVS-länderna. |
| --- | --- |

C.

De flesta mineraler exporteras som malm i bulk eller koncentrat eller som metaller utan större mervärde i de producerande AVS-länderna.

| D. | Bristen på insyn och sekretessen i samband med kontrakten eller avtalen om gruvdrift har bidragit till att svaga stater har manipulerats och den parlamentariska kontrollen har åsidosatts. |
| --- | --- |

D.

Bristen på insyn och sekretessen i samband med kontrakten eller avtalen om gruvdrift har bidragit till att svaga stater har manipulerats och den parlamentariska kontrollen har åsidosatts.

| E. | I avsaknad av regeringar som är medvetna om problemet och tar ansvar för att reglera och kontrollera gruvsektorn har gruvbolagens verksamhet i AVS-länderna allvarligt skadat lokala miljö-, samhälls- och hälsoförhållanden. |
| --- | --- |

E.

I avsaknad av regeringar som är medvetna om problemet och tar ansvar för att reglera och kontrollera gruvsektorn har gruvbolagens verksamhet i AVS-länderna allvarligt skadat lokala miljö-, samhälls- och hälsoförhållanden.

| F. | Staters, inhemska företags och multinationella företags gruvdrift har lett till uppköp av stora landytor, vilket har tvingat bort den inhemska befolkningen och begränsat lokalbefolkningens möjligheter att trygga livsmedelsförsörjningen genom jordbruksverksamhet. |
| --- | --- |

F.

Staters, inhemska företags och multinationella företags gruvdrift har lett till uppköp av stora landytor, vilket har tvingat bort den inhemska befolkningen och begränsat lokalbefolkningens möjligheter att trygga livsmedelsförsörjningen genom jordbruksverksamhet.

| G. | Gruvdrift orsakar allvarliga fysiska och psykiska hälsoproblem, vilket leder till mycket hög dödlighet bland gruvarbetare. |
| --- | --- |

G.

Gruvdrift orsakar allvarliga fysiska och psykiska hälsoproblem, vilket leder till mycket hög dödlighet bland gruvarbetare.

| H. | Det är känt att intäkterna från olaglig gruvdrift underblåser inre stridigheter. Det olagliga utnyttjandet av naturresurser i konfliktbenägna och konfliktdrabbade länder fortsätter att vara en av orsakerna till konflikter och upprepade konflikter, som i Angola, Demokratiska republiken Kongo, Sierra Leone och Liberia. |
| --- | --- |

H.

Det är känt att intäkterna från olaglig gruvdrift underblåser inre stridigheter. Det olagliga utnyttjandet av naturresurser i konfliktbenägna och konfliktdrabbade länder fortsätter att vara en av orsakerna till konflikter och upprepade konflikter, som i Angola, Demokratiska republiken Kongo, Sierra Leone och Liberia.

| I. | Den studie som begärdes av Europaparlamentets utskott för utveckling 2010 om den möjliga användningen av radioaktivt gruvmaterial från öppna urangruvor i Gabon och Niger vid konstruktion av bostadshus, pekar på att driften av urangruvorna och gruvornas säkerhet för lokalbefolkningen i dessa länder innebär stora problem. I studien kritiseras bristen på insyn i företagsuppgifter om radioaktiv förorening och i ett fall hävdas att radioaktivt material har använts för konstruktionsändamål och att vattenkällorna och jorden i närheten av gruvbyarna har påverkats. |
| --- | --- |

I.

Den studie som begärdes av Europaparlamentets utskott för utveckling 2010 om den möjliga användningen av radioaktivt gruvmaterial från öppna urangruvor i Gabon och Niger vid konstruktion av bostadshus, pekar på att driften av urangruvorna och gruvornas säkerhet för lokalbefolkningen i dessa länder innebär stora problem. I studien kritiseras bristen på insyn i företagsuppgifter om radioaktiv förorening och i ett fall hävdas att radioaktivt material har använts för konstruktionsändamål och att vattenkällorna och jorden i närheten av gruvbyarna har påverkats.

| J. | Barnarbete används fortfarande i stor utsträckning, särskilt vid mindre gruvdrift, och denna verksamhet utsätter barn för allvarlig skaderisk, exponering för giftiga kemikalier eller dödsfall. Tidigare initiativ av berörda myndigheter har sällan lett till något resultat. |
| --- | --- |

J.

Barnarbete används fortfarande i stor utsträckning, särskilt vid mindre gruvdrift, och denna verksamhet utsätter barn för allvarlig skaderisk, exponering för giftiga kemikalier eller dödsfall. Tidigare initiativ av berörda myndigheter har sällan lett till något resultat.

| K. | Initiativet för öppenhet i utvinningsindustrin (Extractive Industries Transparency Initiative, EITI) – ett frivilligt organ bestående av gruvbolag – betonar betydelsen av öppenhet från staters och företags sida i utvinningsindustrin och behovet av att stärka den offentliga ekonomiska förvaltningen och redovisningsskyldigheten. |
| --- | --- |

K.

Initiativet för öppenhet i utvinningsindustrin (Extractive Industries Transparency Initiative, EITI) – ett frivilligt organ bestående av gruvbolag – betonar betydelsen av öppenhet från staters och företags sida i utvinningsindustrin och behovet av att stärka den offentliga ekonomiska förvaltningen och redovisningsskyldigheten.

| L. | Från 1990-talet till 2008 steg världsproduktionen av de 14 viktigaste mineralerna från 1 miljon till ungefär 2,5 miljoner ton. Den globala efterfrågan förväntas öka betydligt eftersom befolkningen når nio miljarder 2050 mot bakgrund av tillväxt, urbanisering och konsumtionsmönster. Man räknar med att efterfrågan på koppar, järnmalm och aluminium kommer att fördubblas under de närmaste 15–20 åren. |
| --- | --- |

L.

Från 1990-talet till 2008 steg världsproduktionen av de 14 viktigaste mineralerna från 1 miljon till ungefär 2,5 miljoner ton. Den globala efterfrågan förväntas öka betydligt eftersom befolkningen når nio miljarder 2050 mot bakgrund av tillväxt, urbanisering och konsumtionsmönster. Man räknar med att efterfrågan på koppar, järnmalm och aluminium kommer att fördubblas under de närmaste 15–20 åren.

| M. | African Trade Policy Centre kom fram till att många gruvbolag har det mesta av sina intäkter på utlandsbaserade konton och lämnar mycket lite på lokala konton för att täcka lokala driftkostnader. |
| --- | --- |

M.

African Trade Policy Centre kom fram till att många gruvbolag har det mesta av sina intäkter på utlandsbaserade konton och lämnar mycket lite på lokala konton för att täcka lokala driftkostnader.

| N. | Koncentrationen av människor i områden med småskalig gruvdrift leder till dålig hygien, vilket ger upphov till epidemier av malaria, dysenteri och andra sjukdomar. Tillströmningen av migrerande arbetskraft i dessa områden har satts i samband med ökad prostitution, vilket oundvikligen har lett till fler tonårsgraviditeter, ensamstående föräldrar och sexuellt överförbara sjukdomar, särskilt hiv/aids, som i Ghana och i Togo (ILO 2006). |
| --- | --- |

N.

Koncentrationen av människor i områden med småskalig gruvdrift leder till dålig hygien, vilket ger upphov till epidemier av malaria, dysenteri och andra sjukdomar. Tillströmningen av migrerande arbetskraft i dessa områden har satts i samband med ökad prostitution, vilket oundvikligen har lett till fler tonårsgraviditeter, ensamstående föräldrar och sexuellt överförbara sjukdomar, särskilt hiv/aids, som i Ghana och i Togo (ILO 2006).

| 1. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uttrycker djup oro över att många utvecklingsländer, särskilt afrikanska länder, har rika mineralresurser men att det nuvarande handelsmönstret, varigenom utvecklingsländer exporterar råvaror och köper tillverkade produkter från industriländer, och nationalekonomiska strukturer och utvecklingsstrategier i de berörda länderna inte har minskat fattigdomen. |
| --- | --- |

1.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uttrycker djup oro över att många utvecklingsländer, särskilt afrikanska länder, har rika mineralresurser men att det nuvarande handelsmönstret, varigenom utvecklingsländer exporterar råvaror och köper tillverkade produkter från industriländer, och nationalekonomiska strukturer och utvecklingsstrategier i de berörda länderna inte har minskat fattigdomen.

| 2. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-EU-regeringarna att vidta åtgärder för att få slut på det alltför starka beroendet av råvaruexport och sätta AVS-ländernas rika mineralresurser i centrum för sin utvecklingsstrategi för att de ska vara till nytta för hela befolkningen, i stället för att berika investerare och eliter utan att komma vanliga medborgare till gagn. |
| --- | --- |

2.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-EU-regeringarna att vidta åtgärder för att få slut på det alltför starka beroendet av råvaruexport och sätta AVS-ländernas rika mineralresurser i centrum för sin utvecklingsstrategi för att de ska vara till nytta för hela befolkningen, i stället för att berika investerare och eliter utan att komma vanliga medborgare till gagn.

