# Euroopan unionin C 388/13.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 388 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 63. vuosikerta13. marraskuuta 2020 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 388

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

63. vuosikerta13. marraskuuta 2020

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2018–2019Istunnot 10.–13. joulukuuta 2018
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 92, 20.3.2020 .
  HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2018–2019Istunnot 10.–13. joulukuuta 2018
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 92, 20.3.2020 .
  HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 92, 20.3.2020 .

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 11. joulukuuta 2018 |
| 2020/C 388/01 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. joulukuuta 2018 koulutuksesta digitaalisella aikakaudella: EU:n politiikan laatimista koskevat haasteet, mahdollisuudet ja kokemukset (2018/2090(INI)) | 2 |
| 2020/C 388/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. joulukuuta 2018 suosituksista komissiolle humanitaarisista viisumeista (2018/2271(INL)) | 11 |
| 2020/C 388/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. joulukuuta 2018 Schengenin säännöstön täysimääräisestä soveltamisesta Bulgariassa ja Romaniassa: tarkastusten poistaminen sisäisiltä maa-, meri- ja ilmarajoilta (2018/2092(INI)) | 18 |
| 2020/C 388/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. joulukuuta 2018 sotilaallisesta liikkuvuudesta (2018/2156(INI)) | 22 |
| 2020/C 388/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. joulukuuta 2018 Euroopan uudesta kulttuuriohjelmasta (2018/2091(INI)) | 30 |
| | Keskiviikko 12. joulukuuta 2018 |
| 2020/C 388/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 sisämarkkinapaketista (2018/2903(RSP)) | 39 |
| 2020/C 388/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 terrorismia käsittelevän erityisvaliokunnan työn tuloksista ja suosituksista (2018/2044(INI)) | 42 |
| 2020/C 388/08 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanoa koskevasta vuosittaisesta kertomuksesta (2018/2097(INI)) | 84 |
| 2020/C 388/09 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 vuosittaisesta kertomuksesta yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanosta (2018/2099(INI)) | 91 |
| 2020/C 388/10 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2017 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (2018/2098(INI)) | 100 |
| 2020/C 388/11 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 Ukrainan kanssa tehdyn EU:n assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanosta (2017/2283(INI)) | 116 |
| | Torstai 13. joulukuuta 2018 |
| 2020/C 388/12 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2018 Iranista ja erityisesti Nasrin Sotoudehin tapauksesta (2018/2967(RSP)) | 127 |
| 2020/C 388/13 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2018 Egyptistä ja erityisesti ihmisoikeuksien puolustajien tilanteesta (2018/2968(RSP)) | 131 |
| 2020/C 388/14 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2018 Tansaniasta (2018/2969(RSP)) | 137 |
| 2020/C 388/15 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2018 lohkoketjusta: tulevaisuuteen suuntautuva kauppapolitiikka (2018/2085(INI)) | 141 |
| 2020/C 388/16 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2018 Japanin tarjoaman henkilötietojen suojan riittävyydestä (2018/2979(RSP)) | 150 |
| 2020/C 388/17 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2018 eturistiriidoista ja EU:n talousarvion suojaamisesta Tšekin tasavallassa (2018/2975(RSP)) | 157 |
| 2020/C 388/18 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2018 Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksesta 2017 (2018/2105(INI)) | 161 |
| 2020/C 388/19 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2018 vetoomusvaliokunnan käsittelemistä asioista vuonna 2017 (2018/2104(INI)) | 169 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 11. joulukuuta 2018

2020/C 388/01

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. joulukuuta 2018 koulutuksesta digitaalisella aikakaudella: EU:n politiikan laatimista koskevat haasteet, mahdollisuudet ja kokemukset (2018/2090(INI))

2

2020/C 388/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. joulukuuta 2018 suosituksista komissiolle humanitaarisista viisumeista (2018/2271(INL))

11

2020/C 388/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. joulukuuta 2018 Schengenin säännöstön täysimääräisestä soveltamisesta Bulgariassa ja Romaniassa: tarkastusten poistaminen sisäisiltä maa-, meri- ja ilmarajoilta (2018/2092(INI))

18

2020/C 388/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. joulukuuta 2018 sotilaallisesta liikkuvuudesta (2018/2156(INI))

22

2020/C 388/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. joulukuuta 2018 Euroopan uudesta kulttuuriohjelmasta (2018/2091(INI))

30

Keskiviikko 12. joulukuuta 2018

2020/C 388/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 sisämarkkinapaketista (2018/2903(RSP))

39

2020/C 388/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 terrorismia käsittelevän erityisvaliokunnan työn tuloksista ja suosituksista (2018/2044(INI))

42

2020/C 388/08

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanoa koskevasta vuosittaisesta kertomuksesta (2018/2097(INI))

84

2020/C 388/09

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 vuosittaisesta kertomuksesta yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanosta (2018/2099(INI))

91

2020/C 388/10

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2017 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (2018/2098(INI))

100

2020/C 388/11

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 Ukrainan kanssa tehdyn EU:n assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanosta (2017/2283(INI))

116

Torstai 13. joulukuuta 2018

2020/C 388/12

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2018 Iranista ja erityisesti Nasrin Sotoudehin tapauksesta (2018/2967(RSP))

127

2020/C 388/13

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2018 Egyptistä ja erityisesti ihmisoikeuksien puolustajien tilanteesta (2018/2968(RSP))

131

2020/C 388/14

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2018 Tansaniasta (2018/2969(RSP))

137

2020/C 388/15

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2018 lohkoketjusta: tulevaisuuteen suuntautuva kauppapolitiikka (2018/2085(INI))

141

2020/C 388/16

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2018 Japanin tarjoaman henkilötietojen suojan riittävyydestä (2018/2979(RSP))

150

2020/C 388/17

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2018 eturistiriidoista ja EU:n talousarvion suojaamisesta Tšekin tasavallassa (2018/2975(RSP))

157

2020/C 388/18

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2018 Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksesta 2017 (2018/2105(INI))

161

2020/C 388/19

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2018 vetoomusvaliokunnan käsittelemistä asioista vuonna 2017 (2018/2104(INI))

169

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI |
| | Tiistai 11. joulukuuta 2018 |
| 2020/C 388/20 | P8_TA(2018)0486Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto: maksusitoumusten jäljellä olevien määrien sitominen uudelleen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. joulukuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 516/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse neuvoston päätösten (EU) 2015/1523 ja (EU) 2015/1601 täytäntöönpanon tukemiseksi tehtyjen maksusitoumusten jäljellä olevien määrien sitomisesta uudelleen tai niiden siirtämisestä muihin kansallisten ohjelmien mukaisiin toimiin (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))P8_TC1-COD(2018)0371Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 516/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse neuvoston päätösten (EU) 2015/1523 ja (EU) 2015/1601 täytäntöönpanon tukemiseksi tehtyjen maksusitoumusten jäljellä olevien määrien sitomisesta uudelleen tai näiden määrien siirtämisestä muihin kansallisten ohjelmien mukaisiin toimiin | 177 |
| 2020/C 388/21 | Euroopan parlamentin tarkistukset 11. joulukuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1293/2013 kumoamisesta (COM(2018)0385 – C8-0249/2018 – 2018/0209(COD)) | 179 |
| 2020/C 388/22 | P8_TA(2018)0488Työntekijöiden suojeleminen syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. joulukuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta annetun direktiivin 2004/37/EY muuttamisesta (COM(2017)0011 – C8-0010/2017 – 2017/0004(COD))P8_TC1-COD(2017)0004Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/... antamiseksi työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta annetun direktiivin 2004/37/EY muuttamisesta | 216 |
| 2020/C 388/23 | Euroopan parlamentin tarkistukset 11. joulukuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi elintarvikeketjuun sovellettavan EU:n riskinarvioinnin avoimuudesta ja kestävyydestä sekä asetuksen (EY) N:o 178/2002 [yleinen elintarvikelainsäädäntö], direktiivin 2001/18/EY [muuntogeenisten organismien tarkoituksellinen levittäminen ympäristöön], asetuksen (EY) N:o 1829/2003 [muuntogeeniset elintarvikkeet ja rehut], asetuksen (EY) N:o 1831/2003 [rehun lisäaineet], asetuksen (EY) N:o 2065/2003 [savuaromit], asetuksen (EY) N:o 1935/2004 [elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvat materiaalit], asetuksen (EY) N:o 1331/2008 [elintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien ja elintarvikearomien yhtenäinen hyväksymismenettely], asetuksen (EY) N:o 1107/2009 [kasvinsuojeluaineet] ja asetuksen (EU) 2015/2283 [uuselintarvikkeet] muuttamisesta (COM(2018)0179 – C8-0144/2018 – 2018/0088(COD)) | 217 |
| 2020/C 388/24 | P8_TA(2018)0490Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. joulukuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop) perustamisesta ja asetuksen (ETY) N:o 337/75 kumoamisesta (COM(2016)0532 – C8-0343/2016 – 2016/0257(COD))P8_TC1-COD(2016)0257Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop) perustamisesta ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 337/75 kumoamisesta | 274 |
| 2020/C 388/25 | P8_TA(2018)0491Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto (EU-OSHA) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. joulukuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston (EU-OSHA) perustamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2062/94 kumoamisesta (COM(2016)0528 – C8-0344/2016 – 2016/0254(COD))P8_TC1-COD(2016)0254Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston (EU-OSHA) perustamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2062/94 kumoamisesta | 275 |
| 2020/C 388/26 | P8_TA(2018)0492Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. joulukuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) perustamisesta ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1365/75 kumoamisesta (COM(2016)0531 – C8-0342/2016 – 2016/0256(COD))P8_TC1-COD(2016)0256Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) perustamisesta ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1365/75 kumoamisesta | 276 |
| 2020/C 388/27 | P8_TA(2018)0493EU:n tyyppihyväksyntälainsäädännön täydentäminen siltä osin kuin on kyse Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta unionista ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. joulukuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi EU:n tyyppihyväksyntälainsäädännön täydentämistä siltä osin kuin on kyse Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta unionista (COM(2018)0397 – C8-0250/2018 – 2018/0220(COD))P8_TC1-COD(2018)0220Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi unionin tyyppihyväksyntälainsäädännön täydentämisestä siltä osin kuin on kyse Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta unionista | 277 |
| 2020/C 388/28 | Euroopan parlamentin tarkistukset 11. joulukuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta annetun asetuksen (EY) N:o 810/2009 (viisumisäännöstö) muuttamisesta (COM(2018)0252 – C8-0114/2018 – 2018/0061(COD)) | 278 |
| 2020/C 388/29 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. joulukuuta 2018 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta tietyn kynnyksen ylittäviin tavaroiden luovutuksiin ja palvelujen suorituksiin tilapäisesti sovellettavan yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin osalta (COM(2016)0811 – C8-0023/2017 – 2016/0406(CNS)) | 310 |
| | Keskiviikko 12. joulukuuta 2018 |
| 2020/C 388/30 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 6/2018 varainhoitovuodeksi 2018: Maksu- ja maksusitoumusmäärärahojen vähentäminen menoja koskevien päivitettyjen ennakkoarvioiden sekä tulojen tarkistamisen (omat varat) mukaisesti (13961/2018 – C8-0488/2018 – 2018/2244(BUD)) | 319 |
| 2020/C 388/31 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi joustovälineen varojen käyttöönotosta muuttoliikkeeseen, pakolaisvirtoihin ja turvallisuusuhkiin liittyvien tämänhetkisten haasteiden edellyttämiä välittömiä talousarviotoimenpiteitä varten (COM(2018)0901 – C8-0492/2018 – 2018/2274(BUD)) | 321 |
| 2020/C 388/32 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta ennakkomaksujen maksamiseksi unionin vuoden 2019 yleisestä talousarviosta (COM(2018)0281 – C8-0221/2018 – 2018/2074(BUD)) | 324 |
| 2020/C 388/33 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 neuvoston kannasta toiseen esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2019 (15205/2018 – C8-0499/2018 – 2018/2275(BUD)) | 326 |
| 2020/C 388/34 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. joulukuuta 2018 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Japanin välisen talouskumppanuussopimuksen tekemisestä (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091(NLE)) | 334 |
| 2020/C 388/35 | Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka ei liity lainsäädäntöön, 12. joulukuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Japanin välisen talouskumppanuussopimuksen tekemisestä (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091M(NLE)) | 335 |
| 2020/C 388/36 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. joulukuuta 2018 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Japanin välisen strategisen kumppanuussopimuksen tekemisestä unionin puolesta (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122(NLE)) | 341 |
| 2020/C 388/37 | Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka ei liity lainsäädäntöön, 12. joulukuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Japanin välisen strategisen kumppanuussopimuksen tekemisestä unionin puolesta (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122M(NLE)) | 342 |
| 2020/C 388/38 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. joulukuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan välisen Euro–Välimeri-ilmailusopimuksen muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi tehdyn pöytäkirjan tekemisestä unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta (07067/2015 – C8-0189/2016 – 2015/0003(NLE)) | 347 |
| 2020/C 388/39 | Euroopan parlamentin tarkistukset 12. joulukuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta Euroopan horisontti ja sen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä (COM(2018)0435 – C8-0252/2018 – 2018/0224(COD)) | 348 |
| 2020/C 388/40 | Euroopan parlamentin tarkistukset 12. joulukuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Euroopan horisontti täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta (COM(2018)0436 – C8–0253/2018 – 2018/0225(COD)) | 459 |
| 2020/C 388/41 | Euroopan parlamentin tarkistukset 12. joulukuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan puolustusrahastosta (COM(2018)0476 – C8-0268/2018 – 2018/0254(COD))[Tarkistus 1, ellei toisin ilmoitettu] | 623 |
| 2020/C 388/42 | Euroopan parlamentin tarkistukset 12. joulukuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Verkkojen Eurooppa -välineestä ja asetusten (EU) N:o 1316/2013 ja (EU) N:o 283/2014 kumoamisesta (COM(2018)0438 – C8-0255/2018– 2018/0228(COD))[Tarkistus 1, ellei toisin ilmoitettu] | 648 |
| | Torstai 13. joulukuuta 2018 |
| 2020/C 388/43 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2018 suosituksista komissiolle kaupallisten riitojen nopeutetusta ratkaisemisesta (2018/2079(INL)) | 692 |
| 2020/C 388/44 | Euroopan parlamentin tarkistukset 13. joulukuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin avaruusohjelman ja Euroopan unionin avaruusohjelmaviraston perustamisesta sekä asetusten (EU) N:o 912/2010, (EU) N:o 1285/2013 ja (EU) N:o 377/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU kumoamisesta (COM(2018)0447 – C8-0258/2018 – 2018/0236(COD)) | 698 |
| 2020/C 388/45 | Euroopan parlamentin tarkistukset 13. joulukuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Digitaalinen Eurooppa -ohjelman perustamisesta vuosiksi 2021–2027 (COM(2018)0434 – C8-0256/2018 – 2018/0227(COD)) | 775 |
| 2020/C 388/46 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. joulukuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi yhteistyötä siviili-ilmailun turvallisuuden sääntelyssä koskevaan Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan yhteisön sopimukseen tehtävän muutoksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (07482/2018 – C8-0157/2018 – 2016/0343(NLE)) | 846 |
| 2020/C 388/47 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. joulukuuta 2018 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi tiettyjen digitaalisten palvelujen tarjoamisesta saatavista tuloista kannettavaa digitaalisten palvelujen veroa koskevasta yhteisestä järjestelmästä (COM(2018)0148 – C8-0137/2018 – 2018/0073(CNS)) | 847 |
| 2020/C 388/48 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. joulukuuta 2018 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi merkittävän digitaalisen läsnäolon yhteisöverotusta koskevien sääntöjen vahvistamisesta (COM(2018)0147 – C8-0138/2018 – 2018/0072(CNS)) | 868 |

III   Valmistelevat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 11. joulukuuta 2018

2020/C 388/20

P8_TA(2018)0486Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto: maksusitoumusten jäljellä olevien määrien sitominen uudelleen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. joulukuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 516/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse neuvoston päätösten (EU) 2015/1523 ja (EU) 2015/1601 täytäntöönpanon tukemiseksi tehtyjen maksusitoumusten jäljellä olevien määrien sitomisesta uudelleen tai niiden siirtämisestä muihin kansallisten ohjelmien mukaisiin toimiin (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))P8_TC1-COD(2018)0371Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 516/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse neuvoston päätösten (EU) 2015/1523 ja (EU) 2015/1601 täytäntöönpanon tukemiseksi tehtyjen maksusitoumusten jäljellä olevien määrien sitomisesta uudelleen tai näiden määrien siirtämisestä muihin kansallisten ohjelmien mukaisiin toimiin

177

2020/C 388/21

Euroopan parlamentin tarkistukset 11. joulukuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1293/2013 kumoamisesta (COM(2018)0385 – C8-0249/2018 – 2018/0209(COD))

179

2020/C 388/22

P8_TA(2018)0488Työntekijöiden suojeleminen syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. joulukuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta annetun direktiivin 2004/37/EY muuttamisesta (COM(2017)0011 – C8-0010/2017 – 2017/0004(COD))P8_TC1-COD(2017)0004Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/... antamiseksi työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta annetun direktiivin 2004/37/EY muuttamisesta

216

2020/C 388/23

Euroopan parlamentin tarkistukset 11. joulukuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi elintarvikeketjuun sovellettavan EU:n riskinarvioinnin avoimuudesta ja kestävyydestä sekä asetuksen (EY) N:o 178/2002 [yleinen elintarvikelainsäädäntö], direktiivin 2001/18/EY [muuntogeenisten organismien tarkoituksellinen levittäminen ympäristöön], asetuksen (EY) N:o 1829/2003 [muuntogeeniset elintarvikkeet ja rehut], asetuksen (EY) N:o 1831/2003 [rehun lisäaineet], asetuksen (EY) N:o 2065/2003 [savuaromit], asetuksen (EY) N:o 1935/2004 [elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvat materiaalit], asetuksen (EY) N:o 1331/2008 [elintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien ja elintarvikearomien yhtenäinen hyväksymismenettely], asetuksen (EY) N:o 1107/2009 [kasvinsuojeluaineet] ja asetuksen (EU) 2015/2283 [uuselintarvikkeet] muuttamisesta (COM(2018)0179 – C8-0144/2018 – 2018/0088(COD))

217

2020/C 388/24

P8_TA(2018)0490Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. joulukuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop) perustamisesta ja asetuksen (ETY) N:o 337/75 kumoamisesta (COM(2016)0532 – C8-0343/2016 – 2016/0257(COD))P8_TC1-COD(2016)0257Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop) perustamisesta ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 337/75 kumoamisesta

274

2020/C 388/25

P8_TA(2018)0491Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto (EU-OSHA) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. joulukuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston (EU-OSHA) perustamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2062/94 kumoamisesta (COM(2016)0528 – C8-0344/2016 – 2016/0254(COD))P8_TC1-COD(2016)0254Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston (EU-OSHA) perustamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2062/94 kumoamisesta

275

2020/C 388/26

P8_TA(2018)0492Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. joulukuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) perustamisesta ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1365/75 kumoamisesta (COM(2016)0531 – C8-0342/2016 – 2016/0256(COD))P8_TC1-COD(2016)0256Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) perustamisesta ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1365/75 kumoamisesta

276

2020/C 388/27

P8_TA(2018)0493EU:n tyyppihyväksyntälainsäädännön täydentäminen siltä osin kuin on kyse Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta unionista ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. joulukuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi EU:n tyyppihyväksyntälainsäädännön täydentämistä siltä osin kuin on kyse Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta unionista (COM(2018)0397 – C8-0250/2018 – 2018/0220(COD))P8_TC1-COD(2018)0220Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi unionin tyyppihyväksyntälainsäädännön täydentämisestä siltä osin kuin on kyse Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta unionista

277

2020/C 388/28

Euroopan parlamentin tarkistukset 11. joulukuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta annetun asetuksen (EY) N:o 810/2009 (viisumisäännöstö) muuttamisesta (COM(2018)0252 – C8-0114/2018 – 2018/0061(COD))

278

2020/C 388/29

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. joulukuuta 2018 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta tietyn kynnyksen ylittäviin tavaroiden luovutuksiin ja palvelujen suorituksiin tilapäisesti sovellettavan yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin osalta (COM(2016)0811 – C8-0023/2017 – 2016/0406(CNS))

310

Keskiviikko 12. joulukuuta 2018

2020/C 388/30

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 6/2018 varainhoitovuodeksi 2018: Maksu- ja maksusitoumusmäärärahojen vähentäminen menoja koskevien päivitettyjen ennakkoarvioiden sekä tulojen tarkistamisen (omat varat) mukaisesti (13961/2018 – C8-0488/2018 – 2018/2244(BUD))

319

2020/C 388/31

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi joustovälineen varojen käyttöönotosta muuttoliikkeeseen, pakolaisvirtoihin ja turvallisuusuhkiin liittyvien tämänhetkisten haasteiden edellyttämiä välittömiä talousarviotoimenpiteitä varten (COM(2018)0901 – C8-0492/2018 – 2018/2274(BUD))

321

2020/C 388/32

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta ennakkomaksujen maksamiseksi unionin vuoden 2019 yleisestä talousarviosta (COM(2018)0281 – C8-0221/2018 – 2018/2074(BUD))

324

2020/C 388/33

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 neuvoston kannasta toiseen esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2019 (15205/2018 – C8-0499/2018 – 2018/2275(BUD))

326

2020/C 388/34

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. joulukuuta 2018 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Japanin välisen talouskumppanuussopimuksen tekemisestä (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091(NLE))

334

2020/C 388/35

Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka ei liity lainsäädäntöön, 12. joulukuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Japanin välisen talouskumppanuussopimuksen tekemisestä (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091M(NLE))

335

2020/C 388/36

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. joulukuuta 2018 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Japanin välisen strategisen kumppanuussopimuksen tekemisestä unionin puolesta (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122(NLE))

341

2020/C 388/37

Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka ei liity lainsäädäntöön, 12. joulukuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Japanin välisen strategisen kumppanuussopimuksen tekemisestä unionin puolesta (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122M(NLE))

342

2020/C 388/38

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. joulukuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan välisen Euro–Välimeri-ilmailusopimuksen muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi tehdyn pöytäkirjan tekemisestä unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta (07067/2015 – C8-0189/2016 – 2015/0003(NLE))

347

2020/C 388/39

Euroopan parlamentin tarkistukset 12. joulukuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta Euroopan horisontti ja sen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä (COM(2018)0435 – C8-0252/2018 – 2018/0224(COD))

348

2020/C 388/40

Euroopan parlamentin tarkistukset 12. joulukuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Euroopan horisontti täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta (COM(2018)0436 – C8–0253/2018 – 2018/0225(COD))

459

2020/C 388/41

Euroopan parlamentin tarkistukset 12. joulukuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan puolustusrahastosta (COM(2018)0476 – C8-0268/2018 – 2018/0254(COD))[Tarkistus 1, ellei toisin ilmoitettu]

623

2020/C 388/42

Euroopan parlamentin tarkistukset 12. joulukuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Verkkojen Eurooppa -välineestä ja asetusten (EU) N:o 1316/2013 ja (EU) N:o 283/2014 kumoamisesta (COM(2018)0438 – C8-0255/2018– 2018/0228(COD))[Tarkistus 1, ellei toisin ilmoitettu]

648

Torstai 13. joulukuuta 2018

2020/C 388/43

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2018 suosituksista komissiolle kaupallisten riitojen nopeutetusta ratkaisemisesta (2018/2079(INL))

692

2020/C 388/44

Euroopan parlamentin tarkistukset 13. joulukuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin avaruusohjelman ja Euroopan unionin avaruusohjelmaviraston perustamisesta sekä asetusten (EU) N:o 912/2010, (EU) N:o 1285/2013 ja (EU) N:o 377/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU kumoamisesta (COM(2018)0447 – C8-0258/2018 – 2018/0236(COD))

698

2020/C 388/45

Euroopan parlamentin tarkistukset 13. joulukuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Digitaalinen Eurooppa -ohjelman perustamisesta vuosiksi 2021–2027 (COM(2018)0434 – C8-0256/2018 – 2018/0227(COD))

775

2020/C 388/46

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. joulukuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi yhteistyötä siviili-ilmailun turvallisuuden sääntelyssä koskevaan Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan yhteisön sopimukseen tehtävän muutoksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (07482/2018 – C8-0157/2018 – 2016/0343(NLE))

846

2020/C 388/47

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. joulukuuta 2018 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi tiettyjen digitaalisten palvelujen tarjoamisesta saatavista tuloista kannettavaa digitaalisten palvelujen veroa koskevasta yhteisestä järjestelmästä (COM(2018)0148 – C8-0137/2018 – 2018/0073(CNS))

847

2020/C 388/48

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. joulukuuta 2018 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi merkittävän digitaalisen läsnäolon yhteisöverotusta koskevien sääntöjen vahvistamisesta (COM(2018)0147 – C8-0138/2018 – 2018/0072(CNS))

868

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy säädösesityksessä ehdotetun oikeusperustan mukaan.)

Parlamentin tarkistukset:

Uusi teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  . Poistot ilmaistaan joko merkillä ▌tai yliviivauksella. Tekstiä korvattaessa muutosmerkinnät tehdään siten, että uusi teksti
  lihavoidaan ja kursivoidaan
  ja korvattava teksti poistetaan tai viivataan yli.

lihavoidulla kursiivilla

lihavoidaan ja kursivoidaan

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

13.11.2020

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2018–2019

Istunnot 10.–13. joulukuuta 2018

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 92, 20.3.2020.

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 11. joulukuuta 2018

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/2

---

P8_TA(2018)0485

Koulutus digitaalisella aikakaudella: EU:n politiikan laatimista koskevat haasteet, mahdollisuudet ja kokemukset

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. joulukuuta 2018 koulutuksesta digitaalisella aikakaudella: EU:n politiikan laatimista koskevat haasteet, mahdollisuudet ja kokemukset (2018/2090(INI))

(2020/C 388/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 ja 166 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 ja 166 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 14 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 14 artiklan,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevaan Euroopan neuvoston yleissopimukseen liitetyn pöytäkirjan 2 artiklan, joka koskee oikeutta koulutukseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevaan Euroopan neuvoston yleissopimukseen liitetyn pöytäkirjan 2 artiklan, joka koskee oikeutta koulutukseen,

| — | ottaa huomioon yhteisistä puitteista parempien palvelujen tarjoamiseksi taitojen ja tutkintojen alalla (Europass) ja päätöksen N:o 2241/2004/EY kumoamisesta 18. huhtikuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2018/646 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisistä puitteista parempien palvelujen tarjoamiseksi taitojen ja tutkintojen alalla (Europass) ja päätöksen N:o 2241/2004/EY kumoamisesta 18. huhtikuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2018/646 (1),

| — | ottaa huomioon 12. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman koulutuksen nykyaikaistamisesta EU:ssa (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman koulutuksen nykyaikaistamisesta EU:ssa (2),

| — | ottaa huomioon 14. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman uudesta osaamisohjelmasta Euroopalle (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman uudesta osaamisohjelmasta Euroopalle (3),

| — | ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman osaamisen edistämistä koskevasta politiikasta nuorisotyöttömyyden torjumiseksi (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman osaamisen edistämistä koskevasta politiikasta nuorisotyöttömyyden torjumiseksi (4),

| — | ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman tyttöjen mahdollisuuksien parantamisesta EU:ssa koulutuksen avulla (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman tyttöjen mahdollisuuksien parantamisesta EU:ssa koulutuksen avulla (5),

| — | ottaa huomioon 8. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman nuorten yrittäjyyden edistämisestä koulutuksen avulla (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman nuorten yrittäjyyden edistämisestä koulutuksen avulla (6),

| — | ottaa huomioon 15. huhtikuuta 2014 antamansa päätöslauselman uusista teknologioista ja avoimista oppimateriaaleista (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. huhtikuuta 2014 antamansa päätöslauselman uusista teknologioista ja avoimista oppimateriaaleista (7),

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2018 annetun neuvoston päätöslauselman uudistetusta eurooppalaisesta aikuiskoulutusohjelmasta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2018 annetun neuvoston päätöslauselman uudistetusta eurooppalaisesta aikuiskoulutusohjelmasta (8),

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät eurooppalaista koulutusaluetta koskevan vision toteuttamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät eurooppalaista koulutusaluetta koskevan vision toteuttamisesta,

| — | ottaa huomioon eurooppalaisesta tutkintojen viitekehyksestä elinikäisen oppimisen edistämiseksi ja eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi 23. huhtikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen kumoamisesta 22. toukokuuta 2017 annetun neuvoston suosituksen (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisesta tutkintojen viitekehyksestä elinikäisen oppimisen edistämiseksi ja eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi 23. huhtikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen kumoamisesta 22. toukokuuta 2017 annetun neuvoston suosituksen (9),

| — | ottaa huomioon 30. toukokuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät medialukutaidon ja kriittisen ajattelun kehittämisestä koulutuksen avulla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. toukokuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät medialukutaidon ja kriittisen ajattelun kehittämisestä koulutuksen avulla,

| — | ottaa huomioon 19. joulukuuta 2016 annetun neuvoston suosituksen taitojen parantamisesta: uusia mahdollisuuksia aikuisille (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. joulukuuta 2016 annetun neuvoston suosituksen taitojen parantamisesta: uusia mahdollisuuksia aikuisille (10),

| — | ottaa huomioon 27. toukokuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät varhaiskasvatuksen ja alemman perusasteen koulutuksen roolista luovuuden, innovoinnin ja digitaalisten taitojen edistämisessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. toukokuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät varhaiskasvatuksen ja alemman perusasteen koulutuksen roolista luovuuden, innovoinnin ja digitaalisten taitojen edistämisessä,

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät tehokkaasta opettajankoulutuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät tehokkaasta opettajankoulutuksesta,

| — | ottaa huomioon neuvoston 20. joulukuuta 2012 antaman suosituksen epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 20. joulukuuta 2012 antaman suosituksen epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista (11),

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2011 annetun neuvoston päätöslauselman uudistetusta eurooppalaisesta aikuiskoulutusohjelmasta (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2011 annetun neuvoston päätöslauselman uudistetusta eurooppalaisesta aikuiskoulutusohjelmasta (12),

| — | ottaa huomioon 17. tammikuuta 2018 annetun komission tiedonannon digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmasta (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. tammikuuta 2018 annetun komission tiedonannon digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmasta (COM(2018)0022),

| — | ottaa huomioon 30. toukokuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”Koulujen kehittämisellä ja huipputason opetuksella hyvät lähtökohdat elämälle” (COM(2017)0248), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. toukokuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”Koulujen kehittämisellä ja huipputason opetuksella hyvät lähtökohdat elämälle” (COM(2017)0248),

| — | ottaa huomioon 2. toukokuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Eurooppalainen strategia internetin parantamiseksi lasten näkökulmasta” (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. toukokuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Eurooppalainen strategia internetin parantamiseksi lasten näkökulmasta” (COM(2012)0196),

| — | ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Uusi osaamisohjelma Euroopalle” (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Uusi osaamisohjelma Euroopalle” (COM(2016)0381),

| — | ottaa huomioon 7. joulukuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Koulutuksen parantaminen ja nykyaikaistaminen” (COM(2016)0941), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. joulukuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Koulutuksen parantaminen ja nykyaikaistaminen” (COM(2016)0941),

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta 2017 annetun alueiden komitean lausunnon koulu- ja korkea-asteen opetuksen nykyaikaistamisesta (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2017 annetun alueiden komitean lausunnon koulu- ja korkea-asteen opetuksen nykyaikaistamisesta (13),

| — | ottaa huomioon osaamistarpeista 9. maaliskuuta 2018 laaditun Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen raportin ”Skill needs anticipation: systems and approaches. Analysis of stakeholder survey on skill needs assessment and anticipation”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon osaamistarpeista 9. maaliskuuta 2018 laaditun Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen raportin ”Skill needs anticipation: systems and approaches. Analysis of stakeholder survey on skill needs assessment and anticipation”,

| — | ottaa huomioon komission toimintapoliittisen raportin 2017 ”DigComp 2.1: The digital competence framework for citizens: With eight proficiency levels and examples of use”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission toimintapoliittisen raportin 2017 ”DigComp 2.1: The digital competence framework for citizens: With eight proficiency levels and examples of use”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon (A8-0400/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon (A8-0400/2018),

| A. | toteaa, että koska teknologia kehittyy kiihtyvää vauhtia, digitaalinen yhteiskunta ja talous ovat jo täysin nykypäivää, mikä merkitsee sitä, että digitaaliset taidot ovat olennaisia menestyksekkään ammatillisen toiminnan ja kaikkien kansalaisten henkilökohtaisen kehityksen kannalta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että koska teknologia kehittyy kiihtyvää vauhtia, digitaalinen yhteiskunta ja talous ovat jo täysin nykypäivää, mikä merkitsee sitä, että digitaaliset taidot ovat olennaisia menestyksekkään ammatillisen toiminnan ja kaikkien kansalaisten henkilökohtaisen kehityksen kannalta;

| B. | ottaa huomioon, että digitaalinen osaaminen on yksi elinikäisen oppimisen avaintaidoista, jotka on määritelty 22. toukokuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen liitteenä olevassa viitekehyksessä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että digitaalinen osaaminen on yksi elinikäisen oppimisen avaintaidoista, jotka on määritelty 22. toukokuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen liitteenä olevassa viitekehyksessä;

| C. | ottaa huomioon, että teknologian innovatiivinen kapasiteetti riippuu muun muassa kriittisestä ajattelusta, ihmisten digitaalisten ja luovien taitojen tasosta sekä internetyhteyksien laadusta ja kattavuudesta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että teknologian innovatiivinen kapasiteetti riippuu muun muassa kriittisestä ajattelusta, ihmisten digitaalisten ja luovien taitojen tasosta sekä internetyhteyksien laadusta ja kattavuudesta;

| D. | toteaa, että perustietämys digitaaliteknologiasta on tärkeää keskeisten hallinnollisten ja jokapäiväisten tehtävien toteuttamisessa; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että perustietämys digitaaliteknologiasta on tärkeää keskeisten hallinnollisten ja jokapäiväisten tehtävien toteuttamisessa;

| E. | toteaa, että arvioiden mukaan noin puolet nykyisistä työpaikoista maailmassa – ja 30 prosenttia Euroopan unionissa – katoaa seuraavien 25 vuoden kuluessa (14), ja että syntyy uusia ammatteja, jotka edellyttävät pitkälle kehittynyttä digitaalista osaamista; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että arvioiden mukaan noin puolet nykyisistä työpaikoista maailmassa – ja 30 prosenttia Euroopan unionissa – katoaa seuraavien 25 vuoden kuluessa (14), ja että syntyy uusia ammatteja, jotka edellyttävät pitkälle kehittynyttä digitaalista osaamista;

| F. | ottaa huomioon, että työmarkkinoiden vaatimukset ylittävät digitaaliset taidot tarjoavat ihmisille paremmat mahdollisuudet osallistua sekä nyt että tulevaisuudessa yhteiskunnan toimintaan, helpottavat tiedotusta ja kulttuurivaihtoa ja antavat ihmisille enemmän sananvaltaa poliittisessa päätöksenteossa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että työmarkkinoiden vaatimukset ylittävät digitaaliset taidot tarjoavat ihmisille paremmat mahdollisuudet osallistua sekä nyt että tulevaisuudessa yhteiskunnan toimintaan, helpottavat tiedotusta ja kulttuurivaihtoa ja antavat ihmisille enemmän sananvaltaa poliittisessa päätöksenteossa;

| G. | katsoo, että on olennaisen tärkeää ottaa internet takaisin yhteiseksi hyödykkeeksi ja edistää aktiivista sähköistä kansalaisuutta; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että on olennaisen tärkeää ottaa internet takaisin yhteiseksi hyödykkeeksi ja edistää aktiivista sähköistä kansalaisuutta;

| H. | toteaa, että teknologinen muutos eri toimialoilla tarkoittaa, että digitaalisia välineitä käytetään usein jopa perinteisesti ei-teknisissä ammateissa ja että yhdeksässä ammatissa kymmenestä edellytetään tulevaisuudessa digitaalisia taitoja; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että teknologinen muutos eri toimialoilla tarkoittaa, että digitaalisia välineitä käytetään usein jopa perinteisesti ei-teknisissä ammateissa ja että yhdeksässä ammatissa kymmenestä edellytetään tulevaisuudessa digitaalisia taitoja;

| I. | toteaa, että nykyään 44 prosentilta 16–74-vuotiaista ihmisistä EU:ssa puuttuvat digitaaliset perustaidot, 19 prosentilla ei ole lainkaan digitaalisia taitoja ja että jäsenvaltioiden välillä on merkittäviä eroja, mikä aiheuttaa riskin uuden sosiaalisen kuilun muodostumisesta; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että nykyään 44 prosentilta 16–74-vuotiaista ihmisistä EU:ssa puuttuvat digitaaliset perustaidot, 19 prosentilla ei ole lainkaan digitaalisia taitoja ja että jäsenvaltioiden välillä on merkittäviä eroja, mikä aiheuttaa riskin uuden sosiaalisen kuilun muodostumisesta;

| J. | pitää digitaalisia taitoja tärkeinä ja katsoo, että osaamisvaje, joka on erityisen merkittävä miesten ja naisten, sukupolvien ja erilaisten sosiaalisten ryhmien välillä, sekä digitaalisten taitojen erot jäsenvaltioissa edellyttävät yhteisiä politiikkatoimia; |
| --- | --- |

J.