| 3. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att granska om befintliga kontrakt överensstämmer med internationella standarder för hållbar användning av nationella resurser i det allmänna intresset, erbjuda investeringsstöd och effektivisera befintliga skattesystem, på ett genomgripande sätt bekämpa korruption i statsförvaltningen och tillsynsmyndigheterna, och investera vinsten från exporten av resurser i det berörda landets utveckling (infrastruktur, socialt system, tillverkningsindustri och så vidare). |
| --- | --- |

3.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att granska om befintliga kontrakt överensstämmer med internationella standarder för hållbar användning av nationella resurser i det allmänna intresset, erbjuda investeringsstöd och effektivisera befintliga skattesystem, på ett genomgripande sätt bekämpa korruption i statsförvaltningen och tillsynsmyndigheterna, och investera vinsten från exporten av resurser i det berörda landets utveckling (infrastruktur, socialt system, tillverkningsindustri och så vidare).

| 4. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar enträget AVS-länderna att anlita skickliga och erfarna experter när mineralkontrakt förhandlas fram med gruvbolagen. |
| --- | --- |

4.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar enträget AVS-länderna att anlita skickliga och erfarna experter när mineralkontrakt förhandlas fram med gruvbolagen.

| 5. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar den viktiga roll som nationella parlament och det civila samhällets organisationer kan spela genom att övervaka avtal eller kontrakt om gruvdrift, för att ta sitt ansvar gentemot sina medborgare, få slut på kulturen av hemlighetsmakeri och bekämpa korruption på alla nivåer. Församlingen uppmanar AVS-ländernas regeringar att uppfylla sin informationsskyldighet gentemot de nationella parlamenten och inkludera lokala beslutsfattare och företrädare för det civila samhället i beslutsprocesser som rör utnyttjandet av nationella resurser. |
| --- | --- |

5.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar den viktiga roll som nationella parlament och det civila samhällets organisationer kan spela genom att övervaka avtal eller kontrakt om gruvdrift, för att ta sitt ansvar gentemot sina medborgare, få slut på kulturen av hemlighetsmakeri och bekämpa korruption på alla nivåer. Församlingen uppmanar AVS-ländernas regeringar att uppfylla sin informationsskyldighet gentemot de nationella parlamenten och inkludera lokala beslutsfattare och företrädare för det civila samhället i beslutsprocesser som rör utnyttjandet av nationella resurser.

| 6. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar behovet av starka, öppna och verkställbara rättsliga ramar för mineralutvinningsindustrin i AVS-länderna. Församlingen uppmanar AVS-ländernas regeringar och parlament att vidta politiska åtgärder och reglera utländska direktinvesteringar i det allmänna intresset, i samråd med det civila samhället, på ett sätt som ger stabila rättsliga förhållanden som främjar utländska direktinvesteringar, är till nytta för lokalekonomin, skapar inhemskt mervärde och gynnar utveckling. |
| --- | --- |

6.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar behovet av starka, öppna och verkställbara rättsliga ramar för mineralutvinningsindustrin i AVS-länderna. Församlingen uppmanar AVS-ländernas regeringar och parlament att vidta politiska åtgärder och reglera utländska direktinvesteringar i det allmänna intresset, i samråd med det civila samhället, på ett sätt som ger stabila rättsliga förhållanden som främjar utländska direktinvesteringar, är till nytta för lokalekonomin, skapar inhemskt mervärde och gynnar utveckling.

| 7. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-regeringarna att sätta stopp för det omfattande finansiella utflödet från deras länder, med tanke på att det olagliga finansiella utflödet från Afrika, även skatteflykt, beräknas ha uppgått till 865 miljarder US-dollar från 1970 till 2008, enligt Global Financial Integrity (GFI). |
| --- | --- |

7.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-regeringarna att sätta stopp för det omfattande finansiella utflödet från deras länder, med tanke på att det olagliga finansiella utflödet från Afrika, även skatteflykt, beräknas ha uppgått till 865 miljarder US-dollar från 1970 till 2008, enligt Global Financial Integrity (GFI).

| 8. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser åtgärder mot problemet med penningtvätt, som enligt chefen för den mellanstatliga gruppen mot penningtvätt i Västafrika (Giaba) bara i Västafrika uppgår till 337 miljarder US-dollar, vilket omfattar ett betydande belopp genom skatteflykt, medan den tionde Europeiska utvecklingsfonden för AVS-länderna uppgår till 22 682 miljoner US-dollar för fem år (2008–2013). |
| --- | --- |

8.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser åtgärder mot problemet med penningtvätt, som enligt chefen för den mellanstatliga gruppen mot penningtvätt i Västafrika (Giaba) bara i Västafrika uppgår till 337 miljarder US-dollar, vilket omfattar ett betydande belopp genom skatteflykt, medan den tionde Europeiska utvecklingsfonden för AVS-länderna uppgår till 22 682 miljoner US-dollar för fem år (2008–2013).

| 9. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker i detta sammanhang behovet av att inrätta, eller uppmärksamma och försvara offentliga tjänster av hög kvalitet, särskilt för att bekämpa kapitalflykt, penningtvätt och skatteflykt, som ett sätt att bekämpa olagliga vinster från de intäkter som gruvdriften genererar. |
| --- | --- |

9.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker i detta sammanhang behovet av att inrätta, eller uppmärksamma och försvara offentliga tjänster av hög kvalitet, särskilt för att bekämpa kapitalflykt, penningtvätt och skatteflykt, som ett sätt att bekämpa olagliga vinster från de intäkter som gruvdriften genererar.

| 10. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar diskussionerna på EU-nivå om ett europeiskt öppenhetsinitiativ och förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om årsbokslut, sammanställda redovisningar och rapporter i vissa typer av företag, vilka sattes igång av Dodd-Frank-akten, som kräver att alla olje-, gas- och gruvbolag som är börsnoterade i Förenta staterna ska offentliggöra vad de betalar till stater och rapportera användning av konfliktmineraler. Församlingen uppmanar alla internationella partner att verka för införandet av liknande krav. |
| --- | --- |

10.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar diskussionerna på EU-nivå om ett europeiskt öppenhetsinitiativ och förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om årsbokslut, sammanställda redovisningar och rapporter i vissa typer av företag, vilka sattes igång av Dodd-Frank-akten, som kräver att alla olje-, gas- och gruvbolag som är börsnoterade i Förenta staterna ska offentliggöra vad de betalar till stater och rapportera användning av konfliktmineraler. Församlingen uppmanar alla internationella partner att verka för införandet av liknande krav.

| 11. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar Europeiska kommissionens förslag att ändra insyns- och redovisningsdirektiven, som kräver att företag som är börsnoterade i EU samt stora onoterade företag inom utvinningsindustrin och avverkning av primärskog ska rapportera sina betalningar till lokala, regionala och nationella myndigheter i tredjeländer enligt land och projekt. Församlingen uppmanar enträget kommissionen att lägga fram lagstiftningsförslag som är jämförbara med avsnitt 1502 i Dodd-Frank-akten, som kräver att amerikanska företag som hämtar mineraler från Demokratiska republiken Kongo och kringliggande områden ska utöva skälig försiktighet i sina distributionskedjor. |
| --- | --- |

11.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar Europeiska kommissionens förslag att ändra insyns- och redovisningsdirektiven, som kräver att företag som är börsnoterade i EU samt stora onoterade företag inom utvinningsindustrin och avverkning av primärskog ska rapportera sina betalningar till lokala, regionala och nationella myndigheter i tredjeländer enligt land och projekt. Församlingen uppmanar enträget kommissionen att lägga fram lagstiftningsförslag som är jämförbara med avsnitt 1502 i Dodd-Frank-akten, som kräver att amerikanska företag som hämtar mineraler från Demokratiska republiken Kongo och kringliggande områden ska utöva skälig försiktighet i sina distributionskedjor.

| 12. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-ländernas och EU:s regeringar att inom sina respektive behörighetsområden lägga fram lagstiftningsförslag om automatiskt offentliggörande av multinationella företags vinst och skattebetalningar i varje enskilt utvecklingsland, för att göra slut på skatteparadis, skatteflykt och olaglig kapitalflykt. |
| --- | --- |

12.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-ländernas och EU:s regeringar att inom sina respektive behörighetsområden lägga fram lagstiftningsförslag om automatiskt offentliggörande av multinationella företags vinst och skattebetalningar i varje enskilt utvecklingsland, för att göra slut på skatteparadis, skatteflykt och olaglig kapitalflykt.

| 13. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att AVS-länderna bör se till att brytningstillstånd omfattar rättsligt bindande bestämmelser om sociala och miljömässiga standarder. Församlingen uppmanar EU att inbegripa utländska investerares skyldigheter och förpliktelser att respektera mänskliga rättigheter, miljöstandarder och ILO:s grundläggande arbetsnormer vid verksamhet i utvecklingsländer. Församlingen anser att företag med verksamhet i tredjeländer bör vara rättsligt bundna av samma rättigheter och skyldigheter som i hemlandet. |
| --- | --- |

13.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att AVS-länderna bör se till att brytningstillstånd omfattar rättsligt bindande bestämmelser om sociala och miljömässiga standarder. Församlingen uppmanar EU att inbegripa utländska investerares skyldigheter och förpliktelser att respektera mänskliga rättigheter, miljöstandarder och ILO:s grundläggande arbetsnormer vid verksamhet i utvecklingsländer. Församlingen anser att företag med verksamhet i tredjeländer bör vara rättsligt bundna av samma rättigheter och skyldigheter som i hemlandet.

| 14. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påpekar att icke-industriell och småskalig gruvdrift kan spela en avgörande roll i lokalsamhället, eftersom den ger arbete och inkomster åt ett stort antal människor. Församlingen uppmanar AVS-länderna att reglera denna sektor, lagstifta mot användningen av internationellt förbjudna giftiga ämnen som kvicksilver och cyanid, och ge arbetare i icke-industriella och småskaliga gruvor säkra arbetsvillkor genom att främja tillgången till mikrokrediter så att de kan utrusta sig med hälsosam och miljövänlig teknik, samt respektera deras mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

14.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påpekar att icke-industriell och småskalig gruvdrift kan spela en avgörande roll i lokalsamhället, eftersom den ger arbete och inkomster åt ett stort antal människor. Församlingen uppmanar AVS-länderna att reglera denna sektor, lagstifta mot användningen av internationellt förbjudna giftiga ämnen som kvicksilver och cyanid, och ge arbetare i icke-industriella och småskaliga gruvor säkra arbetsvillkor genom att främja tillgången till mikrokrediter så att de kan utrusta sig med hälsosam och miljövänlig teknik, samt respektera deras mänskliga rättigheter.

| 15. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erinrar om att barnarbete fortfarande används i stor utsträckning, särskilt vid mindre gruvdrift, och att denna verksamhet utsätter barn för allvarlig skaderisk, exponering för giftiga kemikalier eller dödsfall. Församlingen betonar behovet av informationskampanjer om hälsoriskerna för barn på grund av arbetsvillkoren vid mindre gruvdrift. Församlingen uppmanar enträget AVS-länderna och partnerländerna för utveckling, även EU, att genomföra initiativ för bekämpning av barnarbete. |
| --- | --- |

15.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erinrar om att barnarbete fortfarande används i stor utsträckning, särskilt vid mindre gruvdrift, och att denna verksamhet utsätter barn för allvarlig skaderisk, exponering för giftiga kemikalier eller dödsfall. Församlingen betonar behovet av informationskampanjer om hälsoriskerna för barn på grund av arbetsvillkoren vid mindre gruvdrift. Församlingen uppmanar enträget AVS-länderna och partnerländerna för utveckling, även EU, att genomföra initiativ för bekämpning av barnarbete.

| 16. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-ländernas regeringar att vidta nödvändiga åtgärder för att se till att avfall från gruvdrift hanteras på ett sätt som inte äventyrar den mänskliga hälsan och att inga eventuellt miljöskadliga processer eller metoder används samt för att förbjuda okontrollerad dumpning eller hantering av avfall. |
| --- | --- |

16.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-ländernas regeringar att vidta nödvändiga åtgärder för att se till att avfall från gruvdrift hanteras på ett sätt som inte äventyrar den mänskliga hälsan och att inga eventuellt miljöskadliga processer eller metoder används samt för att förbjuda okontrollerad dumpning eller hantering av avfall.

| 17. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar enträget alla utvecklingspartner, även EU, att ge AVS-länder med gruvdrift tekniskt bistånd så att de kan bedöma gruvdriftens tidigare och nuvarande sociala och miljömässiga effekter, utkräva ansvar för miljö- och hälsoskador på alla nivåer, kompensera offer och återställa ekosystemet enligt principen om att förorenaren ska betala. Församlingen betonar behovet av att prioritera naturskydd och miljöhänsyn framför kommersiella intressen när det gäller gruvdrift och uppmanar AVS-länderna att tänka sig för innan de beviljar undersökningstillstånd i områden med sällsynta eller utrotningshotade arter, exempelvis nationalparken Virunga i Uganda. |
| --- | --- |

17.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar enträget alla utvecklingspartner, även EU, att ge AVS-länder med gruvdrift tekniskt bistånd så att de kan bedöma gruvdriftens tidigare och nuvarande sociala och miljömässiga effekter, utkräva ansvar för miljö- och hälsoskador på alla nivåer, kompensera offer och återställa ekosystemet enligt principen om att förorenaren ska betala. Församlingen betonar behovet av att prioritera naturskydd och miljöhänsyn framför kommersiella intressen när det gäller gruvdrift och uppmanar AVS-länderna att tänka sig för innan de beviljar undersökningstillstånd i områden med sällsynta eller utrotningshotade arter, exempelvis nationalparken Virunga i Uganda.

| 18. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erinrar om att syftena med EU:s finansieringsprogram för bevarande av den biologiska mångfalden i AVS-länderna, exempelvis inom ramen för den tionde och den kommande elfte Europeiska utvecklingsfonden, motverkas av oljeutvinning och gruvdrift i de områden som ska skyddas. Församlingen uppmanar berörda regeringar i AVS-länderna att åta sig att följa nationell miljölagstiftning och internationella konventioner. |
| --- | --- |

18.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erinrar om att syftena med EU:s finansieringsprogram för bevarande av den biologiska mångfalden i AVS-länderna, exempelvis inom ramen för den tionde och den kommande elfte Europeiska utvecklingsfonden, motverkas av oljeutvinning och gruvdrift i de områden som ska skyddas. Församlingen uppmanar berörda regeringar i AVS-länderna att åta sig att följa nationell miljölagstiftning och internationella konventioner.

| 19. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen beklagar att gruvdriften ibland leder till att investerare köper upp stora landytor, vilket leder till att människor fördrivs från sina marker. Församlingen kräver att gruvbolagen ska ha omflyttnings- och omlokaliseringsplaner i dessa fall och att de inte överger schakt/gruvhål utan att återställa dem. |
| --- | --- |

19.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen beklagar att gruvdriften ibland leder till att investerare köper upp stora landytor, vilket leder till att människor fördrivs från sina marker. Församlingen kräver att gruvbolagen ska ha omflyttnings- och omlokaliseringsplaner i dessa fall och att de inte överger schakt/gruvhål utan att återställa dem.

| 20. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att lokalsamhällets markrättigheter i dess olika former (enskilda eller kollektiva) bör erkännas i lagstiftningen, för att skydda lokalbefolkningen och ge tillräckligt skydd vid investeringar i gruvdrift eller andra sektorer. |
| --- | --- |

20.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att lokalsamhällets markrättigheter i dess olika former (enskilda eller kollektiva) bör erkännas i lagstiftningen, för att skydda lokalbefolkningen och ge tillräckligt skydd vid investeringar i gruvdrift eller andra sektorer.

| 21. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna och EU-medlemsstaterna att sträva efter ett förbud mot giftiga ämnen som är förbjudna internationellt vid gruvdrift och delta i den mellanstatliga förhandlingskommitté som har getts uppdraget att ta fram ett globalt rättsligt bindande instrument för kvicksilver under överinseende av FN:s miljöprogram (Unep). |
| --- | --- |

21.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna och EU-medlemsstaterna att sträva efter ett förbud mot giftiga ämnen som är förbjudna internationellt vid gruvdrift och delta i den mellanstatliga förhandlingskommitté som har getts uppdraget att ta fram ett globalt rättsligt bindande instrument för kvicksilver under överinseende av FN:s miljöprogram (Unep).

| 22. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att inrätta eller stärka nationella organ för vetenskap, teknik och innovation samt den övervakningskapacitet som krävs för att främja miljövänlig teknik och kunskap om försöksarbeten och gruvdrift. |
| --- | --- |

22.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att inrätta eller stärka nationella organ för vetenskap, teknik och innovation samt den övervakningskapacitet som krävs för att främja miljövänlig teknik och kunskap om försöksarbeten och gruvdrift.

| 23. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker betydelsen av EU:s råvarupolitik, som tar full hänsyn till en hållbar ekonomisk tillväxt i utvecklingsländerna (enligt artikel 208 i EUF-fördraget) och garanterar överensstämmelse mellan utvecklingspolitiken och råvaruinitiativet. Församlingen anser därför att EU även bör stödja en diversifiering av utvecklingsländernas ekonomi, vilket minskar deras beroende av råvaruexport och ökar värdet av deras produkter genom inhemsk tillverkning och bearbetning. |
| --- | --- |

23.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker betydelsen av EU:s råvarupolitik, som tar full hänsyn till en hållbar ekonomisk tillväxt i utvecklingsländerna (enligt artikel 208 i EUF-fördraget) och garanterar överensstämmelse mellan utvecklingspolitiken och råvaruinitiativet. Församlingen anser därför att EU även bör stödja en diversifiering av utvecklingsländernas ekonomi, vilket minskar deras beroende av råvaruexport och ökar värdet av deras produkter genom inhemsk tillverkning och bearbetning.

| 24. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar enträget EU:s och AVS-ländernas regeringar att ta itu med problemet barnarbete, eftersom barn som i mycket tidig ålder arbetar i farliga miljöer utsätts för stora risker och därvid i allmänhet saknar grundläggande rättigheter och skydd. |
| --- | --- |

24.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar enträget EU:s och AVS-ländernas regeringar att ta itu med problemet barnarbete, eftersom barn som i mycket tidig ålder arbetar i farliga miljöer utsätts för stora risker och därvid i allmänhet saknar grundläggande rättigheter och skydd.

| 25. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU-ministerrådet, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen, ordförandeskapet för Europeiska unionens råd, Afrikanska unionen, Panafrikanska parlamentet och FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

25.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU-ministerrådet, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen, ordförandeskapet för Europeiska unionens råd, Afrikanska unionen, Panafrikanska parlamentet och FN:s råd för mänskliga rättigheter.