pitää digitaalisia taitoja tärkeinä ja katsoo, että osaamisvaje, joka on erityisen merkittävä miesten ja naisten, sukupolvien ja erilaisten sosiaalisten ryhmien välillä, sekä digitaalisten taitojen erot jäsenvaltioissa edellyttävät yhteisiä politiikkatoimia;

| K. | katsoo, että on olennaisen tärkeää, että oppilaitokset valmentavat oppilaita ja opiskelijoita kohtaamaan nopean teknisen ja sosiaalisen kehityksen mukanaan tuomat sosiaaliset ja taloudelliset haasteet ja varustavat heidät asianmukaisilla taidoilla, jotka auttavat mukautumaan digitaalisen maailman haasteisiin; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että on olennaisen tärkeää, että oppilaitokset valmentavat oppilaita ja opiskelijoita kohtaamaan nopean teknisen ja sosiaalisen kehityksen mukanaan tuomat sosiaaliset ja taloudelliset haasteet ja varustavat heidät asianmukaisilla taidoilla, jotka auttavat mukautumaan digitaalisen maailman haasteisiin;

| L. | katsoo, että internetin sekä teknisten ja digitaalisten laitteiden saatavuus ja käyttö ovat muuttaneet sosiaalista käyttäytymistä ja suhteita, erityisesti nuorempien yhteiskuntaryhmien keskuudessa; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että internetin sekä teknisten ja digitaalisten laitteiden saatavuus ja käyttö ovat muuttaneet sosiaalista käyttäytymistä ja suhteita, erityisesti nuorempien yhteiskuntaryhmien keskuudessa;

| M. | toteaa, että tavoitetta sen varmistamisesta, että vuoteen 2025 mennessä kaikilla EU:n kouluilla on käytössään internetyhteyksiä, joiden tiedonsiirtonopeus on 1 gigatavu sekunnissa, ei ole vielä saavutettu; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että tavoitetta sen varmistamisesta, että vuoteen 2025 mennessä kaikilla EU:n kouluilla on käytössään internetyhteyksiä, joiden tiedonsiirtonopeus on 1 gigatavu sekunnissa, ei ole vielä saavutettu;

| N. | katsoo, että teknologisten ja digitaalisten laitteiden, kuten tietokoneiden ja taulutietokoneiden, liiallinen käyttö voi aiheuttaa terveyteen ja hyvinvointiin liittyviä ongelmia, joita ovat muun muassa unihäiriö, liikkumaton elämäntapa ja riippuvuus; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että teknologisten ja digitaalisten laitteiden, kuten tietokoneiden ja taulutietokoneiden, liiallinen käyttö voi aiheuttaa terveyteen ja hyvinvointiin liittyviä ongelmia, joita ovat muun muassa unihäiriö, liikkumaton elämäntapa ja riippuvuus;

| O. | ottaa huomioon, että digitaalisten oppimisstrategioiden yhteydessä on myös otettava huomioon tutkimus, joka koskee digitaalisen teknologian aikaistetun käytön vahingollisia vaikutuksia pienten lasten aivojen kehitykseen; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että digitaalisten oppimisstrategioiden yhteydessä on myös otettava huomioon tutkimus, joka koskee digitaalisen teknologian aikaistetun käytön vahingollisia vaikutuksia pienten lasten aivojen kehitykseen;

| P. | katsoo, että digitaalitekniikan olisi oltava olennainen osa oppijakeskeistä ja ikätasolle sopivaa lähestymistapaa koulutukseen ja että se voi tarjota uusia ja innovatiivisia lähestymistapoja opetukseen ja oppimiseen; katsoo, että on erittäin tärkeää ylläpitää henkilökohtaista kontaktia opiskelijoiden ja opettajien välillä ja asettaa etusijalle lasten ja aikuisopiskelijoiden hyvinvointi ja terve kehitys; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että digitaalitekniikan olisi oltava olennainen osa oppijakeskeistä ja ikätasolle sopivaa lähestymistapaa koulutukseen ja että se voi tarjota uusia ja innovatiivisia lähestymistapoja opetukseen ja oppimiseen; katsoo, että on erittäin tärkeää ylläpitää henkilökohtaista kontaktia opiskelijoiden ja opettajien välillä ja asettaa etusijalle lasten ja aikuisopiskelijoiden hyvinvointi ja terve kehitys;

| Q. | toteaa, että teknologioita olisi hyödynnettävä entistä paremmin, jotta voidaan tukea uudenlaista pedagogiaa, jossa keskitytään oppijoihin aktiivisina osallistujina, joilla on välineet tutkivaa oppimista ja yhteisiä työalueita varten; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että teknologioita olisi hyödynnettävä entistä paremmin, jotta voidaan tukea uudenlaista pedagogiaa, jossa keskitytään oppijoihin aktiivisina osallistujina, joilla on välineet tutkivaa oppimista ja yhteisiä työalueita varten;

| R. | ottaa huomioon, että kyberhygienian, tietoverkkoturvallisuuden, tietosuojan ja medialukutaidon peruskoulutus on sovitettava iän ja kehitystason mukaan, jotta lapsista tulee demokraattisen digitaalisen yhteiskunnan kriittisiä oppijoita, aktiivisia kansalaisia, internetin käyttäjiä ja vaikuttajia, jotta he osaavat tehdä tietoon perustuvia päätöksiä ja ovat tietoisia internetiin liittyvistä riskeistä, kuten verkossa olevasta disinformaatiosta, häirinnästä ja henkilötietojen tietoturvaloukkauksista, ja kykenevät torjumaan niitä; katsoo, että kyberturvallisuuteen liittyviä opetusohjelmia olisi otettava käyttöön yliopistojen ja ammattikoulujen opetusohjelmissa; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että kyberhygienian, tietoverkkoturvallisuuden, tietosuojan ja medialukutaidon peruskoulutus on sovitettava iän ja kehitystason mukaan, jotta lapsista tulee demokraattisen digitaalisen yhteiskunnan kriittisiä oppijoita, aktiivisia kansalaisia, internetin käyttäjiä ja vaikuttajia, jotta he osaavat tehdä tietoon perustuvia päätöksiä ja ovat tietoisia internetiin liittyvistä riskeistä, kuten verkossa olevasta disinformaatiosta, häirinnästä ja henkilötietojen tietoturvaloukkauksista, ja kykenevät torjumaan niitä; katsoo, että kyberturvallisuuteen liittyviä opetusohjelmia olisi otettava käyttöön yliopistojen ja ammattikoulujen opetusohjelmissa;

| S. | toteaa, että digitaalinen oppiminen voi olla kiehtova ja interaktiivinen tapa oppia, jolla täydennetään luentoihin perustuvia opetusmenetelmiä ja tarjotaan foorumeita yhteistyötä ja tietämyksen tuottamista varten; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että digitaalinen oppiminen voi olla kiehtova ja interaktiivinen tapa oppia, jolla täydennetään luentoihin perustuvia opetusmenetelmiä ja tarjotaan foorumeita yhteistyötä ja tietämyksen tuottamista varten;

| T. | katsoo, että koulutuksen kaupallinen käyttö suurissa digitaalisissa yrityksissä on lisääntymässä, sillä ne yrittävät vaikuttaa opetuskäytäntöihin ottamalla käyttöön välineitä, ohjelmistoja ja koulutusresursseja tai tarjoamalla opettajille koulutusta; |
| --- | --- |

T.

katsoo, että koulutuksen kaupallinen käyttö suurissa digitaalisissa yrityksissä on lisääntymässä, sillä ne yrittävät vaikuttaa opetuskäytäntöihin ottamalla käyttöön välineitä, ohjelmistoja ja koulutusresursseja tai tarjoamalla opettajille koulutusta;

| U. | toteaa, että jotta teknologiaan liittyvät lupaukset voidaan täyttää entistä paremmin, jäsenvaltiot tarvitsevat tehokkaita strategioita, joiden avulla tuetaan opettajien valmiuksia, ja päätöksentekijöiden on tuettava entistä paremmin tätä ohjelmaa; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että jotta teknologiaan liittyvät lupaukset voidaan täyttää entistä paremmin, jäsenvaltiot tarvitsevat tehokkaita strategioita, joiden avulla tuetaan opettajien valmiuksia, ja päätöksentekijöiden on tuettava entistä paremmin tätä ohjelmaa;

| V. | ottaa huomioon, että julkiset kirjastot osallistuvat yhteisiin toimiin, joiden avulla kansalaiset voivat tutustua digitaalisiin taitoihin ja joilla tarjotaan avoimia palveluja digitaalista tukea varten sosiaalisessa ja avustavassa ympäristössä; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että julkiset kirjastot osallistuvat yhteisiin toimiin, joiden avulla kansalaiset voivat tutustua digitaalisiin taitoihin ja joilla tarjotaan avoimia palveluja digitaalista tukea varten sosiaalisessa ja avustavassa ympäristössä;

| W. | toteaa, että työttömät aikuiset tai aikuiset, jotka tekevät työtä, jossa ei edellytetä digitaalisia taitoja, jäävät digitaaliasioissa yleensä nopeammin jälkeen taitavammista vertaisistaan, mikä heikentää heidän työllistymisnäkymiään ja kasvattaa sosiaalisia ja taloudellisia eroja; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että työttömät aikuiset tai aikuiset, jotka tekevät työtä, jossa ei edellytetä digitaalisia taitoja, jäävät digitaaliasioissa yleensä nopeammin jälkeen taitavammista vertaisistaan, mikä heikentää heidän työllistymisnäkymiään ja kasvattaa sosiaalisia ja taloudellisia eroja;

| X. | ottaa huomioon, että työn asteittainen digitalisointi johtaa monien ammattien katoamiseen ja työttömyyden lisääntymiseen; ottaa huomioon, että digitalisoinnin myötä syntyvät uudet ammatit voivat korvata joitakin menetetyistä työpaikoista; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että työn asteittainen digitalisointi johtaa monien ammattien katoamiseen ja työttömyyden lisääntymiseen; ottaa huomioon, että digitalisoinnin myötä syntyvät uudet ammatit voivat korvata joitakin menetetyistä työpaikoista;

| Y. | ottaa huomioon, että digitaaliteknologiat voivat helpottaa tiedon ja oppimisen saatavuutta ja että niiden avulla kaikki koulutustilat eri tasoilla voivat olla helposti saatavilla ja osallistavia; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että digitaaliteknologiat voivat helpottaa tiedon ja oppimisen saatavuutta ja että niiden avulla kaikki koulutustilat eri tasoilla voivat olla helposti saatavilla ja osallistavia;

| Z. | ottaa huomioon, että ilman asianmukaista ja kohdennettua politiikkaa ikääntyneet ja vammaiset henkilöt kärsivät todennäköisesti eniten digitalisaatiosta; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että ilman asianmukaista ja kohdennettua politiikkaa ikääntyneet ja vammaiset henkilöt kärsivät todennäköisesti eniten digitalisaatiosta;

| AA. | ottaa huomioon, että luonnontieteiden alan työntekijöistä vain 20 prosenttia on naisia ja että insinöörin tutkinnon suorittaneista (15) vain 27 prosenttia ja tietotekniikan loppututkinnon suorittaneista vain 20 prosenttia on naisia (16); ottaa huomioon, että digitaalialalla työskentelevien miesten osuus on 3,1 kertaa suurempi kuin naisten; ottaa huomioon, että vain 19 prosentilla tieto- ja viestintätekniikan alan työntekijöistä on naispuolinen esimies, kun muilla aloilla heidän osuutensa on 45 prosenttia; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että luonnontieteiden alan työntekijöistä vain 20 prosenttia on naisia ja että insinöörin tutkinnon suorittaneista (15) vain 27 prosenttia ja tietotekniikan loppututkinnon suorittaneista vain 20 prosenttia on naisia (16); ottaa huomioon, että digitaalialalla työskentelevien miesten osuus on 3,1 kertaa suurempi kuin naisten; ottaa huomioon, että vain 19 prosentilla tieto- ja viestintätekniikan alan työntekijöistä on naispuolinen esimies, kun muilla aloilla heidän osuutensa on 45 prosenttia;

| AB. | toteaa, että elinikäisen oppimisen mahdollisuudet ovat yleensä paremmin korkean osaamistason työntekijöiden käytettävissä (17); |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että elinikäisen oppimisen mahdollisuudet ovat yleensä paremmin korkean osaamistason työntekijöiden käytettävissä (17);

| AC. | toteaa, että digitaalisten taitojen jatkuva seuranta ja arviointi sekä organisaatioiden että yksittäisten ihmisten keskuudessa on tehokkaiden politiikkatoimien toteutumisen ennakkoehto; |
| --- | --- |

AC.

toteaa, että digitaalisten taitojen jatkuva seuranta ja arviointi sekä organisaatioiden että yksittäisten ihmisten keskuudessa on tehokkaiden politiikkatoimien toteutumisen ennakkoehto;

| AD. | ottaa huomioon, että keskeisten monialaisten taitojen, kuten laskutaidon, kriittisen ajattelun ja sosiaalisen viestinnän osaamisen, hallitseminen on digitaalisten taitojen ja osaamisen hankkimisen olennainen edellytys; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että keskeisten monialaisten taitojen, kuten laskutaidon, kriittisen ajattelun ja sosiaalisen viestinnän osaamisen, hallitseminen on digitaalisten taitojen ja osaamisen hankkimisen olennainen edellytys;

| 1. | korostaa, että digitaalisten taitojen hankkiminen edellyttää johdonmukaista elinikäistä lähestymistapaa, joka yhdistetään oppimiseen virallisen ja epävirallisen oppimisen sekä arkioppimisen koulutusympäristöissä ja johon sisältyy politiikkatoimia ja kohdennettuja toimia, jotka vastaavat eri ikäryhmien ja oppijoiden tarpeita; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa digitaalisen teknologian mahdollisuuksia tukea siirtymistä kohti oppijakeskeisiä pedagogisia lähestymistapoja, jos ne sisällytetään oppimisprosessiin suunnitelmallisesti ja tarkoituksenmukaisella tavalla; katsoo, että oppijoita on opastettava kohti innovatiivisia, alhaalta ylöspäin suuntautuvia tietämystä luovia käytäntöjä, jotta koulutus aidosti muuttuisi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että opetus- ja koulutusjärjestelmien muuttaminen kaikilla tasoilla on välttämätöntä, jotta tieto- ja viestintätekniikan ja tiedotusvälineiden tarjoamat mahdollisuudet voidaan hyödyntää täysimääräisesti ja jotta voidaan kehittää taitoja ja osaamista, joita tarvitaan yhteiskunnan ja työmarkkinoiden tarpeisiin vastaamisesi tulevaisuudessa; muistuttaa, että tällaisen muutoksen avulla on edelleen taattava oikeus itsensä toteuttamiseen, tasapainon saavuttamiseen asiaankuuluvien digitaalisten taitojen ja elämäntaitojen välillä ja yksiön selviytymiskyvyn, kriittisen ajattelun ja innovointipotentiaalin tukemiseen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että oppilaitoksilla ei ole varaa unohtaa opiskelijoidensa yleissivistystä, johon kuuluu sellaisten kriittisten ja kokonaisvaltaisten näkemysten synnyttäminen ja kehittäminen, joiden avulla he voivat toimia aktiivisina kansalaisina; katsoo, että kriittistä ajattelua ei voida vahvistaa vain opettamalla digitaalisia taitoja ja että vaatimuksena on myös hyvä yleissivistys; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että vaikka on olennaisen tärkeää lisätä oppijoiden perustason ja edistyneitä digitaalisia taitoja, perinteisiä ja humanistisia taitoja olisi silti edelleen vaalittava; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa, kuten komissio tammikuussa 2018 antamassaan digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmassa toteaa, että vaikka oppilaitoksia on mukautettava uuteen teknologiaan ja innovatiivisiin pedagogisiin lähestymistapoihin, tätä ei saisi koskaan pitää päämääränä sinänsä, vaan pikemminkin keinona parantaa koulutuksen laatua ja osallistavuutta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että digitaalisten teknologioiden vaikutusta koulutukseen ei ole tällä hetkellä helppo arvioida, mikä tarkoittaa sitä, että on välttämätöntä ottaa huomioon neurologinen tutkimus digitaalisen teknologian vaikutuksista aivojen kehitykseen; kehottaa näin ollen investoimaan puolueettomiin ja poikkitieteellisiin tutkimuksiin, jotka koskevat digitaalisen teknologian erilaisia vaikutuksia koulutukseen, ja liittämään kasvatustieteet, pedagogiikka, psykologia, sosiologia, neurotieteet ja tietojenkäsittelytiede yhteen siten, että voidaan saavuttaa mahdollisimman tarkka käsitys siitä, miten lapsen ja aikuisen mieli reagoi digitaaliseen ympäristöön, jotta voidaan maksimoida digitaalisen teknologian käytön hyödyt koulutuksessa ja minimoida sen riskit; korostaa, että on edistettävä sellaisten digitaalisten välineiden vastuullista käyttöä, joilla suojellaan oppijoiden fysiologista ja tuntohermostollista kehitystä sekä käyttäytymisen kehitystä erityisesti lapsuudessa, ja luotava sopiva tasapaino teknologian ja digitaalisten laitteiden jokapäiväisen käytön välille sekä oppilaitoksissa että yksityiselämässä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pitää valitettavana, että vaikka internetin ja mobiilisovellusten käyttö ja uudet tekniikat, kuten esineiden internet, ovat yleistyneet entisestään, kansalaiset ja erityisesti alaikäiset eivät usein ole tietoisia internetin ja tieto- ja viestintätekniikan välineiden käyttöön liittyvistä riskeistä, kuten henkilötietojen tietoturvaloukkauksista, laajalle levinneestä loppukäyttäjäseurannasta ja kyberrikollisuudesta; kehottaa siksi jäsenvaltioita antamaan koulujen opetussuunnitelmissa asianmukaisen roolin tietosuojalle ja peruskyberhygienialle; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa jäsenvaltioita, komissiota ja oppilaitoksia parantamaan lasten turvallisuutta verkossa ja puuttumaan nettikiusaamiseen, vahingolliselle ja ahdistavalle sisällölle altistumiseen ja muihin kyberturvallisuusuhkiin kehittämällä ja toteuttamalla ennaltaehkäisyohjelmia ja tiedotuskampanjoja; kannustaa jäsenvaltioita edistämään entisestään #SafeInternet4EU-kampanjaa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että parempien oppimiskokemusten ja -tulosten aikaansaamiseksi digitaaliset välineet on mukautettava opiskelijoiden tarpeisiin ja että siten opiskelijoista voi tulla aktiivisia kansalaisia sen sijaan, että heistä tulisi pelkkiä passiivisia teknologian kuluttajia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää valitettavana, että erilaisten ja yksilöllisten oppimismenetelmien edistämistä ja tehostamista koskevista digitalisaation mahdollisuuksista huolimatta digitaaliteknologian vaikutus itse koulutukseen on ollut rajallinen; ilmaisee erityisen huolensa siitä, että investoinnit tieto- ja viestintätekniikkaan kouluissa ja koulutuskeskuksissa eivät ole vielä saaneet aikaan toivottua koulutuskäytäntöjen muutosta; muistuttaa, että koulujen ja muiden oppimisympäristöjen on tuettava kaikkia opiskelijoita ja oppijoita ja vastattava heidän erityistarpeisiinsa kehittämällä tarkoituksenmukaisia ja tehokkaita toimenpiteitä digitaalisten taitojen edistämiseksi varsinkin vammaisten opiskelijoiden, vähemmistöryhmien, muuttajayhteisöjen, koulutuksen keskeyttäneiden nuorten, pitkäaikaistyöttömien ja ikääntyneiden keskuudessa; katsoo, että tällaista tukea voidaan helpottaa uusien teknologioiden käytön avulla; |
| --- | --- |

11.

| 12. | panee merkille kasvavan kuilun miesten ja naisten osallistumisessa digitaalialan koulutukseen, urapolkuihin ja yrittäjyyteen; korostaa, että sukupuolen kannalta tasapainoisen lähestymistavan omaksuminen tieto- ja viestintätekniikan ja digitaalialan urien edistämiseen on olennaisen tärkeää ja että useampia naisopiskelijoita ja naisia olisi tuettava uran luomisessa digitaalialalla; pitää tärkeänä, että taataan naisten ja tyttöjen digitaalinen lukutaito sekä heidän osallistumisensa tieto- ja viestintätekniseen koulutukseen; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön ikätason mukaisen tieto- ja viestintätekniikan opetuksen koulunkäynnin alkuvaiheessa keskittyen erityisesti toimenpiteisiin sukupuolten välisen digitaalisen kuilun kuromiseksi umpeen ja vaihtoehtoisten väylien tarjoamiseksi tytöille STEAM-aineiden (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet, taiteet ja matematiikka) opiskeluun, sillä niihin liittyvät sukupuolistereotypiat ja naispuolisten roolimallien puute ovat tytöillä usein esteenä niiden opiskelulle; katsoo, että hienosäädetty naisten digitaalistrategia yhdistettynä komission tulevaan, sukupuolten välisen teknologisen kuilun kaventamista koskevaan toimintasuunnitelmaan voisi auttaa tehostamaan tähän liittyviä ponnisteluja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että digitaalisten laitteiden puute ja koulujen puutteelliset yhteydet eri jäsenvaltioissa haittaavat digitaalisten taitojen opettamista oppilaille sekä digitaalisten opetusvälineiden saatavuutta; kehottaa jäsenvaltioita tekemään tuntuvia julkisia investointeja järjestääkseen kaikkiin kouluihin suuren kapasiteetin laajakaistan ja hyödyntämään tätä varten EU:n jo olemassa olevia ohjelmia, kuten Verkkojen Eurooppa -välinettä, josta voidaan tukea suuren kapasiteetin laajakaistaverkkojen fyysistä infrastruktuuria, sekä WiFi4EU-palvelusetelijärjestelmää; korostaa, että yhteenliitettävyyteen liittyvät ponnistelut ja rahoitus olisi kohdennettava erityisesti maaseudulle ja epäsuotuisille alueille sekä syrjäisimmille ja vuoristoisille alueille; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että oppilaitokset tarvitsevat tukea unionilta ja jäsenvaltioilta sekä kaikkien sidosryhmien, teollisuudenalan, paikallis- ja alueviranomaisten, yhteisöjen ja kansalaisyhteiskunnan välistä tiivistä yhteistyötä tieto- ja viestintätekniikan sekä mediaopetuksen kehittämiseksi omien pedagogisten lähestymistapojensa mukaisesti, jotta vaikea siirtyminen entistä digitaalisempaan oppimisympäristöön toteutuu; korostaa, että koulutusalalla tarvitaan kokonaisvaltaista ja poikkitieteellistä koulustrategiaa digitaalisen muutoksen toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että opettajien ja kouluttajien olisi oltava digitaalisen muutoksen keskiössä ja sen vuoksi vaadittava itselleen asianmukaista alkuvalmennusta ja jatkuvaa koulutusta, johon on sisällyttävä ikä- ja kehitystason mukaisia opetuskäytäntöjä käsitteleviä opintokokonaisuuksia; korostaa, että tällainen koulutus vaatii aikaa ja se ei saisi tuottaa ylimääräistä työtä heidän päivittäisten toimiensa lisäksi; korostaa, että digitaalisten taitojen opettaminen vaatii luku- ja laskutaidon kaltaisten muiden perustaitojen opettamista enemmän sitä, että opettajat päivittävät jatkuvasti tietojaan ja taitojaan; katsoo näin ollen, että opettajat tarvitsevat sopivaa, joustavaa ja korkealaatuista jatkuvaa ammatillista kehittämistä, joka vastaa heidän tarpeitaan; suhtautuu tältä osin myönteisesti eurooppalaisten verkkoalustojen käyttöön ammatillisten kehittämismahdollisuuksien lisäämiseen ja parhaiden käytäntöjen vaihdon edistämiseen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | panee merkille, että opetushenkilökunnalla on nyt entistä enemmän työtä digitaalisten sovellusten opetuskäytön yleistymisen käytön vuoksi; katsoo, että opetushenkilökuntakin on osallistettava oppimisprosessiin ja teknologian käyttöön, koska jos heillä ei ole tarvittavia digitaalisia taitoja, oppilaat on vaikeampi osallistaa oppimisprosessiin, mikä voi johtaa sosiaalisen syrjäytymisen lisääntymiseen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kannattaa sellaisten toimenpiteiden toteuttamista, jotka koskevat koulujen hallinnollisten prosessien digitalisointia, jotta hallinnollista taakkaa voidaan edelleen pienentää kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kannustaa jäsenvaltioita edistämään ja rahoittamaan alueellisia ja paikallisia aloitteita sellaisten laadukkaiden opetuskäytäntöjen tukemiseksi, joilla pyritään tehostamaan innovointia; |
| --- | --- |

18.

| 19. | painottaa koulujen itsenäisen aseman arvoa koulutusalan innovoinnin aikaansaamisessa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarjoamaan asianmukaista ohjausta poikkeusten lailliseen soveltamiseen tekijänoikeuslainsäädännöstä opetusalalla sekä mahdollistamaan suoran lisenssien saannin virallisen ja epävirallisen koulutuksen alan julkisille voittoa tavoittelemattomille laitoksille; katsoo, että opettajat ja oppilaat tarvitsevat turvallisuutta käyttäessään digitaalisesti tarjolla olevia resursseja ja opettaessaan ja oppiessaan taitoja; suosittaa, että komissio tarjoaisi oppilaitoksille, opetushenkilökunnalle ja oppilaille asiaa koskevaa ohjausta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tähdentää, että liikkuvien opiskelijoiden digitaalisten välineiden puute voi heikentää koulutuskokemusten laatua Euroopassa; kehottaa komissiota jatkamaan eurooppalaista opiskelijakorttia ja paperitonta Erasmus-hakua koskevia pilottialoitteitaan, jotta ne voidaan käynnistää seuraavalla monivuotisella ohjelmakaudella; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään vastuullisesti ja tehokkaasti unionin rahoitustukea sekä edistämään laajemman yleisön ja oppilaitosten rahoitusmahdollisuuksia, jotta kaikilla on mahdollisuus käyttää digitaalisia opiskelusisältöjä, välineitä ja ratkaisuja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että digitaalisten taitojen edellyttämän elinikäisen oppimisen lähestymistavan mukaisesti hallitusten olisi varmistettava yhteistyössä yritysten ja kansalaisjärjestöjen kaltaisten sidosryhmien kanssa sekä virallisessa että epävirallisessa koulutuksessa kestävä digitaalinen muutos, jonka ulkopuolelle ei jätetä ketään; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että osallisuuden ja innovoinnin olisi oltava koulutusalan johtavina periaatteina digitaalisella aikakaudella; katsoo, että digitaaliteknologia ei saisi lisätä olemassa olevaa epätasa-arvoa, vaan sitä olisi sen sijaan käytettävä sosioekonomiselta taustaltaan erilaisten ja EU:n eri alueilta lähtöisin olevien opiskelijoiden välisen digitaalisen kuilun kuromiseksi umpeen; korostaa, että osallisuutta painottavassa lähestymistavassa on hyödynnettävä uuden digitaaliteknologian tarjoamien resurssien koko potentiaali mukaan lukien yksilöllinen opetus ja oppilaitosten väliset kumppanuudet ja että siten se voi mahdollistaa heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien ja vähäosaisten ihmisten pääsyn laadukkaaseen opetukseen ja koulutukseen ja tukea muuttajien ja pakolaisten kotoutumista; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että digitaalisen koulutukseen pääsyn edistäminen ei välttämättä merkitse yhdenvertaisia tilaisuuksia oppimiseen ja että vaikka teknologia on yhä yleisemmin satavilla, digitaalisten perustaitojen hankkiminen on edelleen esteenä ja digitaalinen kuilu yhä tosiasia; tähdentää, että Eurostatin tilastot osoittavat, ettei digitaalinen kuilu ole kuroutumassa umpeen ja että 44 prosentilla Euroopan unionissa asuvista ihmisistä ei ole digitaalisia perustaitoja (18); |
| --- | --- |

24.

| 25. | painottaa, että tieto- ja viestintätekniikan tehokkaassa käytössä tarvittavat monimutkaiset digitaaliset taidot edellyttävät perustaitojen hankkimista, että kaikki eivät ole tässä samalla lähtöviivalla, sillä perustasolla esiintyy edelleen huomattavia puutteita varsinkin heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien ja monien aikuisten tapauksessa, että koulutetummat ihmiset käyttävät internetiä uusien taitojen hankkimiseen ja uusien mahdollisuuksien luomiseen kolme kertaa todennäköisemmin kuin vähemmän koulutetut ihmiset (19) ja että vaarana on, että teknologiasta tulee etuoikeutettujen koulutusväline eikä kaikille avautuva mahdollisuus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että koulujen ja muiden, myös epäviralliseen koulutukseen kuuluvien, oppimisympäristöjen, hallinnollisia ja pedagogisia käytäntöjä on tarpeen muuttaa tasapuolisemmiksi, jotta ne tarjoaisivat tuntuvasti eriytettyjä ja perinpohjaisia tukirakenteita kaikille ja varsinkin syrjäytymisvaarassa oleviin ryhmiin kuuluville, kuten työttömille, muuttajille, vähäisen ammattipätevyyden hankkineille henkilöille, vammaisille ja ikääntyneille; |
| --- | --- |

26.

| 27. | suosittaa, että jäsenvaltiot kehittävät digitaalisen lukutaidon ohjelmia Euroopan vähemmistökielillä ja alueellisilla kielillä ja ottavat käyttöön kieliteknologiakoulutusta ja -välineitä koulujensa, yliopistojensa ja ammatillisten oppilaitostensa opetussuunnitelmissa; korostaa toistamiseen sitä, että lukutaito on edelleen merkittävä tekijä ja ehdoton edellytys yhteisöjen digitaalisen osallisuuden edistymiselle; |
| --- | --- |

27.

| 28. | painottaa, että jäsenvaltioiden olisi tarjottava tukea, jota koulutuslaitokset tarvitsevat kielten digitalisoinnin parantamiseksi unionissa; suosittaa, että koulut kaikkialla EU:ta käyttäisivät digitaaliteknologiaa rajatylittävien koulutusvaihtojen hyödyntämisen lisäämiseksi videokonferenssien ja virtuaaliluokkahuoneiden avulla; korostaa, että koulut eri puolilla EU:ta voisivat hyötyä digitaalisen sisällön rajat ylittävästä käytettävyydestä; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa kirjastojen avainroolia digitaalipalvelujen tarjoamisessa kansalaisille ja verkko-oppimisen ja -palvelujen asettamisessa kaikkien saataville avoimessa turvallisessa ympäristössä; suosittaa näin ollen, että näitä ponnisteluja rahoitetaan asianmukaisesti toisiaan täydentävistä EU:n, kansallisista, alueellisista ja paikallisista järjestelmistä ja että kirjastoille annetaan enemmän tunnustusta niiden keskeisestä roolista medialukutaidon kehittämisessä; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa antamaan entistä enemmän painoarvoa epäviralliselle koulutukselle ja työpaikalla tarjottaville koulutusmahdollisuuksille, ja korostaa, että tarvitaan laadukkaita ja osallistavia koulutusjärjestelmiä, joilla on riittävät resurssit; katsoo, että mahdollisuudet uusien taitojen hankkimiseen ja uudelleenkoulutukseen ovat tärkeitä ja että olennaiset digitaalisten taitojen osatekijät on valtavirtaistettava työpaikan koulutusohjelmiin ja pienissä ja keskisuurissa yrityksissä työskenteleville henkilöille tarjottaviin erityisiin koulutusratkaisuihin; korostaa, että on tärkeää vahvistaa koulutuksen ja työelämän välisiä yhteyksiä sekä elinikäisen uraohjauksen ja -neuvonnan roolia pääsyn edistämisessä asianmukaiseen, joustavaan ja laadukkaaseen koulutukseen ja urapolkuihin; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että harjoittelujaksot digitaalialalla voivat auttaa opiskelijoita ja nuoria aikuisia hankkimaan käytännön digitaalitaitoja työssä; suhtautuu tässä mielessä myönteisesti uuteen, Erasmus+- ja Horisontti 2020 -ohjelmien kautta toteutettavaan Digital Opportunity -harjoittelupilottialoitteeseen; kehottaa antamaan tämän suuntaisesti uutta pontta uuden monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa toteutettaville ohjelmille; |
| --- | --- |

31.

| 32. | suosittaa, että jäsenvaltiot tarjoaisivat tiiviissä yhteistyössä paikallisyhteisöjen ja koulutuksen tarjoajien kanssa vähäisen digitaaliset taidot omaaville aikuisille mahdollisuuksia taitojensa parantamiseen, jotta he voivat saavuttaa digitaalisten taitojen vähimmäistason; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa jäsenvaltioita kartoittamaan yhteistyössä yritysten, paikallis- ja alueyhteisöjen, koulutuskeskusten ja kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien kanssa olemassa olevat osaamisvajeet, parantamaan digitaalista ja internetlukutaitoa, tehostamaan medialukutaitoa varsinkin alaikäisten keskuudessa ja toteuttamaan korkeatasoisen digitaalisen yhteenliitettävyyden ja osallisuuden; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pitää myönteisenä yritysten osallistumista koulujen perustamiseen ja rahoittamiseen; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pitää myönteisenä akateemisten ja tutkimuslaitosten sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanien välisten strategisten kumppanuuksien perustamista osana Erasmus+-ohjelman avaintoimea 2 tieto- ja viestintätekniikan alan osaamiskeskusten perustamista ja teknologia-alan uusyritysten kehittämisen tukemista silmällä pitäen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | muistuttaa, että digitaalisten taitojen asianmukainen arviointi ja seuranta ovat tärkeitä edistyksen saavuttamiseksi; suhtautuu myönteisesti organisaatioille (esimerkiksi digitaalisen osaamisen viitekehys ja elinikäisen oppimisen avaintaitoja koskeva eurooppalainen viitekehys) ja yksittäisille ihmisille (esimerkiksi SELFIE) tarkoitettujen EU:n tason välineiden kehittämiseen; korostaa kuitenkin, että digitaalisten taitojen tehokkaiden arviointimenetelmien on oltava dynaamisia ja joustavia ja niitä on päivitettävä jatkuvasti, ne on räätälöitävä oppijoiden tarpeisiin ja niillä on myös saatava aikaan laajempi käyttöönotto unionissa kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa jäsenvaltioita tekemään komission kanssa yhteistyötä varmistaakseen, että SELFIE-itsearviointiväline on käytettävissä jäsenvaltioiden alueellisilla ja vähemmistökielillä; |
| --- | --- |

37.

| 38. | suhtautuu myönteisesti siihen, että unioni on tehostanut digitaalisia taitoja ja koulutusta koskevien politiikkatoimien painotusta, mikä käy erityisesti ilmi digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmasta, joka perustuu useisiin onnistuneisiin pienimuotoisiin toiminta-aloitteisiin, kuten EU:n koodausviikkoon, digitaalitaitoja ja työpaikkoja edistävään koalitioon ja Sofiassa hyväksyttyyn ”Call for Action on Digital Skills and Education” -asiakirjaan; katsoo, että ohjelmoinnin opetuksen olisi sisällyttävä laajempaan tietotekniikkaa ja kriittistä ja laskennallista ajattelua koskevaan koulutusstrategiaan; |
| --- | --- |

38.

| 39. | toteaa kuitenkin, että EU:n aloitteet ovat usein peräisin komission eri pääosastoista, mikä tekee tyhjäksi digitaalisia taitoja koskevan koordinoidun lähestymistavan soveltamisen; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kannattaa digitaalisia taitoja varten tarkoitetun rahoituksen lisäämistä monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmien seuraavan sukupolven puitteissa; painottaa, että komission on edistettävä näiden ohjelmien, myös Erasmus+-, Euroopan horisontti-, InvestEU- ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelmien, välisiä synergioita ja varmistettava ohjelmien välinen koordinointi, jotta voidaan maksimoida laadukkaaseen digitaalisten taitojen kehittämiseen myönnettävän rahoituksen vaikuttavuus ja varmistaa kaiken ikäisten ja kaikkia taustoja edustavien oppijoiden kestävät oppimistulokset; korostaa, että lisäksi on tarpeen varata näiden ohjelmien ja Euroopan rakenne- ja investointirahastojen rahoitusta kirjastojen, arkistojen ja museoiden digitalisointiin, jotta voidaan lisätä ja parantaa niiden käyttöä koulutuksessa ja kulttuurissa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa, että unionin on tarpeen kehittää valmiuksiaan sellaisilla aloilla kuin tekoäly, massadata, ohjelmistotekniikka, kvanttilaskenta ja verkkosivujen suunnittelu; panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille Digitaalinen Eurooppa -ohjelman digitaalisia taitoja koskevan osuuden; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa lisäämään jäsenvaltioiden ja muun maailman välistä synergiaa internetkasvatuksen ja aktiivisen e-kansalaisuuden aloilla EU:n eri ulkoisen toiminnan mekanismien ja ohjelmien, myös Erasmus Mundus -toimintaohjelman, kautta; |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa, että avoin tieto ja yhteiset digitaaliset tekniset välineet ja menetelmät voivat mahdollistaa koulutusalan innovoinnin ja kehittää avointa tiedettä edelleen, mikä edistäisi Euroopan talouden kukoistusta ja yrittäjyyshenkeä; korostaa lisäksi, että oppilaitosten digitalisointia ja digitaaliteknologian käyttöä oppimisessa koskevien tietojen kerääminen on olennaisen tärkeää tien viitoittamiseksi politiikkatoiminen laadinnalle; suosittaa näin ollen, että komissio ja jäsenvaltiot keräisivät tietoja oppilaitosten yhteenliitettävyysasteesta sekä järjestelyistä tutkintotietojen digitaaliseksi varmentamiseksi ja digitaalisesti hankittujen taitojen todentamiseksi, joka on yksi digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman tavoitteista; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pitää valitettavana, että EU:n tasolla ei ole kehitetty digitaalisia taitoja koskevaa yleistä strategiaa, vaikka digitaalisen muutoksen vaikutukset EU:n sisämarkkinoihin ovat selviä; katsoo, että jäsenvaltioiden väliset erot kuvastavat tällaisen strategian tarvetta; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pitää tärkeänä sellaisten suositusten laatimista, jotka koskevat opiskelijoiden opintojensa aikana hankkimia vähimmäistason digitaalisia taitoja; kehottaa tämän vuoksi ottamaan kaikissa jäsenvaltioissa käyttöön erityisen tieto- ja viestintätekniikkamoduulin, joka voisi perustua esimerkiksi PISAn TVT-moduuliin, ja osallistamaan opettajat sen suunnitteluun ja täytäntöönpanoon; korostaa, että tieto- ja viestintätekniikkamoduuli olisi laadittava siten, että voidaan varmistaa, että jäsenvaltioiden oppilaitokset pyrkivät saavuttamaan saman digitaalisten taitojen tason jatkuvilla arvioinneilla eikä kokeisiin perustuvalla lähestymistavalla, ja että mahdolliset ongelmat havaitaan nopeasti; kannustaa jäsenvaltioita jakamaan kokemuksia ja parhaita käytäntöjä varsinkin koulutukseen liittyvän innovoinnin alalla; |
| --- | --- |

45.

| 46. | katsoo, että digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma olisi nähtävä ensimmäisenä askeleena kohti täysipainosta elinikäiseen oppimiseen perustuvan lähestymistavan mukaista EU:n digitaalisen koulutuksen ja taitojen strategiaa, jolla voidaan tarjota entistä koordinoidumpi politiikkatoimikehys ja joka samalla mukautuu muuttuviin tilanteisiin; kehottaa sen vuoksi komissiota arvioimaan kriittisesti 11:tä suunnitelman mukaista toimea, myös niiden sosiaalisen osallistavuuden osalta, vuoden 2020 väliarvioinnin valmistelemiseksi; muistuttaa, että asianmukaisen uudelleentarkastelun olisi tarkoitettava sitä, että halutaan keskittyä ainoastaan parhaiten toteutuneisiin toimiin ja jätettävä ulkopuolelle ne, jotka eivät ole tuottaneet tuloksia, ja kehitettävä tarvittaessa uusia toimia; korostaa, että digitaalisten taitojen tehostaminen epävirallisen koulutuksen tarjoajien kanssa tehtävän yhteistyön avulla vaikeammin saavutettavan aikuisväestön keskuudessa on tällä hetkellä räikeä puute suunnitelmassa; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  EUVL L 112, 2.5.2018, s. 42.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0247.