RESOLUTION (8)

om säkerhetssituationen i Nigeria

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sitt sammanträde i Horsens (Danmark) den 28–30 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt sammanträde i Horsens (Danmark) den 28–30 maj 2012,

| — | med beaktande av artikel 18.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 18.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om brott mot de mänskliga rättigheterna i Nigeria, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om brott mot de mänskliga rättigheterna i Nigeria,

| — | med beaktande av sin resolution om situationen i Västafrika av den 21 mars 2001, särskilt punkterna om Nigeria, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution om situationen i Västafrika av den 21 mars 2001, särskilt punkterna om Nigeria,

| — | med beaktande av uttalandena från den vice ordföranden/höga representanten Catherine Ashton av den 26 december 2011 om bombningarna på juldagen respektive av den 22 januari 2012 om bombningarna i Kano, Nigeria, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från den vice ordföranden/höga representanten Catherine Ashton av den 26 december 2011 om bombningarna på juldagen respektive av den 22 januari 2012 om bombningarna i Kano, Nigeria,

| — | med beaktande av uttalandet från FN:s säkerhetsråd av den 27 december 2011 om attackerna i Nigeria, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från FN:s säkerhetsråd av den 27 december 2011 om attackerna i Nigeria,

| — | med beaktande av ministermötet Nigeria–EU den 8 februari 2012 i Abuja, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ministermötet Nigeria–EU den 8 februari 2012 i Abuja,

| — | med beaktande av den andra översynen av Cotonouavtalet 2007–2013, ratificerad av Nigeria den 27 september 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den andra översynen av Cotonouavtalet 2007–2013, ratificerad av Nigeria den 27 september 2010,

| — | med beaktande av Nigerias författning, i synnerhet bestämmelserna om skydd för religionsfriheten i kapitel IV – Rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nigerias författning, i synnerhet bestämmelserna om skydd för religionsfriheten i kapitel IV – Rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, ratificerad av Nigeria den 29 oktober 1993, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, ratificerad av Nigeria den 29 oktober 1993,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter från 1981, ratificerad av Nigeria den 22 juni 1983, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter från 1981, ratificerad av Nigeria den 22 juni 1983,

| — | med beaktande av FN:s förklaring från 1981 om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering grundad på religion eller övertygelse, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring från 1981 om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering grundad på religion eller övertygelse,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, och av följande skäl:

| A. | Det våld som den radikala islamistgruppen Boko Haram står bakom har lett till flera hundra oskyldiga människors död, både muslimer, kristna och personer med andra religioner. |
| --- | --- |

A.

Det våld som den radikala islamistgruppen Boko Haram står bakom har lett till flera hundra oskyldiga människors död, både muslimer, kristna och personer med andra religioner.

| B. | Den fundamentalistiska islamistsekt som i folkmun kallas Boko Haram gjorde sig känd 2009 i kölvattnet av våldsamma sammanstötningar mellan denna skugglika grupp och nigeriansk polis. |
| --- | --- |

B.

Den fundamentalistiska islamistsekt som i folkmun kallas Boko Haram gjorde sig känd 2009 i kölvattnet av våldsamma sammanstötningar mellan denna skugglika grupp och nigeriansk polis.

| C. | Denna sekt är känd för att predika mot vad den uppfattar som det fördärvliga inflytandet av västerländsk utbildning och förespråka införandet av sharia eller islamisk lag i landet. |
| --- | --- |

C.

Denna sekt är känd för att predika mot vad den uppfattar som det fördärvliga inflytandet av västerländsk utbildning och förespråka införandet av sharia eller islamisk lag i landet.

| D. | Det antas att denna militanta grupp i stor utsträckning rekryterar sina medlemmar bland kringresande koranstudenter (Almajirai), politiska huliganer och andra vilseledda ungdomar. |
| --- | --- |

D.

Det antas att denna militanta grupp i stor utsträckning rekryterar sina medlemmar bland kringresande koranstudenter (Almajirai), politiska huliganer och andra vilseledda ungdomar.

| E. | Enligt flera rapporter som publicerats nyligen kan det eventuellt finnas en koppling mellan Boko Haram och al-Qaida i islamiska Maghreb (AQMI) samt Al-Shabaab i Somalia, vilket kan utgöra ett allvarligt hot mot freden och säkerheten i Sahel-regionen och Västafrika, som nyligen inträffade händelser i Mali har visat. |
| --- | --- |

E.

Enligt flera rapporter som publicerats nyligen kan det eventuellt finnas en koppling mellan Boko Haram och al-Qaida i islamiska Maghreb (AQMI) samt Al-Shabaab i Somalia, vilket kan utgöra ett allvarligt hot mot freden och säkerheten i Sahel-regionen och Västafrika, som nyligen inträffade händelser i Mali har visat.

| F. | Kopplingen till dessa terroristgrupper och samarbete i fråga om logistik och träning anses ha varit bidragande faktorer bakom Boko Haram-sektens dödliga attacker i Nigeria. |
| --- | --- |

F.

Kopplingen till dessa terroristgrupper och samarbete i fråga om logistik och träning anses ha varit bidragande faktorer bakom Boko Haram-sektens dödliga attacker i Nigeria.

| G. | Nigerias långa gränser är ett stort säkerhetsproblem och har under årens lopp gjort det svårt att kontrollera den olagliga handeln med lätta vapen och handeldvapen, vilket de väpnade banditdåden av misstänkta tidigare rebeller från Tchad och Niger på landsvägarna i nordöstra Nigeria tydligt har visat under det senaste årtiondet. |
| --- | --- |

G.

Nigerias långa gränser är ett stort säkerhetsproblem och har under årens lopp gjort det svårt att kontrollera den olagliga handeln med lätta vapen och handeldvapen, vilket de väpnade banditdåden av misstänkta tidigare rebeller från Tchad och Niger på landsvägarna i nordöstra Nigeria tydligt har visat under det senaste årtiondet.

| H. | Nigerias politiska och etniska stabilitet har återverkningar även utanför de egna gränserna. Landet har nämligen en ledande roll i regionen och generellt i Afrika söder om Sahara. |
| --- | --- |

H.

Nigerias politiska och etniska stabilitet har återverkningar även utanför de egna gränserna. Landet har nämligen en ledande roll i regionen och generellt i Afrika söder om Sahara.

| I. | Boko Haram-krisen är för närvarande det största säkerhetsproblemet för Nigeria, vilket ytterligare försvåras genom spridningen av handeldvapen, särskilt efter Gaddafi-regimens fall i Libyen. |
| --- | --- |

I.

Boko Haram-krisen är för närvarande det största säkerhetsproblemet för Nigeria, vilket ytterligare försvåras genom spridningen av handeldvapen, särskilt efter Gaddafi-regimens fall i Libyen.

| J. | Religions- och trosfrihet, samvetsfrihet och tankefrihet är grundläggande och universella värden och väsentliga aspekter av demokratin. |
| --- | --- |

J.

Religions- och trosfrihet, samvetsfrihet och tankefrihet är grundläggande och universella värden och väsentliga aspekter av demokratin.

| K. | Som svar på det uppblossande våldet utlyste president Goodluck Jonathan den 31 december 2011 undantagstillstånd i vissa lokala förvaltningsområden i norr och stängde tillfälligt gränserna till Tchad, Kamerun och Niger. |
| --- | --- |

K.

Som svar på det uppblossande våldet utlyste president Goodluck Jonathan den 31 december 2011 undantagstillstånd i vissa lokala förvaltningsområden i norr och stängde tillfälligt gränserna till Tchad, Kamerun och Niger.

| L. | Gruppen drabbades av ett svårt bakslag och gick under jorden efter ledarens död. Många anhängare är i polisens händer. |
| --- | --- |

L.

Gruppen drabbades av ett svårt bakslag och gick under jorden efter ledarens död. Många anhängare är i polisens händer.

| M. | Den militanta sekten omgrupperade sig och dök upp igen 2011, då den genomförde dödliga attacker mot lokalpolitiker och säkerhetsstyrkor i den nordöstra delen av landet. Grymheterna spred sig snabbt till många delar av norra Nigeria. |
| --- | --- |

M.

Den militanta sekten omgrupperade sig och dök upp igen 2011, då den genomförde dödliga attacker mot lokalpolitiker och säkerhetsstyrkor i den nordöstra delen av landet. Grymheterna spred sig snabbt till många delar av norra Nigeria.

| N. | Boko Haram har tagit på sig ansvaret för de dödliga attackerna, bland annat attackerna i Kano den 20 januari, då 185 personer dödades, och för bombdåden mot kyrkor på juldagen 2011, som dödade 40 personer. |
| --- | --- |

N.

Boko Haram har tagit på sig ansvaret för de dödliga attackerna, bland annat attackerna i Kano den 20 januari, då 185 personer dödades, och för bombdåden mot kyrkor på juldagen 2011, som dödade 40 personer.

| O. | Boko Haram har satt eld på fler än ett dussin skolor i norr sedan i mars. |
| --- | --- |

O.

Boko Haram har satt eld på fler än ett dussin skolor i norr sedan i mars.

| P. | Sekten använder i allt högre grad avancerade vapen och improviserade sprängladdningar för att åstadkomma förödelse och storskalig ödeläggelse av offentliga och privata fastigheter, vilket har skapat rädsla och panik bland befolkningen. |
| --- | --- |

P.

Sekten använder i allt högre grad avancerade vapen och improviserade sprängladdningar för att åstadkomma förödelse och storskalig ödeläggelse av offentliga och privata fastigheter, vilket har skapat rädsla och panik bland befolkningen.

| Q. | Människorättsorganisationer har dokumenterat att islamistgruppen Boko Haram har varit inblandad i attacker mot polisstationer, militäranläggningar, säkerhetstjänstens kontor, moskéer, kyrkor, skolor och banker samt i ett attentat av en självmordsbombare mot FN:s högkvarter, där minst 24 personer dödades och fler än 100 skadades. |
| --- | --- |

Q.

Människorättsorganisationer har dokumenterat att islamistgruppen Boko Haram har varit inblandad i attacker mot polisstationer, militäranläggningar, säkerhetstjänstens kontor, moskéer, kyrkor, skolor och banker samt i ett attentat av en självmordsbombare mot FN:s högkvarter, där minst 24 personer dödades och fler än 100 skadades.

| R. | Dåd av självmordsbombare är en ny men alltmer vanligt förekommande företeelse som har dödliga konsekvenser. |
| --- | --- |

R.

Dåd av självmordsbombare är en ny men alltmer vanligt förekommande företeelse som har dödliga konsekvenser.

| S. | Antalet dödsoffer till följd av det våld som har utlösts av Boko Haram-gruppens våldsamma angrepp och motåtgärderna av den gemensamma insatsstyrkan (Joint Security Task Force, JTF) uppgår hittills till minst 1 500 personer. |
| --- | --- |

S.

Antalet dödsoffer till följd av det våld som har utlösts av Boko Haram-gruppens våldsamma angrepp och motåtgärderna av den gemensamma insatsstyrkan (Joint Security Task Force, JTF) uppgår hittills till minst 1 500 personer.

| T. | Även attacker som ingen tar ansvar för har ägt rum i Nigeria sedan årets början, vilket förvärrar våldsklimatet. |
| --- | --- |

T.

Även attacker som ingen tar ansvar för har ägt rum i Nigeria sedan årets början, vilket förvärrar våldsklimatet.

| U. | Säkerhetsstyrkorna har hittills inte lyckats stoppa Boko Haram-gruppens våldskampanj. |
| --- | --- |

U.

Säkerhetsstyrkorna har hittills inte lyckats stoppa Boko Haram-gruppens våldskampanj.

| V. | Få ledande medlemmar av Boko Haram har gripits och häktats av säkerhetstjänsten. |
| --- | --- |

V.

Få ledande medlemmar av Boko Haram har gripits och häktats av säkerhetstjänsten.

| W. | Möjligheterna till dialog och förhandlingar mellan den federala regeringen och sekten håller på att undersökas. |
| --- | --- |

W.

Möjligheterna till dialog och förhandlingar mellan den federala regeringen och sekten håller på att undersökas.

| X. | Det förmodas att Boko Haram inte längre är en homogen grupp. Detta utnyttjas nu av kriminella element som tar del i bankrån, kidnappningar och politiska lönnmord. |
| --- | --- |

X.

Det förmodas att Boko Haram inte längre är en homogen grupp. Detta utnyttjas nu av kriminella element som tar del i bankrån, kidnappningar och politiska lönnmord.

| Y. | De flesta nigerianer vill leva tillsammans som en odelbar enhet. |
| --- | --- |

Y.

De flesta nigerianer vill leva tillsammans som en odelbar enhet.

| Z. | Det finns ingen underliggande konflikt mellan muslimer och kristna i landet. |
| --- | --- |

Z.

Det finns ingen underliggande konflikt mellan muslimer och kristna i landet.

| AA. | Trots att Nigeria är en av världens största producenter och exportörer av olja levde ungefär 60 procent av befolkningen på mindre än 1 US-dollar om dagen 2011. Den omfattande korruptionen, den allt genomsyrande fattigdomen och avsaknaden av fördelningsmekanismer sägs stå bakom den allmänna osäkerheten i landet. Detta har skapat en grogrund för extremistgruppers rekrytering av arbetslösa ungdomar. Fredlig lösning av konflikter förutsätter även rättvis tillgång till resurser och rättvis inkomstfördelning. |
| --- | --- |

AA.

Trots att Nigeria är en av världens största producenter och exportörer av olja levde ungefär 60 procent av befolkningen på mindre än 1 US-dollar om dagen 2011. Den omfattande korruptionen, den allt genomsyrande fattigdomen och avsaknaden av fördelningsmekanismer sägs stå bakom den allmänna osäkerheten i landet. Detta har skapat en grogrund för extremistgruppers rekrytering av arbetslösa ungdomar. Fredlig lösning av konflikter förutsätter även rättvis tillgång till resurser och rättvis inkomstfördelning.

| BB. | Den växande arbetslösheten har gjort ungdomar mottagliga för indoktrinering, manipulation och rekrytering av fundamentalistiska islamistgrupper som Boko Haram. |
| --- | --- |

BB.

Den växande arbetslösheten har gjort ungdomar mottagliga för indoktrinering, manipulation och rekrytering av fundamentalistiska islamistgrupper som Boko Haram.

| CC. | Som svar på det hot mot den nationella säkerheten som våldsamt uppror innebär offentliggjorde Nigerias nationella parlament en antiterroristlag (Anti-Terrorism Act) 2011. |
| --- | --- |

CC.

Som svar på det hot mot den nationella säkerheten som våldsamt uppror innebär offentliggjorde Nigerias nationella parlament en antiterroristlag (Anti-Terrorism Act) 2011.

| DD. | I Nigerias federala budget för 2012 fick den nationella säkerheten det största beloppet någonsin. |
| --- | --- |

DD.

I Nigerias federala budget för 2012 fick den nationella säkerheten det största beloppet någonsin.

| EE. | Den 12 november 2009 undertecknade kommissionen och Nigerias federala regering landstrategidokumentet Nigeria–EU och det nationella vägledande programmet för 2008–2013, enligt vilka EU ska finansiera projekt som bland annat syftar till att främja fred och säkerhet och värna mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

EE.

Den 12 november 2009 undertecknade kommissionen och Nigerias federala regering landstrategidokumentet Nigeria–EU och det nationella vägledande programmet för 2008–2013, enligt vilka EU ska finansiera projekt som bland annat syftar till att främja fred och säkerhet och värna mänskliga rättigheter.

| 1. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fördömer med skärpa den senaste tidens våldshandlingar, särskilt de attacker som utförts av den fundamentalistiska islamistsekten Boko Haram, och de tragiska förlusterna av människoliv i Nigerias drabbade regioner, och uttrycker sitt deltagande med de anhöriga och medkänsla med de skadade. |
| --- | --- |

1.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fördömer med skärpa den senaste tidens våldshandlingar, särskilt de attacker som utförts av den fundamentalistiska islamistsekten Boko Haram, och de tragiska förlusterna av människoliv i Nigerias drabbade regioner, och uttrycker sitt deltagande med de anhöriga och medkänsla med de skadade.

| 2. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Boko Haram-sekten att lägga ned sina vapen för att skapa en atmosfär som leder till dialog och förhandling med regeringen. |
| --- | --- |

2.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Boko Haram-sekten att lägga ned sina vapen för att skapa en atmosfär som leder till dialog och förhandling med regeringen.

| 3. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar enträget regeringen att avväpna alla personer och grupper som olovligt innehar skjutvapen i landet. |
| --- | --- |

3.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar enträget regeringen att avväpna alla personer och grupper som olovligt innehar skjutvapen i landet.

| 4. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar enträget alla befolkningsgrupper att visa återhållsamhet och att med fredliga medel försöka lösa konflikterna mellan religiösa och etniska grupper i Nigeria. |
| --- | --- |

4.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar enträget alla befolkningsgrupper att visa återhållsamhet och att med fredliga medel försöka lösa konflikterna mellan religiösa och etniska grupper i Nigeria.

| 5. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen upprepar sin oro angående den fullständiga och verkliga respekten för rätten till religionsfrihet för alla religiösa minoriteter i Nigeria. Församlingen betonar i detta sammanhang att fri religionsutövning bara är en aspekt av rätten till religionsfrihet, eftersom den senare även omfattar rätten att byta religion samt att även utöva sin religion i undervisning, sedvänjor och ritualer på individuell, kollektiv, privat, offentlig och institutionell nivå. |
| --- | --- |