(3)  EUVL C 337, 20.9.2018, s. 135.

(4)  EUVL C 11, 12.1.2018, s. 44.

(5)  EUVL C 316, 22.9.2017, s. 182.

(6)  EUVL C 316, 22.9.2017, s. 76.

(7)  EUVL C 443, 22.12.2017, s. 31.

(8)  EUVL C 189, 4.6.2018, s. 1.

(9)  EUVL C 189, 15.6.2017, s. 15.

(10)  EUVL C 484, 24.12.2016, s. 1.

(11)  EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1.

(12)  EUVL C 372, 20.12.2011, s. 1.

(13)  EUVL C 164, 8.5.2018, s. 24.

(14)  http://eskills-scale.eu/fileadmin/eskills_scale/all_final_deliverables/scale_digitalisation_report.pdf

(15)  Euroopan komissio, Education and Training Monitor 2017.

(16)  Euroopan komissio, ”Naiset digitaalisella aikakaudella”, Luxemburg, 2018

(17)  Euroopan komissio, Eläkkeiden riittävyyttä koskeva raportti (2018).

(18)  Eurostat, 2016.

(19)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja ‘The use of ICT to support innovation and lifelong learning for all – A report on progress’ (9. lokakuuta 2008) (SEC(2008)2629).

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/11

---

P8_TA(2018)0494

Humanitaariset viisumit

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. joulukuuta 2018 suosituksista komissiolle humanitaarisista viisumeista (2018/2271(INL))

(2020/C 388/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 4, 18 ja 19 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 4, 18 ja 19 artiklan,

| — | ottaa huomioon Genevessä 28. heinäkuuta 1951 allekirjoitetun pakolaisten oikeusasemaa koskevan yleissopimuksen ja sen vuoden1967 lisäpöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Genevessä 28. heinäkuuta 1951 allekirjoitetun pakolaisten oikeusasemaa koskevan yleissopimuksen ja sen vuoden1967 lisäpöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö) 13. heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 810/2009 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö) 13. heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 810/2009 (1),

| — | ottaa huomioon luonnoksen Yhdistyneiden kansakuntien turvallista, järjestäytynyttä ja sääntöjenmukaista muuttoliikettä koskevaksi Global Compact -aloitteeksi ja luonnoksen Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisia koskevaksi Global Compact -aloitteeksi, jotka laadittiin Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 19. syyskuuta 2016 yksimielisesti hyväksymän, pakolaisia ja muuttajia koskevan New Yorkin julkilausuman johdosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen Yhdistyneiden kansakuntien turvallista, järjestäytynyttä ja sääntöjenmukaista muuttoliikettä koskevaksi Global Compact -aloitteeksi ja luonnoksen Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisia koskevaksi Global Compact -aloitteeksi, jotka laadittiin Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 19. syyskuuta 2016 yksimielisesti hyväksymän, pakolaisia ja muuttajia koskevan New Yorkin julkilausuman johdosta,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun humanitaarisista viisumeista tekemän Euroopan tason lisäarvon arvioinnin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun humanitaarisista viisumeista tekemän Euroopan tason lisäarvon arvioinnin,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 46 ja 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 46 ja 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0423/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0423/2018),

| A. | ottaa huomioon, että huolimatta lukuisista julkilausumista ja vaatimuksista turvallisten ja laillisten muuttoväylien järjestämiseksi Euroopan alueelle kansainvälisen suojelun tarpeessa oleville henkilöille, suojattua maahantuloa koskevia menettelyjä ei ole tällä hetkellä yhdenmukaistettu unionin tasolla eikä sen tasolla ole oikeuskehystä humanitaarisille viisumeille, jotka myönnetään jäsenvaltioiden alueelle saapumista ja siellä kansainvälisen suojelun hakemista varten; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että huolimatta lukuisista julkilausumista ja vaatimuksista turvallisten ja laillisten muuttoväylien järjestämiseksi Euroopan alueelle kansainvälisen suojelun tarpeessa oleville henkilöille, suojattua maahantuloa koskevia menettelyjä ei ole tällä hetkellä yhdenmukaistettu unionin tasolla eikä sen tasolla ole oikeuskehystä humanitaarisille viisumeille, jotka myönnetään jäsenvaltioiden alueelle saapumista ja siellä kansainvälisen suojelun hakemista varten;

| B. | ottaa huomioon, että unionin tuomioistuimen 7. maaliskuuta 2017 asiassa C-638/16 (2) X ja X vastaan Belgian valtio antaman tuomion mukaan jäsenvaltioilla ei ole unionin oikeuteen perustuvaa velvollisuutta myöntää viisumeita humanitaarisista syistä henkilöille, jotka haluavat matkustaa niiden alueelle hakeakseen turvapaikkaa, mutta jäsenvaltioilla on edelleen oikeus siihen oman kansallisen oikeutensa perusteella; toteaa, että tässä tuomiossa tulkitaan unionin nykyistä lainsäädäntöä, joka on muutettavissa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että unionin tuomioistuimen 7. maaliskuuta 2017 asiassa C-638/16 (2) X ja X vastaan Belgian valtio antaman tuomion mukaan jäsenvaltioilla ei ole unionin oikeuteen perustuvaa velvollisuutta myöntää viisumeita humanitaarisista syistä henkilöille, jotka haluavat matkustaa niiden alueelle hakeakseen turvapaikkaa, mutta jäsenvaltioilla on edelleen oikeus siihen oman kansallisen oikeutensa perusteella; toteaa, että tässä tuomiossa tulkitaan unionin nykyistä lainsäädäntöä, joka on muutettavissa;

| C. | ottaa huomioon, että useilla jäsenvaltioilla joko on tällä hetkellä tai on aikaisemmin ollut humanitaaristen viisumien tai oleskelulupien myöntämistä koskevia kansallisia järjestelmiä suojattua maahantuloa koskevien menettelyjen takaamiseksi hädänalaisille ihmisille; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että useilla jäsenvaltioilla joko on tällä hetkellä tai on aikaisemmin ollut humanitaaristen viisumien tai oleskelulupien myöntämistä koskevia kansallisia järjestelmiä suojattua maahantuloa koskevien menettelyjen takaamiseksi hädänalaisille ihmisille;

| D. | katsoo, että niiden henkilöiden määrä, jotka pääsevät maahan humanitaariseen suojeluun liittyvien kansallisten maahantulon menettelyjen avulla tai uudelleensijoitettuina, on maailmanlaajuiseen tarpeeseen nähden pieni ja että jäsenvaltioiden välillä on merkittäviä eroja; ottaa huomioon, että humanitaariseen suojeluun liittyvien kansallisten maahantulon menettelyjen ja uudelleensijoittamisen soveltamisala on kapeasti määritelty ja että uudelleensijoittaminen liittyy tiukasti haavoittuvuuden kriteeriin ja siihen, että Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisjärjestö on rekisteröinyt henkilön pakolaiseksi; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että niiden henkilöiden määrä, jotka pääsevät maahan humanitaariseen suojeluun liittyvien kansallisten maahantulon menettelyjen avulla tai uudelleensijoitettuina, on maailmanlaajuiseen tarpeeseen nähden pieni ja että jäsenvaltioiden välillä on merkittäviä eroja; ottaa huomioon, että humanitaariseen suojeluun liittyvien kansallisten maahantulon menettelyjen ja uudelleensijoittamisen soveltamisala on kapeasti määritelty ja että uudelleensijoittaminen liittyy tiukasti haavoittuvuuden kriteeriin ja siihen, että Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisjärjestö on rekisteröinyt henkilön pakolaiseksi;

| E. | ottaa huomioon, että tämän vuoksi noin 90 prosenttia kansainvälistä suojelua saavista henkilöistä on saapunut unioniin laittomasti, mikä on johtanut heidän leimaamiseensa jo ennen heidän saapumistaan jäsenvaltioiden ulkorajoille; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että tämän vuoksi noin 90 prosenttia kansainvälistä suojelua saavista henkilöistä on saapunut unioniin laittomasti, mikä on johtanut heidän leimaamiseensa jo ennen heidän saapumistaan jäsenvaltioiden ulkorajoille;

| F. | toteaa, että muun muassa yksin tai lasten kanssa matkustavat yksinäiset naiset, perheenpäänä olevat naiset, raskaana olevat ja imettävät naiset, vammaiset henkilöt, nuoret tytöt ja iäkkäät naiset ovat erityisen haavoittuvassa asemassa muuttoreiteillä Eurooppaan ja että he ovat erityisen suuressa vaarassa joutua sukupuoleen perustuvan väkivallan, kuten raiskausten, kohteeksi sekä vaarassa joutua salakuljettajien ja ihmiskauppiaiden hyväksikäyttämiksi niin seksuaalisesti kuin taloudellisesti; toteaa, että naiset ja tytöt ovat suuremmassa määrin alttiita kaikenlaiselle hyväksikäytölle, mukaan lukien pakkotyöhön ja seksuaalisen riiston kohteeksi joutuminen unioniin johtavilla maahanmuuttoreiteillä ja että heitä pakotetaan harjoittamaan seksiä, jotta matka päätyisi perille; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että muun muassa yksin tai lasten kanssa matkustavat yksinäiset naiset, perheenpäänä olevat naiset, raskaana olevat ja imettävät naiset, vammaiset henkilöt, nuoret tytöt ja iäkkäät naiset ovat erityisen haavoittuvassa asemassa muuttoreiteillä Eurooppaan ja että he ovat erityisen suuressa vaarassa joutua sukupuoleen perustuvan väkivallan, kuten raiskausten, kohteeksi sekä vaarassa joutua salakuljettajien ja ihmiskauppiaiden hyväksikäyttämiksi niin seksuaalisesti kuin taloudellisesti; toteaa, että naiset ja tytöt ovat suuremmassa määrin alttiita kaikenlaiselle hyväksikäytölle, mukaan lukien pakkotyöhön ja seksuaalisen riiston kohteeksi joutuminen unioniin johtavilla maahanmuuttoreiteillä ja että heitä pakotetaan harjoittamaan seksiä, jotta matka päätyisi perille;

| G. | ottaa huomioon, että näiden politiikkojen aiheuttamien inhimillisten menetysten arvioidaan olevan ainakin 30 000 kuolemantapausta unionin rajoilla vuodesta 2000 lähtien; ottaa huomioon, että unionin lainsäädäntöä tarvitaan kiireellisesti, jotta voidaan vähentää Välimerellä ja unioniin suuntautuvilla muuttoreiteillä sattuvien kuolemantapausten määrää, jota on mahdoton hyväksyä, ja jotta voidaan tosiasiallisesti torjua ihmisten salakuljetusta sekä altistumista ihmiskaupalle, työvoiman hyväksikäytölle ja väkivallalle, hallita saapumisia, ihmisarvoista vastaanottoa ja turvapaikkahakemusten oikeudenmukaista käsittelyä ja optimoida jäsenvaltioiden ja unionin turvapaikkamenettelyihin ja rajavalvontaan sekä etsintä- ja pelastustoimintaan varaamat määrärahat sekä saada aikaan johdonmukaiset käytännöt unionin turvapaikkasäännöstössä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että näiden politiikkojen aiheuttamien inhimillisten menetysten arvioidaan olevan ainakin 30 000 kuolemantapausta unionin rajoilla vuodesta 2000 lähtien; ottaa huomioon, että unionin lainsäädäntöä tarvitaan kiireellisesti, jotta voidaan vähentää Välimerellä ja unioniin suuntautuvilla muuttoreiteillä sattuvien kuolemantapausten määrää, jota on mahdoton hyväksyä, ja jotta voidaan tosiasiallisesti torjua ihmisten salakuljetusta sekä altistumista ihmiskaupalle, työvoiman hyväksikäytölle ja väkivallalle, hallita saapumisia, ihmisarvoista vastaanottoa ja turvapaikkahakemusten oikeudenmukaista käsittelyä ja optimoida jäsenvaltioiden ja unionin turvapaikkamenettelyihin ja rajavalvontaan sekä etsintä- ja pelastustoimintaan varaamat määrärahat sekä saada aikaan johdonmukaiset käytännöt unionin turvapaikkasäännöstössä;

| H. | ottaa huomioon, että parlamentti on yrittänyt sisällyttää tämän suuntaisia säännöksiä tarkistuksissaan asetukseen (EY) N:o 810/2009; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että parlamentti on yrittänyt sisällyttää tämän suuntaisia säännöksiä tarkistuksissaan asetukseen (EY) N:o 810/2009;

| I. | ottaa huomioon, että sekä neuvosto että komissio ovat hylänneet nämä tarkistukset muun muassa sen perusteella, ettei tällaisia säännöksiä pitäisi sisällyttää asetukseen (EY) N:o 810/2009, koska sen soveltamisalaan kuuluvat vain lyhytaikaiset viisumit; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että sekä neuvosto että komissio ovat hylänneet nämä tarkistukset muun muassa sen perusteella, ettei tällaisia säännöksiä pitäisi sisällyttää asetukseen (EY) N:o 810/2009, koska sen soveltamisalaan kuuluvat vain lyhytaikaiset viisumit;

| J. | ottaa huomioon, että koska komissio ei ole ryhtynyt toimiin, parlamentti on päättänyt laatia tämän päätöslauselman humanitaarisista viisumeista; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että koska komissio ei ole ryhtynyt toimiin, parlamentti on päättänyt laatia tämän päätöslauselman humanitaarisista viisumeista;

| K. | ottaa huomioon, että intensiivisellä työllä, jota tehtiin asiantuntijoiden avustuksella, laadittiin tämän päätöslauselman liitteessä olevat suositukset; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että intensiivisellä työllä, jota tehtiin asiantuntijoiden avustuksella, laadittiin tämän päätöslauselman liitteessä olevat suositukset;

| 1. | pyytää komissiota esittämään 31. maaliskuuta 2019 mennessä parlamentille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla ehdotuksen asetukseksi Euroopan humanitaarisen viisumin käyttöönotosta liitteenä olevien suositusten mukaisesti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus myöntää Euroopan humanitaarisia viisumeita kansainvälistä suojelua hakeville henkilöille, jotta he pääsevät viisumin myöntävän jäsenvaltion alueelle yksinomaan kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen jättämistä varten kyseisessä jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että Euroopan humanitaaristen viisumien olisi täydennettävä käytössä olevia humanitaariseen suojeluun liittyviä kansallisia maahantulon menettelyjä, uudelleensijoittamismenettelyjä ja kansainvälisen pakolaislainsäädännön mukaisia vapaamuotoisia hakemuksia eivätkä ne saisi korvata niitä; katsoo, että päätösten humanitaaristen viisumien myöntämisestä tulisi kuulua jäsenvaltioiden yksinomaisen toimivallan piiriin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että mikään Euroopan humanitaarisia viisumeita koskeva aloite ei saisi rajoittaa muita muuttoliikepolitiikkaa koskevia aloitteita, ei myöskään niitä, joilla paneudutaan muuttoliikkeen perimmäisiin syihin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että unioniin tarvitaan pikaisesti turvallisia ja laillisia väyliä muun muassa myöntämällä Euroopan humanitaarisia viisumeja, mikä on tärkeää myös sukupuolinäkökulmasta, koska naiset ovat erityisen haavoittuvassa asemassa ja siten alttiimpia seksuaaliselle ja sukupuoleen perustuvalle väkivallalle niin väylillä kuin vastaanottokeskuksissa; korostaa, että kolmansissa maissa naiset ja tytöt ovat usein haavoittuvassa asemassa taloudellisen ja muunlaisen riippuvuuden vuoksi, jolloin heidän on vieläkin vaikeampaa kuin miesten hakea turvapaikkaa turvallisesti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | katsoo, että osa pyydetyn ehdotuksen rahoitusvaikutuksista olisi katettava unionin yleisestä talousarviosta ja siten osoitettava, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 80 artiklassa tarkoitettua jäsenvaltioiden yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatetta, rahoitusvaikutukset huomioon ottaen, noudatetaan käytännössä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman sekä liitteenä olevat suositukset komissiolle ja neuvostolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille, Euroopan unionin tuomioistuimelle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastolle, Euroopan raja- ja merivartiovirastolle, Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastolle ja Euroopan unionin perusoikeusvirastolle. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  EUVL L 243, 15.9.2009, s. 1.

(2)  Euroopan unionin tuomioistuimen tuomio 7. maaliskuuta 2017 asiassa C-638/16, (X ja X vastaan Belgian valtio) ECLI:EU:C:2017:173.

---

PÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

PYYDETYN EHDOTUKSEN SISÄLTÖÄ KOSKEVAT SUOSITUKSET

Euroopan parlamentti katsoo, että

1.   HYVÄKSYTTÄVÄN ASIAKIRJAN MUOTO JA OTSIKKO

| — | hyväksyttävän säädöksen olisi oltava erillinen säädös, joka hyväksytään asetuksen muodossa ja jonka nimi on ”Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan humanitaarisen viisumin käyttöönotosta”, |
| --- | --- |

—

hyväksyttävän säädöksen olisi oltava erillinen säädös, joka hyväksytään asetuksen muodossa ja jonka nimi on ”Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan humanitaarisen viisumin käyttöönotosta”,

2.   OIKEUSPERUSTA

| — | hyväksyttävän säädöksen oikeusperustana olisi oltava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan a alakohta, |
| --- | --- |

—

hyväksyttävän säädöksen oikeusperustana olisi oltava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan a alakohta,

3.   PERUSTELUT

| — | hyväksyttävän säädöksen perusteluna olisi oltava |
| --- | --- |

—

hyväksyttävän säädöksen perusteluna olisi oltava

| — | nykyisessä unionin lainsäädännössä oleva puute, koska siinä ei haavoittuvassa asemassa oleviin pakolaisiin sovellettavien uudelleensijoittamismenettelyjen lisäksi säädetä viisumi-, raja- tai turvapaikkasäännöstössä menettelyistä, joiden mukaisesti suojelua hakevat henkilöt olisi päästettävä jäsenvaltioiden alueelle, minkä seurauksena pakolaisiksi tai henkilöiksi, jotka saavat toissijaista suojelua, tunnustetuista henkilöistä arviolta 90 prosenttia tulee jäsenvaltioiden alueelle laittomasti (1) ja usein hengenvaarallisten reittien kautta, |
| --- | --- |

—

nykyisessä unionin lainsäädännössä oleva puute, koska siinä ei haavoittuvassa asemassa oleviin pakolaisiin sovellettavien uudelleensijoittamismenettelyjen lisäksi säädetä viisumi-, raja- tai turvapaikkasäännöstössä menettelyistä, joiden mukaisesti suojelua hakevat henkilöt olisi päästettävä jäsenvaltioiden alueelle, minkä seurauksena pakolaisiksi tai henkilöiksi, jotka saavat toissijaista suojelua, tunnustetuista henkilöistä arviolta 90 prosenttia tulee jäsenvaltioiden alueelle laittomasti (1) ja usein hengenvaarallisten reittien kautta,

| — | pirstoutumisen vaara, koska jäsenvaltiot perustavat koko ajan lisää omia humanitaarista maahanpääsyä ja menettelyjä koskevia ohjelmia, mikä on vastoin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 78 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua yhteistä päämäärää, joka on turvapaikka-asioita sekä toissijaista suojelua ja tilapäistä suojelua koskevan yhteisen politiikan kehittäminen, ja minkä seurauksena myös nämä erilaiset ohjelmat saattavat heikentää kolmansien maiden kansalaisten pääsyä jäsenvaltioiden alueelle koskevien Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksissa (EY) N:o 810/2009 (2) ja (EU) 2016/399 (3) vahvistettujen yhteisten säännösten yhtenäistä soveltamista, |
| --- | --- |

—

pirstoutumisen vaara, koska jäsenvaltiot perustavat koko ajan lisää omia humanitaarista maahanpääsyä ja menettelyjä koskevia ohjelmia, mikä on vastoin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 78 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua yhteistä päämäärää, joka on turvapaikka-asioita sekä toissijaista suojelua ja tilapäistä suojelua koskevan yhteisen politiikan kehittäminen, ja minkä seurauksena myös nämä erilaiset ohjelmat saattavat heikentää kolmansien maiden kansalaisten pääsyä jäsenvaltioiden alueelle koskevien Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksissa (EY) N:o 810/2009 (2) ja (EU) 2016/399 (3) vahvistettujen yhteisten säännösten yhtenäistä soveltamista,

| — | korkeat humanitaariset mutta myös sosiaaliset, taloudelliset ja budjettiin liittyvät kustannukset, joita nykytilanteessa aiheutuu kyseisten kolmansien maiden kansalaisille (salakuljettajille maksettavat maksut, ihmiskaupan ja hyväksikäytön riski, vainotuksi joutumisen riski, kuoleman ja kaltoinkohtelun riski) sekä jäsenvaltioille ja unionille (suuri budjetti, joka aiheutuu etsintä- ja pelastustoiminnasta, myös yksityisistä kuljetuksista, rajavalvonnasta, kolmansien maiden kanssa tehtävästä yhteistyöstä, turvapaikkamenettelyistä ja mahdollisista palautuksista, jos kansainvälistä suojelua koskeva hakemus hylätään, sekä järjestäytyneen rikollisuuden, ihmiskaupan ja salakuljetuksen torjunnasta), |
| --- | --- |

—

korkeat humanitaariset mutta myös sosiaaliset, taloudelliset ja budjettiin liittyvät kustannukset, joita nykytilanteessa aiheutuu kyseisten kolmansien maiden kansalaisille (salakuljettajille maksettavat maksut, ihmiskaupan ja hyväksikäytön riski, vainotuksi joutumisen riski, kuoleman ja kaltoinkohtelun riski) sekä jäsenvaltioille ja unionille (suuri budjetti, joka aiheutuu etsintä- ja pelastustoiminnasta, myös yksityisistä kuljetuksista, rajavalvonnasta, kolmansien maiden kanssa tehtävästä yhteistyöstä, turvapaikkamenettelyistä ja mahdollisista palautuksista, jos kansainvälistä suojelua koskeva hakemus hylätään, sekä järjestäytyneen rikollisuuden, ihmiskaupan ja salakuljetuksen torjunnasta),

| — | unionin toiminnan tuottama lisäarvo varmistamalla unionin arvojen, kuten perusoikeuksien, noudattaminen, jäsenvaltioiden välinen luottamus ja turvapaikanhakijoiden luottamus järjestelmää kohtaan, oikeusvarmuus, ennustettavuus sekä sääntöjen yhdenmukainen soveltaminen ja täytäntöönpano, mittakaavaetujen saavuttaminen sekä edellä mainittujen nykytilanteesta aiheutuvien kustannusten väheneminen, |
| --- | --- |

—

unionin toiminnan tuottama lisäarvo varmistamalla unionin arvojen, kuten perusoikeuksien, noudattaminen, jäsenvaltioiden välinen luottamus ja turvapaikanhakijoiden luottamus järjestelmää kohtaan, oikeusvarmuus, ennustettavuus sekä sääntöjen yhdenmukainen soveltaminen ja täytäntöönpano, mittakaavaetujen saavuttaminen sekä edellä mainittujen nykytilanteesta aiheutuvien kustannusten väheneminen,

| — | hyväksyttävässä säädöksessä olisi otettava huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2013/32/EU (4) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 604/2013 (5) sovelletaan ainoastaan jäsenvaltioiden alueella, vaikka turvapaikanhakijoilla ei ole nykyisellään laillisia väyliä niiden alueelle pääsemiseksi, |
| --- | --- |

—

hyväksyttävässä säädöksessä olisi otettava huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2013/32/EU (4) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 604/2013 (5) sovelletaan ainoastaan jäsenvaltioiden alueella, vaikka turvapaikanhakijoilla ei ole nykyisellään laillisia väyliä niiden alueelle pääsemiseksi,

| — | hyväksyttävässä säädöksessä olisi otettava huomioon, että kun turvapaikkahakemus on jätetty jäsenvaltioon, sovelletaan unionin yhteisen turvapaikkajärjestelmän säännöksiä, |
| --- | --- |

—

hyväksyttävässä säädöksessä olisi otettava huomioon, että kun turvapaikkahakemus on jätetty jäsenvaltioon, sovelletaan unionin yhteisen turvapaikkajärjestelmän säännöksiä,

| — | hyväksyttävässä säädöksessä olisi korostettava, ettei Euroopan humanitaarista viisumia koskevan hakemuksen hylkääminen vaikuta millään tavalla oikeuteen hakea turvapaikkaa unionissa eikä estä hakijaa osallistumasta muihin tarjolla oleviin suojelujärjestelmiin, |
| --- | --- |

—

hyväksyttävässä säädöksessä olisi korostettava, ettei Euroopan humanitaarista viisumia koskevan hakemuksen hylkääminen vaikuta millään tavalla oikeuteen hakea turvapaikkaa unionissa eikä estä hakijaa osallistumasta muihin tarjolla oleviin suojelujärjestelmiin,

4.   YLEISET SÄÄNNÖKSET

| — | hyväksyttävän säädöksen tavoitteena olisi oltava laatia säännöksiä menettelyistä ja edellytyksistä, joiden nojalla jäsenvaltiot voivat myöntää Euroopan humanitaarisen viisumin kansainvälistä suojelua hakeville henkilöille, jotta he pääsevät viisumin myöntävän jäsenvaltion alueelle yksinomaan kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen jättämistä varten kyseisessä jäsenvaltiossa, |
| --- | --- |

—

hyväksyttävän säädöksen tavoitteena olisi oltava laatia säännöksiä menettelyistä ja edellytyksistä, joiden nojalla jäsenvaltiot voivat myöntää Euroopan humanitaarisen viisumin kansainvälistä suojelua hakeville henkilöille, jotta he pääsevät viisumin myöntävän jäsenvaltion alueelle yksinomaan kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen jättämistä varten kyseisessä jäsenvaltiossa,

| — | hyväksyttävän säädöksen soveltamisalaan olisi sisällytettävä ne kolmannen maan kansalaiset, joilla on neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001 (6) mukaisesti oltava viisumi jäsenvaltioiden ulkorajoja ylittäessään, ja joiden esittämät väitteet altistumisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/95/EU (7) määritelmän mukaiselle vainolle tai sen uhasta ovat selvästi perusteltuja mutta jotka eivät vielä ole kansallisissa uudelleensijoittamisjärjestelyissä tai ehdotuksessa asetukseksi unionin uudelleensijoittamiskehyksen käyttöönotosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 516/2014 (8) muuttamisesta tai neuvoston direktiivissä 2001/55/EY (9) määritellyn uudelleensijoittamisprosessin kohteena, |
| --- | --- |

—

hyväksyttävän säädöksen soveltamisalaan olisi sisällytettävä ne kolmannen maan kansalaiset, joilla on neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001 (6) mukaisesti oltava viisumi jäsenvaltioiden ulkorajoja ylittäessään, ja joiden esittämät väitteet altistumisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/95/EU (7) määritelmän mukaiselle vainolle tai sen uhasta ovat selvästi perusteltuja mutta jotka eivät vielä ole kansallisissa uudelleensijoittamisjärjestelyissä tai ehdotuksessa asetukseksi unionin uudelleensijoittamiskehyksen käyttöönotosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 516/2014 (8) muuttamisesta tai neuvoston direktiivissä 2001/55/EY (9) määritellyn uudelleensijoittamisprosessin kohteena,

| — | hyväksyttävän säädöksen soveltamisalan ulkopuolelle olisi jätettävä perheenjäsenet, joilla olisi muutoin oikeus seurata perhettään jäsenvaltioon kohtuullisessa ajassa unionin tai kansallisen lainsäädännön muiden säädösten nojalla, |
| --- | --- |

—

hyväksyttävän säädöksen soveltamisalan ulkopuolelle olisi jätettävä perheenjäsenet, joilla olisi muutoin oikeus seurata perhettään jäsenvaltioon kohtuullisessa ajassa unionin tai kansallisen lainsäädännön muiden säädösten nojalla,

5.   HUMANITAARISTEN VIISUMIEN MYÖNTÄMISTÄ KOSKEVAT MENETTELYT

| — | hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että tällaiset viisumihakemukset jätetään suoraan joko sähköisesti tai kirjallisesti jäsenvaltioiden konsulaattiin tai suurlähetystöön, |
| --- | --- |

—

hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että tällaiset viisumihakemukset jätetään suoraan joko sähköisesti tai kirjallisesti jäsenvaltioiden konsulaattiin tai suurlähetystöön,

| — | hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä tällaisia viisumihakemuksia koskevista käytännön yksityiskohdista, kuten hakemuslomakkeen täyttäminen, hakijan henkilöllisyyttä koskevien tietojen, mukaan lukien biometristen tunnisteiden, sekä syiden, joiden vuoksi henkilö pelkää joutuvansa vainotuksi tai joutuvansa kärsimään, antaminen mahdollisimman perusteellisesti dokumentoituina, |
| --- | --- |

—

hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä tällaisia viisumihakemuksia koskevista käytännön yksityiskohdista, kuten hakemuslomakkeen täyttäminen, hakijan henkilöllisyyttä koskevien tietojen, mukaan lukien biometristen tunnisteiden, sekä syiden, joiden vuoksi henkilö pelkää joutuvansa vainotuksi tai joutuvansa kärsimään, antaminen mahdollisimman perusteellisesti dokumentoituina,

| — | hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että viisumia hakeva henkilö kutsutaan tarvittaessa tulkin avustamana haastatteluun, joka voidaan toteuttaa myös etäviestintävälineisiin perustuvan ääni- ja videoyhteyden avulla, ja varmistetaan siten riittävä turvallisuus ja luottamuksellisuus, |
| --- | --- |

—

hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että viisumia hakeva henkilö kutsutaan tarvittaessa tulkin avustamana haastatteluun, joka voidaan toteuttaa myös etäviestintävälineisiin perustuvan ääni- ja videoyhteyden avulla, ja varmistetaan siten riittävä turvallisuus ja luottamuksellisuus,

| — | hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että toimitetut asiakirjat ja niiden aitouden arvioi toimivaltainen, riippumaton ja puolueeton viranomainen, jolla on asianmukaista osaamista ja asiantuntemusta kansainvälisen suojelun alalla, |
| --- | --- |

—

hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että toimitetut asiakirjat ja niiden aitouden arvioi toimivaltainen, riippumaton ja puolueeton viranomainen, jolla on asianmukaista osaamista ja asiantuntemusta kansainvälisen suojelun alalla,

| — | hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että viisumihakemuksia on arvioitava hakijan ilmoituksen ja haastattelun sekä todentavien asiakirjojen, jos niitä on saatavilla, perusteella ilman että hänen pakolaisasemansa määrittelyprosessi saatetaan loppuun |
| --- | --- |

—

hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että viisumihakemuksia on arvioitava hakijan ilmoituksen ja haastattelun sekä todentavien asiakirjojen, jos niitä on saatavilla, perusteella ilman että hänen pakolaisasemansa määrittelyprosessi saatetaan loppuun

| — | hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että ennen viisumin myöntämistä, jokaisesta hakijasta on tehtävä turvallisuusselvitys käyttäen asiaankuuluvia kansallisia tietokantoja ja unionin tietokantoja sen varmistamiseksi, ettei hakija aiheuta turvallisuusriskiä, |
| --- | --- |

—

hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että ennen viisumin myöntämistä, jokaisesta hakijasta on tehtävä turvallisuusselvitys käyttäen asiaankuuluvia kansallisia tietokantoja ja unionin tietokantoja sen varmistamiseksi, ettei hakija aiheuta turvallisuusriskiä,

| — | hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että viisumia koskeva päätös on tehtävä 15 kalenteripäivän kuluessa hakemuksen jättämisestä, |
| --- | --- |

—

hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että viisumia koskeva päätös on tehtävä 15 kalenteripäivän kuluessa hakemuksen jättämisestä,

| — | hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että hakemusta koskeva päätös toimitetaan hakijalle ja että päätös laaditaan yksilöllisesti ja kirjallisesti ja siihen lisätään päätöksen perustelut, |
| --- | --- |

—

hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että hakemusta koskeva päätös toimitetaan hakijalle ja että päätös laaditaan yksilöllisesti ja kirjallisesti ja siihen lisätään päätöksen perustelut,

| — | hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että kolmannen maan kansalaisella, jolle viisumia ei myönnetä, on oltava mahdollisuus valittaa päätöksestä samalla tavalla kuin nykyisin voidaan valittaa lyhytaikaista viisumia tai rajan ylittämistä koskevasta kielteisestä päätöksestä, |
| --- | --- |

—

hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että kolmannen maan kansalaisella, jolle viisumia ei myönnetä, on oltava mahdollisuus valittaa päätöksestä samalla tavalla kuin nykyisin voidaan valittaa lyhytaikaista viisumia tai rajan ylittämistä koskevasta kielteisestä päätöksestä,

6.   HUMANITAARISEN VIISUMIN MYÖNTÄMINEN

| — | hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että tällaiset viisumit myönnetään tarran muodossa ja sisällytetään viisumitietojärjestelmään, |
| --- | --- |

—

hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että tällaiset viisumit myönnetään tarran muodossa ja sisällytetään viisumitietojärjestelmään,

| — | hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että kun humanitaarinen viisumi on myönnetty, sen haltija pääsee viisumin myöntäneen jäsenvaltion alueelle yksinomaan kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen jättämistä varten kyseisessä jäsenvaltiossa, |
| --- | --- |

—

hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että kun humanitaarinen viisumi on myönnetty, sen haltija pääsee viisumin myöntäneen jäsenvaltion alueelle yksinomaan kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen jättämistä varten kyseisessä jäsenvaltiossa,

7.   HALLINNOLLISTEN ASIOIDEN HOITO JA JÄRJESTÄMINEN

| — | hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että viisumihakemusten arvioinnista vastaa asianmukaisesti koulutettu henkilöstö, |
| --- | --- |

—

hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että viisumihakemusten arvioinnista vastaa asianmukaisesti koulutettu henkilöstö,

| — | hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että henkilöstö voi joko olla lähetetty suurlähetystöihin tai konsulaatteihin tai se voi olla jäsenvaltioissa, jolloin hakemukset lähetetään sähköisesti ja haastattelut toteutetaan etäyhteyden avulla, |
| --- | --- |

—

hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että henkilöstö voi joko olla lähetetty suurlähetystöihin tai konsulaatteihin tai se voi olla jäsenvaltioissa, jolloin hakemukset lähetetään sähköisesti ja haastattelut toteutetaan etäyhteyden avulla,

| — | hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että ulkoiset palveluntarjoajat voiva hallita prosessin tiettyjä osia, joihin ei liity tapausten ennakkovalintaa, arviointia tai päätöksentekoa, kuten tietojen antaminen, haastatteluaikojen sopiminen ja biometristen tunnisteiden keruu, |
| --- | --- |

—

hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että ulkoiset palveluntarjoajat voiva hallita prosessin tiettyjä osia, joihin ei liity tapausten ennakkovalintaa, arviointia tai päätöksentekoa, kuten tietojen antaminen, haastatteluaikojen sopiminen ja biometristen tunnisteiden keruu,

| — | hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että toteutetaan tarvittavat toimenpiteet viestintään liittyvän tietosuojan, tietoturvallisuuden ja luottamuksellisuuden varmistamiseksi, |
| --- | --- |

—

hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että toteutetaan tarvittavat toimenpiteet viestintään liittyvän tietosuojan, tietoturvallisuuden ja luottamuksellisuuden varmistamiseksi,

| — | hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä sekä keskenään että unionin virastojen, kansainvälisten järjestöjen, virallisten ja valtioista riippumattomien organisaatioiden sekä muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa sen varmistamiseksi, että viisumia sovelletaan yhdenmukaisesti, |
| --- | --- |

—

hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä sekä keskenään että unionin virastojen, kansainvälisten järjestöjen, virallisten ja valtioista riippumattomien organisaatioiden sekä muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa sen varmistamiseksi, että viisumia sovelletaan yhdenmukaisesti,

| — | hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että tiedot viisumia koskevista menettelyistä ja edellytyksistä sekä edellytyksistä ja menettelyistä, jotka liittyvät kansainvälisen suojelun saamiseen tietyn jäsenvaltion alueella, asetetaan laajasti saataville muun muassa jäsenvaltioiden suurlähetystöjen ja konsulaattien verkkosivustoilla sekä Euroopan ulkosuhdehallinnon kautta, |
| --- | --- |

—

hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että tiedot viisumia koskevista menettelyistä ja edellytyksistä sekä edellytyksistä ja menettelyistä, jotka liittyvät kansainvälisen suojelun saamiseen tietyn jäsenvaltion alueella, asetetaan laajasti saataville muun muassa jäsenvaltioiden suurlähetystöjen ja konsulaattien verkkosivustoilla sekä Euroopan ulkosuhdehallinnon kautta,

8.   LOPPUSÄÄNNÖKSET

| — | hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastosta annetaan jäsenvaltioille merkittävää taloudellista tukea säädöksen täytäntöönpanemiseksi, |
| --- | --- |

—

hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastosta annetaan jäsenvaltioille merkittävää taloudellista tukea säädöksen täytäntöönpanemiseksi,

| — | hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että jäsenvaltio, joka myöntää tällaisen humanitaarisen viisumin, saa turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta samansuuruisen korvauksen kuin jäsenvaltio, joka vastaanottaa pakolaisen Euroopan uudelleensijoittamiskehyksen kautta, |
| --- | --- |

—

hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä, että jäsenvaltio, joka myöntää tällaisen humanitaarisen viisumin, saa turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta samansuuruisen korvauksen kuin jäsenvaltio, joka vastaanottaa pakolaisen Euroopan uudelleensijoittamiskehyksen kautta,

9.   MUIDEN SÄÄDÖSTEN MUUTTAMINEN

| — | hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä muutoksista |
| --- | --- |

—

hyväksyttävässä säädöksessä olisi säädettävä muutoksista

| — | asetukseen (EY) N:o 810/2009 sen selventämiseksi, että kansainvälistä suojelua hakeviin henkilöihin sovelletaan Euroopan humanitaarisen viisumin käyttöönotosta annettua säädöstä, |
| --- | --- |

—

asetukseen (EY) N:o 810/2009 sen selventämiseksi, että kansainvälistä suojelua hakeviin henkilöihin sovelletaan Euroopan humanitaarisen viisumin käyttöönotosta annettua säädöstä,

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 767/2008 (10) Euroopan humanitaarista viisumia koskevien hakemusten sisällyttämiseksi viisumitietojärjestelmään, |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 767/2008 (10) Euroopan humanitaarista viisumia koskevien hakemusten sisällyttämiseksi viisumitietojärjestelmään,

| — | asetukseen (EU) 2016/399 humanitaarisen viisumien saaneiden henkilöiden maahantuloedellytysten mukauttamiseksi, |
| --- | --- |

—

asetukseen (EU) 2016/399 humanitaarisen viisumien saaneiden henkilöiden maahantuloedellytysten mukauttamiseksi,

| — | yhdennettyyn rajaturvallisuuden rahastoon rahoituksen tarjoamiseksi jäsenvaltioille Euroopan humanitaarisen viisumin käyttöönottoa koskevan asetuksen täytäntöönpanemista varten, |
| --- | --- |

—

yhdennettyyn rajaturvallisuuden rahastoon rahoituksen tarjoamiseksi jäsenvaltioille Euroopan humanitaarisen viisumin käyttöönottoa koskevan asetuksen täytäntöönpanemista varten,

| — | tarkastusten asteittaisesta lakkauttamisesta yhteisillä rajoilla 14 päivänä kesäkuuta 1985 Benelux-talousliiton valtioiden, Saksan liittotasavallan ja Ranskan tasavallan hallitusten välillä tehdyn Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen (11) 26 artiklaan ja neuvoston direktiiviin 2001/51/EY (12), jotta kolmansien maiden kansalaisia kuljettavat liikenteenharjoittajat vapautetaan vastuusta, velvoitteista ja seuraamuksista silloin, kun asianomaiset kolmansien maiden kansalaiset ilmoittavat aikovansa hakea kansainvälistä tai humanitaarista suojelua jäsenvaltioiden alueella. |
| --- | --- |

—

tarkastusten asteittaisesta lakkauttamisesta yhteisillä rajoilla 14 päivänä kesäkuuta 1985 Benelux-talousliiton valtioiden, Saksan liittotasavallan ja Ranskan tasavallan hallitusten välillä tehdyn Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen (11) 26 artiklaan ja neuvoston direktiiviin 2001/51/EY (12), jotta kolmansien maiden kansalaisia kuljettavat liikenteenharjoittajat vapautetaan vastuusta, velvoitteista ja seuraamuksista silloin, kun asianomaiset kolmansien maiden kansalaiset ilmoittavat aikovansa hakea kansainvälistä tai humanitaarista suojelua jäsenvaltioiden alueella.