5.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen upprepar sin oro angående den fullständiga och verkliga respekten för rätten till religionsfrihet för alla religiösa minoriteter i Nigeria. Församlingen betonar i detta sammanhang att fri religionsutövning bara är en aspekt av rätten till religionsfrihet, eftersom den senare även omfattar rätten att byta religion samt att även utöva sin religion i undervisning, sedvänjor och ritualer på individuell, kollektiv, privat, offentlig och institutionell nivå.

| 6. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Nigerias regering att öka sina ansträngningar för att så snabbt som möjligt sätta stopp för våldet, garantera säkerheten och skyddet för befolkningen och respekten för de mänskliga rättigheterna och med alla tillgängliga medel förhindra ytterligare attacker, fortsätta att främja interreligiös dialog och öka tankefriheten, samvetsfriheten och religionsfriheten. Församlingen är medveten om behovet av att Nigerias interreligiösa råd (Nigerian Inter-Religious Council, Nirec) ökar sina ansträngningar för att främja interreligiös harmoni, dialog och fred. |
| --- | --- |

6.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Nigerias regering att öka sina ansträngningar för att så snabbt som möjligt sätta stopp för våldet, garantera säkerheten och skyddet för befolkningen och respekten för de mänskliga rättigheterna och med alla tillgängliga medel förhindra ytterligare attacker, fortsätta att främja interreligiös dialog och öka tankefriheten, samvetsfriheten och religionsfriheten. Församlingen är medveten om behovet av att Nigerias interreligiösa råd (Nigerian Inter-Religious Council, Nirec) ökar sina ansträngningar för att främja interreligiös harmoni, dialog och fred.

| 7. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar myndigheterna att fortsätta utreda orsakerna till de senaste våldsutbrotten och se till att förövarna ställs inför rätta på ett rättvist och öppet sätt. |
| --- | --- |

7.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar myndigheterna att fortsätta utreda orsakerna till de senaste våldsutbrotten och se till att förövarna ställs inför rätta på ett rättvist och öppet sätt.

| 8. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar vikten av ett oberoende, opartiskt och tillgängligt rättssystem för att öka respekten för rättsstatsprincipen och folkets grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

8.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar vikten av ett oberoende, opartiskt och tillgängligt rättssystem för att öka respekten för rättsstatsprincipen och folkets grundläggande rättigheter.

| 9. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Nigerias regering att skärpa kampen mot korruption, fattigdom och ojämlikhet och stärka sociala, politiska och ekonomiska reformer som respekterar de mänskliga rättigheterna, vilket även kräver en rättvis fördelning av resurser och välstånd. |
| --- | --- |

9.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Nigerias regering att skärpa kampen mot korruption, fattigdom och ojämlikhet och stärka sociala, politiska och ekonomiska reformer som respekterar de mänskliga rättigheterna, vilket även kräver en rättvis fördelning av resurser och välstånd.

| 10. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar givarorgan att hjälpa Nigerias regering med att skapa arbetstillfällen för det mycket stora antalet arbetslösa ungdomar i landet. |
| --- | --- |

10.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar givarorgan att hjälpa Nigerias regering med att skapa arbetstillfällen för det mycket stora antalet arbetslösa ungdomar i landet.

| 11. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar den nigerianska regeringens nära förestående pilotprojekt att i alla skolor, oavsett karaktär, införa de grundläggande utbildningsmomenten demokrati, rättsstatsprincipen, pluralism och tolerans. |
| --- | --- |

11.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar den nigerianska regeringens nära förestående pilotprojekt att i alla skolor, oavsett karaktär, införa de grundläggande utbildningsmomenten demokrati, rättsstatsprincipen, pluralism och tolerans.

| 12. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen beklagar att den brittiske medborgaren Chris McManus och den italienske medborgaren Franco Lamolinara – två ingenjörer som arbetade för ett italienskt byggföretag och som hållits gisslan i tio månader i norra Nigeria – dödades under ett misslyckat fritagningsförsök den 8 mars 2012, och uttrycker sitt deltagande med deras anhöriga. |
| --- | --- |

12.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen beklagar att den brittiske medborgaren Chris McManus och den italienske medborgaren Franco Lamolinara – två ingenjörer som arbetade för ett italienskt byggföretag och som hållits gisslan i tio månader i norra Nigeria – dödades under ett misslyckat fritagningsförsök den 8 mars 2012, och uttrycker sitt deltagande med deras anhöriga.

| 13. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar det internationella samfundet, särskilt Förenta nationerna (FN), Afrikanska unionen (AU) och Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas) att stödja Nigeria i landets försök att ta itu med terroristhotet, spridningen av lätta vapen och den gränsöverskridande brottsligheten genom att utrusta och träna säkerhetstjänstens personal i effektivt underrättelsearbete och i bekämpning av modern terrorism. |
| --- | --- |

13.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar det internationella samfundet, särskilt Förenta nationerna (FN), Afrikanska unionen (AU) och Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas) att stödja Nigeria i landets försök att ta itu med terroristhotet, spridningen av lätta vapen och den gränsöverskridande brottsligheten genom att utrusta och träna säkerhetstjänstens personal i effektivt underrättelsearbete och i bekämpning av modern terrorism.

| 14. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen är medveten om samarbetet med – och stödet från – EU, Förenta staterna och andra internationella aktörer till Nigeria i landets beslutsamma kamp mot terrorismen. |
| --- | --- |

14.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen är medveten om samarbetet med – och stödet från – EU, Förenta staterna och andra internationella aktörer till Nigeria i landets beslutsamma kamp mot terrorismen.

| 15. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen vill se ett ökat regionalt samarbete för att ta itu med det hot som uppstår genom den eventuella kopplingen mellan Boko Haram och al-Qaida i islamiska Maghreb (AQMI). Församlingen uppmanar länderna i regionen att fördjupa sitt samarbete, även genom relevanta regionala organisationer, för att förhindra samverkan mellan Boko Haram och AQMI och för att skydda Nigerias land- och havsgräns mot infiltration av väpnade grupper. Församlingen uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att stödja dessa regionala insatser. |
| --- | --- |

15.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen vill se ett ökat regionalt samarbete för att ta itu med det hot som uppstår genom den eventuella kopplingen mellan Boko Haram och al-Qaida i islamiska Maghreb (AQMI). Församlingen uppmanar länderna i regionen att fördjupa sitt samarbete, även genom relevanta regionala organisationer, för att förhindra samverkan mellan Boko Haram och AQMI och för att skydda Nigerias land- och havsgräns mot infiltration av väpnade grupper. Församlingen uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att stödja dessa regionala insatser.

| 16. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU-ministerrådet, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen och Afrikanska unionen. |
| --- | --- |

16.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU-ministerrådet, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen och Afrikanska unionen.

FÖRKLARING (9)

om reformen av EU:s fiskeripolitik och hur den påverkar AVS-länderna

| A. | EU:s gemensamma fiskeripolitik, som styr EU-medlemsstaternas fiskeripolitik i unionens vatten, även politikens internationella dimension, håller på att ses över och bör bli färdig 2013. |
| --- | --- |

A.

EU:s gemensamma fiskeripolitik, som styr EU-medlemsstaternas fiskeripolitik i unionens vatten, även politikens internationella dimension, håller på att ses över och bör bli färdig 2013.

| B. | Inom ramen för EU:s gemensamma fiskeripolitik ger partnerskapsavtalen om fiske och regionala fiskeriorganisationer den huvudsakliga politiska ramen för fiskeförbindelserna mellan AVS och EU. För närvarande har EU 21 partnerskapsavtal om fiske, av vilka 15 äger kraft. Elva partnerskapsavtal avser tonfisk och fyra partnerskapsavtal avser flera arter (Mauretanien, Guinea-Bissau, Marocko och Grönland). |
| --- | --- |

B.

Inom ramen för EU:s gemensamma fiskeripolitik ger partnerskapsavtalen om fiske och regionala fiskeriorganisationer den huvudsakliga politiska ramen för fiskeförbindelserna mellan AVS och EU. För närvarande har EU 21 partnerskapsavtal om fiske, av vilka 15 äger kraft. Elva partnerskapsavtal avser tonfisk och fyra partnerskapsavtal avser flera arter (Mauretanien, Guinea-Bissau, Marocko och Grönland).

| C. | Kusternas ekosystem i de tropiska länderna, exempelvis AVS-ländernas exklusiva ekonomiska zoner, är bland de rikaste på fiskeresurser. Denna resursrikedom är lockande för alla fjärrfiskande nationer, även för EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

C.

Kusternas ekosystem i de tropiska länderna, exempelvis AVS-ländernas exklusiva ekonomiska zoner, är bland de rikaste på fiskeresurser. Denna resursrikedom är lockande för alla fjärrfiskande nationer, även för EU:s medlemsstater.

| D. | EU-ländernas externa flotta består för närvarande av fler än 700 fartyg. Endast ungefär hälften av dem omfattas av partnerskapsavtal om fiske, medan den andra hälften fiskar inom ramen för privata licenssystem. Ytterligare ungefär 400 fartyg från EU fiskar inom ramen för samriskföretag som är etablerade i tredjeländer, även AVS-länder. Fiskeavtal omfattar nu mindre än 0,5 procent av EU-flottornas verksamhet. Fisk som fångats enligt partnerskapsavtal om fiske står för ungefär 3 procent av den totala fisktillgången på EU-marknaden, medan import från AVS-länder står för ungefär 10 procent av EU:s fiskimport. |
| --- | --- |

D.