---

(1)  HEIN/DONATO (CIR) 2012: ”Exploring avenues for protected entry in Europe”, s. 17.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 810/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö) (EUVL L 243, 15.9.2009, s. 1)

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/399, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2016, henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta unionin säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) (EUVL L 77, 23.3.2016, s. 1).

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/32/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä (EUVL L 180, 29.6.2013, s. 60).

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 604/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta (EUVL L 180, 29.6.2013, s. 31).

(6)  Neuvoston asetus (EY) N:o 539/2001, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2001, luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske (EYVL L 81, 21.3.2001, s. 1).

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/95/EU, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011, vaatimuksista kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelemiseksi kansainvälistä suojelua saaviksi henkilöiksi, pakolaisten ja henkilöiden, jotka voivat saada toissijaista suojelua, yhdenmukaiselle asemalle sekä myönnetyn suojelun sisällölle (EUVL L 337, 20.12.2011, s. 9).

(8)  2016/0225(COD).

(9)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 767/2008, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2008, viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeja koskevasta jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta (VIS-asetus) (EUVL L 218, 13.8.2008, s. 60).

(11)  EYVL L 239, 22.9.2000, s. 19.

(12)  Neuvoston direktiivi 2001/51/EY, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2001, 14 päivänä kesäkuuta 1985 tehdyn Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 26 artiklan määräysten täydentämiseksi (EYVL L 187, 10.7.2001, s. 45).

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/18

---

P8_TA(2018)0497

Schengenin säännöstön täysimääräinen soveltaminen Bulgariassa ja Romaniassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. joulukuuta 2018 Schengenin säännöstön täysimääräisestä soveltamisesta Bulgariassa ja Romaniassa: tarkastusten poistaminen sisäisiltä maa-, meri- ja ilmarajoilta (2018/2092(INI))

(2020/C 388/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia tehdyn pöytäkirjan (11997D/PRO/02), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia tehdyn pöytäkirjan (11997D/PRO/02),

| — | ottaa huomioon vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon 29. syyskuuta 2010 (14142/2010) ja 8. heinäkuuta 2011 (14142/1/2010) annetut esitykset neuvoston päätöksiksi Schengenin säännöstön määräysten täysimääräisestä soveltamisesta Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. syyskuuta 2010 (14142/2010) ja 8. heinäkuuta 2011 (14142/1/2010) annetut esitykset neuvoston päätöksiksi Schengenin säännöstön määräysten täysimääräisestä soveltamisesta Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa,

| — | ottaa huomioon 7. joulukuuta 2011 annetun esityksen neuvoston päätökseksi Schengenin säännöstön määräysten täydellisen soveltamisen puitteista Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa (14302/3/11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. joulukuuta 2011 annetun esityksen neuvoston päätökseksi Schengenin säännöstön määräysten täydellisen soveltamisen puitteista Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa (14302/3/11),

| — | ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2011 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Schengenin säännöstön määräysten täysimääräisestä soveltamisesta Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2011 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Schengenin säännöstön määräysten täysimääräisestä soveltamisesta Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa (1),

| — | ottaa huomioon 9. ja 10. kesäkuuta 2011, 22. ja 23. syyskuuta 2011, 25. ja 26. lokakuuta 2012, 7. ja 9. maaliskuuta 2013 sekä 5. ja 6. joulukuuta 2013 annetut oikeus- ja sisäasioiden neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. ja 10. kesäkuuta 2011, 22. ja 23. syyskuuta 2011, 25. ja 26. lokakuuta 2012, 7. ja 9. maaliskuuta 2013 sekä 5. ja 6. joulukuuta 2013 annetut oikeus- ja sisäasioiden neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 13. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman Bulgarian ja Romanian liittymisestä Schengen-alueeseen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman Bulgarian ja Romanian liittymisestä Schengen-alueeseen (2),

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2015 annetun komission tiedonannon Schengen-alueen toimintaa koskevasta kahdeksannesta puolivuotiskertomuksesta (COM(2015)0675 final), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2015 annetun komission tiedonannon Schengen-alueen toimintaa koskevasta kahdeksannesta puolivuotiskertomuksesta (COM(2015)0675 final),

| — | ottaa huomioon 30. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman Schengen-alueen toimintaa koskevasta vuosikertomuksesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman Schengen-alueen toimintaa koskevasta vuosikertomuksesta (3),

| — | ottaa huomioon 12. lokakuuta 2017 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2017/1908 viisumitietojärjestelmää koskevien Schengenin säännöstön tiettyjen määräysten voimaansaattamisesta Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. lokakuuta 2017 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2017/1908 viisumitietojärjestelmää koskevien Schengenin säännöstön tiettyjen määräysten voimaansaattamisesta Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa (4),

| — | ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2018 annetun esityksen neuvoston päätökseksi Schengenin tietojärjestelmää koskevien Schengenin säännöstön jäljellä olevien määräysten voimaansaattamisesta Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa (15820/1/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2018 annetun esityksen neuvoston päätökseksi Schengenin tietojärjestelmää koskevien Schengenin säännöstön jäljellä olevien määräysten voimaansaattamisesta Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa (15820/1/2017),

| — | ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2018 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman esityksestä neuvoston päätökseksi Schengenin tietojärjestelmää koskevien Schengenin säännöstön jäljellä olevien määräysten voimaansaattamisesta Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2018 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman esityksestä neuvoston päätökseksi Schengenin tietojärjestelmää koskevien Schengenin säännöstön jäljellä olevien määräysten voimaansaattamisesta Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa (5),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0365/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0365/2018),

| A. | ottaa huomioon, että Bulgaria ja Romania hyväksyivät Schengenin säännöstön liittyessään Euroopan unioniin vuonna 2007; toteaa, että Bulgaria antoi vuonna 2008 ilmoituksensa valmiudesta aloittaa Schengen-alueen jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuvan Schengen-arviointityöryhmän (SCH-EVAL) arvioinnit; toteaa, että Romania antoi vuonna 2007 ja 2008 ilmoituksensa valmiudesta aloittaa Schengen-arviointityöryhmän arvioinnit; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Bulgaria ja Romania hyväksyivät Schengenin säännöstön liittyessään Euroopan unioniin vuonna 2007; toteaa, että Bulgaria antoi vuonna 2008 ilmoituksensa valmiudesta aloittaa Schengen-alueen jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuvan Schengen-arviointityöryhmän (SCH-EVAL) arvioinnit; toteaa, että Romania antoi vuonna 2007 ja 2008 ilmoituksensa valmiudesta aloittaa Schengen-arviointityöryhmän arvioinnit;

| B. | ottaa huomioon, että Schengen-arviointityöryhmän asiantuntijat vahvistivat ja neuvosto vahvisti 9. ja 10. kesäkuuta 2011 antamissaan päätelmissä Bulgarian ja Romanian Schengen-arviointiprosessin loppuun saattamisen ja maiden valmiudet panna täytäntöön kaikki Schengenin säännöstön määräykset; ottaa huomioon, että 8. heinäkuuta 2011 antamassaan esityksessä päätökseksi neuvosto tarkisti, että Schengenin säännöstön soveltamisedellytykset täyttyivät kaikilla aloilla (tietosuoja, ilmarajat, maarajat, poliisiyhteistyö, Schengenin tietojärjestelmä, merirajat ja viisumit); ottaa huomioon, että Euroopan unionin ulkorajojen hallintaa koskevan haasteen lisäksi Schengen-arviointiprosessin päätökseen saattaminen on merkinnyt sitä, että molemmat maat ovat uudistaneet perusteellisesti rajavalvontajärjestelmiään ja investoineet lainvalvontavalmiuksien lisäämiseen; ottaa huomioon, että vuoden 2005 liittymisasiakirjan mukaisesti Schengenin arviointimenettelyjen loppuun saattaminen on ainoa edellytys Schengenin säännöstön täysimääräiselle soveltamiselle sekä tarkastusten poistamiselle sisäisiltä maa-, meri- ja ilmarajoilta; ottaa huomioon, että valtion- ja hallitusten päämiehet ovat todenneet useaan otteeseen neuvostossa samoin kuin komissio viimeksi 27. syyskuuta 2017 antamassaan tiedonannossa ja parlamentti 30. toukokuuta 2018 antamassaan päätöslauselmassa, että Bulgarialla ja Romanialla on valmiudet soveltaa Schengenin säännöstöä täysimääräisesti; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Schengen-arviointityöryhmän asiantuntijat vahvistivat ja neuvosto vahvisti 9. ja 10. kesäkuuta 2011 antamissaan päätelmissä Bulgarian ja Romanian Schengen-arviointiprosessin loppuun saattamisen ja maiden valmiudet panna täytäntöön kaikki Schengenin säännöstön määräykset; ottaa huomioon, että 8. heinäkuuta 2011 antamassaan esityksessä päätökseksi neuvosto tarkisti, että Schengenin säännöstön soveltamisedellytykset täyttyivät kaikilla aloilla (tietosuoja, ilmarajat, maarajat, poliisiyhteistyö, Schengenin tietojärjestelmä, merirajat ja viisumit); ottaa huomioon, että Euroopan unionin ulkorajojen hallintaa koskevan haasteen lisäksi Schengen-arviointiprosessin päätökseen saattaminen on merkinnyt sitä, että molemmat maat ovat uudistaneet perusteellisesti rajavalvontajärjestelmiään ja investoineet lainvalvontavalmiuksien lisäämiseen; ottaa huomioon, että vuoden 2005 liittymisasiakirjan mukaisesti Schengenin arviointimenettelyjen loppuun saattaminen on ainoa edellytys Schengenin säännöstön täysimääräiselle soveltamiselle sekä tarkastusten poistamiselle sisäisiltä maa-, meri- ja ilmarajoilta; ottaa huomioon, että valtion- ja hallitusten päämiehet ovat todenneet useaan otteeseen neuvostossa samoin kuin komissio viimeksi 27. syyskuuta 2017 antamassaan tiedonannossa ja parlamentti 30. toukokuuta 2018 antamassaan päätöslauselmassa, että Bulgarialla ja Romanialla on valmiudet soveltaa Schengenin säännöstöä täysimääräisesti;

| C. | ottaa huomioon, että 29. syyskuuta 2010 antamassaan esityksessä päätökseksi neuvosto ehdotti, että Schengenin säännöstöä sovelletaan Bulgariassa ja Romaniassa täysimääräisesti ja että tarkastukset poistetaan sisäisiltä maa-, meri- ja ilmarajoilta; ottaa huomioon, että 8. kesäkuuta 2011 antamassaan lainsäädäntöpäätöslauselmassa parlamentti hyväksyi tämän päätöksen ja pyysi neuvostoa kuulemaan parlamenttia uudelleen, jos se aikoo tehdä huomattavia muutoksia päätökseen; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että 29. syyskuuta 2010 antamassaan esityksessä päätökseksi neuvosto ehdotti, että Schengenin säännöstöä sovelletaan Bulgariassa ja Romaniassa täysimääräisesti ja että tarkastukset poistetaan sisäisiltä maa-, meri- ja ilmarajoilta; ottaa huomioon, että 8. kesäkuuta 2011 antamassaan lainsäädäntöpäätöslauselmassa parlamentti hyväksyi tämän päätöksen ja pyysi neuvostoa kuulemaan parlamenttia uudelleen, jos se aikoo tehdä huomattavia muutoksia päätökseen;

| D. | ottaa huomioon, että syyskuussa 2011 neuvoston puheenjohtaja esitti Schengenin säännöstön määräysten osittaista täytäntöönpanoa Bulgariassa ja Romaniassa koskevan ehdotuksen, jonka mukaan tarkastukset poistetaan ainoastaan sisäisiltä meri- ja ilmarajoilta ja maarajoista tehdään erillinen päätös myöhemmässä vaiheessa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että syyskuussa 2011 neuvoston puheenjohtaja esitti Schengenin säännöstön määräysten osittaista täytäntöönpanoa Bulgariassa ja Romaniassa koskevan ehdotuksen, jonka mukaan tarkastukset poistetaan ainoastaan sisäisiltä meri- ja ilmarajoilta ja maarajoista tehdään erillinen päätös myöhemmässä vaiheessa;

| E. | ottaa huomioon, että oikeus- ja sisäasioiden neuvosto on toistuvasti vahvistanut päätelmissään olevansa sitoutunut noudattamaan tulevissa päätöksissä lähestymistapaa, jonka mukaan Bulgarian ja Romanian sisärajoilla tehtävät tarkastukset poistetaan kahdessa vaiheessa; toteaa, että oikeus- ja sisäasioiden neuvoston päätöksen tekemistä on toistuvasti lykätty; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että oikeus- ja sisäasioiden neuvosto on toistuvasti vahvistanut päätelmissään olevansa sitoutunut noudattamaan tulevissa päätöksissä lähestymistapaa, jonka mukaan Bulgarian ja Romanian sisärajoilla tehtävät tarkastukset poistetaan kahdessa vaiheessa; toteaa, että oikeus- ja sisäasioiden neuvoston päätöksen tekemistä on toistuvasti lykätty;

| F. | ottaa huomioon, että 12. lokakuuta 2017 annetussa neuvoston päätöksessä Bulgarialle ja Romanialle myönnettiin passiivinen pääsy viisumitietojärjestelmään; ottaa huomioon, että 18. huhtikuuta 2018 tehdyssä esityksessä neuvoston päätökseksi neuvosto ehdotti, että kaikkia jäljellä olevia Schengenin tietojärjestelmää koskevia Schengenin säännöstön määräyksiä sovelletaan täysimääräisesti kummassakin jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että 12. lokakuuta 2017 annetussa neuvoston päätöksessä Bulgarialle ja Romanialle myönnettiin passiivinen pääsy viisumitietojärjestelmään; ottaa huomioon, että 18. huhtikuuta 2018 tehdyssä esityksessä neuvoston päätökseksi neuvosto ehdotti, että kaikkia jäljellä olevia Schengenin tietojärjestelmää koskevia Schengenin säännöstön määräyksiä sovelletaan täysimääräisesti kummassakin jäsenvaltiossa;

| G. | ottaa huomioon, ettei vuoden 2005 liittymisasiakirjassa eikä Schengenin arviointimekanismissa määrätä erillisten määräaikojen asettamisesta tarkastusten poistamiselle sisäisiltä maa-, meri- ja ilmarajoilta; ottaa huomioon, että kaikki aiemmat Schengen-alueen laajentumiset vahvistettiin yhdellä säädöksellä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, ettei vuoden 2005 liittymisasiakirjassa eikä Schengenin arviointimekanismissa määrätä erillisten määräaikojen asettamisesta tarkastusten poistamiselle sisäisiltä maa-, meri- ja ilmarajoilta; ottaa huomioon, että kaikki aiemmat Schengen-alueen laajentumiset vahvistettiin yhdellä säädöksellä;

| H. | ottaa huomioon, että Schengen-alue on ainutlaatuinen järjestely ja yksi Euroopan unionin suurimmista saavutuksista, sillä se mahdollistaa ihmisille vapaan liikkuvuuden Schengenin sisäisten rajojen yli; ottaa huomioon, että tämä on tehty mahdolliseksi useilla korvaavilla toimenpiteillä, joita ovat Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustaminen (lisäämään tiedonvaihtoa) ja arviointimekanismin luominen, jotta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoa voidaan valvoa jäsenvaltioissa ja edistää keskinäistä luottamusta Schengen-alueen toimintaan; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Schengen-alue on ainutlaatuinen järjestely ja yksi Euroopan unionin suurimmista saavutuksista, sillä se mahdollistaa ihmisille vapaan liikkuvuuden Schengenin sisäisten rajojen yli; ottaa huomioon, että tämä on tehty mahdolliseksi useilla korvaavilla toimenpiteillä, joita ovat Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustaminen (lisäämään tiedonvaihtoa) ja arviointimekanismin luominen, jotta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoa voidaan valvoa jäsenvaltioissa ja edistää keskinäistä luottamusta Schengen-alueen toimintaan;

| I. | ottaa huomioon, että sisärajatarkastusten säilyttämisellä unionissa tai tällaisten tarkastusten palauttamisella Schengen-alueelle on vakavia vaikutuksia EU:n kansalaisten ja kaikkien niiden elämään, jotka hyötyvät vapaan liikkuvuuden periaatteesta EU:n sisällä, ja se heikentää merkittävästi heidän luottamustaan unionin toimielimiin ja yhdentymiseen; ottaa huomioon, että tämä merkitsee suoria operatiivisia kustannuksia ja investointikustannuksia rajatylittäville työntekijöille, matkailijoille, maanteiden tavaraliikenteelle ja julkishallinnolle ja sillä on lamauttava vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin ja sisämarkkinoiden toimintaan EU:ssa; katsoo, että sisärajatarkastusten jatkaminen Bulgariassa ja Romaniassa vaikuttaa kielteisesti kummankin jäsenvaltion vientiin ja tuontiin sekä joidenkin Euroopan suurimpien eteläisten matkustaja- ja rahtisatamien kuljetustoimintoihin, mikä tarkoittaa menetettyjä tuloja ja lisämenoja; ottaa huomioon, että arvioiden mukaan EU:n rajatarkastusten palauttamiseen liittyvät kustannukset ovat 0,05–20 miljardia euroa kertaluonteisina kustannuksina ja 2 miljardia euroa vuotuisina toimintakustannuksina (6); |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että sisärajatarkastusten säilyttämisellä unionissa tai tällaisten tarkastusten palauttamisella Schengen-alueelle on vakavia vaikutuksia EU:n kansalaisten ja kaikkien niiden elämään, jotka hyötyvät vapaan liikkuvuuden periaatteesta EU:n sisällä, ja se heikentää merkittävästi heidän luottamustaan unionin toimielimiin ja yhdentymiseen; ottaa huomioon, että tämä merkitsee suoria operatiivisia kustannuksia ja investointikustannuksia rajatylittäville työntekijöille, matkailijoille, maanteiden tavaraliikenteelle ja julkishallinnolle ja sillä on lamauttava vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin ja sisämarkkinoiden toimintaan EU:ssa; katsoo, että sisärajatarkastusten jatkaminen Bulgariassa ja Romaniassa vaikuttaa kielteisesti kummankin jäsenvaltion vientiin ja tuontiin sekä joidenkin Euroopan suurimpien eteläisten matkustaja- ja rahtisatamien kuljetustoimintoihin, mikä tarkoittaa menetettyjä tuloja ja lisämenoja; ottaa huomioon, että arvioiden mukaan EU:n rajatarkastusten palauttamiseen liittyvät kustannukset ovat 0,05–20 miljardia euroa kertaluonteisina kustannuksina ja 2 miljardia euroa vuotuisina toimintakustannuksina (6);

| J. | ottaa huomioon, että sisärajatarkastusten säilyttäminen unionissa tai tällaisten tarkastusten palauttaminen Schengen-alueelle vaikuttaa pikemminkin olevan yhteydessä miellettyihin yleiseen järjestykseen ja sisäiseen turvallisuuteen kohdistuviin uhkiin sen sijaan, että olisi vankkaa näyttöä vakavan uhan tosiasiallisesta olemassaolosta; toteaa, että sisärajatarkastusten poistaminen Schengenin säännöstön täysimääräisen soveltamisen seurauksena siihen aiemmin liittyneissä jäsenvaltioissa ei ole lisännyt rikollisuutta; toteaa, että Schengen-alueen laajentumisen yhteydessä vuonna 2007 omaisuusrikosten määrä pieneni sekä alueeseen liittyneissä maissa että vanhoissa Schengen-jäsenvaltioissa eikä laajentuminen ole aiheuttanut turvattomuuden tunteen lisääntymistä EU:n kansalaisten keskuudessa (7); |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että sisärajatarkastusten säilyttäminen unionissa tai tällaisten tarkastusten palauttaminen Schengen-alueelle vaikuttaa pikemminkin olevan yhteydessä miellettyihin yleiseen järjestykseen ja sisäiseen turvallisuuteen kohdistuviin uhkiin sen sijaan, että olisi vankkaa näyttöä vakavan uhan tosiasiallisesta olemassaolosta; toteaa, että sisärajatarkastusten poistaminen Schengenin säännöstön täysimääräisen soveltamisen seurauksena siihen aiemmin liittyneissä jäsenvaltioissa ei ole lisännyt rikollisuutta; toteaa, että Schengen-alueen laajentumisen yhteydessä vuonna 2007 omaisuusrikosten määrä pieneni sekä alueeseen liittyneissä maissa että vanhoissa Schengen-jäsenvaltioissa eikä laajentuminen ole aiheuttanut turvattomuuden tunteen lisääntymistä EU:n kansalaisten keskuudessa (7);

| 1. | muistuttaa, että Bulgaria ja Romania täyttivät vuonna 2011 kaikki tarvittavat Schengenin säännöstön täysimääräisen soveltamisen edellytykset; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää valitettavana, että seitsemän vuoden kuluttua siitä neuvosto ei ole tehnyt päätöstä Schengenin säännöstön täysimääräisestä soveltamisesta Bulgariassa ja Romaniassa, vaikka sekä komissio että parlamentti ovat sitä toistuvasti pyytäneet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että esitys jakaa sisärajoilla tehtävien tarkastusten poistaminen kahteen säädökseen, jotta voidaan asettaa erilliset määräajat maa-, meri- ja ilmarajoilla tehtävien rajatarkastusten poistamiselle, poikkeaa merkittävästi 29. syyskuuta 2010 annetusta esityksestä neuvoston päätökseksi, jonka parlamentti on hyväksynyt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palauttaa mieliin, että neuvosto voi tehdä päätöksen Schengenin säännöstön määräysten soveltamisesta Bulgariassa ja Romaniassa ainoastaan parlamentin kuulemisen jälkeen vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdasta johtuvan velvoitteen mukaisesti; kehottaa uudelleen neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin 8. kesäkuuta 2011 antamassa lainsäädäntöpäätöslauselmassa hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on huolissaan siitä, että kaksivaiheisen lähestymistavan soveltaminen voisi haitata Schengen-alueen laajentumista tulevaisuudessa; korostaa, ettei neuvosto ole päässyt yksimielisyyteen, mikä kyseenalaistaa EU:n perussopimusten säännösten yhtenäisen soveltamisen ja EU:n uskottavuuden ja heikentää jatkuvasti kansalaisten tukea EU:n yhteiselle toiminnalle; toteaa, että se osoittaa myös, ettei jäsenvaltioita ja niiden kansalaisia kohdella tasapuolisesti, ja muodostaa unioniin keinotekoisia rajoja; on huolissaan siitä, että tällaiset käytännöt edistävät populismin ja nationalismin nousua koko maanosassa, mikä muodostaa merkittävän haasteen EU:n toiminnalle; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että henkilöiden vapaa liikkuvuus sisärajojen yli, joka perustuu Schengenin säännöstön sisällyttämiseen EU:n oikeudelliseen kehykseen, on EU:n merkittävimpiä saavutuksia; korostaa, että muiden EU:n politiikanalojen, kuten yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän, puutteet eivät saisi haitata Schengen-alueen toimintaa ja laajentumista; |
| --- | --- |

6.

| 7. | suhtautuu myönteisesti 12. lokakuuta 2017 annettuun neuvoston päätökseen, jolla Bulgarialle ja Romanialle myönnettiin passiivinen pääsy viisumitietojärjestelmään, ja neuvoston ehdotukseen kaikkien Schengenin tietojärjestelmää koskevien Schengenin säännöstön jäljellä olevien määräysten täysimääräisestä soveltamisesta kummassakin jäsenvaltiossa; pitää valitettavana, ettei näitä päätöksiä tehty heti sen jälkeen, kun Schengenin arviointiprosessi oli onnistuneesti saatettu loppuun vuonna 2011, vaan niiden hyväksyminen aloitettiin tilapäisenä toimenpiteenä sen varmistamiseksi, että rajanylitystietojärjestelmän, jonka on määrä olla toiminnassa vuoteen 2020 mennessä, täytäntöönpanon edellytykset täyttyvät; katsoo, että näillä säädöksillä edistetään tietopuutteiden korjaamista Schengenin säännöstöä täysimääräisesti soveltavien ja osittain soveltavien jäsenvaltioiden välillä; painottaa, että näiden säädösten hyväksyminen ei saisi viivästyttää entisestään tarkastusten poistamista sisäisiltä maa-, meri- ja ilmarajoilta; panee merkille, että kun nämä päätökset hyväksytään, Bulgarialla ja Romanialla on kaikki Schengen-alueen täysivaltaiseen jäsenyyteen sisältyvät vastuut ja velvollisuudet mutta ei kaikkia siihen sisältyviä etuja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että Schengenin säännöstöllä ei ole tarkoitus antaa tietyille jäsenvaltioille erilaista oikeudellista asemaa; kiinnittää huomiota siihen, että neuvoston pitkittynyt toimimattomuus on luonut tarpeen erottaa tieto- ja rajavalvontajärjestelmiä koskevassa EU:n lainsäädännössä selvästi toisistaan ne jäsenvaltiot, jotka soveltavat Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, ja ne jäsenvaltiot, jotka soveltavat sitä osittain; on huolissaan siitä, että näin vahvistetaan oikeudellisesti tosiasiallinen tilanne, jossa on rinnakkain kaksi Schengen-aluetta, joista toisella sovelletaan vapaata liikkuvuutta ja toisella ei, mikä saattaa johtaa puutteisiin tiedonvaihdossa, lainsäädännössä sekä oikeus- ja sisäasioita koskevien järjestelmien yhteydessä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, ettei Schengenin säännöstön täysimääräistä soveltamista koskevissa edellytyksissä pitäisi ottaa käyttöön vuoden 2005 liittymisasiakirjassa vahvistettujen edellytysten lisäksi muita kriteerejä eikä yhteyksiä muihin unionin mekanismeihin ja politiikkoihin, kuten yhteistyö- ja tarkistusmekanismiin; toteaa, että tämän ei kuitenkaan pidä rajoittaa mainitun mekanismin soveltamista; kehottaa jäsenvaltioita päättämään Schengen-alueen laajentamisesta yksinomaan sen perusteella, täyttyvätkö asianomaiset kriteerit, joita Schengenin säännöstön soveltaminen edellyttää, sen jälkeen kun Schengenin arviointiprosessi on saatettu päätökseen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa neuvostoa esittämään mahdollisimman pian uuden ehdotuksen päätökseksi Schengenin säännöstön määräysten täysimääräisestä soveltamisesta Bulgariassa ja Romaniassa 29. syyskuuta 2010 (14142/2010) annetun päätösesityksen perusteella yhtenä säädöksenä ja päättämään välittömästi tarkastusten poistamisesta sisäisiltä maa-, meri- ja ilmarajoilta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa neuvostoa soveltamaan samaa lähestymistapaa Kroatiaan ja vahvistamaan maan täysimääräisen liittymisen Schengen-alueeseen heti kun Kroatia saattaa päätökseen arviointiprosessin ja kun asiaankuuluvat kriteerit on täytetty; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  EUVL C 380 E, 11.12.2012, s. 160.

(2)  EUVL C 94 E, 3.4.2013, s. 13.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0228.

(4)  EUVL L 269, 19.10.2017, s. 39.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0253.

(6)  Wouter van Ballegooij, ”The Cost of Non-Schengen: Civil Liberties, Justice and Home Affairs aspects”, Cost of Non-Europe Report, Euroopan tason lisäarvoyksikkö, 2016, s. 32.

(7)  Ibid, s. 28 ja 31.

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/22

---

P8_TA(2018)0498

Sotilaallinen liikkuvuus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. joulukuuta 2018 sotilaallisesta liikkuvuudesta (2018/2156(INI))

(2020/C 388/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 28. kesäkuuta 2016 esittelemän asiakirjan ”Jaettu näkemys, yhteinen toiminta: vahvempi Eurooppa – Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 28. kesäkuuta 2016 esittelemän asiakirjan ”Jaettu näkemys, yhteinen toiminta: vahvempi Eurooppa – Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia”,

| — | ottaa huomioon 20. joulukuuta 2013, 26. kesäkuuta 2015, 15. joulukuuta 2016, 9. maaliskuuta 2017, 22. kesäkuuta 2017, 20. marraskuuta 2017, 14. joulukuuta 2017 ja 28. kesäkuuta 2018 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. joulukuuta 2013, 26. kesäkuuta 2015, 15. joulukuuta 2016, 9. maaliskuuta 2017, 22. kesäkuuta 2017, 20. marraskuuta 2017, 14. joulukuuta 2017 ja 28. kesäkuuta 2018 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 13. marraskuuta 2017 ja 25. kesäkuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät turvallisuudesta ja puolustuksesta unionin globaalistrategian yhteydessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. marraskuuta 2017 ja 25. kesäkuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät turvallisuudesta ja puolustuksesta unionin globaalistrategian yhteydessä,

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”Pohdinta-asiakirja Euroopan puolustuksen tulevaisuudesta” (COM(2017)0315), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”Pohdinta-asiakirja Euroopan puolustuksen tulevaisuudesta” (COM(2017)0315),

| — | ottaa huomioon 10. marraskuuta 2017 annetun komission sekä komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan yhteisen tiedonannon sotilaallisen liikkuvuuden parantamisesta Euroopan unionissa (JOIN(2017)0041), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. marraskuuta 2017 annetun komission sekä komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan yhteisen tiedonannon sotilaallisen liikkuvuuden parantamisesta Euroopan unionissa (JOIN(2017)0041),

| — | ottaa huomioon 28. maaliskuuta 2018 annetun komission sekä komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan yhteisen tiedonannon sotilaallista liikkuvuutta koskevasta toimintasuunnitelmasta (JOIN(2018)0005), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. maaliskuuta 2018 annetun komission sekä komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan yhteisen tiedonannon sotilaallista liikkuvuutta koskevasta toimintasuunnitelmasta (JOIN(2018)0005),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2017 annetun neuvoston päätöksen pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) ja siihen osallistuvien jäsenvaltioiden luettelon vahvistamisesta (YUTP) 2017/2315 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2017 annetun neuvoston päätöksen pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) ja siihen osallistuvien jäsenvaltioiden luettelon vahvistamisesta (YUTP) 2017/2315 (1),

| — | ottaa huomioon 6. maaliskuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen etenemissuunnitelmasta pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) täytäntöönpanoa varten (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. maaliskuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen etenemissuunnitelmasta pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) täytäntöönpanoa varten (2),

| — | ottaa huomioon 6. maaliskuuta 2018 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2018/340 PRY-yhteistyössä kehitettävien hankkeiden luettelosta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. maaliskuuta 2018 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2018/340 PRY-yhteistyössä kehitettävien hankkeiden luettelosta (3),

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2016 ja 10. heinäkuuta 2018 annetut Eurooppa-neuvoston ja Euroopan komission puheenjohtajien sekä Naton pääsihteerin yhteiset julkilausumat, 6. joulukuuta 2016 ja 5. joulukuuta 2017 annetut EU:n ja Naton neuvostojen tukemat yhteiset ehdotukset yhteisten julkilausumien täytäntöönpanemiseksi sekä 14. kesäkuuta ja 5. joulukuuta 2017 ja 6. kesäkuuta 2018 niiden täytäntöönpanosta annetut edistymiskertomukset, mukaan luettuina asiaa koskevat neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2016 ja 10. heinäkuuta 2018 annetut Eurooppa-neuvoston ja Euroopan komission puheenjohtajien sekä Naton pääsihteerin yhteiset julkilausumat, 6. joulukuuta 2016 ja 5. joulukuuta 2017 annetut EU:n ja Naton neuvostojen tukemat yhteiset ehdotukset yhteisten julkilausumien täytäntöönpanemiseksi sekä 14. kesäkuuta ja 5. joulukuuta 2017 ja 6. kesäkuuta 2018 niiden täytäntöönpanosta annetut edistymiskertomukset, mukaan luettuina asiaa koskevat neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 5. joulukuuta 2017 ja 25. kesäkuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät yhteisten julkilausumien täytäntöönpanosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. joulukuuta 2017 ja 25. kesäkuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät yhteisten julkilausumien täytäntöönpanosta,

| — | ottaa huomioon 11. heinäkuuta 2018 annetun Brysselin julistuksen transatlanttisesta turvallisuudesta ja solidaarisuudesta sekä Naton Brysselin huippukokouksen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. heinäkuuta 2018 annetun Brysselin julistuksen transatlanttisesta turvallisuudesta ja solidaarisuudesta sekä Naton Brysselin huippukokouksen julistuksen,

| — | ottaa huomioon 22. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman Euroopan puolustusunionista (4) ja 13. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n ja Naton välisistä suhteista (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman Euroopan puolustusunionista (4) ja 13. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n ja Naton välisistä suhteista (5),