EU-ländernas externa flotta består för närvarande av fler än 700 fartyg. Endast ungefär hälften av dem omfattas av partnerskapsavtal om fiske, medan den andra hälften fiskar inom ramen för privata licenssystem. Ytterligare ungefär 400 fartyg från EU fiskar inom ramen för samriskföretag som är etablerade i tredjeländer, även AVS-länder. Fiskeavtal omfattar nu mindre än 0,5 procent av EU-flottornas verksamhet. Fisk som fångats enligt partnerskapsavtal om fiske står för ungefär 3 procent av den totala fisktillgången på EU-marknaden, medan import från AVS-länder står för ungefär 10 procent av EU:s fiskimport.

| E. | Man bör även komma ihåg att mer än 60 procent av de europeiska marknaderna är beroende av import, varav ungefär 10 procent kommer från AVS-länderna, och att 68 procent av AVS-ländernas fiskexport för närvarande går till EU-marknaden. |
| --- | --- |

E.

Man bör även komma ihåg att mer än 60 procent av de europeiska marknaderna är beroende av import, varav ungefär 10 procent kommer från AVS-länderna, och att 68 procent av AVS-ländernas fiskexport för närvarande går till EU-marknaden.

| F. | I nuvarande fiskeavtal har balansen mellan den fiskekapacitet som förhandlats fram och det ekonomiska bidraget till sektorn fått AVS-ländernas regeringar att bevilja tillträdesrättigheter i en omfattning som inte är hållbar. Detta har även lett till att vissa AVS-länder får mer medel än de kan utnyttja, eller otillräckliga medel i förhållande till behovet. |
| --- | --- |

F.

I nuvarande fiskeavtal har balansen mellan den fiskekapacitet som förhandlats fram och det ekonomiska bidraget till sektorn fått AVS-ländernas regeringar att bevilja tillträdesrättigheter i en omfattning som inte är hållbar. Detta har även lett till att vissa AVS-länder får mer medel än de kan utnyttja, eller otillräckliga medel i förhållande till behovet.

| G. | Tidigare har vissa grupper av AVS-länder (i Stillahavsområdet, Indiska oceanen eller Västafrika) föreslagit att fisketillträdesavtal ska förhandlas fram på regional grund. Europeiska kommissionen har dock av tradition föredragit bilaterala avtal. Så är även fallet med det nuvarande förslaget, men vissa föreslagna åtgärder syftar till att skapa större samstämmighet mellan de regionala och bilaterala strategierna i EU:s yttre politik, genom att länka samman EU:s bilaterala intressen i en viss region inom ramen för en integrerad regional strategi. |
| --- | --- |

G.

Tidigare har vissa grupper av AVS-länder (i Stillahavsområdet, Indiska oceanen eller Västafrika) föreslagit att fisketillträdesavtal ska förhandlas fram på regional grund. Europeiska kommissionen har dock av tradition föredragit bilaterala avtal. Så är även fallet med det nuvarande förslaget, men vissa föreslagna åtgärder syftar till att skapa större samstämmighet mellan de regionala och bilaterala strategierna i EU:s yttre politik, genom att länka samman EU:s bilaterala intressen i en viss region inom ramen för en integrerad regional strategi.

| H. | I sitt meddelande om den internationella dimensionen anger Europeiska kommissionen att den kommer att ”lansera ett politiskt initiativ på hög nivå för att diskutera olika möjligheter till en kapacitetsminskning på global nivå till 2013. Ett sådant initiativ skulle beakta utvecklingsländernas önskemål och vara förenligt med reformen av den gemensamma fiskeripolitiken där förvaltning baserad på fiskerättigheter kommer att föreslås som en av de centrala mekanismerna för att minska kapaciteten”. |
| --- | --- |

H.

I sitt meddelande om den internationella dimensionen anger Europeiska kommissionen att den kommer att ”lansera ett politiskt initiativ på hög nivå för att diskutera olika möjligheter till en kapacitetsminskning på global nivå till 2013. Ett sådant initiativ skulle beakta utvecklingsländernas önskemål och vara förenligt med reformen av den gemensamma fiskeripolitiken där förvaltning baserad på fiskerättigheter kommer att föreslås som en av de centrala mekanismerna för att minska kapaciteten”.

| 1. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att se till att alla delar av fiskeförbindelserna med utvecklingsländerna bidrar till hållbart fiske. I detta syfte bör EU bygga upp partnerskap för utveckling av hållbart fiske, vars huvudsyfte bör vara att skapa en gynnsam miljö i det berörda utvecklingslandet för miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar verksamhet. |
| --- | --- |

1.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att se till att alla delar av fiskeförbindelserna med utvecklingsländerna bidrar till hållbart fiske. I detta syfte bör EU bygga upp partnerskap för utveckling av hållbart fiske, vars huvudsyfte bör vara att skapa en gynnsam miljö i det berörda utvecklingslandet för miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar verksamhet.

| 2. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att se till att framtida EU-bestämmelser – om den gemensamma fiskeripolitiken, om den gemensamma organisationen av marknaden för fiske- och vattenbruksprodukter eller om vissa åtgärder mot länder som tillåter icke-hållbart fiske i syfte att bevara fiskbestånden – kommer att bidra till införandet av hållbart fiske i AVS-länderna. |
| --- | --- |

2.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att se till att framtida EU-bestämmelser – om den gemensamma fiskeripolitiken, om den gemensamma organisationen av marknaden för fiske- och vattenbruksprodukter eller om vissa åtgärder mot länder som tillåter icke-hållbart fiske i syfte att bevara fiskbestånden – kommer att bidra till införandet av hållbart fiske i AVS-länderna.

| 3. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att skapa en gynnsam miljö för EU:s privatinvesteringar i hållbar fiskeverksamhet i AVS-länderna, som skapar anständiga arbetstillfällen och stort mervärde i AVS-länderna, samtidigt som goda styrelseformer sätts i centrum för framtida fiskeavtal. |
| --- | --- |

3.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att skapa en gynnsam miljö för EU:s privatinvesteringar i hållbar fiskeverksamhet i AVS-länderna, som skapar anständiga arbetstillfällen och stort mervärde i AVS-länderna, samtidigt som goda styrelseformer sätts i centrum för framtida fiskeavtal.

| 4. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att den framtida gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension bör främja regional integration bland AVS-länderna genom att harmonisera åtgärder enligt hållbara fiskeavtal, stödja regionalt samarbete på forsknings- och övervakningsområdet samt öka stödet till AVS-ländernas verkliga deltagande i regionala fiskeriförvaltningsorganisationer och till deras kamp mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske. |
| --- | --- |

4.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att den framtida gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension bör främja regional integration bland AVS-länderna genom att harmonisera åtgärder enligt hållbara fiskeavtal, stödja regionalt samarbete på forsknings- och övervakningsområdet samt öka stödet till AVS-ländernas verkliga deltagande i regionala fiskeriförvaltningsorganisationer och till deras kamp mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske.

| 5. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar förslaget att frikoppla EU:s sektorsstöd från betalningarna för fisketillträdesrättigheterna i AVS-vatten och fastställa sektorsstödet mot bakgrund av partnerländernas behov och kapacitet att utnyttja det. Församlingen uppmanar enträget EU att stödja tredjeländers kapacitet att utnyttja biståndet. |
| --- | --- |

5.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar förslaget att frikoppla EU:s sektorsstöd från betalningarna för fisketillträdesrättigheterna i AVS-vatten och fastställa sektorsstödet mot bakgrund av partnerländernas behov och kapacitet att utnyttja det. Församlingen uppmanar enträget EU att stödja tredjeländers kapacitet att utnyttja biståndet.

| 6. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att AVS-ländernas deltagande i regionala organ är avgörande för att de ska kunna utöva sina rättigheter och etablera eller utveckla tillträdet till havsresurser för sina lokala flottor, särskilt till långvandrande och gränsöverskridande bestånd som tonfisk och små pelagiska resurser, samt uppfylla sina skyldigheter och sitt åtagande om hållbart utnyttjande, grundat på lämpliga fiskeriutvecklingsplaner, och öka fiskerisektorns bidrag till livsmedelsförsörjningen i AVS-länderna. |
| --- | --- |

6.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att AVS-ländernas deltagande i regionala organ är avgörande för att de ska kunna utöva sina rättigheter och etablera eller utveckla tillträdet till havsresurser för sina lokala flottor, särskilt till långvandrande och gränsöverskridande bestånd som tonfisk och små pelagiska resurser, samt uppfylla sina skyldigheter och sitt åtagande om hållbart utnyttjande, grundat på lämpliga fiskeriutvecklingsplaner, och öka fiskerisektorns bidrag till livsmedelsförsörjningen i AVS-länderna.

| 7. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser en öppen dialogmekanism med delaktighet för samtliga intressenter, så att utvecklingsländernas prioriteringar för hållbar utveckling av fiskerisektorn kan förverkligas. |
| --- | --- |