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) täytäntöönpanosta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) täytäntöönpanosta (6),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön ja liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon (A8-0372/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön ja liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon (A8-0372/2018),

| A. | ottaa huomioon, että perusarvoihin, joiden varaan EU rakentuu – demokratia, ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja oikeusvaltioperiaate sekä sääntöihin perustuva kansainvälinen järjestelmä ja Euroopan yhtenäisyys – kohdistuu yhä enemmän haasteita geopoliittisen epävakauden vallitessa ja strategisen ympäristön heiketessä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että perusarvoihin, joiden varaan EU rakentuu – demokratia, ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja oikeusvaltioperiaate sekä sääntöihin perustuva kansainvälinen järjestelmä ja Euroopan yhtenäisyys – kohdistuu yhä enemmän haasteita geopoliittisen epävakauden vallitessa ja strategisen ympäristön heiketessä;

| B. | ottaa huomioon, että uskottava pelote sekä kriisien johdosta toteutettavien toimien ja Manner-Euroopan puolustuksen suunnittelu riippuvat kyvystä panna joukot nopeasti ja tehokkaasti liikekannalle ja tuoda myös ulkopuolisia liittolaisten joukkoja; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että uskottava pelote sekä kriisien johdosta toteutettavien toimien ja Manner-Euroopan puolustuksen suunnittelu riippuvat kyvystä panna joukot nopeasti ja tehokkaasti liikekannalle ja tuoda myös ulkopuolisia liittolaisten joukkoja;

| C. | toteaa, että vuoden 1989 jälkeisen ”rauhanosingon” myötä puolustustarpeet vähenivät vaiheittain infrastruktuurin ja joukkojen siirtämisen osalta kaikkialla Euroopassa; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että vuoden 1989 jälkeisen ”rauhanosingon” myötä puolustustarpeet vähenivät vaiheittain infrastruktuurin ja joukkojen siirtämisen osalta kaikkialla Euroopassa;

| D. | ottaa huomioon, että EU on täysimääräisessä yhteistyössä Naton kanssa globaali turvallisuuden takaaja, joka edistää rauhan ja vakauden ylläpitämistä sekä sisäisesti että ulkoisesti ja takaa kansalaistensa ja alueensa turvallisuuden käytettävissään olevalla ainutlaatuisen laajalla valikoimalla toimintapolitiikkoja, instrumentteja ja välineitä näiden tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU on täysimääräisessä yhteistyössä Naton kanssa globaali turvallisuuden takaaja, joka edistää rauhan ja vakauden ylläpitämistä sekä sisäisesti että ulkoisesti ja takaa kansalaistensa ja alueensa turvallisuuden käytettävissään olevalla ainutlaatuisen laajalla valikoimalla toimintapolitiikkoja, instrumentteja ja välineitä näiden tavoitteiden saavuttamiseksi;

| E. | ottaa huomioon, että globaalistrategian tavoitteiden mukaisesti EU kasvattaa vastuutaan omasta turvallisuudestaan ja puolustuksestaan sekä rooliaan kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden kumppanina varsinkin naapurustossaan mutta myös sen ulkopuolella sekä strategista autonomiaansa, joka pohjautuu yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että globaalistrategian tavoitteiden mukaisesti EU kasvattaa vastuutaan omasta turvallisuudestaan ja puolustuksestaan sekä rooliaan kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden kumppanina varsinkin naapurustossaan mutta myös sen ulkopuolella sekä strategista autonomiaansa, joka pohjautuu yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanoon;

| F. | katsoo, että EU:n on kehitettävä omaa strategista autonomiaansa tehokkaan ulko- ja turvallisuuspolitiikan välityksellä, jotta ylläpidetään rauhaa, torjutaan konflikteja ja vahvistetaan kansainvälistä turvallisuutta niin, että samalla taataan sen omien kansalaisten ja YTPP-operaatioihin liittyvien henkilöiden turvallisuus, suojataan unionin etuja ja puolustetaan sen perusarvoja edistäen todellista monenvälisyyttä; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että EU:n on kehitettävä omaa strategista autonomiaansa tehokkaan ulko- ja turvallisuuspolitiikan välityksellä, jotta ylläpidetään rauhaa, torjutaan konflikteja ja vahvistetaan kansainvälistä turvallisuutta niin, että samalla taataan sen omien kansalaisten ja YTPP-operaatioihin liittyvien henkilöiden turvallisuus, suojataan unionin etuja ja puolustetaan sen perusarvoja edistäen todellista monenvälisyyttä;

| G. | katsoo, että EU:n on pystyttävä tekemään päätöksiä ja toteuttamaan toimia kolmansien osapuolten valmiuksista riippumatta, jotta se voi parantaa omaa kestävyyttään ja vahvistaa strategista autonomiaansa puolustuksen, terrorismin torjunnan ja kyberturvallisuuden aloilla; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että EU:n on pystyttävä tekemään päätöksiä ja toteuttamaan toimia kolmansien osapuolten valmiuksista riippumatta, jotta se voi parantaa omaa kestävyyttään ja vahvistaa strategista autonomiaansa puolustuksen, terrorismin torjunnan ja kyberturvallisuuden aloilla;

| H. | katsoo, että infrastruktuureihin ja hankintoihin liittyvä standardointi ja yhteentoimivuus ovat keskeisiä edellytyksiä, jotta saavutetaan strateginen autonomia, puolustusunioni ja tehokas sotilaallinen liikkuvuus; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että infrastruktuureihin ja hankintoihin liittyvä standardointi ja yhteentoimivuus ovat keskeisiä edellytyksiä, jotta saavutetaan strateginen autonomia, puolustusunioni ja tehokas sotilaallinen liikkuvuus;

| I. | toteaa, että tehokas sotilaallinen liikkuvuus voidaan saavuttaa vain, kun kaikki jäsenvaltiot osallistuvat ja sitoutuvat siihen tehden tehokasta yhteistyötä Naton kanssa ja kun otetaan huomioon kunkin jäsenvaltion käytettävissä olevat resurssit, tarpeet ja alueelliset erityispiirteet tavalla, joka vastaa asiaan liittyviä unionin tason aloitteita, jotta luodaan tehokas unionin infrastruktuuri turvallisuustarpeiden täyttämiseksi yhdenmukaisten ja täydentävien hankkeiden avulla; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että tehokas sotilaallinen liikkuvuus voidaan saavuttaa vain, kun kaikki jäsenvaltiot osallistuvat ja sitoutuvat siihen tehden tehokasta yhteistyötä Naton kanssa ja kun otetaan huomioon kunkin jäsenvaltion käytettävissä olevat resurssit, tarpeet ja alueelliset erityispiirteet tavalla, joka vastaa asiaan liittyviä unionin tason aloitteita, jotta luodaan tehokas unionin infrastruktuuri turvallisuustarpeiden täyttämiseksi yhdenmukaisten ja täydentävien hankkeiden avulla;

| J. | toteaa, että sotilaallinen liikkuvuus on sotilaallisen toiminnan strateginen ja operatiivinen väline, jonka avulla tuetaan unionin strategista autonomiaa ja edistetään unionin jäsenvaltioiden joukkojen sijoittamista, uudelleensijoittamista ja tukemista unionin sotilaallisen tavoitetason saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että sotilaallinen liikkuvuus on sotilaallisen toiminnan strateginen ja operatiivinen väline, jonka avulla tuetaan unionin strategista autonomiaa ja edistetään unionin jäsenvaltioiden joukkojen sijoittamista, uudelleensijoittamista ja tukemista unionin sotilaallisen tavoitetason saavuttamiseksi;

| K. | ottaa huomioon, että Euroopan unioniin kohdistuu hybridihaasteita ja monesta suunnasta tulevia haasteita, joita tulee erityisesti pohjoisimmilta alueilta, idästä, Balkanilta ja etelästä / Välimeren alueelta; katsoo, että näillä akseleilla (pohjoinen–etelä, länsi–itä) varojen ja tavaroiden nopeampi ja sujuvampi käyttöönotto voisi olla ratkaisevassa asemassa, jotta haasteisiin voidaan vastata uskottavasti; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Euroopan unioniin kohdistuu hybridihaasteita ja monesta suunnasta tulevia haasteita, joita tulee erityisesti pohjoisimmilta alueilta, idästä, Balkanilta ja etelästä / Välimeren alueelta; katsoo, että näillä akseleilla (pohjoinen–etelä, länsi–itä) varojen ja tavaroiden nopeampi ja sujuvampi käyttöönotto voisi olla ratkaisevassa asemassa, jotta haasteisiin voidaan vastata uskottavasti;

| L. | ottaa huomioon, että liittoutuneiden johtajat sopivat Varsovassa vuonna 2016 pidetyssä Naton huippukokouksessa liittoutuman pelotevaikutusta ja puolustusasemaa koskevan selvityksen vahvistamisesta ja että ne ovat lisänneet nopean toiminnan joukkojen valmiutta näiden tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettujen Enhanced Forward Presence- ja Tailored Forward Presence -läsnäolojen alullepanon jälkeen; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että liittoutuneiden johtajat sopivat Varsovassa vuonna 2016 pidetyssä Naton huippukokouksessa liittoutuman pelotevaikutusta ja puolustusasemaa koskevan selvityksen vahvistamisesta ja että ne ovat lisänneet nopean toiminnan joukkojen valmiutta näiden tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettujen Enhanced Forward Presence- ja Tailored Forward Presence -läsnäolojen alullepanon jälkeen;

| M. | ottaa huomioon, että sotilaallinen liikkuvuus on käytännön toimintaa, jolla vastataan unionin omiin turvallisuus- ja puolustustarpeisiin ja joka muodostaa yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) osan; ottaa huomioon, että unionin jäsenvaltioiden kollektiivinen turvallisuus ja puolustus sekä niiden kyky puuttua ulkomailla ilmeneviin kriiseihin riippuvat pohjimmiltaan kyvystä siirtää joukkoja ja siviilikriisinhallinnan henkilöstöä, kalustoa ja välineitä toistensa alueiden halki ja unionin rajojen ulkopuolella nopeasti ja vapaasti; ottaa huomioon, että 22 unionin jäsenvaltiota on myös Naton jäseniä, jotka ovat sitoutuneet yhteiseen puolustukseen, ja niillä on yksi yhteinen asevoima- ja kuljetusinfrastruktuuri; ottaa huomioon, että suunnitellut investoinnit liikenneinfrastruktuuriin on sovitettava entistä paremmin turvallisuutta ja puolustusta koskeviin tarpeisiin; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että sotilaallinen liikkuvuus on käytännön toimintaa, jolla vastataan unionin omiin turvallisuus- ja puolustustarpeisiin ja joka muodostaa yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) osan; ottaa huomioon, että unionin jäsenvaltioiden kollektiivinen turvallisuus ja puolustus sekä niiden kyky puuttua ulkomailla ilmeneviin kriiseihin riippuvat pohjimmiltaan kyvystä siirtää joukkoja ja siviilikriisinhallinnan henkilöstöä, kalustoa ja välineitä toistensa alueiden halki ja unionin rajojen ulkopuolella nopeasti ja vapaasti; ottaa huomioon, että 22 unionin jäsenvaltiota on myös Naton jäseniä, jotka ovat sitoutuneet yhteiseen puolustukseen, ja niillä on yksi yhteinen asevoima- ja kuljetusinfrastruktuuri; ottaa huomioon, että suunnitellut investoinnit liikenneinfrastruktuuriin on sovitettava entistä paremmin turvallisuutta ja puolustusta koskeviin tarpeisiin;

| N. | ottaa huomioon, että huomattavan monet fyysiset, oikeudelliset ja sääntelyyn liittyvät esteet vaikeuttavat usein tätä liikkumista aiheuttamalla merkittäviä viivytyksiä, mikä uhkaa vesittää niiden tarkoituksen erityisesti kriisitilanteissa; ottaa huomioon, että eurooppalaisten joukkojen harjoitukset Naton puitteissa ovat viime vuosina osoittaneet, miten valtava merkitys asianmukaisella liikenneinfrastruktuurilla on sotilaallisten tavoitteiden saavuttamiselle; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että huomattavan monet fyysiset, oikeudelliset ja sääntelyyn liittyvät esteet vaikeuttavat usein tätä liikkumista aiheuttamalla merkittäviä viivytyksiä, mikä uhkaa vesittää niiden tarkoituksen erityisesti kriisitilanteissa; ottaa huomioon, että eurooppalaisten joukkojen harjoitukset Naton puitteissa ovat viime vuosina osoittaneet, miten valtava merkitys asianmukaisella liikenneinfrastruktuurilla on sotilaallisten tavoitteiden saavuttamiselle;

| O. | ottaa huomioon, että unionilla on käytettävissään merkittäviä toimintapolitiikkoja ja välineitä, joilla se voi auttaa jäsenvaltioita täyttämään sotilaallista liikkuvuutta koskevat tarpeensa ja kansainväliset sitoumuksensa; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että unionilla on käytettävissään merkittäviä toimintapolitiikkoja ja välineitä, joilla se voi auttaa jäsenvaltioita täyttämään sotilaallista liikkuvuutta koskevat tarpeensa ja kansainväliset sitoumuksensa;

| P. | ottaa huomioon, että komissio ja varapuheenjohtaja / korkea edustaja julkistivat 28. maaliskuuta 2018 sotilaallista liikkuvuutta koskevan toimintasuunnitelman, jossa esitetään aikataulu toimenpiteille, joita unionin ja sen jäsenvaltioiden on suoritettava; toteaa, että täytäntöönpano on alkanut sillä, että on yksilöity unionin sisäistä ja ulkoista sotilaallista liikkuvuutta koskevat yhteiset sotilaalliset vaatimukset ja esitetty ehdotus sotilaallisen liikkuvuuden rahoittamisesta Verkkojen Eurooppa -välineestä seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä siviili- ja sotilaskäyttöön liittyviä liikenneinfrastruktuurin kaksikäyttöhankkeiden rahoittamiseksi; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että komissio ja varapuheenjohtaja / korkea edustaja julkistivat 28. maaliskuuta 2018 sotilaallista liikkuvuutta koskevan toimintasuunnitelman, jossa esitetään aikataulu toimenpiteille, joita unionin ja sen jäsenvaltioiden on suoritettava; toteaa, että täytäntöönpano on alkanut sillä, että on yksilöity unionin sisäistä ja ulkoista sotilaallista liikkuvuutta koskevat yhteiset sotilaalliset vaatimukset ja esitetty ehdotus sotilaallisen liikkuvuuden rahoittamisesta Verkkojen Eurooppa -välineestä seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä siviili- ja sotilaskäyttöön liittyviä liikenneinfrastruktuurin kaksikäyttöhankkeiden rahoittamiseksi;

| Q. | ottaa huomioon, että 25. kesäkuuta 2018 annetuissa neuvoston päätelmissä kehotetaan jäsenvaltioita ryhtymään kansallisen tason toimiin sotilaallisen liikkuvuuden tehostamiseksi ja yksinkertaistamaan ja yhdenmukaistamaan asiaankuuluvia sääntöjä ja menettelyjä toimintasuunnitelmaan ja sotilaalliseen liikkuvuuteen unionissa ja sen ulkopuolella sovellettavien vaatimusten mukaisesti, jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä noudattaen mahdollisimman nopeasti vuoteen 2024 mennessä; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että 25. kesäkuuta 2018 annetuissa neuvoston päätelmissä kehotetaan jäsenvaltioita ryhtymään kansallisen tason toimiin sotilaallisen liikkuvuuden tehostamiseksi ja yksinkertaistamaan ja yhdenmukaistamaan asiaankuuluvia sääntöjä ja menettelyjä toimintasuunnitelmaan ja sotilaalliseen liikkuvuuteen unionissa ja sen ulkopuolella sovellettavien vaatimusten mukaisesti, jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä noudattaen mahdollisimman nopeasti vuoteen 2024 mennessä;

| R. | ottaa huomioon, että on käynnistetty sotilaallista liikkuvuutta koskeva PRY-hanke täydentämään komission ja varapuheenjohtajan / korkean edustajan toimia; katsoo, että tätä olisi täydennettävä uudella PRY-hankkeella, joka koskee Euroopan logistiikkakeskusten verkostoa ja operaatioiden tukemista; toteaa, että infrastruktuurin kaksikäyttöisyyden mahdollistaminen on erittäin tärkeää näiden logististen tarpeiden kannalta; toteaa, että jäsenvaltiot ovat lisäksi antaneet sotilaallista liikkuvuutta koskevia sitoumuksia osana PRY-pöytäkirjassa edellytettyjä velvoittavampia sitoumuksia; toteaa, että PRY-hankkeita olisi kehitettävä koordinoidusti Naton kanssa; ottaa huomioon tarpeen luoda PRY-hanke, jossa tarkastellaan liikkuvuuden haastetta SEU-sopimuksen 43 artiklan 1 kohdan mukaisten sotilaallisten tehtävien ja erityisesti ilma- ja merikuljetusten yhteydessä; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että on käynnistetty sotilaallista liikkuvuutta koskeva PRY-hanke täydentämään komission ja varapuheenjohtajan / korkean edustajan toimia; katsoo, että tätä olisi täydennettävä uudella PRY-hankkeella, joka koskee Euroopan logistiikkakeskusten verkostoa ja operaatioiden tukemista; toteaa, että infrastruktuurin kaksikäyttöisyyden mahdollistaminen on erittäin tärkeää näiden logististen tarpeiden kannalta; toteaa, että jäsenvaltiot ovat lisäksi antaneet sotilaallista liikkuvuutta koskevia sitoumuksia osana PRY-pöytäkirjassa edellytettyjä velvoittavampia sitoumuksia; toteaa, että PRY-hankkeita olisi kehitettävä koordinoidusti Naton kanssa; ottaa huomioon tarpeen luoda PRY-hanke, jossa tarkastellaan liikkuvuuden haastetta SEU-sopimuksen 43 artiklan 1 kohdan mukaisten sotilaallisten tehtävien ja erityisesti ilma- ja merikuljetusten yhteydessä;

| S. | toteaa, että Verkkojen Eurooppa -väline (CEF) on yhteinen, keskitetysti hallinnoitu rahoitusohjelma, jonka tarkoituksena on edistää suorituskykyisen, kestävän ja yhteenliitetyn Euroopan laajuisen siviilialan verkon (TEN) kehittämistä liikenteen, energian ja digitaalisten palvelujen aloilla ja jolla keskitytään helpottamaan rajat ylittäviä yhteyksiä, poistamaan pullonkauloja ja saamaan aikaan selvää unionin tason lisäarvoa helpottamalla rajat ylittävää yhteistyötä ja koordinointia; toteaa, että vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen luonnos sisältää sotilaallisen liikkuvuuden tukemiseen tarkoitetut uudet määrärahat Verkkojen Eurooppa -välineen liikenteen alan budjettikohdassa; katsoo, että on erittäin toivottavaa säilyttää Verkkojen Eurooppa -välineen tehokkuus ja parantaa sitä edelleen; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että Verkkojen Eurooppa -väline (CEF) on yhteinen, keskitetysti hallinnoitu rahoitusohjelma, jonka tarkoituksena on edistää suorituskykyisen, kestävän ja yhteenliitetyn Euroopan laajuisen siviilialan verkon (TEN) kehittämistä liikenteen, energian ja digitaalisten palvelujen aloilla ja jolla keskitytään helpottamaan rajat ylittäviä yhteyksiä, poistamaan pullonkauloja ja saamaan aikaan selvää unionin tason lisäarvoa helpottamalla rajat ylittävää yhteistyötä ja koordinointia; toteaa, että vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen luonnos sisältää sotilaallisen liikkuvuuden tukemiseen tarkoitetut uudet määrärahat Verkkojen Eurooppa -välineen liikenteen alan budjettikohdassa; katsoo, että on erittäin toivottavaa säilyttää Verkkojen Eurooppa -välineen tehokkuus ja parantaa sitä edelleen;

| T. | ottaa huomioon, että Euroopan puolustusvirastolla on meneillään useita hankkeita, jotka koskevat sotilaallista liikkuvuutta, diplomaattisia selvityksiä sekä unionin multimodaalisia kuljetuskeskuksia, sekä äskettäin käynnistettyjä ad hoc -ohjelmia, jotka koskevat rajatylittäville siirroille myönnettäviin lupiin liittyviä menettelyjä sekä tulliin liittyvien sotilaallisten vaatimusten yhdenmukaistamista: ottaa huomioon, että Euroopan puolustusviraston ja komission työtä on koordinoitava selkeästi ja johdonmukaisesti, jotta jäsenvaltioita voidaan auttaa toimintasuunnitelman tiettyjen osien toteutuksessa; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden sotilaalliset tarpeet, painopistealueet ja vaatimukset huomioidaan kuulemisprosessissa; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että Euroopan puolustusvirastolla on meneillään useita hankkeita, jotka koskevat sotilaallista liikkuvuutta, diplomaattisia selvityksiä sekä unionin multimodaalisia kuljetuskeskuksia, sekä äskettäin käynnistettyjä ad hoc -ohjelmia, jotka koskevat rajatylittäville siirroille myönnettäviin lupiin liittyviä menettelyjä sekä tulliin liittyvien sotilaallisten vaatimusten yhdenmukaistamista: ottaa huomioon, että Euroopan puolustusviraston ja komission työtä on koordinoitava selkeästi ja johdonmukaisesti, jotta jäsenvaltioita voidaan auttaa toimintasuunnitelman tiettyjen osien toteutuksessa; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden sotilaalliset tarpeet, painopistealueet ja vaatimukset huomioidaan kuulemisprosessissa;

| U. | ottaa huomioon, että sotilaallinen liikkuvuus on äskettäin yksilöity unionin ja Naton yhteistyön painopistealueeksi yhteisen julistuksen täytäntöönpanoa koskevissa yhteisissä ehdotuksissa ja se on vahvistettu painopisteeksi uudessa yhteisessä julistuksessa sekä transatlanttista turvallisuutta ja solidaarisuutta koskevassa Brysselin julistuksessa; ottaa huomioon, että Nato on välittänyt unionille sotilaalliseen liikkuvuuteen liittyvät standardinsa, mukaan luettuina kuljetusinfrastruktuuria koskevat Naton yleiset parametrit; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että sotilaallinen liikkuvuus on äskettäin yksilöity unionin ja Naton yhteistyön painopistealueeksi yhteisen julistuksen täytäntöönpanoa koskevissa yhteisissä ehdotuksissa ja se on vahvistettu painopisteeksi uudessa yhteisessä julistuksessa sekä transatlanttista turvallisuutta ja solidaarisuutta koskevassa Brysselin julistuksessa; ottaa huomioon, että Nato on välittänyt unionille sotilaalliseen liikkuvuuteen liittyvät standardinsa, mukaan luettuina kuljetusinfrastruktuuria koskevat Naton yleiset parametrit;

| V. | ottaa huomioon, että Nato keskittyy myös parantamaan omia logistiikkavalmiuksiaan Nato-joukkojen Euroopan komentajan vastuualuetta koskevalla suunnitelmalla erityisesti mukauttamalla lainsäädäntöä ja menettelyjä, parantamalla komento- ja valvontajärjestelmää, lisäämällä kuljetusvalmiuksia ja päivittämällä infrastruktuuria; panee tässä yhteydessä merkille, että on perustettu kaksi uutta johtoporrasta, Norfolkin merellinen johtoporras ja Ulmin logistiikkaan keskittyvä johtoporras; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että Nato keskittyy myös parantamaan omia logistiikkavalmiuksiaan Nato-joukkojen Euroopan komentajan vastuualuetta koskevalla suunnitelmalla erityisesti mukauttamalla lainsäädäntöä ja menettelyjä, parantamalla komento- ja valvontajärjestelmää, lisäämällä kuljetusvalmiuksia ja päivittämällä infrastruktuuria; panee tässä yhteydessä merkille, että on perustettu kaksi uutta johtoporrasta, Norfolkin merellinen johtoporras ja Ulmin logistiikkaan keskittyvä johtoporras;

| W. | ottaa huomioon, että kolme neljästä kehysvaltiosta, jotka sijoittavat joukkoja Naton Enhanced Presence on the Eastern Flank -hankkeeseen vuodesta 2019 alkaen, on muita kuin EU:n jäsenvaltioita; katsoo, että Yhdysvaltojen, Kanadan ja Yhdistyneen kuningaskunnan joukkojen pysyvä läsnäolo maanosassa ja lisäjoukkojen siirrot näistä maista ovat ratkaisevia Euroopan turvallisuuden kannalta; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että kolme neljästä kehysvaltiosta, jotka sijoittavat joukkoja Naton Enhanced Presence on the Eastern Flank -hankkeeseen vuodesta 2019 alkaen, on muita kuin EU:n jäsenvaltioita; katsoo, että Yhdysvaltojen, Kanadan ja Yhdistyneen kuningaskunnan joukkojen pysyvä läsnäolo maanosassa ja lisäjoukkojen siirrot näistä maista ovat ratkaisevia Euroopan turvallisuuden kannalta;

| X. | ottaa huomioon, että lisäämällä asevoimien logistisia valmiusvarastoja, kuten ammus- ja polttoainevarastoja, autetaan vähentämään joitakin liikkuvuuteen kohdistuvia paineita; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että lisäämällä asevoimien logistisia valmiusvarastoja, kuten ammus- ja polttoainevarastoja, autetaan vähentämään joitakin liikkuvuuteen kohdistuvia paineita;

| Y. | toteaa, että kaikista näistä institutionaalisista toimenpiteistä huolimatta sotilaallista liikkuvuutta on lisättävä ensisijaisesti unionin jäsenvaltioiden avulla, joiden on mukautettava kansallista infrastruktuuriaan ja sääntely-ympäristöään; katsoo, että tämä edellyttää koko hallinnon laajuista lähestymistapaa, koska ratkaistavat kysymykset ovat laaja-alaisia; toteaa, että nämä yhteiset toimet on toteutettava kunnioittaen täysin unionin jäsenvaltioiden kansallisia päätöksentekomenettelyjä ja perustuslain vaatimuksia ja samalla on otettava huomioon myös EU:n ja Naton välisessä yhteistyössä yksilöidyt sotilaallista liikkuvuutta koskevat vaatimukset; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että kaikista näistä institutionaalisista toimenpiteistä huolimatta sotilaallista liikkuvuutta on lisättävä ensisijaisesti unionin jäsenvaltioiden avulla, joiden on mukautettava kansallista infrastruktuuriaan ja sääntely-ympäristöään; katsoo, että tämä edellyttää koko hallinnon laajuista lähestymistapaa, koska ratkaistavat kysymykset ovat laaja-alaisia; toteaa, että nämä yhteiset toimet on toteutettava kunnioittaen täysin unionin jäsenvaltioiden kansallisia päätöksentekomenettelyjä ja perustuslain vaatimuksia ja samalla on otettava huomioon myös EU:n ja Naton välisessä yhteistyössä yksilöidyt sotilaallista liikkuvuutta koskevat vaatimukset;

| Z. | ottaa huomioon, että sotilaallista liikkuvuutta koskevan toimintasuunnitelman ja puheenjohtajavaltio Viron vuonna 2017 aloittaman Euroopan laajuisen liikenneverkon Pohjanmeri–Itämeri-käytävän maita koskevan kokeiluanalyysin mukaan ilmeni, että monien maantiesiltojen suurin alikulkukorkeus ja painotoleranssi eivät riitä sotilasajoneuvoille eikä lastauskapasiteettia ole riittävästi tavallista suurempien puolustustarvikkeiden rautatiekuljetuksia varten; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että sotilaallista liikkuvuutta koskevan toimintasuunnitelman ja puheenjohtajavaltio Viron vuonna 2017 aloittaman Euroopan laajuisen liikenneverkon Pohjanmeri–Itämeri-käytävän maita koskevan kokeiluanalyysin mukaan ilmeni, että monien maantiesiltojen suurin alikulkukorkeus ja painotoleranssi eivät riitä sotilasajoneuvoille eikä lastauskapasiteettia ole riittävästi tavallista suurempien puolustustarvikkeiden rautatiekuljetuksia varten;

| 1. | korostaa, että sotilaallinen liikkuvuus on keskeinen strateginen väline, joka antaa unionille mahdollisuuden valvoa turvallisuus- ja puolustusetujaan tehokkaasti ja täydentävästi muiden organisaatioiden ja esimerkiksi Naton kanssa, eikä sen pitäisi rajoittua ainoastaan fyysisten, oikeudellisten ja infrastruktuuriin liittyvien esteiden poistamiseen; korostaa tarvetta parantaa Naton nopean toiminnan valmiuksien sotilaallista liikkuvuutta, mikä parantaisi kollektiivista turvallisuuttamme ja mahdollisesti lisäisi unionin panosta kansainväliseen turvallisuuteen ja vakauteen; pitää tervetulleena sitä, että kaikki kyseiset toimijat ovat viime aikoina kiinnittäneet merkittävästi huomiota sotilaalliseen liikkuvuuteen; toteaa, että se parantaa unionin valmistautumista ja puolustusta mahdollisten vastustajien ja kriisitilanteiden varalta sekä auttaa samalla saavuttamaan unionin turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alan tavoitetason, mukaan luettuna poliittinen, operationaalinen ja teollinen strateginen autonomia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, sotilaallista liikkuvuutta unionissa koskevan toimintasuunnitelman laatiminen on osa liikkuvuuden parantamista EU:ssa koskevaa tärkeää tavoitetta; toteaa, että samalla se vastaa logistiikkaa ja liikkuvuutta koskeviin haasteisiin, jotka vahvistetaan Euroopan unionin yhteisessä turvallisuus- ja puolustuspolitiikassa (YTPP); toteaa, että sen vuoksi on tärkeää yhdenmukaistaa rajatylittäviä ja tulliasioita koskevia normeja ja säännöksiä sekä hallinto- ja lainsäädäntömenettelyjä; korostaa, että EU:n yhteisyrityksillä on tärkeä rooli hallinto- ja lainsäädäntömenettelyjen yhdenmukaistamisessa sekä Verkkojen Eurooppa -välinettä että sotilaallista liikkuvuutta koskevaa toimintasuunnitelmaa varten; toivoo, että kaksikäyttöinen liikkuvuus vaikuttaa myönteisesti Verkkojen Eurooppa -välineen kehittämiseen muun muassa talousarvion osalta ja vastaamalla uusiin ja tuleviin tarpeisiin; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että Euroopan puolustusunionin edistämisen ja vahvennetun strategisen autonomian ja itsenäisen selviytymisen ei pitäisi lisätä jännitteitä EU:n suhteissa strategisesti merkityksellisiin alueellisiin toimijoihin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että sotilaallisen liikkuvuuden saavuttaminen Euroopassa on hanke, joka perustuu ensi sijassa jäsenvaltioiden osoittamaan sitoutumiseen ja poliittiseen tahtoon, kun taas unionin olisi osallistuttava ohjaamalla tätä prosessia siten, että asetetaan vaatimuskehys, tarjotaan varoja, laaditaan pöytäkirjoja, jotta helpotetaan teknisten laitteiden ja henkilöresurssien tehokasta liikkuvuutta, edistetään yhteistyötä ja tarjotaan foorumeja parhaiden käytäntöjen, tiedon ja kokemusten vaihdolle, johon osallistuvat sekä siviili- että sotilasviranomaiset; korostaa, että tehokas sotilaallinen liikkuvuus hyödyttää kaikkia jäsenvaltioita parantamalla niiden yhteenliitettävyyttä sekä sotilas- että siviilialoilla; korostaa, että kunkin jäsenvaltion kansallisia päätöksentekomenettelyjä ja perustuslaillisia tehtäviä on kunnioitettava; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että on tärkeää edistää jäsenvaltioiden välillä monialaista yhteistyötä (synergioita), jotta voidaan kehittää tehokasta, yhteentoimivaa, turvallista, multimodaalista, älykästä ja kestävää kahtalaista liikkuvuutta, jolla vastataan uusiin haasteisiin liikenteen digitalisoinnin alalla (autoteollisuus ja yhteenliitettävyys), ja jotta EU voi hoitaa asianmukaisesti kahtalaista (siviili- ja puolustustarkoituksessa tapahtuvaa) logistiikkaa koskevat velvollisuutensa maailmanlaajuisena toimijana; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tukee voimakkaasti neuvoston kehotusta, jonka mukaan jäsenvaltioiden on laadittava sotilaallista liikkuvuutta koskevat kansalliset suunnitelmat vuoden 2019 loppuun mennessä ja asetettava niiden täytäntöönpano etusijalle; On tyytyväinen muihin toimenpiteisiin, joista sovittiin neuvoston päätelmissä 25. kesäkuuta 2018 esitetyn EU:n globaalistrategian yhteydessä, ja kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan siinä asetettuja määräaikoja; korostaa, että onnistuneet pyrkimykset sotilaallisen liikkuvuuden edistämiseen antaisivat jäsenvaltioille mahdollisuuden toteuttaa tehokkaasti sekä kansallista että kollektiivista eurooppalaista puolustuksen suunnittelua ja tehokasta osallistumista yhteisiin harjoituksiin, koulutukseen ja YTPP-operaatioihin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää erityisen tärkeänä kriisitilanneliikkuvuutta eli nopeuden ja tehokkuuden tarvetta lähetettäessä voimavaroja operaatioihin ja toimiin, jotta voidaan varmistaa, että unioni säilyttää maineensa luotettavana globaalina turvallisuustekijänä ja rauhantoimijana ja pystyy käsittelemään tehokkaasti luonnonkatastrofeja, humanitaarisia kriisejä ja toteuttamaan SEU-sopimuksen 43 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja sotilaallisia tehtäviä, joita havainnollistavat esimerkkiskenaariot, ja panemaan täytäntöön vastavuoroista apua ja yhteisvastuuta koskevia lausekkeita; |
| --- | --- |

7.

| 8. | katsoo, että tehokkaalla sotilaallisen liikkuvuuden politiikalla vahvistetaan EU:n YTPP-operaatioita, kun otetaan huomioon niiden kansainvälinen ulottuvuus ja rauhanturvaa koskeva tavoite, lisäämällä puolustustarpeiden välisiä synergiavaikutuksia, ja vahvistetaan EU:n kapasiteettia toimia hätätilanteissa; katsoo, että sotilaallisen liikkuvuuden lisäämisen on tuettava myös humanitaarisia tehtäviä ja toimia luonnonkatastrofien yhteydessä unionissa; panee merkille, että operaatiot, jotka hyötyisivät eniten sotilaallisen liikkuvuuden parantamisesta unionissa ja sen ulkopuolella, liittyvät kollektiiviseen puolustukseen ja kansallisen tai unionin tason kriisinhallintatehtäviin ja -operaatioihin; korostaa tässä yhteydessä, että tällä alalla saavutettava edistys auttaa Natoon kuuluvia jäsenvaltioita myös täyttämään 5 artiklan mukaiset sitoumuksensa; korostaa puolueettomien jäsenvaltioiden erityistä roolia; toteaa kuitenkin, että SEU-sopimuksen 42 artiklan 7 kohdassa määrätään, että jos jäsenvaltio joutuu alueeseensa kohdistuvan aseellisen hyökkäyksen kohteeksi, muilla jäsenvaltioilla on yksiselitteinen velvollisuus antaa sille apua kaikin käytettävissään olevin keinoin Nato-sitoumusten mukaisesti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toteaa, että on tärkeää analysoida perusteellisesti, mitkä EU:n tai jäsenvaltioiden osat ovat eniten sotilaalliseen liikkuvuuteen tehtävien investointien tarpeessa ja alttiimpia ulkoisten turvallisuusuhkien riskille; |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee merkille, että kyseessä on luonteeltaan monimutkainen haaste, johon liittyy muiden seikkojen ohella infrastruktuurien rakentamiseen, yhteisiin normeihin, kuljetussäännöksiin, tulleihin, veroihin ja siirtolupiin liittyviä kysymyksiä ja johon osallistuvat kaikki hallinnon tasot kunnallisesta hallinnosta kansainvälisiin organisaatioihin; vaatii näin ollen kehyksiä, joiden avulla saatetaan yhteen kaikkien tasojen, myös Naton ja Naton kumppanien, sotilas- ja siviilitoimijat keskustelemaan merkityksellisistä kysymyksistä ja turvataan siten lisäarvo sekä tehokas koordinointi ja täytäntöönpano; toteaa, että optimaalisen tuloksen aikaansaamiseksi jäsenvaltioiden on investoitava hallinnollisten ja eri elimissä toimivan henkilöstön yhteiseen koulutukseen; suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan komissio on sitoutunut tarkastelemaan vaihtoehtoja tullimenettelyjen yhtenäistämiseksi ja yksinkertaistamiseksi vuoden 2018 loppuun mennessä; korostaa, että EU:n lainsäädännön yhdenmukaistaminen edellyttää jäsenvaltioiden toimielinten, elinten ja asianomaisten viranomaisten välistä yhteistyötä; korostaa, että on toteutettava erityistä koordinointia ja kokemusten vaihtoa, jos infrastruktuuria käytetään kaksikäyttötarkoituksiin ja myös vaarallisten tavaroiden kuljettamiseen, jotta voidaan ehkäistä onnettomuusriski ja samalla optimoida koko verkon turvallisuus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | panee merkille saatavilla olevan liikkuvan kaluston merkittävän vähenemisen, joka koskee erityisesti niin sanottuja flatbed railcar -vaunuja, joilla voidaan siirtää raskaita laitteita ja ajoneuvoja lyhyellä varoitusajalla; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toteaa, että tällaisessa monimutkaisessa ympäristössä toimiminen aiheuttaa lukuisia vaikeuksia, jotka liittyvät päällekkäisyyksiin ja koordinointiin sekä näihin liittyviin kuluihin ja jotka voisivat pohjimmiltaan uhata koko hanketta, jos niitä ei hallinnoida asianmukaisesti; toteaa, että EU on jo saanut kokemusta tällaisesta liikennealan kahtalaisesta yhteistyöstä esimerkiksi yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevan hankkeen yhteydessä; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota takaamaan yhteistyölle tehokkaat puitteet; korostaa, että sotilaallisen liikkuvuuden hankkeiden täytäntöönpano edellyttää jäsenvaltioiden yhteistyön lisäämistä ja on tarpeen kannustaa siviili- ja sotilasalan väliseen yhteistyöhön; korostaa tarvetta toteuttaa koordinointitoimia sellaisten sotilaallisen liikkuvuuden hankkeiden kanssa, jotka on valmisteltu pysyvän rakenteellisen yhteistyön kehyksessä, samoin kuin niiden hankkeiden kanssa, jotka pannaan täytäntöön Euroopan puolustusrahaston yhteydessä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa siksi, että yhteisen strategisen tavoitteen ymmärtäminen, yhteisen suunnitelman kehittäminen ja jäsenvaltioiden välinen yhteistyö ovat menestyksen kannalta ehdottoman tärkeitä; korostaa, että johdonmukainen sotilaallinen suunnittelu on ehdottoman tärkeää, jotta taataan tehokas strateginen autonomia, perustuen välineiden ja aseiden standardointiin ja yhteentoimivuuteen sekä strategiseen doktriiniin ja komento- ja valvontaprosesseihin; pitää tässä yhteydessä tervetulleena sotilaallista liikkuvuutta koskevaa toimintasuunnitelmaa, jossa hahmotellaan käytännön toimenpiteitä eri institutionaalisille toimijoille ja unionin jäsenvaltioille ja jossa tunnustetaan Euroopan laajuisen liikenneverkon strateginen asema; on tyytyväinen jäsenvaltioiden antamiin sitoumuksiin; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää valitettavana, että toimintasuunnitelmassa kuvataan pohjimmiltaan alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa, joka sisältää vain rajallisen strategisen näkemyksen konkreettisista puolustustavoitteista, jotka unioni pyrkii saavuttamaan toimintasuunnitelmassa kuvatuilla eri toimilla; pitää tässä mielessä valitettavana, että edelleenkään ei ole julkaistu puolustusta koskevaa EU:n valkoista kirjaa, joka olisi voinut tarjota tämän yleisen päämäärän; uskoo kuitenkin, että nykyisellä lähestymistavalla on huomattavia ansioita ja se palvelee kaikkien unionin jäsenvaltioiden etuja riippumatta siitä, ovatko ne puolueettomia vai Nato-liittolaisia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että sekä unionin toimielinten että jäsenvaltioiden olisi noudatettava toimintasuunnitelman kunnianhimoista aikataulua, jotta varmistetaan, että nykyiset liikkuvuuden aukot paikataan mahdollisimman pian ja että turvallisuus- ja puolustuspolitiikan tavoitetasot saavutetaan; suhtautuu myönteisesti toimintasuunnitelmassa esitettyihin kehotukseen parantaa sotilaallista liikkuvuutta ottamalla huomioon erityisesti liikenneinfrastruktuuria ja kriittistä infrastruktuuria koskevat hybridiuhat ja kehotukseen parantaa liikenneinfrastruktuurin sietokykyä hybridiuhkiin nähden; |
| --- | --- |

15.

| 16. | panee merkille, että unionissa ja sen ulkopuolella tapahtuvaan sotilaalliseen liikkuvuuteen liittyvien sotilaallisten vaatimusten kehittämisessä on edistytty erityisesti kaksikäyttöisen infrastruktuurin osalta, ja pitää myönteisenä jäsenvaltioiden tiivistä osallistumista kaikissa prosessin vaiheissa, tapaa, jolla Alankomaat johti PRY-hanketta, sekä Naton antamaa panosta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pitää myönteisenä komission ehdotusta Verkkojen Eurooppa -hankkeen käytöstä sekä merkittäviä varoja, joita on kaavailtu sotilaallisen liikkuvuuden kaksikäyttöhankkeisiin sen varmistamiseksi, että infrastruktuuria mukautetaan kaksikäyttöisyyteen liittyvät tarpeet huomioon ottaen; katsoo, että infrastruktuurin kaksikäyttöisyys on välttämätön edellytys sille, että siviililiikenneverkko hyötyisi toimintasuunnitelmasta ja sotilaallisen liikkuvuuden määrärahoista; katsoo, että toimintasuunnitelman täytäntöönpanon ansiosta siviililiikenneverkko voi hyötyä lisääntyneestä verkon kapasiteetista ja multimodaalisia yhteyksiä kehitetään; pitää myönteisinä kehotuksia arvioida ja mukauttaa Euroopan laajuista liikenneverkkoa niin, että se kattaa yksilöidyt sotilaalliset vaatimukset, joita sovelletaan myös uusiin siviilialan liikennehankkeisiin ja erityisesti lentokenttiin, satamiin, moottoriteihin ja rautateihin keskeisten liikennekäytävien intermodaalisina solmukohtina; muistuttaa siksi tarpeesta laatia yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa luettelo infrastruktuureista ja kansallisista käytävistä ottaen huomioon jäsenvaltioiden sotilaalliset erityispiirteet; toteaa, että kaksikäyttöisten hankkeiden kehittämisen on oltava kestävää ja vastattava ympäristönormeja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | katsoo, että EU:n varojen mahdollisimman tehokas käyttö edellyttää, että kaikkien Verkkojen Eurooppa -välineestä rahoitettujen yhteistä etua koskevien liikennehankkeiden suunnitteluvaiheeseen on sisällytettävä tarvittaessa sotilaallisen liikkuvuuden vaatimukset, jotta vältyttäisiin tarpeettomilta infrastruktuurin parannuksilta myöhemmässä vaiheessa ja siten epätaloudelliselta varojen käytöltä; katsoo, että kaikissa Verkkojen Eurooppa -välineen sotilaallisen liikkuvuuden määrärahoihin perustuvissa rahoitusosuuksissa on mahdollisuuksien mukaan asetettava etusijalle multimodaaliset hankkeet, koska ne luovat eniten mahdollisuuksia kaksikäytölle, sekä rajat ylittävät hankkeet, sillä niiden avulla voidaan vastata puuttuviin yhteyksiin ja pullonkauloihin, jotka ovat suurimmat tämänhetkiset fyysiset esteet sekä siviiliväestön että siirrettävien sotilasjoukkojen ja raskaan sotilaskaluston nopealle ja saumattomalle liikkuvuudelle; korostaa, että Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T-verkko) sotilaallisiin kuljetuksiin soveltuvien osuuksien yksilöimisessä on ehdoitta maksimoitava siviili- ja sotilasalojen välinen synergia ja noudatettava kaksikäytön periaatetta; katsoo, että verkon varrella tehtävät lisäinvestoinnit voisivat tuottaa merkittäviä etuja sotilaalliselle liikkuvuudelle ja niiden avulla voitaisiin saada valmiiksi TEN-T-verkon ydinosuudet vuoteen 2030 mennessä ja kattava verkko vuoteen 2050 mennessä; korostaa, että rahoitusta olisi voitava käyttää sotilaallisen liikkuvuuden määrärahoista liikenneinfrastruktuurin mukauttamiseen niin TEN-T-verkon ydinosuuksilla kuin kattavilla osuuksilla; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tukee päätöstä asettaa sotilaallisen liikkuvuuden määrärahat Verkkojen Eurooppa -välineen keskitetyn hallinnoinnin piiriin kaksikäyttöistä liikkuvuutta koskevaa tavoitetta varten; panee merkille toimintasuunnitelmassa määritellyt alustavat toimet; kehottaa komissiota hyväksymään 31. joulukuuta 2019 mennessä delegoituja säädöksiä, joissa täsmennetään edelleen sotilaallisia vaatimuksia, luetteloidaan TEN-T-verkon sotilaskuljetuksiin soveltuvat osat ja ensisijaiset kaksikäyttöiset infrastruktuurihankkeet sekä käynnistämään arviointimenettelyt, jotka koskevat sotilaalliseen liikkuvuuteen liittyvien toimien tukikelpoisuutta ja myöntämisperusteita; |
| --- | --- |

19.

| 20. | muistuttaa, että monia puolustusalalla käytettyjä teknologioita on onnistuneesti muunnettu siviilialan käyttöön; korostaa, että telemaattisiin sovellusjärjestelmiin, kuten ERTMS:ään ja SESARiin, perustuvien älykkäiden liikennejärjestelmien ja Galileoon/EGNOsiin/GOVSATCOMiin liittyvien teknologioiden käyttöönotto on yksi suurimmista tulevaisuuden haasteista siviililiikenteen alalla; katsoo tämän vuoksi, että toimintasuunnitelman tulevissa tarkastuksissa on viime kädessä selvitettävä, voidaanko siviililiikenteessä hyödyntää sotilasalalla toteutettuja toimia näihin haasteisiin vastaamiseksi esimerkiksi kyberturvallisuuden ja turvallisen viestinnän aloilla; kehottaa toteuttamaan lisätoimia, joilla lisätään yhteistyötä ja luottamusta kyberturvallisuuden ja puolustusalan toimijoiden välillä sekä yhteistyötä osana PRY-hanketta; painottaa tarvetta jatkaa hybridiuhkien torjuntaverkon kehittämistä, jotta varmistetaan sellaisten infrastruktuurien sietokyky, joilla on strateginen merkitys, kun pyritään parantamaan sotilaallista liikkuvuutta EU:ssa; pitää tärkeinä EU:n toimielinten jatkuvia toimia kaksikäyttötuotteiden vientiä koskevan sääntelyn pitämiseksi ajan tasalla; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pitää tärkeinä mahdollisia ehdotuksia, jotka koskevat vaarallisten tuotteiden sotilaallista käyttöä varten tapahtuvien kuljetusten sääntelyä, unionin tullikoodeksin päivittämistä ja ALV-sääntöjen mukauttamista; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pitää tässä yhteydessä myönteisenä sotilas- ja siviilitoimijoiden tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja korostaa tarvetta tehdä yhteistyötä, jotta voidaan laatia yhteinen perusta vaarallisten tuotteiden sotilaallista käyttöä varten tapahtuvien kuljetusten sääntelylle; |
| --- | --- |

22.

| 23. | panee merkille, että toimintasuunnitelmassa yksilöidään huomattava määrä tehtäviä, jotka on suoritettava jäsenvaltioiden tasolla, ja Euroopan puolustusviraston ja komission on tarkoitus antaa tähän liittyen tukea ja ohjeistusta nopean ja tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi; muistuttaa, että tarvitaan tulleja ja verotusta koskeva sääntelykehys etenkin arvonlisäveron yhteydessä; korostaa erityisesti, että on tärkeää saada aikaan yhdenmukaistetut säännöt, jotka koskevat rajat ylittäville siirroille annettavia lupia, koska ne ovat nopean liikkuvuuden merkittävä este; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä maksimoidakseen rajat ylittävän kaksikäyttöisyyden tehokkuus ja vähentääkseen hallinnollisia kustannuksia; tukee tältä osin pyrkimyksiä nopeuttaa rajojen ylittämistä vuoteen 2019 mennessä ja tukee sen vuoksi viiden päivän kuluessa myönnettäviä liikkumiseen maalla, merellä ja ilmassa oikeuttavia diplomaattisia lupia; kehottaa lyhentämään tätä määräaikaa edelleen nopean toiminnan yksiköiden osalta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tukee pysyvään rakenteelliseen yhteistyöhön osallistuvien jäsenvaltioiden päätöstä sisällyttää sotilaallinen liikkuvuus niiden 17 painopistealan alustavaan luetteloon, joita kehitetään PRY:n kehyksessä; korostaa tässä yhteydessä, että sotilaallista liikkuvuutta koskeva PRY-hanke voisi olla hyödyllinen väline koordinoitaessa toimintasuunnitelmassa hahmoteltuja jäsenvaltioiden ponnisteluja sekä muita toimia, jotka ovat unionin välittömän toimivallan ulkopuolella; uskoo, että tämä työnjako ja siihen liittyvä asianmukainen koordinointi ovat keskeisellä sijalla, jos PRY-hankkeesta on tarkoitus saada lisäarvoa; pitää myönteisenä myös PRY-yhteistyötä koskevassa ilmoituksessa esitettyjä velvoittavampia sitoumuksia, jotka liittyvät rajatylittävien sotilaskuljetusten helpottamiseen; kehottaa jäsenvaltioita osallistumaan aktiivisesti sotilaallista liikkuvuutta koskevaan PRY-hankkeeseen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | painottaa, että on tärkeää antaa paikallisyhteisöille asianmukaista tietoa merkittävän sotilaallisen liikkuvuuden infrastruktuurin suunnittelusta ja vaikutuksesta sekä ottaa paikallisyhteisöt mukaan toimintaan; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että viime kädessä unioni voi ainoastaan täydentää jäsenvaltioiden toimia; korostaa, että onnistuminen riippuu olennaisesti siitä, että jäsenvaltiot hyväksyvät koko hallinnon laajuisen lähestymistavan asiaa koskevien kysymysten käsittelyssä ja pystyvät panemaan sen täytäntöön; pitää tärkeänä, että jäsenvaltiot sitoutuvat poliittisesti toteuttamaan tehokkaan sotilaallisen liikkuvuuden unionissa ja sen ulkopuolella; painottaa, että sen onnistuminen edellyttää yhteistyötä ja koordinointia kaikkien Naton liittolaisten kanssa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pitää myönteisenä uutta yhteistä julistusta unionin ja Naton yhteistyöstä sekä Brysselin julistusta transatlanttisesta turvallisuudesta ja solidaarisuudesta sekä sitä, että molemmissa korostetaan sotilaalliseen liikkuvuuteen liittyviä kysymyksiä; pitää myönteisenä myös Naton uusia aloitteita ja erityisesti Nato-joukkojen Euroopan komentajan vastuualuetta koskevaa suunnitelmaa; suhtautuu myönteisesti Naton toimiin sotilaallisen liikkuvuuden varmistamiseksi tässä yhteydessä ja kehottaa sekä unionia että Natoa estämään toimien tarpeettoman päällekkäisyyden; korostaa satamien merkitystä unionin yhteyspisteinä Nato-liittolaisiinsa ja Euroopan sisäisten yhteyksien ja lyhyiden meriyhteyksien kannalta; painottaa läpinäkyvyyden ja viestinnän merkitystä EU:n puolustusaloitteiden, kuten PRY:n, alalla suhteessa Yhdysvaltoihin ja muihin Naton liittolaisiin, jotta vältetään kaikenlaiset väärinkäsitykset, ja suhtautuu myönteisesti EU:n puolustusaloitteisiin, jotka koskevat eurooppalaisen pilarin vahvistamista Nato-liittouman kehyksessä; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa siksi sekä unionia että Natoa tehostamaan yhteistyötään ja koordinointiaan muun muassa kohdentamalla varoja yhteisiin hankkeisiin, lisäämällä poliittista joustavuutta, virallistamalla EU:n ja Naton suhteet, laajentamalla yhteistyötä ja jakamaan tietoa laajemmin, kun se on unionin edun mukaista, varmistaakseen synergiavaikutusten aikaansaamisen; toivoo, että saadaan mahdollisimman pian poistettua esteet, jotka rajoittavat salaisiksi luokiteltujen tietojen jakamista näiden kahden elimen välillä tämän tiiviimmän yhteistyön mahdollistamiseksi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, puolustuksen alalla toimiville EU:n virastoille, Naton pääsihteerille ja sekä EU:n että Naton jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  EUVL L 331, 14.12.2017, s. 57.

(2)  EUVL C 88, 8.3.2018, s. 1.

(3)  EUVL L 65, 8.3.2018, s. 24.

(4)  EUVL C 224, 27.6.2018, s. 18.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0257.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0492.

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/30 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/30

---

P8_TA(2018)0499

Euroopan uusi kulttuuriohjelma

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. joulukuuta 2018 Euroopan uudesta kulttuuriohjelmasta (2018/2091(INI))

(2020/C 388/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Göteborgissa 17. marraskuuta 2017 pidetyn oikeudenmukaisia työpaikkoja ja kasvua käsittelevän sosiaalialan huippukokouksen, koulutusta ja kulttuuria koskevan EU-johtajien asialistan ja 14. joulukuuta 2017 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät unionin sosiaalisesta ulottuvuudesta, koulutuksesta ja kulttuurista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Göteborgissa 17. marraskuuta 2017 pidetyn oikeudenmukaisia työpaikkoja ja kasvua käsittelevän sosiaalialan huippukokouksen, koulutusta ja kulttuuria koskevan EU-johtajien asialistan ja 14. joulukuuta 2017 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät unionin sosiaalisesta ulottuvuudesta, koulutuksesta ja kulttuurista,

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuuksien käyttöönotosta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuuksien käyttöönotosta (1),

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselman luovien toimialojen ja kulttuurialan edistämisestä talouskasvun ja työpaikkojen luojina (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselman luovien toimialojen ja kulttuurialan edistämisestä talouskasvun ja työpaikkojen luojina (2),

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2016 antamansa päätöslauselman kulttuuriteollisuutta ja luovaa alaa koskevasta EU:n johdonmukaisesta politiikasta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2016 antamansa päätöslauselman kulttuuriteollisuutta ja luovaa alaa koskevasta EU:n johdonmukaisesta politiikasta (3),

| — | ottaa huomioon 10. huhtikuuta 2008 antamansa päätöslauselman Euroopan kulttuuriteollisuudesta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. huhtikuuta 2008 antamansa päätöslauselman Euroopan kulttuuriteollisuudesta (4),

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman taiteilijoiden sosiaalisesta asemasta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman taiteilijoiden sosiaalisesta asemasta (5),

| — | ottaa huomioon EU:n ulkoisten toimien kulttuuriulottuvuudesta 12. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ulkoisten toimien kulttuuriulottuvuudesta 12. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman (6),

| — | ottaa huomioon 8. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman ”Tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa” (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman ”Tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa” (7),

| — | ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman kulttuurienvälisen vuoropuhelun, kulttuurisen monimuotoisuuden ja koulutuksen merkityksestä EU:n perusarvojen edistämisessä (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman kulttuurienvälisen vuoropuhelun, kulttuurisen monimuotoisuuden ja koulutuksen merkityksestä EU:n perusarvojen edistämisessä (8),

| — | ottaa huomioon 12. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman EU-asioiden oppimisesta koulussa (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman EU-asioiden oppimisesta koulussa (9),

| — | ottaa huomioon 10. huhtikuuta 2008 antamansa päätöslauselman kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskevasta Euroopan toimintasuunnitelmasta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. huhtikuuta 2008 antamansa päätöslauselman kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskevasta Euroopan toimintasuunnitelmasta (10),

| — | ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman kulttuuripalvelujen saatavuuden rakenteellisista ja taloudellisista esteistä (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman kulttuuripalvelujen saatavuuden rakenteellisista ja taloudellisista esteistä (11),

| — | ottaa huomioon 2. maaliskuuta 2017 antamansa päätöslauselman Luova Eurooppa -ohjelman (2014–2020) perustamisesta ja päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1295/2013 täytäntöönpanosta (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. maaliskuuta 2017 antamansa päätöslauselman Luova Eurooppa -ohjelman (2014–2020) perustamisesta ja päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1295/2013 täytäntöönpanosta (12),

| — | ottaa huomioon kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä 20. lokakuuta 2005 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön (Unesco) yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä 20. lokakuuta 2005 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön (Unesco) yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon 27. lokakuuta 2005 tehdyn Euroopan neuvoston puitesopimuksen kulttuuriperinnön arvosta yhteiskunnalle (Faron yleissopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. lokakuuta 2005 tehdyn Euroopan neuvoston puitesopimuksen kulttuuriperinnön arvosta yhteiskunnalle (Faron yleissopimus),

| — | ottaa huomioon Luova Eurooppa -ohjelman (2014–2020) perustamisesta ja päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1295/2013 (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Luova Eurooppa -ohjelman (2014–2020) perustamisesta ja päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1295/2013 (13),

| — | ottaa huomioon 16. marraskuuta 2007 annetun neuvoston päätöslauselman Euroopan unionin kulttuuria koskevasta asialistasta (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. marraskuuta 2007 annetun neuvoston päätöslauselman Euroopan unionin kulttuuria koskevasta asialistasta (14),

| — | ottaa huomioon 23. joulukuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät kulttuurialan työsuunnitelmasta (2015–2018) (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. joulukuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät kulttuurialan työsuunnitelmasta (2015–2018) (15),

| — | ottaa huomioon EU:n kulttuurialan työsuunnitelman vuosiksi 2015–2018, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n kulttuurialan työsuunnitelman vuosiksi 2015–2018,

| — | ottaa huomioon 27. toukokuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät kulttuuri- ja luovien alojen vaikutuksesta innovoinnin, talouden kestävyyden ja sosiaalisen osallisuuden lisäämisessä (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. toukokuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät kulttuuri- ja luovien alojen vaikutuksesta innovoinnin, talouden kestävyyden ja sosiaalisen osallisuuden lisäämisessä (16),

| — | ottaa huomioon komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 8. kesäkuuta 2016 antaman yhteisen tiedonannon ”Tavoitteena kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskeva EU:n strategia” (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 8. kesäkuuta 2016 antaman yhteisen tiedonannon ”Tavoitteena kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskeva EU:n strategia” (JOIN(2016)0029),

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen kulttuuria koskevan Euroopan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta (COM(2010)0390), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen kulttuuria koskevan Euroopan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta (COM(2010)0390),

| — | ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2010 annetun komission vihreän kirjan ”Kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuudet käyttöön” (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2010 annetun komission vihreän kirjan ”Kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuudet käyttöön” (COM(2010)0183),

| — | ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi kulttuuriperinnön eurooppalaisesta teemavuodesta (2018) (COM(2016)0543), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi kulttuuriperinnön eurooppalaisesta teemavuodesta (2018) (COM(2016)0543),

| — | ottaa huomioon 26. syyskuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Kulttuurialalta ja luovilta toimialoilta kasvua ja työpaikkoja EU:lle” (COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. syyskuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Kulttuurialalta ja luovilta toimialoilta kasvua ja työpaikkoja EU:lle” (COM(2012)0537),

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2012 annetun komission tiedonannon sisällöstä digitaalisilla sisämarkkinoilla (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2012 annetun komission tiedonannon sisällöstä digitaalisilla sisämarkkinoilla (COM(2012)0789),

| — | ottaa huomioon komission 22. heinäkuuta 2014 antaman tiedonannon ”Tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa” (COM(2014)0477), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 22. heinäkuuta 2014 antaman tiedonannon ”Tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa” (COM(2014)0477),

| — | ottaa huomioon jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuvan työryhmän vuonna 2012 antaman kertomuksen kulttuuripalvelujen saatavuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuvan työryhmän vuonna 2012 antaman kertomuksen kulttuuripalvelujen saatavuudesta,

| — | ottaa huomioon 20. joulukuuta 2010 annetun komission tiedonannon veroesteiden poistamisesta unionin kansalaisten rajatylittävältä toiminnalta (COM(2010)0769), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. joulukuuta 2010 annetun komission tiedonannon veroesteiden poistamisesta unionin kansalaisten rajatylittävältä toiminnalta (COM(2010)0769),

| — | ottaa huomioon 11. marraskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Kaksinkertainen verotus sisämarkkinoilla” (COM(2011)0712), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. marraskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Kaksinkertainen verotus sisämarkkinoilla” (COM(2011)0712),

| — | ottaa huomioon komission asiantuntijaryhmän unionissa rajojen yli aktiivisesti toimivien yksilöiden kohtaamien verotusongelmien poistamisesta vuonna 2015 laatiman kertomuksen ”Ways to tackle cross-border tax obstacles facing individuals within the EU”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission asiantuntijaryhmän unionissa rajojen yli aktiivisesti toimivien yksilöiden kohtaamien verotusongelmien poistamisesta vuonna 2015 laatiman kertomuksen ”Ways to tackle cross-border tax obstacles facing individuals within the EU”,

| — | ottaa huomioon jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuvan työryhmän kulttuurienvälisestä vuoropuhelusta avoimen koordinointimenetelmän kehyksessä vuonna 2017 antaman kertomuksen ”How culture and the arts can promote intercultural dialogue in the context of the migratory and refugee crisis”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuvan työryhmän kulttuurienvälisestä vuoropuhelusta avoimen koordinointimenetelmän kehyksessä vuonna 2017 antaman kertomuksen ”How culture and the arts can promote intercultural dialogue in the context of the migratory and refugee crisis”,

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2017 annetun Rooman julistuksen, jossa EU:n 27 jäsenvaltion johtajat ja EU:n toimielimet ilmaisevat haluavansa kunnianhimoisen unionin, joka ”tarjoaa kansalaisilleen uusia mahdollisuuksia kulttuuriseen ja sosiaaliseen kehitykseen ja talouskasvuun”, unionin, joka ”säilyttää eurooppalaisen kulttuuriperinnön ja edistää kulttuurista monimuotoisuutta”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2017 annetun Rooman julistuksen, jossa EU:n 27 jäsenvaltion johtajat ja EU:n toimielimet ilmaisevat haluavansa kunnianhimoisen unionin, joka ”tarjoaa kansalaisilleen uusia mahdollisuuksia kulttuuriseen ja sosiaaliseen kehitykseen ja talouskasvuun”, unionin, joka ”säilyttää eurooppalaisen kulttuuriperinnön ja edistää kulttuurista monimuotoisuutta”,

| — | ottaa huomioon 22. tammikuuta 2018 annetun Davosin julistuksen ”Towards a high-quality Baukultur for Europe”, jossa Euroopan kulttuuriministerit korostivat, että on kiireesti kehitettävä uusia lähestymistapoja Euroopan rakennetun ympäristön kulttuuriarvojen suojelemiseen ja edistämiseen sekä ”kokonaisvaltainen ja kulttuurikeskeinen lähestymistapa rakennettuun ympäristöön”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. tammikuuta 2018 annetun Davosin julistuksen ”Towards a high-quality Baukultur for Europe”, jossa Euroopan kulttuuriministerit korostivat, että on kiireesti kehitettävä uusia lähestymistapoja Euroopan rakennetun ympäristön kulttuuriarvojen suojelemiseen ja edistämiseen sekä ”kokonaisvaltainen ja kulttuurikeskeinen lähestymistapa rakennettuun ympäristöön”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A8–0388/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A8–0388/2018),

| A. | suhtautuu myönteisesti uuden kulttuuriohjelman painopistealoihin ja alakohtaiseen lähestymistapaan; katsoo, että alakohtaisiin haasteisiin keskittyvää tasavertaista, räätälöityä tukea olisi myönnettävä kaikille kulttuurialoille ja luoville aloille ja että kulttuurista monimuotoisuutta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua olisi ylläpidettävä monialaisina painopistealoina; ottaa huomioon, että kulttuuri on julkinen hyödyke, ja katsoo, että uudella kulttuuriohjelmalla olisi pyrittävä säilyttämään, laajentamaan ja levittämään elävää ja monipuolista kulttuuripohjaa, joka takaa pääsyn kaikille ja edistää osallistumista; |
| --- | --- |

A.

suhtautuu myönteisesti uuden kulttuuriohjelman painopistealoihin ja alakohtaiseen lähestymistapaan; katsoo, että alakohtaisiin haasteisiin keskittyvää tasavertaista, räätälöityä tukea olisi myönnettävä kaikille kulttuurialoille ja luoville aloille ja että kulttuurista monimuotoisuutta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua olisi ylläpidettävä monialaisina painopistealoina; ottaa huomioon, että kulttuuri on julkinen hyödyke, ja katsoo, että uudella kulttuuriohjelmalla olisi pyrittävä säilyttämään, laajentamaan ja levittämään elävää ja monipuolista kulttuuripohjaa, joka takaa pääsyn kaikille ja edistää osallistumista;

| B. | katsoo, että uuden kulttuuriohjelman olisi tarjottava joustava kehys kulttuuriekosysteemien muuttamiseksi ja eri alojen välisten synergioiden edistämiseksi; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että uuden kulttuuriohjelman olisi tarjottava joustava kehys kulttuuriekosysteemien muuttamiseksi ja eri alojen välisten synergioiden edistämiseksi;

| C. | ottaa huomioon, että EU on elpymässä vakavasta talouskriisistä, jonka aikana kansallisten ja alueellisten määrärahojen leikkaaminen aloitettiin valitettavasti usein kulttuurialan määrärahoista; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EU on elpymässä vakavasta talouskriisistä, jonka aikana kansallisten ja alueellisten määrärahojen leikkaaminen aloitettiin valitettavasti usein kulttuurialan määrärahoista;

| D. | ottaa huomioon, että EU:ssa on havaittavissa entistä enemmän yhteiskunnallista eriarvoisuutta ja nuorisotyöttömyyttä, populismia ja radikalisoitumista ja että sen väestö on entistä monimuotoisempaa; ottaa huomioon, että kulttuuri on siksi tärkeämpää kuin koskaan sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun aikaansaamisen, kansalaisten vapauden ja mielipiteiden moninaisuuden, viestinnän ja luomisen sekä ihmisten välisten yhteyksien luomisen kannalta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU:ssa on havaittavissa entistä enemmän yhteiskunnallista eriarvoisuutta ja nuorisotyöttömyyttä, populismia ja radikalisoitumista ja että sen väestö on entistä monimuotoisempaa; ottaa huomioon, että kulttuuri on siksi tärkeämpää kuin koskaan sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun aikaansaamisen, kansalaisten vapauden ja mielipiteiden moninaisuuden, viestinnän ja luomisen sekä ihmisten välisten yhteyksien luomisen kannalta;

| E. | ottaa huomioon, että EU:n luovat alat ja kulttuuriala ovat sen suurimpia voimavaroja; ottaa huomioon, että niiden osuus on 4,2 prosenttia EU:n bkt:stä, ne ovat luoneet 8,4 miljoonaa työpaikkaa, mikä vastaa 3,7:ää prosenttia EU:n kaikista työpaikoista ja että ne ovat taloudellisesti selviytymiskykyisiä, jopa kriisiaikoina; ottaa huomioon, että näillä aloilla kannustetaan luovuutta, joka ruokkii kaikkia toiminnan aloja, ja että nuorten ja naisten työllisyysaste on korkeampi kuin muilla aloilla; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EU:n luovat alat ja kulttuuriala ovat sen suurimpia voimavaroja; ottaa huomioon, että niiden osuus on 4,2 prosenttia EU:n bkt:stä, ne ovat luoneet 8,4 miljoonaa työpaikkaa, mikä vastaa 3,7:ää prosenttia EU:n kaikista työpaikoista ja että ne ovat taloudellisesti selviytymiskykyisiä, jopa kriisiaikoina; ottaa huomioon, että näillä aloilla kannustetaan luovuutta, joka ruokkii kaikkia toiminnan aloja, ja että nuorten ja naisten työllisyysaste on korkeampi kuin muilla aloilla;

| F. | toteaa, että EU:n musiikkiala on hyvin dynaaminen, se on luonut miljoona työpaikkaa ja sen liikevaihto on 25 miljardia euroa; toteaa, että se on kuitenkin edelleen erittäin alirahoitettu, erityisesti kun otetaan huomioon uudet verkkojakelumallit; ottaa huomioon, että Luova Eurooppa -ohjelmalle myönnetyistä 1,46 miljardin euron suuruisista kokonaisvaroista musiikkihankkeisiin ja lähinnä klassiseen musiikkiin oli osoitettu heinäkuussa 2018 ainoastaan 51 miljoonaa euroa; katsoo, että tämä ei ilmennä Euroopan musiikkialan monimuotoisuutta eikä sen taloudellista, sosiaalista ja kulttuurista panosta; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että EU:n musiikkiala on hyvin dynaaminen, se on luonut miljoona työpaikkaa ja sen liikevaihto on 25 miljardia euroa; toteaa, että se on kuitenkin edelleen erittäin alirahoitettu, erityisesti kun otetaan huomioon uudet verkkojakelumallit; ottaa huomioon, että Luova Eurooppa -ohjelmalle myönnetyistä 1,46 miljardin euron suuruisista kokonaisvaroista musiikkihankkeisiin ja lähinnä klassiseen musiikkiin oli osoitettu heinäkuussa 2018 ainoastaan 51 miljoonaa euroa; katsoo, että tämä ei ilmennä Euroopan musiikkialan monimuotoisuutta eikä sen taloudellista, sosiaalista ja kulttuurista panosta;

| G. | toteaa, että kulttuuri on tärkeässä asemassa sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja integroinnin kannalta ja erityisesti, kun vähemmistöt, heikommassa asemassa olevat ryhmät, syrjäytyneet yhteisöt, muuttajat ja pakolaiset osallistuvat kulttuurielämään ja yhteiskunnalliseen elämään, ja katsoo, että muuttajien kotouttamista koskeva erityinen ehdotuspyyntö Luova Eurooppa -ohjelmassa on osoittautunut tehokkaaksi mutta liian halutuksi ja alirahoitetuksi; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että kulttuuri on tärkeässä asemassa sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja integroinnin kannalta ja erityisesti, kun vähemmistöt, heikommassa asemassa olevat ryhmät, syrjäytyneet yhteisöt, muuttajat ja pakolaiset osallistuvat kulttuurielämään ja yhteiskunnalliseen elämään, ja katsoo, että muuttajien kotouttamista koskeva erityinen ehdotuspyyntö Luova Eurooppa -ohjelmassa on osoittautunut tehokkaaksi mutta liian halutuksi ja alirahoitetuksi;

| H. | toteaa, että taiteilijat ja kulttuurialan ammattilaiset joutuvat usein epävarmoihin ja epävakaisiin tilanteisiin, joissa sosiaaliturva on heikko tai olematon eivätkä tulot ole ennakoitavissa; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että taiteilijat ja kulttuurialan ammattilaiset joutuvat usein epävarmoihin ja epävakaisiin tilanteisiin, joissa sosiaaliturva on heikko tai olematon eivätkä tulot ole ennakoitavissa;

| I. | ottaa huomioon, että kulttuuritietoisuus ja kulttuurin ilmaisumuodot on tunnustettu EU:ssa elinikäisen oppimisen avaintaitoja koskevassa tarkistetussa suosituksessa; ottaa huomioon, että taiteet ja humanistiset tieteet olisi sisällytettävä täysimääräisesti koulutusjärjestelmiin, jotta voidaan vaikuttaa siihen, että Eurooppa perustuisi yhteistyöhön ja luovuuteen ja sen avulla edistettäisiin kestävää kehitystä, yhdentymistä ja kansalaisten yhteenkuuluvuutta; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että kulttuuritietoisuus ja kulttuurin ilmaisumuodot on tunnustettu EU:ssa elinikäisen oppimisen avaintaitoja koskevassa tarkistetussa suosituksessa; ottaa huomioon, että taiteet ja humanistiset tieteet olisi sisällytettävä täysimääräisesti koulutusjärjestelmiin, jotta voidaan vaikuttaa siihen, että Eurooppa perustuisi yhteistyöhön ja luovuuteen ja sen avulla edistettäisiin kestävää kehitystä, yhdentymistä ja kansalaisten yhteenkuuluvuutta;

| J. | ottaa huomioon, että kulttuuriverkostot ovat tehokas väline henkilöiden välisten siteiden ja pitkäkestoisten rauhanomaisten yhteyksien ja vuoropuhelun juurruttamisessa kansallisten rajojen yli ja siten maailmanlaajuisten säännösten ja eurooppalaisen kulttuurialueen syntymisen ytimessä olevien kansainvälisten kulttuurisuhteiden edistämisessä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että kulttuuriverkostot ovat tehokas väline henkilöiden välisten siteiden ja pitkäkestoisten rauhanomaisten yhteyksien ja vuoropuhelun juurruttamisessa kansallisten rajojen yli ja siten maailmanlaajuisten säännösten ja eurooppalaisen kulttuurialueen syntymisen ytimessä olevien kansainvälisten kulttuurisuhteiden edistämisessä;

Yleisiä huomioita

| 1. | suhtautuu myönteisesti uuteen kulttuuriohjelmaan ja painottaa, että se on mahtava tilaisuus ottaa Euroopan tasolla käyttöön kattava ja yhdenmukainen kulttuuripolitiikka, jonka unionin kansalaiset tunnustavat ja joka tunnetaan unionin ulkopuolella; korostaa kuitenkin, että se voi onnistua vain, jos sitä tuetaan merkittävästi Luova Eurooppa -ohjelman määrärahojen lisäämisellä ja kehittämällä synergioita ja vuorovaikutusta muiden EU:n rahoittamien ohjelmien kanssa kokonaisvaltaisen ja monialaisen kulttuuria koskevan lähestymistavan luomiseksi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa uudelleen kulttuurin sekä kulttuurialan ja luovien alojen roolin liikkeellepanevana voimana pyrittäessä saavuttamaan koheesiopolitiikan ja sosiaalisen osallisuuden tavoitteita koko unionissa, ja kehottaa ottamaan tämän huomioon rakenne- ja koheesiorahoituksen jakamisessa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että kulttuuriperinnön eurooppalainen teemavuosi 2018 on tilaisuus lisätä tietoisuutta EU:n kulttuurin ja kulttuuriperinnön ainutlaatuisesta vahvuudesta ja monimuotoisuudesta sekä itseisarvosta ja niiden tärkeästä roolista yhteiskunnissa ja talouksissa sikäli, että ne luovat yhteenkuuluvuuden tunnetta, edistävät aktiivista kansalaisuutta ja määrittävät identiteettimme sekä vapauteen, moninaisuuteen, tasavertaisuuteen, solidaarisuuteen ja yhteiskunnalliseen oikeudenmukaisuuteen liittyvät perusarvot; |
| --- | --- |

3.

| 4. | suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen esittää kulttuuriperintöä koskeva toimintasuunnitelma ja korostaa tarvetta keskittyä sekä EU:n kulttuuriperinnön aineellisiin että sen aineettomiin näkökulmiin ja yhteyksiin, joita kulttuuriperinnöllä on nykytaiteen ja luovan alan hankkeisiin ja ilmaisuun; korostaa lisäksi tarvetta käydä jatkuvaa jäsenneltyä vuoropuhelua sidosryhmien kanssa, jotta voidaan kerätä tietoa, kehittää valmiuksia ja koordinoida Euroopan kulttuuriperinnön edistämistä keinona vahvistaa kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden pitkän aikavälin perintö ja avustaa toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa; korostaa, että jäsennellyn vuoropuhelun olisi katettava kaikki kulttuurialan, luovien alojen ja kulttuuriperinnön alat; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita laatimaan täydentäviä toimintasuunnitelmia kansallisella tasolla ja katsoo, että toimintasuunnitelma tarjoaa tilaisuuden käsitellä kaikkia niitä kysymyksiä, jotka on otettu esiin kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden 2018 jälkeisissä kymmenessä unionin aloitteessa, ja tuo esiin kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden 2018 yhteydessä annetut suositukset; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota varmistamaan, että tarve vastata uusiin ennakoimattomiin tilanteisiin ei estä kulttuurialalla jo sovittujen tavoitteiden saavuttamista; muistuttaa, että uusia aloitteita olisi rahoitettava uusista lähteistä saatavilla uusilla määrärahoilla eikä jakamalla olemassa olevia varoja uudelleen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa komissiota perustamaan yhden ainoan kulttuuriperinnölle omistetun EU:n portaalin, johon kootaan yhteen tiedot kaikista EU:n kulttuuriperintöä rahoittavista ohjelmista, ja joka rakentuu seuraavista kolmesta keskeisestä osasta: kulttuuriperinnön rahoitusmahdollisuudet, tietokanta, jossa on esimerkkejä parhaista käytännöistä ja asiantuntemuksesta kulttuuriperinnön alalta sekä asiaankuuluvia viitetietoja, ja uutiset ja linkit, jotka koskevat kulttuuriperintöön liittyvien politiikanalojen kehitystä, toimia ja tapahtumia; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään uusia lähestymistapoja järjestelmälliseen tiedonkeruuseen kaikilla kulttuurialoilla ja luovilla aloilla ja varmistamaan tehokkaiden tilastokoodien ja laatupainotteisempien indikaattorien käytön, jotta voidaan kuroa umpeen kuilu yhä useammin puutteellisten tietojen varassa olevan julkisen sektorin ja niiden tietovaltaisten digitaalialan toimijoiden välillä, jotka käyttävät näitä tietoja hankkiakseen markkinaosuutta ja horjuttaakseen markkinatoimijoiden toimintaa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa komissiota ottamaan käyttöön EU:n tulostauluja, joilla mitataan kulttuurista ja tiedotusvälineiden moniarvoisuutta, kehittämään indikaattoreita ja seuraamaan taiteellisen ilmaisun vapautta unionin tasolla ja luovien teosten luomisen, jakelun ja tarjonnan monimuotoisuutta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | suhtautuu myönteisesti Musiikki liikuttaa Eurooppaa -hankkeen alullepanoon tärkeänä ensiaskeleena, jolla kannustetaan luovuutta, monimuotoisuutta ja innovointia EU:n musiikkialalla ja musiikkia koskevissa alakohtaisissa toimissa Luova Eurooppa -ohjelmassa; kehottaa komissiota keskittymään taiteilijoiden ja ohjelmiston liikkuvuuteen EU:ssa ja sen ulkopuolella, jakeluun, pk-yrityksille myönnettävään rahoitukseen, digitaalisten alustojen avoimuuteen ja vastuuseen taiteilijoihin nähden, suoratoistopalvelujen monimuotoisuuteen, tiedon saatavuuteen verkossa ja alan kartoittamiseen, kun kehitetään EU:n musiikkialalla toteuttamia toimia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | suhtautuu myönteisesti eurooppalaisten elokuvien verkkoluettelon luomiseen ja EU:n ensimmäisen elokuvaviikon käynnistämiseen ja kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita yhteistyössä taiteilijoiden ja luovien alojen kanssa lisäämään eurooppalaisen elokuvan näkyvyyttä Euroopassa ja maailmanlaajuisesti eritoten parantamalla eurooppalaisten elokuvien saatavuutta ja kehittämällä osaltaan EU:n alustoja, joilla asetetaan saataville lisensoituja eurooppalaisia elokuvia ja samalla varmistetaan taiteilijoiden ja oikeudenhaltijoiden asianmukaiset korvaukset ja kunnioitetaan alueellisuuden periaatetta; korostaa lisäksi LUX-elokuvapalkinnon myönteisiä kokemuksia eurooppalaisten elokuvien edistämisessä ja niiden jakelun helpottamisessa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota tunnustamaan kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman merkityksen ja kannustamaan muiden sidosryhmien ohella jäsenvaltioiden ja kaupunkien välistä yhteistyötä, jotta voidaan edistää kasvua, asuinkelpoisuutta ja innovointia Euroopan kaupungeissa sekä tunnistaa ja torjua menestyksekkäästi sosiaalisia haasteita; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota ottamaan käyttöön taideteosten liikkuvuuteen kohdennetun toimen, mahdollisesti kiertueavustuksen muodossa, koska tämä pidentäisi monien Luova Eurooppa -ohjelmasta rahoitettavien hankkeiden elinkaarta; |
| --- | --- |

12.