7.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser en öppen dialogmekanism med delaktighet för samtliga intressenter, så att utvecklingsländernas prioriteringar för hållbar utveckling av fiskerisektorn kan förverkligas.

| 8. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterfrågar en utvärdering av de ekonomiska, sociala och miljömässiga effekterna av all EU-politik som påverkar utvecklingen av fisket i det tredjeland som berörs av fiskeavtalet. En sådan utvärdering bör göras offentligt tillgänglig för samtliga intressenter för att främja ett välorienterat deltagande i den politiska dialogen i EU och i de berörda AVS-länderna. |
| --- | --- |

8.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterfrågar en utvärdering av de ekonomiska, sociala och miljömässiga effekterna av all EU-politik som påverkar utvecklingen av fisket i det tredjeland som berörs av fiskeavtalet. En sådan utvärdering bör göras offentligt tillgänglig för samtliga intressenter för att främja ett välorienterat deltagande i den politiska dialogen i EU och i de berörda AVS-länderna.

| 9. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar förslaget att förse framtida fiskeavtal med en öppenhetsklausul för att se till att den ackumulerade fiskeansträngningen av lokala flottor och alla utländska flottor som är aktiva i respektive ekonomisk zon blir känd. En sådan klausul underlättar tillsammans med förbättrad datainsamling och forskning utvärderingen av tillgängliga överskottsbestånd. Församlingen anser att det behövs ökad öppenhet i funktionen hos avtal om hållbart fiske vad gäller publiceringen av förhands- och efterhandsbedömningar som innehåller viktiga data, som t.ex. värdet på den fångst som EU-flottor fått i AVS-vatten. |
| --- | --- |

9.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar förslaget att förse framtida fiskeavtal med en öppenhetsklausul för att se till att den ackumulerade fiskeansträngningen av lokala flottor och alla utländska flottor som är aktiva i respektive ekonomisk zon blir känd. En sådan klausul underlättar tillsammans med förbättrad datainsamling och forskning utvärderingen av tillgängliga överskottsbestånd. Församlingen anser att det behövs ökad öppenhet i funktionen hos avtal om hållbart fiske vad gäller publiceringen av förhands- och efterhandsbedömningar som innehåller viktiga data, som t.ex. värdet på den fångst som EU-flottor fått i AVS-vatten.

| 10. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att EU-flaggade och EU-ägda fartyg som fiskar i AVS-länders vatten ska regleras genom ett avtal med villkor för EU-aktörernas fiskeverksamhet i de berörda tredjeländerna. I synnerhet bör






  — | europeiska flottors fångster i AVS-vatten bygga på att det finns ett överskott, |
| --- | --- | --- |

10.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att EU-flaggade och EU-ägda fartyg som fiskar i AVS-länders vatten ska regleras genom ett avtal med villkor för EU-aktörernas fiskeverksamhet i de berörda tredjeländerna. I synnerhet bör

—

europeiska flottors fångster i AVS-vatten bygga på att det finns ett överskott,

| — | EU se till att EU-fartyg endast använder lämpliga fiskemetoder och utrustning som är förenlig med karaktären hos och storleken på de fiskeresurser som ska utnyttjas, |
| --- | --- |

—

EU se till att EU-fartyg endast använder lämpliga fiskemetoder och utrustning som är förenlig med karaktären hos och storleken på de fiskeresurser som ska utnyttjas,

| — | EU se till att åtminstone en del av fångsten landas i AVS-länder, för att främja utvecklingen av lokala beredningsindustrier. |
| --- | --- |

—

EU se till att åtminstone en del av fångsten landas i AVS-länder, för att främja utvecklingen av lokala beredningsindustrier.

| 11. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att garantera fullständig insyn i genomförandet av hållbara fiskeavtal med partnerländer, även när det gäller förhandlingar om tillträde, hantering av fiskeverksamhet och utvärdering av förhandlingsresultat. |
| --- | --- |

11.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att garantera fullständig insyn i genomförandet av hållbara fiskeavtal med partnerländer, även när det gäller förhandlingar om tillträde, hantering av fiskeverksamhet och utvärdering av förhandlingsresultat.

| 12. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser även fullständig öppenhet från AVS–EU-ländernas sida om fiskeriförvaltningen i deras vatten inom ramen för de avtal som de ingår med partnerländer. Detta kräver samlade insatser av flera intressenter för att se till att viktig information offentliggörs, särskilt med hänsyn till det lokala civila samhället, och att parlamentsledamöter har möjligheter och medel för att använda informationen och ställa sina regeringar till svars för beslut och tillhandahållandet av tjänster. |
| --- | --- |

12.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser även fullständig öppenhet från AVS–EU-ländernas sida om fiskeriförvaltningen i deras vatten inom ramen för de avtal som de ingår med partnerländer. Detta kräver samlade insatser av flera intressenter för att se till att viktig information offentliggörs, särskilt med hänsyn till det lokala civila samhället, och att parlamentsledamöter har möjligheter och medel för att använda informationen och ställa sina regeringar till svars för beslut och tillhandahållandet av tjänster.

| 13. | Mot bakgrund av reformen av den gemensamma organisationen av marknaden anser gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen att AVS-importens överensstämmelse med framtida EU-standarder för hållbart fiske, miljöskydd, arbetsnormer och respekt för mänskliga rättigheter bör bidra till att hållbart fiske främjas i AVS-länderna. Standarderna bör inte användas för protektionistiska ändamål eller för att ge EU-aktörerna fördelaktigare villkor. |
| --- | --- |

13.

Mot bakgrund av reformen av den gemensamma organisationen av marknaden anser gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen att AVS-importens överensstämmelse med framtida EU-standarder för hållbart fiske, miljöskydd, arbetsnormer och respekt för mänskliga rättigheter bör bidra till att hållbart fiske främjas i AVS-länderna. Standarderna bör inte användas för protektionistiska ändamål eller för att ge EU-aktörerna fördelaktigare villkor.

| 14. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att europeiska investeringar i AVS-ländernas fiskerinäring bör utgå från AVS-ländernas utvecklingsbehov: nya arbetstillfällen, tryggad livsmedelsförsörjning, exportinkomster och så vidare. Små och medelstora fiskeföretag i AVS-länderna, särskilt småskaliga fiske-, berednings- och exportföretag, tillgodoser tydligt många av dessa behov, och en prioritering för EU:s investeringar bör därför vara att stödja utvecklingen av små och medelstora företag i fiskesektorn. |
| --- | --- |

14.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att europeiska investeringar i AVS-ländernas fiskerinäring bör utgå från AVS-ländernas utvecklingsbehov: nya arbetstillfällen, tryggad livsmedelsförsörjning, exportinkomster och så vidare. Små och medelstora fiskeföretag i AVS-länderna, särskilt småskaliga fiske-, berednings- och exportföretag, tillgodoser tydligt många av dessa behov, och en prioritering för EU:s investeringar bör därför vara att stödja utvecklingen av små och medelstora företag i fiskesektorn.

| 15. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller att partnerskapsavtalen om fiske med AVS-länder på medellång sikt måste få tredjeländer att på ett hållbart sätt utnyttja sina egna resurser, både för inhemsk konsumtion och för export, så att det skapade välståndet stannar kvar i dessa länder till deras egen nytta. |
| --- | --- |

15.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller att partnerskapsavtalen om fiske med AVS-länder på medellång sikt måste få tredjeländer att på ett hållbart sätt utnyttja sina egna resurser, både för inhemsk konsumtion och för export, så att det skapade välståndet stannar kvar i dessa länder till deras egen nytta.

| 16. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen förordar att fiskeavtalen mellan EU och tredjeländer föregås av en öppen debatt som gör det möjligt för allmänheten och samhällsorganisationer i de olika länderna att effektivt delta tillsammans med nationella parlament och Europaparlamentet, vilket garanterar att förhandlingarna blir demokratiska och öppna inom ramen för institutionernas verksamhet i varje land. |
| --- | --- |

16.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen förordar att fiskeavtalen mellan EU och tredjeländer föregås av en öppen debatt som gör det möjligt för allmänheten och samhällsorganisationer i de olika länderna att effektivt delta tillsammans med nationella parlament och Europaparlamentet, vilket garanterar att förhandlingarna blir demokratiska och öppna inom ramen för institutionernas verksamhet i varje land.

| 17. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna förklaring till AVS–EU-ministerrådet, Europeiska kommissionen och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

17.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna förklaring till AVS–EU-ministerrådet, Europeiska kommissionen och Europaparlamentet.

---

(1)  Antagen av gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 30 maj 2012 i Horsens (Danmark).

1

(2)  EUT C 327, 10.11.2011, s. 38.

2

(3)  (ACP-EU/101.111/11/slutlig).

3

(4)  EUCO 7/1/11.

4

(5)  18765/11.

5

(6)  Antagen av gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 30 maj 2012 i Horsens (Danmark).

6

(7)  Antagen av gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 30 maj 2012 i Horsens (Danmark).

7

(8)  Antagen av gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 30 maj 2012 i Horsens (Danmark).

8

(9)  Antagen av gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 30 maj 2012 i Horsens (Danmark).

9

---