Kulttuuriulottuvuus ja taiteellinen ulottuvuus

| 13. | tunnustaa vapaan kulttuuri-ilmaisun sekä taiteellisen ja luovan ilmaisun sekä mahdollisimman laajan kulttuurin yleisen saatavuuden itseisarvon, myös kohdennettujen toimenpiteiden avulla; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa komissiota varmistamaan, että eurooppalaiset festivaalit saavat tukea, koska ne ovat olennainen osa kansalaisten yhteensaattamista eri puolilla Eurooppaa ja sen ulkopuolella, ja samalla vahvistamaan niiden välisiä yhteyksiä; korostaa, että festivaalit ovat yhdistävä voima, joka vaikuttaa yhteiskuntaan, kansalaisuuteen, talouteen, kulttuuriperintöön ja ulkoiseen kehitykseen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota harkitsemaan, että nimetään vuoden eurooppalainen kulttuuripersoona tapahtumassa, johon sisältyisi joukko eri puolilla Eurooppaa toteutettavia toimia ja hankkeita, joilla kunnioitettaisiin kyseisen henkilön elämää ja työtä ja joilla korostettaisiin hänen vaikutustaan eurooppalaisten arvojen ja identiteetin edistämiseen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa käyttämään taiteilijoiden, tekijöiden, kulttuurialan toimijoiden, copywriterien ja audiovisuaalialan toimijoiden ammattitaitoa erittäin tärkeänä tukena eurooppalaisen kulttuuriulottuvuuden, kulttuurien välisen vuoropuhelun, kulttuurisen ja taiteellisen innovoinnin, alueellisen yhteenkuuluvuuden ja sosiaalisen osallisuuden kehittämisessä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa komissiota tunnustamaan kulttuurin ”pehmeäksi voimaksi”, joka antaa kansalaisille mahdollisuuden ja kyvyn johtaa yhteiskuntaa rehellisesti, innostuneesti ja empaattisesti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa komissiota mahdollistamaan sen, että Euroopassa on vastuullisia kansalaisia, jotka rakentavat suhteita omien kulttuuriensa ulkopuolelle, kyseenalaistavat ajattelua ja edistävät innovointia, kehittävät muita ja saavat heidät osallistumaan aktiivisesti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa komissiota edistämään kulttuurista monimuotoisuutta, muuttajien kotoutumista ja kansalaisuuden laatua; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota edistämään kulttuurialan ammattilaisten, opettajien, aktiivisten kansalaisten ja liiketoiminnan ammattilaisten välistä yhteistyötä, jotta edistetään uudelleen herännyttä yleistä kiinnostusta kulttuuria kohtaan; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota varmistamaan, että kulttuuriverkostoja tuetaan kollektiivisena tietona, kokemuksena ja muistina tarjoamalla epävirallista tietojenvaihtoa, edistämällä keskustelua ja kulttuurin kehittymistä liikkuvuuden ja yhteistyömahdollisuuksien lisäämiseksi ja integroidun eurooppalaisen kulttuurialueen edistämiseksi; |
| --- | --- |

21.

Sosiaalinen ulottuvuus

| 22. | suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen sisällyttää erityisesti liikkuvuutta koskevia toimia Luova Eurooppa -ohjelmaan, mutta korostaa, että tämä edellyttää asianmukaista talousarviota ja yksinkertaistettuja hallinnollisia menettelyjä, jotta torjutaan esteitä, kuten erityisesti kolmansien maiden viisumeihin liittyviä esteitä; korostaa, että tarvitaan erityistoimia, jotta voidaan puuttua esteisiin, jotka johtavat taiteilijoiden kohtuuttomaan tai kaksinkertaiseen verotukseen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa komissiota ottamaan käyttöön yhtenäisen portaalin, jossa annetaan tietoa kaikista saatavilla olevista residenssiohjelmista ja liikkuvuusmahdollisuuksista; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa jäsenvaltioita tarkastelemaan OECD:n malliverosopimuksen 17 artiklan poistamista EU:n jäsenvaltioiden välisistä kahdenvälisistä verosopimuksista; kehottaa komissiota laatimaan välivaiheen ratkaisuna lähdeverotusta koskevat alakohtaiset käytännesäännöt, joissa esitetään yksityiskohtaisesti vaihtoehdot kustannusten alentamiseksi ja menettelyjen yksinkertaistamiseksi esittelemällä parhaita käytäntöjä ja mahdollisia poikkeuksia; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pyytää, että taataan luovien alan ja taidealan työntekijöiden oikeus oikeudenmukaisiin korvauksiin, sopimusehtoihin ja työoloihin; viittaa kulttuurityöntekijöiden hankeperusteisiin, epävarmoihin ja epätyypillisiin työsuhteisiin Euroopassa; kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään tämän vuoksi kattavia toimia, joiden avulla harmaata aluetta pienennetään yhdenmukaistuksella ja parannetaan taiteilijoiden ja luovan työn tekijöiden sopimusehtoja kaikkialla EU:ssa ja Euroopassa työntekijöiden edustuksen, sosiaaliturvan sekä välittömän ja välillisen verotuksen alalla; kehottaa ottamaan turvajärjestelmissä kaikkialla unionissa huomioon epätyypillisten työllisyysmuotojen erityispiirteet; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että kulttuuriperinnöllä ja kulttuuripaikoilla on tärkeä rooli kaupunkien elvyttämisessä ja asukkaiden välisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä; kannustaa tästä syystä komissiota ja sen yhteistä tutkimuskeskusta, jonka työ antaa kaupunkien tarinoille tarkoituksen ja suunnan, kehittämään edelleen kulttuurialan ja luovien alojen toimintaa kaupungeissa mittaavan seurantavälineen kehittämistä ja kehottaa kaupunkeja ja kuntia hyödyntämään sitä paremmin; |
| --- | --- |

26.

| 27. | toteaa, että naapuruuteen perustuvat kulttuuritoimet tuottavat lisäarvoa tarjoamalla sosiaalisia, taloudellisia ja terveyteen liittyviä hyötyjä erityisesti matalan tulotason ja syrjäytyneille alueille, kuten reuna-alueille ja maaseutualueille; kehottaa siksi jäsenvaltioita, kaupunkeja ja kuntia tukemaan tätä toimintaa konkreettisin toimenpitein, joita ovat esimerkiksi räätälöidyt kaavoitussäännöt, rahoitusaloitteet ja hylättyjen tilojen uudelleenkäyttö; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että kulttuurilla on osoitettu olevan vaikutusta sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseen ja ihmisten elämäänsä tyytyväisyyden ja hyvinvoinnin lisäämiseen ja että kulttuuri on siksi ratkaisevassa asemassa, kun pyritään vähentämään Euroopan painetta isännöidä yhä kulttuurisesti monimuotoisempaa väestöä; korostaa roolia, joka kulttuurilla ja kulttuurien välisellä vuoropuhelulla voi olla muuttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämisessä ja heidän kotouttamisensa helpottamisessa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pitää valitettavana, että vuonna 2017 toteutetun Eurobarometri-tutkimuksen mukaan 36 prosenttia eurooppalaisista ei ollut osallistunut minkäänlaiseen kulttuuritoimintaan edellisvuoden aikana; kehottaa tämän vuoksi komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan kulttuurin, taiteen, luomisen, koulutuksen, innovoinnin ja taiteen alan tutkimuksen välisiä yhteyksiä; kehottaa niitä lisäksi investoimaan yleisön osallisuuteen, yhteisöjen osallistumiseen ja kulttuurivalmiuksiin ja panemaan täytäntöön tarvittavat toimenpiteet, joiden avulla taataan, että erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ryhmien saatavilla on kulttuuria ja että ne voivat osallistua kulttuurielämään; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa tiivistämään kulttuurialan ja koulutuksen välistä synergiaa esimerkiksi kannustamalla koulun ulkopuolista toimintaa tai taiteilijoiden osallistumista kouluissa; muistuttaa tässä yhteydessä tarpeesta tarjota riittävästi julkista rahoitustukea taiteilijoille, johtajille, opettajille, edistäjille, sosiaalityöntekijöille ja muille alan ammattilaisille; |
| --- | --- |

30.

| 31. | painottaa tehokkaiden toimenpiteiden merkitystä lasten älyllisen ja kulttuurisen kehityksen edistämisessä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita myöntämään toimivaltansa puitteissa riittävästi rahoitusta lapsille tarkoitettujen kulttuurituotantohankkeiden tukemiseen; |
| --- | --- |

31.

| 32. | painottaa taideaineiden, musiikin ja humanististen aineiden lisäarvoa koulujen opetusohjelmissa, koska ne lisäävät luovuutta ja herättävät kiinnostusta kulttuuria kohtaan ja edistävät kriittistä ajattelua; painottaa, että digitaalisessa toimintaympäristössä tarvitaan entistä enemmän kulttuurisia ja luovia taitoja, ja kehottaa tämän vuoksi komissiota ja jäsenvaltioita luopumaan oppiaineiden tiukasta jaosta ja siirtymään STEM-aineista (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka) STEAM-aineisiin (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet, taideaineet ja matematiikka) sekä virallisessa että epävirallisessa koulutuksessa sekä omaksumaan kulttuurialan, luovien alojen ja audiovisuaalialan toimijoihin elinikäiseen oppimiseen perustuvan lähestymistavan; toteaa, että musiikilla ja taideaineilla on tärkeä rooli koulujen opetusohjelmissa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita pohtimaan oppikirjan laatimista Euroopan kulttuurihistoriasta; |
| --- | --- |

32.

| 33. | painottaa, että kulttuurin menestyksen kannalta on olennaista varmistaa turvallinen ja asianmukainen oppimisympäristö opiskelijoille ja opetushenkilöstölle; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita tekemään tehokkaita investointeja julkisten tilojen ja erityisesti koulujen ylläpitämiseen, jotta voidaan parantaa seismistä turvallisuutta ja poistaa arkkitehtoniset esteet; |
| --- | --- |

33.

| 34. | toteaa, että teknologisten muutosten tahdin vuoksi on välttämätöntä omaksua elinikäisen oppimisen lähestymistapa, joka on kulttuurialan toimijoiden saatavilla, ja vahvistaa kulttuurin ja koulutuksen välistä synergiaa virallisissa ja epävirallisissa aloilla; |
| --- | --- |

34.

| 35. | panee merkille luovien keskusten potentiaalin kulttuurialan ja luovien alojen ammattilaisten yhteistyöskentelytiloina; korostaa kuitenkin, että alat tarvitsevat ensi sijassa valmiuksien kehittämistä digitaalisten ja johtamistaitojen osalta sen sijaan, että keskitytään pelkästään uusiin digitaalisiin innovaatioihin; |
| --- | --- |

35.

| 36. | toteaa, että demokratian periaatteet ja eurooppalaiset arvot, kuten ilmaisunvapaus, ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja oikeusvaltioperiaate, demokratia ja solidaarisuus kohtaavat yhä enemmän haasteita, jotka johtuvat kasvavasta kahtiajaosta sekä Euroopassa että maailmanlaajuisesti; kehottaa tämän vuoksi komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään strategisen lähestymistavan, jolla suojataan kulttuurisia oikeuksia, taiteellisen ilmaisun vapautta ja tiedotusvälineiden moniarvoisuutta sekä oikeutta osallistua vapaasti kulttuurielämään, myös kehittämällä indikaattoreita ja seurantajärjestelmiä unionin tasolla; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on samaa mieltä siitä, että kulttuurinen osallistuminen ja jokapäiväinen luovuus edistävät suuresti kulttuurien välistä vuoropuhelua ja terveiden yhteiskuntien rakentamista; korostaa kuitenkin tarvetta taata EU:n rahoitusvälineille riittävä liikkumavara, jotta voidaan ottaa huomioon taiteilijoiden työn itseisarvo ja ainutlaatuinen arvo; |
| --- | --- |

37.

| 38. | toteaa, että on edistettävä naisten pääsyä kaikkiin taiteellisiin, kulttuurisiin ja luoviin ammatteihin, ja kannustaa jäsenvaltioita poistamaan esteet, jotka estävät naisia pääsemästä johtotehtäviin kulttuurilaitoksissa ja -säätiöissä, akatemioissa ja yliopistoissa; |
| --- | --- |

38.

Taloudellinen ulottuvuus

| 39. | korostaa, että komission ja jäsenvaltioiden olisi edistettävä kulttuurijärjestöjen kehitystä tarjoamalla vakaata, luotettavaa ja jatkuvaa taloudellista tukea; pitää valitettavana, että kulttuurialan investointeihin liittyvästä EU:n lisäarvosta huolimatta Luova Eurooppa -ohjelman osuus on vain 0,15 prosenttia EU:n kokonaistalousarviosta ja että ainoastaan 31 prosenttia on varattu kulttuuria varten; toteaa, että Luova Eurooppa -ohjelman toiminta-alueita laajennetaan; panee merkille uuden monivuotisen rahoituskehyksen ehdotuksen ja suhtautuu myönteisesti määrärahojen ehdotettuun lisäykseen hyvänä ensimmäisenä askeleena, mutta kehottaa kaksinkertaistamaan talousarvion uuden Luova Eurooppa -ohjelman osalta ja lisäämään sen saatavuutta pienemmille järjestöille; |
| --- | --- |

39.

| 40. | painottaa, että Luova Eurooppa -ohjelman suosio, sen rahoituksen riittämättömyys ja hallinnollinen monimutkaisuus johtivat siihen, että onnistumisaste oli vain 16,2 prosenttia ja että hankerahoituksessa ilmeni merkittävä alueellinen ja maantieteellinen epätasapaino; huomauttaa, että tämä ja hallinnon monimutkaisuus toimivat varoittavana tekijänä saamalla toimijat turhautumaan ohjelmaan ja EU:n kulttuuritoimintaan ja estävät monia kulttuurialan ja luovien alojen toimijoita hakemasta tukea; kehottaa siksi arvioimaan valintaprosessin uudelleen väliarviointikertomuksessa havaittujen puutteiden perusteella; |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa, että on tärkeää helpottaa ja virtaviivaistaa pienten kulttuurialan toimijoiden ja pk-yritysten pääsyä Luova Eurooppa -ohjelmaan; korostaa tässä yhteydessä, että näille toimijoille ja yrityksille on otettava käyttöön erityinen toimintalinja erityisesti luonnonkatastrofeista kärsineillä alueilla; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pitää valitettavana, että monivuotista rahoituskehystä koskevassa komission ehdotuksessa ei mainita kulttuuria ja taidetta suurimmassa osassa politiikanaloista, joihin ne vaikuttavat, ja kehottaa tämän vuoksi komissiota suunnittelemaan yhteistyössä kulttuurialan ja luovien alojen kanssa kokonaisvaltaisia ja koordinoituja strategioita kulttuurin ja taiteen valtavirtaistamiseksi muilla politiikanaloilla kohdistamalla erityistä huomiota pienempien järjestöjen rahoituksen saantiin; |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa kulttuurin monialaista vaikutusta ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita raportoimaan siitä, minkä verran kulttuurille myönnetään rahoitusta kaikissa rahoitusohjelmissa, sekä varmistamaan, että määrä vastaa suuruudeltaan vähintään yhtä prosenttia seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä; kehottaa EU:n alueita määrittämään kulttuurin, kulttuuriperinnön ja kulttuurialan ja luovat alat rakennerahastojen painopistealaksi ja kannustamaan jäsenvaltioita sisällyttämään kulttuuriulottuvuuden toimenpideohjelmiensa strategisiin tavoitteisiin; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa komissiota kehittämään keskitettynä asiointipisteenä toimivan portaalin, jossa kaikki EU:n rahoitusvälineet luetellaan käyttäjäystävällisellä, kattavalla, innovatiivisella ja tehokkaalla tavalla ja jossa annetaan selkeät soveltamisohjeet ja tukea; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita takaamaan, että EU:n rahoitusvälineistä myönnetään riittävästi varoja taiteellisille ja luoville hankkeille ominaiseen arvoon perustuen; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota sellaisiin kulttuurialoihin, jotka ovat uhanalaisia rahoituksen tai huomion puutteen vuoksi, ja toteaa, että yksi tällainen alue on runous; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyväksymään kullekin alalle räätälöidyn lähestymistavan; panee merkille, että avustukset ovat elintärkeitä ajateltaessa kulttuuriekosysteemiä kokonaisuutena, arvostettaessa aineettomat hyödykkeet asianmukaisesti ja tuettaessa innovatiivisia taide- ja kulttuurikäytäntöjä; huomauttaa, että vaikka rahoitusvälineet, kuten takaukset, lainat ja omat varat, soveltuvat voittoa tuottaviin hankkeisiin, avustusten olisi edelleen oltava ensisijainen rahoituslähde erityisesti pienemmille yhteisöille; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa komissiota esittämään kertomuksen kulttuurialan ja luovien alojen rahoitusvakuusvälineen täytäntöönpanosta; pitää valitettavana sen rajallista maantieteellistä kattavuutta ja ehdottaa, että hyvin pienille toimijoille olisi myönnettävä mikrorahoitusta ottaen huomioon, että kulttuurialan ja luovien alojen toimijoiden ylivoimainen enemmistö on pk-yrityksiä, joista 95 prosenttia on mikroyrityksiä; painottaa tarvetta varmistaa, että pankit antavat enemmän arvoa tekijänoikeuksille ja aineettomille hyödykkeille; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kannustaa jatkamaan Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevan aloitteen ja kestävän kulttuurimatkailun kehittämistä perintökohteiden nimeämiseksi yhteistyössä kulttuurialojen, yhteisöjen ja kansalaisten sekä Unescon kanssa ja kehittämällä kulttuurireittejä Euroopan neuvoston kanssa; kehottaa edistämään EU:n alueita eurooppalaisina matkailun huippukohteina (EDEN-aloite); |
| --- | --- |

49.

Digital4Culture

| 50. | toteaa, että digitaalinen vallankumous on mullistanut perinpohjaisesti tapaa, jolla taidetta ja kulttuuria tuotetaan ja jaetaan ja jolla niistä nautitaan, lisäten mahdollisuuksia mutta asettaen samalla suuria haasteita taiteilijoiden ja luovan työn tekijöiden jo ennestään vaikeille työoloille ja uhaten heidän taloudellista toimeentuloaan; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tämän vuoksi edistämään oikeudenmukaisia korvauksia, kunnollisia työolosuhteita ja sosiaaliturvajärjestelmien nykyaikaistamista kulttuurialaa ja luovia aloja ajatellen sekä tunnustamaan taiteilijoiden aseman; |
| --- | --- |

50.

| 51. | toteaa, että digitaaliteknologia edesauttaa ja laajentaa myönteisellä tavalla kulttuurin, taiteen sekä luovan ja audiovisuaalisen sisällön säilymistä ja saatavuutta esimerkiksi laajennetun ja virtuaalisen todellisuuden ja käyttöliittymien avulla sekä myös opetuskäyttöön tarkoitettujen ja narratiivisten videopelien tuotantoa ja kulttuuriperintöpilven luomista; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kannustamaan tältä osin synergian luomista tällä alalla ja erityisesti Digitaalinen Eurooppa- ja Euroopan Horisontti -ohjelmissa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | katsoo, että tekijänoikeuksien suojelu on keskeisessä asemassa kulttuurialan ja luovien alojen tulojen kannalta, ja suhtautuu myönteisesti uuteen ehdotukseen tekijänoikeusdirektiiviksi ja siihen sisältyviin toimenpiteisiin, joilla suojataan uutisia julkaisevia toimijoita, poistetaan luovien alojen ja digitaalisten alustojen välinen arvokuilu, lisätään avoimuutta ja tasapainoa tekijöiden ja esittäjien sopimussuhteissa ja suojaudutaan teollis- ja tekijänoikeuksien anastuksilta; korostaa, että on ensiarvoisen tärkeää luoda oikeudenmukaiset digitaaliset markkinat, joilla tekijöille maksetaan asianmukaisia korvauksia; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että digitaalisilla alustoilla, joilla on aktiivinen rooli tekijänoikeussuojatun sisällön jakelussa, edistämisessä ja rahaksi muuttamisessa, on selkeä velvoite hankkia lisenssi oikeudenhaltijoilta ja maksaa asianmukaisia korvauksia taiteilijoille, tekijöille, uutisia julkaiseville toimijoille, tuottajille, toimittajille ja luovan työn tekijöille heidän työnsä digitaalisesta käytöstä; |
| --- | --- |

53.

| 54. | korostaa tarvetta säilyttää yhteys Euroopan kulttuuriohjelman ja Euroopan digitaalistrategian välillä, jotta voidaan tehostaa olemassa olevia synergioita; |
| --- | --- |

54.

| 55. | palauttaa mieliin, että on tärkeää edistää erityisesti alaikäisten kohdalla tietosuojaa sekä digitaalista ja medialukutaitoa, koska tämä on tehokkain ratkaisu puuttua muun muassa verkossa tapahtuvaan manipulointiin ja mikrokohdentamiseen; |
| --- | --- |

55.

| 56. | painottaa, että on ratkaisevan tärkeää tarjota kulttuurialan työntekijöille asianmukaiset digitaaliset taidot ja osaamista, jotta voidaan edistää kulttuuriperinnön edistämistä ja menestymistä; |
| --- | --- |

56.

Ulkoinen ulottuvuus

| 57. | pitää valitettavana, että kulttuurin vaalimista ja edistämistä ei asetettu kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman tavoitteeksi; korostaa, että kulttuuri on kestävän kehityksen ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun moottori ja että synergioita voitaisiin hyödyntää Luova Eurooppa -ohjelman naapuruus- ja kansainvälisen ulottuvuuden avulla; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa komissiota raportoimaan parlamentille säännöllisesti kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskevan strategian täytäntöönpanosta ja lisäämään EU:n edustustojen resursseja kulttuuria edistäviin aloitteisiin ja hankkeisiin myös yhteistyössä Euroopan unionin kansallisten kulttuuri-instituuttien (EUNIC) kanssa; |
| --- | --- |

58.

| 59. | tukee neuvoston aloitetta kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskevan kattavan lähestymistavan kehittämisestä ja kehottaa perustamaan kulttuurialan yhteyspisteitä kaikkiin EU:n edustustoihin, antamaan virkailijoille asianmukaista koulutusta ja osallistamaan paikalliset ja ruohonjuuritason toimijat, kansalaisyhteiskunnan ja kansainväliset kulttuuriverkostot myös eurooppalaisen kulttuurin talojen valmistelutoimiin; pyytää uudelleen komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa esittämään kahden vuoden välein kertomuksen kansainvälisten kulttuurisuhteiden täytäntöönpanon edistymisestä; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  EUVL C 377 E, 7.12.2012, s. 142.

(2)  EUVL C 93, 9.3.2016, s. 95.

(3)  EUVL C 238, 6.7.2018, s. 28.

(4)  EUVL C 247 E, 15.10.2009, s. 25.

(5)  EUVL C 125 E, 22.5.2008, s. 223.

(6)  EUVL C 377 E, 7.12.2012, s. 135.

(7)  EUVL C 316, 22.9.2017, s. 88.

(8)  EUVL C 11, 12.1.2018, s. 16.

(9)  EUVL C 58, 15.2.2018, s. 57.

(10)  EUVL C 247 E, 15.10.2009, s. 32.

(11)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0262.

(12)  EUVL C 263, 25.7.2018, s. 19.

(13)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 221.

(14)  EUVL C 287, 29.11.2007, s. 1.

(15)  EUVL C 463, 23.12.2014, s. 4.

(16)  EUVL C 172, 27.5.2015, s. 13.

---

Keskiviikko 12. joulukuuta 2018

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/39 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/39

---

P8_TA(2018)0511

Sisämarkkinapaketti

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 sisämarkkinapaketista (2018/2903(RSP))

(2020/C 388/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 28. lokakuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Sisämarkkinoiden päivitys: enemmän mahdollisuuksia kansalaisille ja yrityksille” (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. lokakuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Sisämarkkinoiden päivitys: enemmän mahdollisuuksia kansalaisille ja yrityksille” (COM(2015)0550),

| — | ottaa huomioon 28. lokakuuta 2015 annetun sisämarkkinoiden yhdentymistä ja kilpailukykyä koskevan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Report on single market integration and competitiveness in the EU and its Member States” (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. lokakuuta 2015 annetun sisämarkkinoiden yhdentymistä ja kilpailukykyä koskevan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Report on single market integration and competitiveness in the EU and its Member States” (SWD(2015)0203),

| — | ottaa huomioon 6. toukokuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Digitaalisten sisämarkkinoiden strategia Euroopalle” (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. toukokuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Digitaalisten sisämarkkinoiden strategia Euroopalle” (COM(2015)0192),

| — | ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi – ’Yhdessä uuteen kasvuun’” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi – ’Yhdessä uuteen kasvuun’” (COM(2011)0206),

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Toinen sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – Yhdessä uuteen kasvuun” (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Toinen sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – Yhdessä uuteen kasvuun” (COM(2012)0573),

| — | ottaa huomioon Mario Montin komission puheenjohtajan pyynnöstä laatiman, 9. toukokuuta 2010 julkaistun kertomuksen ”Uusi sisämarkkinastrategia Euroopan talouden ja yhteiskunnan hyväksi”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Mario Montin komission puheenjohtajan pyynnöstä laatiman, 9. toukokuuta 2010 julkaistun kertomuksen ”Uusi sisämarkkinastrategia Euroopan talouden ja yhteiskunnan hyväksi”,

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman sisämarkkinoiden hallinnoinnista eurooppalaisen ohjausjakson 2015 puitteissa (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman sisämarkkinoiden hallinnoinnista eurooppalaisen ohjausjakson 2015 puitteissa (1),

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan teettämän, syyskuussa 2014 julkaistun tutkimuksen Euroopan yhdentymisen toteutumattomuuden kustannuksista sisämarkkinoilla ”The Cost of Non-Europe in the Single Market”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan teettämän, syyskuussa 2014 julkaistun tutkimuksen Euroopan yhdentymisen toteutumattomuuden kustannuksista sisämarkkinoilla ”The Cost of Non-Europe in the Single Market”,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan teettämän, tammikuussa 2016 julkaistun tutkimuksen sisämarkkinoiden valmiiksi saattamisen hyödyistä ”A strategy for completing the Single Market: the trillion euro bonus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan teettämän, tammikuussa 2016 julkaistun tutkimuksen sisämarkkinoiden valmiiksi saattamisen hyödyistä ”A strategy for completing the Single Market: the trillion euro bonus”,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön pohjalta 26. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman tullien ulkopuolisista esteistä sisämarkkinoilla (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön pohjalta 26. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman tullien ulkopuolisista esteistä sisämarkkinoilla (2),

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön pohjalta 26. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman sisämarkkinastrategiasta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön pohjalta 26. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman sisämarkkinastrategiasta (3),

| — | ottaa huomioon 10. toukokuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”Digitaalisten sisämarkkinoiden strategian täytäntöönpanon väliarviointi – Yhdennetyt digitaaliset sisämarkkinat kaikille” (COM(2017)0228), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. toukokuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”Digitaalisten sisämarkkinoiden strategian täytäntöönpanon väliarviointi – Yhdennetyt digitaaliset sisämarkkinat kaikille” (COM(2017)0228),

| — | ottaa huomioon 22. marraskuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Sisämarkkinat muuttuvassa maailmassa – Ainutkertainen voimavara, joka edellyttää uutta poliittista sitoutumista” (COM(2018)0772), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. marraskuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Sisämarkkinat muuttuvassa maailmassa – Ainutkertainen voimavara, joka edellyttää uutta poliittista sitoutumista” (COM(2018)0772),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | toteaa, että sisämarkkinat ovat olleet ja ovat edelleen Euroopan yhdentymisen ja erittäin kilpailukykyisen sosiaalisen markkinatalouden kulmakivi sekä kasvun ja työllisyyden veturi; toteaa, että tätä on viime aikoina edelleen korostettu neuvoteltaessa Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta EU:sta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että sisämarkkinat ovat olleet ja ovat edelleen Euroopan yhdentymisen ja erittäin kilpailukykyisen sosiaalisen markkinatalouden kulmakivi sekä kasvun ja työllisyyden veturi; toteaa, että tätä on viime aikoina edelleen korostettu neuvoteltaessa Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta EU:sta;

| B. | ottaa huomioon, että maailma käy läpi nopeita ja merkittäviä muutoksia, jotka vaikuttavat myös EU:n sisämarkkinoihin; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että maailma käy läpi nopeita ja merkittäviä muutoksia, jotka vaikuttavat myös EU:n sisämarkkinoihin;

| C. | toteaa, että sisämarkkinoiden potentiaalia ei saada täysin hyödynnettyä; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että sisämarkkinoiden potentiaalia ei saada täysin hyödynnettyä;

| D. | katsoo, että sisämarkkinoita ei voida tarkastella pelkästään taloudellisin perustein; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että sisämarkkinoita ei voida tarkastella pelkästään taloudellisin perustein;

| E. | toteaa, että parlamentin omien tutkimusten mukaan sisämarkkinoiden valmiiksi saattamisesta on odotettavissa hyötyä, sillä bruttokansantuote nousee sen myötä unionissa yhteensä biljoonan euron verran, ja toteaa, että lisäksi muun muassa palvelualalla on tiedossa merkittävää hyötyä; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että parlamentin omien tutkimusten mukaan sisämarkkinoiden valmiiksi saattamisesta on odotettavissa hyötyä, sillä bruttokansantuote nousee sen myötä unionissa yhteensä biljoonan euron verran, ja toteaa, että lisäksi muun muassa palvelualalla on tiedossa merkittävää hyötyä;

| F. | katsoo, että tarvitaan strategista ja kattavaa lähestymistapaa ja että kohdattuihin haasteisiin on löydettävä sekä poliittiset että tekniset ratkaisut; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että tarvitaan strategista ja kattavaa lähestymistapaa ja että kohdattuihin haasteisiin on löydettävä sekä poliittiset että tekniset ratkaisut;

| G. | toteaa täytäntöönpanon osalta, että viimeaikaiset merkit eivät ole olleet rohkaisevia; toteaa, että sisämarkkinoista muuttuvassa maailmassa annetun komission tiedonannon mukaisesti täytäntöönpanovaje oli 25 prosenttia kesäkuussa 2018 niiden 16 direktiivin kohdalla, jotka piti saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä joulukuun 2017 ja toukokuun 2018 välillä; |
| --- | --- |

G.

toteaa täytäntöönpanon osalta, että viimeaikaiset merkit eivät ole olleet rohkaisevia; toteaa, että sisämarkkinoista muuttuvassa maailmassa annetun komission tiedonannon mukaisesti täytäntöönpanovaje oli 25 prosenttia kesäkuussa 2018 niiden 16 direktiivin kohdalla, jotka piti saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä joulukuun 2017 ja toukokuun 2018 välillä;

| 1. | on tyytyväinen komission tiedonannon ”Sisämarkkinat muuttuvassa maailmassa” yleisiin tavoitteisiin nyt, kun vuoden 2019 eurovaaleihin on muutama kuukausi ja kun sisämarkkinoiden perustamisesta on kulunut 25 vuotta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että hyvin toimivat sisämarkkinat ovat yksi Euroopan unionin peruspilareista ja että sisämarkkinoiden syventäminen olisi näin ollen tuotava takaisin poliittisen asialistan kärkeen, sillä se edistää vapautta, mahdollisuuksia ja vaurautta Euroopassa, luo oikeuksia ja velvollisuuksia kansalaisille, työntekijöille, kuluttajille, yrittäjille ja yrityksille ja hyödyttää yli 500:aa miljoonaa eurooppalaista ja yli 21:tä miljoonaa pk-yritystä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | painottaa, että sisämarkkinoiden jäljellä olevat aiheettomat esteet on viipymättä poistettava, jotta voidaan saada aikaan konkreettisia ja nopeita tuloksia kasvun, innovoinnin, uusien työpaikkojen luomisen, kuluttajien lisääntyneen valinnanvaran sekä uusien liiketoimintamallien muodossa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että unionin on pyrittävä varmistamaan, että sisämarkkinoilla palvelujen vapaa liikkuvuus asetetaan samalla tavoin etusijalle kuin tavaroiden vapaa liikkuvuus; painottaa, että palvelujen vapaa liikkuvuus ei ole läheskään yhtä kehittynyttä kuin tavaroiden vapaa liikkuvuus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että vaikka tulliesteet on poistettu sisämarkkinoilta, niillä on edelleen lukuisia muita aiheettomia esteitä; korostaa, että sisämarkkinoiden vahvistaminen edellyttää pikaisia toimia sekä unionin tasolla että kansallisella tasolla näiden aiheettomien esteiden poistamiseksi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että sisämarkkinoiden yhdentymisen syventäminen edellyttää nyt enemmän poliittista rohkeutta ja sitoutumista kuin 25 vuotta sitten ja enemmän työtä kuin ennen, jotta puheiden ja konkreettisten toimien välinen kuilu kapenee ja puutteet korjataan; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on vakuuttunut siitä, että yhdentymisen syventämiseksi on olennaisen tärkeää varmistaa kaikille toimijoille kaikissa jäsenvaltioissa tasapuoliset toimintaedellytykset; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toteaa, että vain 7 prosenttia pk-yrityksistä myy tuotteitaan ja palveluitaan verkossa asiakkaille toisissa jäsenvaltioissa ja vain 15 prosenttia kuluttajista hyödyntää tätä mahdollisuutta, ja panee merkille, että digitaalisten sisämarkkinoiden valmiiksi saattamisesta voitaisiin hyötyä 415 miljardin euron verran ja luoda alalle uusia työpaikkoja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että nämä tiedot osoittavat selvästi, että työtä on kiireellisesti jatkettava, jotta digitaalinen ympäristö saadaan täysin kansalaisten ja yritysten saataville ja jotta voidaan parantaa kuluttajien luottamusta digitaaliseen ulottuvuuteen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa luopumaan vanhentuneesta jaosta ”digitaalisiin” ja ”verkon ulkopuolisiin” sisämarkkinoihin, koska digitaaliset ratkaisut ovat välttämätön osa modernia taloutta ja sen tarjoamia tuotteita ja palveluja ja koska sisämarkkinoiden kaikkien osien on oltava digitaalisesti tarkoitukseen sopivia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pyytää komissiota jatkamaan työtä digitaalisten sisämarkkinoiden valmiiksi saattamiseksi ja antamaan kunnianhimoisia ehdotuksia, jotta voidaan luoda nykyaikaiset ja tehokkaat yhteiset säännöt, joilla suojellaan kuluttajia, autetaan julkishallintoja, parannetaan eurooppalaisten yritysten ja pk-yritysten kilpailukykyä ja luodaan oikeudenmukaista kilpailua; |
| --- | --- |

11.

| 12. | katsoo, että sisämarkkinoiden puolustamiseksi ja syventämiseksi on ehdottomasti puolustettava voimakkaasti neljää vapautta eli henkilöiden, palvelujen, tavaroiden ja pääoman fyysistä ja verkossa tapahtuvaa vapaata liikkuvuutta, ja korostaa, että kaikkien EU:n toimijoiden on toimittava yhteisesti sovittujen sääntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa, että uudessa lainsäädännössä olisi johdonmukaisesti otettava huomioon markkinoiden yhdentymistavoite, tarve poistaa sääntelyyn ja hallintoon liittyviä aiheettomia esteitä ja tarve ottaa huomioon tulevaisuuden vaatimukset; |
| --- | --- |

13.

| 14. | huomauttaa, että sisämarkkinoille aiheuttavat kasvavaa painetta sisämarkkinoiden periaatteiden vastaiset kansalliset säännöt ja eritoten kansalliset säännöt, jotka vaikuttavat tavaroiden ja palvelujen vapaaseen liikkuvuuteen; toteaa, että perusteettomat ja suhteettomat kansalliset toimenpiteet sekä koordinoimattomat toimenpiteet voisivat vaarantaa sisämarkkinoiden yhtenäisyyden ja tehokkuuden; muistuttaa kuitenkin, että tietyt toimenpiteet voivat olla perusteltuja ja välttämättömiä perussopimuksissa tunnustettujen yleisen edun mukaisten tavoitteiden turvaamiseksi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | painottaa, että on tärkeää varmistaa sääntöjen toimivuus käytännössä: kansalaiset ja yritykset voivat saada sisämarkkinoiden tarjoamat monet hyödyt vain, jos yhteisesti sovitut säännöt todella toimivat käytännössä ja hyödyttävät kansalaisia ja yrityksiä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa komissiota hyödyntämään olemassa olevia välineitä paremmin ja ryhtymään toimiin sisämarkkinalainsäädännön vastaisten kansallisten sääntöjen osalta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toteaa, että sisämarkkinoiden hallinnointirakennetta on selvästikin tarpeen vahvistaa, jotta voidaan varmistaa tehokkaat seurantamekanismit ja havaita sisämarkkinalainsäädännön riittämätön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä tai sen riittämätön täytäntöönpano ja soveltaminen, ja täten taata rikkomismenettelyjen soveltaminen tarvittaessa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | antaa vahvan tukensa komission Eurooppa-neuvostolle osoittamalle kehotukselle käydä perusteellisia keskusteluja valtion- tai hallitusten päämiesten tasolla sisämarkkinoiden kaikista ulottuvuuksista, jotta voitaisiin määritellä toiminnan yhteiset painopisteet sekä asianmukaiset mekanismit, jotka vastaavat suuresti kaivattua poliittista uudelleensitoutumista sisämarkkinoihin; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa painokkaasti seuraavaa komissiota suunnittelemaan kunnianhimoisia sisämarkkinatoimia tulevaa poliittista kautta 2019–2024 silmällä pitäen; pitää valitettavana, että komissio on esittänyt useita lainsäädäntöehdotuksia niin myöhään, että lainsäätäjät eivät ole voineet tarkastella niitä asianmukaisesti ja hyväksyä niitä tämän vaalikauden päättymiseen mennessä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pyytää Eurooppa-neuvostoa sitoutumaan uudelleen saattamaan sisämarkkinat valmiiksi vuoteen 2025 mennessä ja uuteen julkiseen aikatauluun toimille, kuten Euroopan johtajat tekivät vuonna 1985; on kuitenkin erittäin huolissaan siitä, että useat säädösehdotukset ovat kokonaan juuttuneet neuvostoon, joka ei ole pystynyt esittämään niihin kantaansa; kehottaa neuvostoa saamaan tämän sekä unionin kansalaisia että yrityksiä häiritsevän tilanteen päättymään; |
| --- | --- |

20.

| 21. | muistuttaa komissiota ja neuvostoa niiden vastuusta suhteessa sisämarkkinoihin ja erityisesti suhteessa EU:n kansalaisiin ja yrityksiin; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  EUVL C 316, 30.8.2016, s. 98.

(2)  EUVL C 76, 28.2.2018, s. 105.

(3)  EUVL C 76, 28.2.2018, s. 112.

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/42 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/42

---

P8_TA(2018)0512

Terrorismia käsittelevän erityisvaliokunnan työn tulokset ja suositukset

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 terrorismia käsittelevän erityisvaliokunnan työn tuloksista ja suosituksista (2018/2044(INI))

(2020/C 388/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon terrorismia käsittelevän erityisvaliokunnan perustamisesta, sen toimivallasta, jäsenmäärästä ja toimikaudesta 6. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman (1), joka hyväksyttiin työjärjestyksen 197 artiklan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon terrorismia käsittelevän erityisvaliokunnan perustamisesta, sen toimivallasta, jäsenmäärästä ja toimikaudesta 6. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman (1), joka hyväksyttiin työjärjestyksen 197 artiklan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon terrorismia käsittelevän erityisvaliokunnan mietinnön (A8-0374/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon terrorismia käsittelevän erityisvaliokunnan mietinnön (A8-0374/2018),

Johdanto-osa

| A. | toteaa, että unionin perustana ovat ihmisarvon, vapauden, yhdenvertaisuuden ja yhteisvastuun arvot, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteet; katsoo, että terroriteot kuuluvat näiden yleismaailmallisten arvojen ja vapauksien vakavimpiin loukkauksiin; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että unionin perustana ovat ihmisarvon, vapauden, yhdenvertaisuuden ja yhteisvastuun arvot, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteet; katsoo, että terroriteot kuuluvat näiden yleismaailmallisten arvojen ja vapauksien vakavimpiin loukkauksiin;

| B. | katsoo, että unionin olisi tehtävä kaikkensa taatakseen terroristien vaaraan saattamien kansalaistensa fyysinen ja henkinen koskemattomuus; toteaa, että terrorismin torjunta edellyttää sen uhrien asettamista keskiöön; katsoo, että yhteiskuntien on suojeltava terrorismin uhreja, tunnustettava heidät ja annettava heille tukea ja korvausta; ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 6 artiklaan on kirjattu sekä oikeus vapauteen että oikeus turvallisuuteen, jotka täydentävät toisiaan; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että unionin olisi tehtävä kaikkensa taatakseen terroristien vaaraan saattamien kansalaistensa fyysinen ja henkinen koskemattomuus; toteaa, että terrorismin torjunta edellyttää sen uhrien asettamista keskiöön; katsoo, että yhteiskuntien on suojeltava terrorismin uhreja, tunnustettava heidät ja annettava heille tukea ja korvausta; ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 6 artiklaan on kirjattu sekä oikeus vapauteen että oikeus turvallisuuteen, jotka täydentävät toisiaan;

| C. | katsoo, että vastattaessa terrorismin uhkaan olisi aina noudatettava täysin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklassa vahvistettuja periaatteita ja kunnioitettava perusoikeuksia ja -vapauksia sekä etenkin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita ja otettava huomioon mahdolliset vaikutukset viattomiin ihmisiin, joita on suurin osa väestöstä; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että vastattaessa terrorismin uhkaan olisi aina noudatettava täysin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklassa vahvistettuja periaatteita ja kunnioitettava perusoikeuksia ja -vapauksia sekä etenkin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita ja otettava huomioon mahdolliset vaikutukset viattomiin ihmisiin, joita on suurin osa väestöstä;

| D. | ottaa huomioon, että terrorismi kaikissa sen kaikissa muodoissa ja ilmentymissä, syyllistyipä siihen kuka tahansa, missä tahansa ja mistä syystä tahansa, on tuomittava, sillä se on vakavimpia uhkia kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että terrorismi kaikissa sen kaikissa muodoissa ja ilmentymissä, syyllistyipä siihen kuka tahansa, missä tahansa ja mistä syystä tahansa, on tuomittava, sillä se on vakavimpia uhkia kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle;

| E. | ottaa huomioon, että terrorismin uhka on kasvanut ja muuttunut nopeasti viime vuosina; ottaa huomioon, että terrori-iskut ovat koskettaneet meitä kaikkia syvästi ja vaatineet monen viattoman ihmisen hengen ja haavoittaneet monia; katsoo terrorismin rajat ylittävän luonteen edellyttävän vahvoja koordinoituja vastatoimia ja yhteistyötä jäsenvaltioissa ja niiden välillä sekä toimivaltaisten unionin virastojen ja elinten kanssa ja niiden kesken sekä asiaan liittyvien kolmansien maiden kanssa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että terrorismin uhka on kasvanut ja muuttunut nopeasti viime vuosina; ottaa huomioon, että terrori-iskut ovat koskettaneet meitä kaikkia syvästi ja vaatineet monen viattoman ihmisen hengen ja haavoittaneet monia; katsoo terrorismin rajat ylittävän luonteen edellyttävän vahvoja koordinoituja vastatoimia ja yhteistyötä jäsenvaltioissa ja niiden välillä sekä toimivaltaisten unionin virastojen ja elinten kanssa ja niiden kesken sekä asiaan liittyvien kolmansien maiden kanssa;

Institutionaalinen kehys

| F. | ottaa huomioon, että yhden jäsenvaltion turvallisuus vaikuttaa koko unionin turvallisuuteen; toteaa, että terrorismin uhka edellyttää kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa yhdistyvät sisäinen ja ulkoinen turvallisuus ja jossa varmistetaan koordinointi kansallisella ja Euroopan tasolla; toteaa, että unioni ja jäsenvaltiot ovat edistyneet näiden uhkien torjumisessa mutta edistystä on tapahtunut valitettavasti enemmänkin olosuhteiden pakosta kuin ennakoivalla tavalla eivätkä kaikki jäsenvaltiot ole saavuttaneet samantasoista edistymistä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että yhden jäsenvaltion turvallisuus vaikuttaa koko unionin turvallisuuteen; toteaa, että terrorismin uhka edellyttää kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa yhdistyvät sisäinen ja ulkoinen turvallisuus ja jossa varmistetaan koordinointi kansallisella ja Euroopan tasolla; toteaa, että unioni ja jäsenvaltiot ovat edistyneet näiden uhkien torjumisessa mutta edistystä on tapahtunut valitettavasti enemmänkin olosuhteiden pakosta kuin ennakoivalla tavalla eivätkä kaikki jäsenvaltiot ole saavuttaneet samantasoista edistymistä;

| G. | ottaa huomioon, että kansallinen turvallisuus on yksinomaan jäsenvaltioiden vastuulla, kuten SEU:n 4 artiklan 2 kohdassa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 73 artiklassa vahvistetaan, kun taas SEU:n 4 artiklan 3 kohdan ja 42 artiklan mukaan unioni ja jäsenvaltiot avustavat toisiaan perussopimuksista johtuvia tehtäviä täyttäessään; toteaa, että kansallinen turvallisuus on enenevässä määrin riippuvainen sen laajemmasta eurooppalaisesta ulottuvuudesta; toteaa, että kansallista turvallisuutta ei ole määritelty unionin tasolla, joten jäsenvaltioilla on laajasti harkinnanvaraa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kansallinen turvallisuus on yksinomaan jäsenvaltioiden vastuulla, kuten SEU:n 4 artiklan 2 kohdassa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 73 artiklassa vahvistetaan, kun taas SEU:n 4 artiklan 3 kohdan ja 42 artiklan mukaan unioni ja jäsenvaltiot avustavat toisiaan perussopimuksista johtuvia tehtäviä täyttäessään; toteaa, että kansallinen turvallisuus on enenevässä määrin riippuvainen sen laajemmasta eurooppalaisesta ulottuvuudesta; toteaa, että kansallista turvallisuutta ei ole määritelty unionin tasolla, joten jäsenvaltioilla on laajasti harkinnanvaraa;

| H. | toteaa kuitenkin, että SEUT:n 4 artiklan 2 kohdassa määritetään vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue alueeksi, jolla sovelletaan unionin ja jäsenvaltioiden kesken jaettua toimivaltaa; toteaa, että unionilla on erityistä toimivaltaa, joka koskee jäsenvaltioiden välisen koordinoinnin ja yhteistyön helpottamista ja kannustamista, mukaan lukien jäsenvaltioiden lakien ja käytäntöjen lähentäminen; toteaa, että unionin toimien valtuutuksesta määrätään SEUT:n 67 artiklassa, jonka mukaan korkea turvallisuustaso varmistetaan rikollisuutta torjuvilla toimenpiteillä; |
| --- | --- |

H.

toteaa kuitenkin, että SEUT:n 4 artiklan 2 kohdassa määritetään vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue alueeksi, jolla sovelletaan unionin ja jäsenvaltioiden kesken jaettua toimivaltaa; toteaa, että unionilla on erityistä toimivaltaa, joka koskee jäsenvaltioiden välisen koordinoinnin ja yhteistyön helpottamista ja kannustamista, mukaan lukien jäsenvaltioiden lakien ja käytäntöjen lähentäminen; toteaa, että unionin toimien valtuutuksesta määrätään SEUT:n 67 artiklassa, jonka mukaan korkea turvallisuustaso varmistetaan rikollisuutta torjuvilla toimenpiteillä;

| I. | ottaa huomioon, että unionin jäsenvaltioiden ja joidenkin kolmansien maiden kansalliset turvallisuus- ja tiedusteluvirastot tekevät tehokasta yhteistyötä unionin ulkopuolisen epävirallisen elimen, terrorisminvastaisen työryhmän (CTG) välityksellä ja kahden- ja monenväliseltä pohjalta; toteaa, että CTG:llä on foorumi operatiivisen tiedustelutiedon vaihtoa varten, mikä on parantanut tiedustelutiedon vaihdon nopeutta ja laatua; ottaa huomioon, että unioni on vakiinnuttanut monimutkaiset rakenteet, joilla käsitellään kokonaan tai osittain terrorismia hyödyntäen erityisesti Europoliin kuuluvaa Euroopan terrorismintorjuntakeskusta (ECTC) unionin tason keskuksena lainvalvontatiedon vaihtoa ja yhteistyötä varten terrorismin torjunnan alalla sekä EU:n tiedusteluanalyysikeskusta (INTCEN) tiedustelu- ja turvallisuuspalvelujen ja unionin strategisena tiedustelutiedon yhdyskeskuksena, jonka kautta CTG:n tiedot saavuttavat eurooppalaiset päättäjät; toteaa, että tätä toimintaa helpottaa EU:n terrorismintorjunnan koordinaattori; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että unionin jäsenvaltioiden ja joidenkin kolmansien maiden kansalliset turvallisuus- ja tiedusteluvirastot tekevät tehokasta yhteistyötä unionin ulkopuolisen epävirallisen elimen, terrorisminvastaisen työryhmän (CTG) välityksellä ja kahden- ja monenväliseltä pohjalta; toteaa, että CTG:llä on foorumi operatiivisen tiedustelutiedon vaihtoa varten, mikä on parantanut tiedustelutiedon vaihdon nopeutta ja laatua; ottaa huomioon, että unioni on vakiinnuttanut monimutkaiset rakenteet, joilla käsitellään kokonaan tai osittain terrorismia hyödyntäen erityisesti Europoliin kuuluvaa Euroopan terrorismintorjuntakeskusta (ECTC) unionin tason keskuksena lainvalvontatiedon vaihtoa ja yhteistyötä varten terrorismin torjunnan alalla sekä EU:n tiedusteluanalyysikeskusta (INTCEN) tiedustelu- ja turvallisuuspalvelujen ja unionin strategisena tiedustelutiedon yhdyskeskuksena, jonka kautta CTG:n tiedot saavuttavat eurooppalaiset päättäjät; toteaa, että tätä toimintaa helpottaa EU:n terrorismintorjunnan koordinaattori;

| J. | toteaa, että erilaisten erityispiirteiden ja maantieteellisten etuoikeuksien vuoksi unionin ja kansallisen toimivallan välinen raja ei aina ole selkeä, ja painottaa kahden hallintotason välisen yhteistyön merkitystä; katsoo, että moninainen toimintaympäristö, joka kattaa terrorismin torjunnan alan alueelliset, kansalliset, unionin ja kansainväliset toimijat päällekkäisine toimivaltoineen ja riittämättömästi rajattuine toimeksiantoineen, lukuisat viralliset ja epäviralliset yhteistyö- ja tietojenvaihtofoorumit sekä alueellisten ja kansallisten virastojen, lainvalvontaviranomaisten ja tiedustelupalvelujen sekä unionin ja jäsenvaltioiden välisen toimivallan jaon, korostaa monimutkaisuutta ja voi aiheuttaa terroriuhan torjunnan koordinointiin, tehokuuteen ja johdonmukaisuuteen liittyviä ongelmia; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että erilaisten erityispiirteiden ja maantieteellisten etuoikeuksien vuoksi unionin ja kansallisen toimivallan välinen raja ei aina ole selkeä, ja painottaa kahden hallintotason välisen yhteistyön merkitystä; katsoo, että moninainen toimintaympäristö, joka kattaa terrorismin torjunnan alan alueelliset, kansalliset, unionin ja kansainväliset toimijat päällekkäisine toimivaltoineen ja riittämättömästi rajattuine toimeksiantoineen, lukuisat viralliset ja epäviralliset yhteistyö- ja tietojenvaihtofoorumit sekä alueellisten ja kansallisten virastojen, lainvalvontaviranomaisten ja tiedustelupalvelujen sekä unionin ja jäsenvaltioiden välisen toimivallan jaon, korostaa monimutkaisuutta ja voi aiheuttaa terroriuhan torjunnan koordinointiin, tehokuuteen ja johdonmukaisuuteen liittyviä ongelmia;

| K. | katsoo, että turvallisuusunionista vastaava komission jäsen on arvokas toimija, joka osallistuu komission politiikan kehittämiseen, täytäntöönpanoon, seurantaan ja arviointiin; katsoo, että turvallisuusunionista vastaavan komission jäsenen toimen vakiinnuttaminen osoittaa, että unioni on sitoutunut kannustamaan ja tukemaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sisäiseen turvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä sekä yhdenmukaistamaan terrorismin torjuntaa koskevaa lainsäädäntöä ja varmistamaan lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten paremman yhteistyön kunnioittaen kuitenkin kaikilta osin sitä, että nämä kysymykset kuuluvat perustamissopimusten mukaisesti kansalliseen toimivaltaan; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että turvallisuusunionista vastaava komission jäsen on arvokas toimija, joka osallistuu komission politiikan kehittämiseen, täytäntöönpanoon, seurantaan ja arviointiin; katsoo, että turvallisuusunionista vastaavan komission jäsenen toimen vakiinnuttaminen osoittaa, että unioni on sitoutunut kannustamaan ja tukemaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sisäiseen turvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä sekä yhdenmukaistamaan terrorismin torjuntaa koskevaa lainsäädäntöä ja varmistamaan lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten paremman yhteistyön kunnioittaen kuitenkin kaikilta osin sitä, että nämä kysymykset kuuluvat perustamissopimusten mukaisesti kansalliseen toimivaltaan;

| L. | katsoo, että EU:n terrorismintorjunnan koordinaattorilla on tärkeä rooli seurattaessa unionin terrorismintorjuntastrategian täytäntöönpanoa; ottaa huomioon, että EU:n terrorismintorjunnan koordinaattori huolehtii Eurooppa-neuvoston määrittelemän toimeksiannon mukaisesti strategian täytäntöönpanosta ja arvioinnista ja unionissa tehtävän työn koordinoinnista ja helpottaa unionin ja kolmansien maiden välistä yhteydenpitoa; ottaa huomioon, että EU:n terrorismintorjunnan koordinaattori antaa arvokkaita neuvoja unionin toimielimille, virastoille ja jäsenvaltioille ja on yhteydessä niihin ja auttaa lisäämään niiden välistä koordinaatiota; toteaa, että hänen toimeksiantonsa ja asemansa on kuitenkin määritelty huonosti; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että EU:n terrorismintorjunnan koordinaattorilla on tärkeä rooli seurattaessa unionin terrorismintorjuntastrategian täytäntöönpanoa; ottaa huomioon, että EU:n terrorismintorjunnan koordinaattori huolehtii Eurooppa-neuvoston määrittelemän toimeksiannon mukaisesti strategian täytäntöönpanosta ja arvioinnista ja unionissa tehtävän työn koordinoinnista ja helpottaa unionin ja kolmansien maiden välistä yhteydenpitoa; ottaa huomioon, että EU:n terrorismintorjunnan koordinaattori antaa arvokkaita neuvoja unionin toimielimille, virastoille ja jäsenvaltioille ja on yhteydessä niihin ja auttaa lisäämään niiden välistä koordinaatiota; toteaa, että hänen toimeksiantonsa ja asemansa on kuitenkin määritelty huonosti;

| M. | toteaa, että Euroopan parlamentti perusti 6. heinäkuuta 2017 väliaikaisen terrorismia käsittelevän erityisvaliokunnan (TERR), jonka tavoitteena on esittää parlamentille näkemyksiä nykyisen terrorismin vastaisen järjestelmän käytännön ongelmista ja lainsäädäntöaukoista, jotka ovat mahdollistaneet unionissa äskettäin tehdyt terrori-iskut, sekä esittää suosituksia terroriuhkaan vastaamiseksi unionin tasolla; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että Euroopan parlamentti perusti 6. heinäkuuta 2017 väliaikaisen terrorismia käsittelevän erityisvaliokunnan (TERR), jonka tavoitteena on esittää parlamentille näkemyksiä nykyisen terrorismin vastaisen järjestelmän käytännön ongelmista ja lainsäädäntöaukoista, jotka ovat mahdollistaneet unionissa äskettäin tehdyt terrori-iskut, sekä esittää suosituksia terroriuhkaan vastaamiseksi unionin tasolla;

| N. | toteaa, että Euroopan syyttäjänvirastolla, joka on määrä perustaa neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 pohjalta, on tärkeä tehtävä tutkia unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavia rikoksia ja toteuttaa niitä koskevia syytetoimia; katsoo, että tämän uuden elimen perustamisen ja määrärahojen kohdentamisen sille ei pitäisi vaikuttaa kielteisesti nykyisten rakenteiden, kuten Eurojustin, valmiuksiin helpottaa jäsenvaltioiden toimia terrorismin torjunnassa; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että Euroopan syyttäjänvirastolla, joka on määrä perustaa neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 pohjalta, on tärkeä tehtävä tutkia unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavia rikoksia ja toteuttaa niitä koskevia syytetoimia; katsoo, että tämän uuden elimen perustamisen ja määrärahojen kohdentamisen sille ei pitäisi vaikuttaa kielteisesti nykyisten rakenteiden, kuten Eurojustin, valmiuksiin helpottaa jäsenvaltioiden toimia terrorismin torjunnassa;

| O. | ottaa huomioon, että yhteensä 88:sta oikeudellisesti velvoittavasta terrorismintorjuntaa koskevasta toimesta, joita esitettiin syyskuun 2001 ja kesän 2013 välisenä aikana, vain neljäsosasta suoritettiin vaikutustenarviointi ja vain kolmesta pidettiin julkinen kuuleminen (2); ottaa huomioon, että suhdeluku on kasvanut viime vuosina ja että komission vuosina 2017 ja 2018 esittämien uusimpien aloitteiden yhteydessä esitettiin tarvittavat perustelut; toteaa, että vuonna 2015 hyväksytyn paremman sääntelyn agendan myötä komissio on myös vahvistanut sidosryhmien kuulemista koskevia toimintaperiaatteitaan; ottaa huomioon, että terrorisminvastaiset toimet voisivat olla tehokkaampia ja johdonmukaisempia, jos asiaankuuluvia sidosryhmiä kuultaisiin ja suoritettaisiin vaikutustenarviointeja; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että yhteensä 88:sta oikeudellisesti velvoittavasta terrorismintorjuntaa koskevasta toimesta, joita esitettiin syyskuun 2001 ja kesän 2013 välisenä aikana, vain neljäsosasta suoritettiin vaikutustenarviointi ja vain kolmesta pidettiin julkinen kuuleminen (2); ottaa huomioon, että suhdeluku on kasvanut viime vuosina ja että komission vuosina 2017 ja 2018 esittämien uusimpien aloitteiden yhteydessä esitettiin tarvittavat perustelut; toteaa, että vuonna 2015 hyväksytyn paremman sääntelyn agendan myötä komissio on myös vahvistanut sidosryhmien kuulemista koskevia toimintaperiaatteitaan; ottaa huomioon, että terrorisminvastaiset toimet voisivat olla tehokkaampia ja johdonmukaisempia, jos asiaankuuluvia sidosryhmiä kuultaisiin ja suoritettaisiin vaikutustenarviointeja;

| P. | ottaa huomioon, että komission toteuttamassa unionin turvallisuuspolitiikan kattavassa arvioinnissa mainitaan epätäydellinen täytäntöönpano yhtenä turvallisuusunionin haasteista; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että komission toteuttamassa unionin turvallisuuspolitiikan kattavassa arvioinnissa mainitaan epätäydellinen täytäntöönpano yhtenä turvallisuusunionin haasteista;

| Q. | katsoo, että terrorismintorjuntatoimien arviointi on olennaisen tärkeää, jotta voidaan selvittää, ovatko ne vaikuttavia, merkityksellisiä, johdonmukaisia ja perusoikeuksien mukaisia, ja määrittää, onko puutteiden korjaamiseksi toteutettava lisätoimia; toteaa, että toteutuksen laajuuden seurannan ja toteutettujen toimien tosiasiallisen vaikuttavuuden välillä on ero; ottaa huomioon, että vuosina 2001–2016 laadittiin 17 kertomusta täytäntöönpanon seurannasta ja arvioinnista, kun terrorismintorjuntaa koskevia strategioita oli kymmenen ja lainsäädäntötoimia ja muita kuin velvoittavia toimia oli 55; pitää tarpeellisena, että jäsenvaltiot panevat unionin turvallisuuslainsäädännön nopeasti täytäntöön, jotta unionin kattavaan terrorismintorjuntasäännöstöön ei synny aukkoja; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että terrorismintorjuntatoimien arviointi on olennaisen tärkeää, jotta voidaan selvittää, ovatko ne vaikuttavia, merkityksellisiä, johdonmukaisia ja perusoikeuksien mukaisia, ja määrittää, onko puutteiden korjaamiseksi toteutettava lisätoimia; toteaa, että toteutuksen laajuuden seurannan ja toteutettujen toimien tosiasiallisen vaikuttavuuden välillä on ero; ottaa huomioon, että vuosina 2001–2016 laadittiin 17 kertomusta täytäntöönpanon seurannasta ja arvioinnista, kun terrorismintorjuntaa koskevia strategioita oli kymmenen ja lainsäädäntötoimia ja muita kuin velvoittavia toimia oli 55; pitää tarpeellisena, että jäsenvaltiot panevat unionin turvallisuuslainsäädännön nopeasti täytäntöön, jotta unionin kattavaan terrorismintorjuntasäännöstöön ei synny aukkoja;

Terroriuhka

| R. | ottaa huomioon, että unionin jäsenvaltioissa on viime vuosina tehty suuria terrori-iskuja; ottaa huomioon, että tuhoisimpia ovat olleet iskut, joiden tekijöinä tai innoittajina ovat olleet Da’eshin ja al-Qaidan kaltaiset jihadistiryhmät; ottaa huomioon, että toisinaan tietyt maat auttavat näitä terroristiryhmiä (3) ja helpottavat niiden toimintaa; toteaa sekä äärioikeistolaiset, äärivasemmistolaiset että etniset ja kansallismieliset separatistiset väkivaltaiset ääriliikkeet, joiden tavoitteena on kumota unionin demokraattiset arvot ja oikeusvaltioperiaatteen mukainen järjestelmä käyttämällä laittomasti väkivaltaa, herättävät edelleen huolta; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että unionin jäsenvaltioissa on viime vuosina tehty suuria terrori-iskuja; ottaa huomioon, että tuhoisimpia ovat olleet iskut, joiden tekijöinä tai innoittajina ovat olleet Da’eshin ja al-Qaidan kaltaiset jihadistiryhmät; ottaa huomioon, että toisinaan tietyt maat auttavat näitä terroristiryhmiä (3) ja helpottavat niiden toimintaa; toteaa sekä äärioikeistolaiset, äärivasemmistolaiset että etniset ja kansallismieliset separatistiset väkivaltaiset ääriliikkeet, joiden tavoitteena on kumota unionin demokraattiset arvot ja oikeusvaltioperiaatteen mukainen järjestelmä käyttämällä laittomasti väkivaltaa, herättävät edelleen huolta;

| S. | ottaa huomioon, että äärioikeistolaisten väkivaltaisten ääriliikkeiden sekä uusfasistisen ja uusnatsien väkivallan uhka kasvaa jäsenvaltioissa ja se kohdistuu poliittisiin vastustajiin, pakolaisiin ja maahanmuuttajiin, etnisiin ja uskonnollisiin vähemmistöihin, hlbtiq-ihmisiin, ihmisoikeuksien puolustajiin, aktivisteihin ja lainvalvontaviranomaisten henkilöstöön; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että äärioikeistolaisten väkivaltaisten ääriliikkeiden sekä uusfasistisen ja uusnatsien väkivallan uhka kasvaa jäsenvaltioissa ja se kohdistuu poliittisiin vastustajiin, pakolaisiin ja maahanmuuttajiin, etnisiin ja uskonnollisiin vähemmistöihin, hlbtiq-ihmisiin, ihmisoikeuksien puolustajiin, aktivisteihin ja lainvalvontaviranomaisten henkilöstöön;

| T. | toteaa, että useimmat unionissa vuonna 2017 tehdyt terrori-iskut luokiteltiin separatistisiksi iskuiksi (137 yhteensä 205:stä) mutta Europolin vuoden 2018 selvityksessä terrorismitilanteesta ja -suuntauksista (TE-SAT) todetaan selvästi, että mitkään johonkin terrorismin luokkaan luokitelluista raportoiduista toimista eivät ole olleet yhtä tappavia ja yhtä paljon koko yhteiskuntaan vaikuttavia kuin jihadistiterroristien toimet; pitää kostoterrorismin riskiä vakavana huolenaiheena, jota ei pitäisi aliarvioida; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että useimmat unionissa vuonna 2017 tehdyt terrori-iskut luokiteltiin separatistisiksi iskuiksi (137 yhteensä 205:stä) mutta Europolin vuoden 2018 selvityksessä terrorismitilanteesta ja -suuntauksista (TE-SAT) todetaan selvästi, että mitkään johonkin terrorismin luokkaan luokitelluista raportoiduista toimista eivät ole olleet yhtä tappavia ja yhtä paljon koko yhteiskuntaan vaikuttavia kuin jihadistiterroristien toimet; pitää kostoterrorismin riskiä vakavana huolenaiheena, jota ei pitäisi aliarvioida;

| U. | toteaa, että koska terrori-iskut ymmärretään laajamittaisiksi ja järjestelmällisiksi hyökkäyksiksi siviiliväestöä kohtaan, terroristiset murhat olisi sisällytettävä 17. heinäkuuta 1998 allekirjoitetun Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön 7 artiklan soveltamisalaan; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että koska terrori-iskut ymmärretään laajamittaisiksi ja järjestelmällisiksi hyökkäyksiksi siviiliväestöä kohtaan, terroristiset murhat olisi sisällytettävä 17. heinäkuuta 1998 allekirjoitetun Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön 7 artiklan soveltamisalaan;

| V. | katsoo, että Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan kehitys ja epävakaus ovat auttaneet Da’eshia ja muita terroristiryhmiä saamaan jalansijaa unionin naapurimaissa ja värväämään unionista ennennäkemättömän paljon taistelijoita; katsoo, että näin ollen sisäisen ja ulkoisen turvallisuuden välisestä yhteydestä on tullut entistä tärkeämpi; |
| --- | --- |

V.

katsoo, että Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan kehitys ja epävakaus ovat auttaneet Da’eshia ja muita terroristiryhmiä saamaan jalansijaa unionin naapurimaissa ja värväämään unionista ennennäkemättömän paljon taistelijoita; katsoo, että näin ollen sisäisen ja ulkoisen turvallisuuden välisestä yhteydestä on tullut entistä tärkeämpi;

| W. | toteaa, että tuhannet Euroopassa syntyneet tai asuvat kansalaiset ovat liittyneet Da’eshin terroritoimintaan Syyriassa ja Irakissa mutta Da’esh on sotilaallisen voimansa heikennyttyä muuttanut strategiaansa siten, että entistä harvemmat matkustavat kyseisiin maihin terrorismiin liittyvissä tarkoituksissa ja sen sijaan unionin alueella olevia terroristeja, jihadisteja ja ”nukkuvia soluja” kannustetaan tekemään hyökkäyksiä kotimaissaan tai asuinmaissaan; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että tuhannet Euroopassa syntyneet tai asuvat kansalaiset ovat liittyneet Da’eshin terroritoimintaan Syyriassa ja Irakissa mutta Da’esh on sotilaallisen voimansa heikennyttyä muuttanut strategiaansa siten, että entistä harvemmat matkustavat kyseisiin maihin terrorismiin liittyvissä tarkoituksissa ja sen sijaan unionin alueella olevia terroristeja, jihadisteja ja ”nukkuvia soluja” kannustetaan tekemään hyökkäyksiä kotimaissaan tai asuinmaissaan;

| X. | toteaa viimeaikaisten iskujen osoittaneen, että terroristiryhmät käyttävät edelleen perinteisiä ampuma-aseita ja räjähteitä; panee kuitenkin merkille, että yksittäiset henkilöt käyttävät enemmän muunlaisia, paljon alkeellisempia ja vaikeammin havaittavissa olevia aseita ja menetelmiä ja heidän tavoitteenaan on aiheuttaa mahdollisimman paljon satunnaisia siviiliuhreja; |
| --- | --- |

X.

toteaa viimeaikaisten iskujen osoittaneen, että terroristiryhmät käyttävät edelleen perinteisiä ampuma-aseita ja räjähteitä; panee kuitenkin merkille, että yksittäiset henkilöt käyttävät enemmän muunlaisia, paljon alkeellisempia ja vaikeammin havaittavissa olevia aseita ja menetelmiä ja heidän tavoitteenaan on aiheuttaa mahdollisimman paljon satunnaisia siviiliuhreja;

| Y. | ottaa huomioon, että terrorismiin syyllistyvien vierastaistelijoiden ja heidän perheidensä paluu aiheuttaa erityisiä turvallisuuteen ja radikalisoitumiseen liittyviä haasteita ja että etenkin palaavat lapset aiheuttavat erityisiä ongelmia, sillä he tarvitsevat suojelua uhreina mutta voivat samalla olla mahdollisia iskujen tekijöitä; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että terrorismiin syyllistyvien vierastaistelijoiden ja heidän perheidensä paluu aiheuttaa erityisiä turvallisuuteen ja radikalisoitumiseen liittyviä haasteita ja että etenkin palaavat lapset aiheuttavat erityisiä ongelmia, sillä he tarvitsevat suojelua uhreina mutta voivat samalla olla mahdollisia iskujen tekijöitä;

| Z. | ottaa huomioon, että jotkut palaavat vierastaistelijat ovat joutuneet pitkällisen ideologisen piilovaikuttamisen kohteiksi ja saaneet sotilaskoulutusta aseiden ja räjähteiden käytön sekä erilaisten suojaus-, hyökkäys- ja taistelutaktiikoiden alalla, minkä lisäksi heillä on joissakin tapauksissa yhteyksiä muihin terroristeihin, jotka ovat mahdollisesti entisiä vierastaistelijoita ja joiden kanssa he muodostavat kansainvälisiä verkostoja (4); |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että jotkut palaavat vierastaistelijat ovat joutuneet pitkällisen ideologisen piilovaikuttamisen kohteiksi ja saaneet sotilaskoulutusta aseiden ja räjähteiden käytön sekä erilaisten suojaus-, hyökkäys- ja taistelutaktiikoiden alalla, minkä lisäksi heillä on joissakin tapauksissa yhteyksiä muihin terroristeihin, jotka ovat mahdollisesti entisiä vierastaistelijoita ja joiden kanssa he muodostavat kansainvälisiä verkostoja (4);

| AA. | toteaa, että terrori-iskuja unionissa tekevät ovat hyvin usein unionin kansalaisia ja usein toisen tai kolmannen polven maahanmuuttajia, jotka ovat kasvaneet siinä jäsenvaltiossa, jota vastaan he ovat hyökänneet, sekä ulkomaalaisia, jotka ovat joissakin tapauksissa asuneet huomattavan kauan kohteena olevassa jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että terrori-iskuja unionissa tekevät ovat hyvin usein unionin kansalaisia ja usein toisen tai kolmannen polven maahanmuuttajia, jotka ovat kasvaneet siinä jäsenvaltiossa, jota vastaan he ovat hyökänneet, sekä ulkomaalaisia, jotka ovat joissakin tapauksissa asuneet huomattavan kauan kohteena olevassa jäsenvaltiossa;

| AB. | ottaa huomioon, että unionin avoimet yhteiskunnat ja avoimet rajat ovat haavoittuvia ja terroristiryhmät käyttävät niitä hyväkseen; ottaa huomioon, että terroristit ovat hyödyntäneet reittejä, joita pitkin maahanmuuttajat ja turvapaikanhakijat pyrkivät Euroopan maihin, sekä liikkumisvapautta kaikkialla unionissa; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että unionin avoimet yhteiskunnat ja avoimet rajat ovat haavoittuvia ja terroristiryhmät käyttävät niitä hyväkseen; ottaa huomioon, että terroristit ovat hyödyntäneet reittejä, joita pitkin maahanmuuttajat ja turvapaikanhakijat pyrkivät Euroopan maihin, sekä liikkumisvapautta kaikkialla unionissa;

| AC. | toteaa, että on dokumentoituja tapauksia (5), joissa Da’eshin terroristien Syyrian tai Irakin alueella tekemien vakavien rikosten uhrit ovat luulleet olevansa turvassa mutta ovatkin kohdanneet ahdistajansa uudelleen unionin alueella, missä molemmat ovat hakeneet suojelua; |
| --- | --- |

AC.

toteaa, että on dokumentoituja tapauksia (5), joissa Da’eshin terroristien Syyrian tai Irakin alueella tekemien vakavien rikosten uhrit ovat luulleet olevansa turvassa mutta ovatkin kohdanneet ahdistajansa uudelleen unionin alueella, missä molemmat ovat hakeneet suojelua;

| AD. | katsoo, että laittomien muuttajien ja pakolaisten virta aiheuttaa haasteita heidän kotouttamiselleen eurooppalaisiin yhteiskuntiin ja edellyttää enemmän ja kohdennettuja investointeja sosiaaliseen ja kulttuuriseen osallisuuteen; |
| --- | --- |

AD.

katsoo, että laittomien muuttajien ja pakolaisten virta aiheuttaa haasteita heidän kotouttamiselleen eurooppalaisiin yhteiskuntiin ja edellyttää enemmän ja kohdennettuja investointeja sosiaaliseen ja kulttuuriseen osallisuuteen;

| AE. | ottaa huomioon, että iskuissa voidaan käyttää uusia terrorismin muotoja, kuten kyberterrorismia ja joukkotuhoaseita mahdollisesti yhdessä miehittämättömien ilma-alusten kaltaisten uusien teknisten laitteiden kanssa; toteaa, että tästä on ennakkotapauksena isku, joka saatiin estettyä ja jossa olisi käytetty risiiniä, joka on hyvin myrkyllistä biologinen aine; toteaa, että on tapauksia, joissa terroristiryhmät ovat käyttäneet tai suunnitelleet käyttävänsä kemiallisia, biologisia tai radiologisia aineita tai ydinmateriaalia (CBRN-aineet) ja joissa ne ovat jakaneet sosiaalisen median kanavien kautta mahdollisia iskuja ja kohteita koskevia taktiikoita ja menetelmiä; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että iskuissa voidaan käyttää uusia terrorismin muotoja, kuten kyberterrorismia ja joukkotuhoaseita mahdollisesti yhdessä miehittämättömien ilma-alusten kaltaisten uusien teknisten laitteiden kanssa; toteaa, että tästä on ennakkotapauksena isku, joka saatiin estettyä ja jossa olisi käytetty risiiniä, joka on hyvin myrkyllistä biologinen aine; toteaa, että on tapauksia, joissa terroristiryhmät ovat käyttäneet tai suunnitelleet käyttävänsä kemiallisia, biologisia tai radiologisia aineita tai ydinmateriaalia (CBRN-aineet) ja joissa ne ovat jakaneet sosiaalisen median kanavien kautta mahdollisia iskuja ja kohteita koskevia taktiikoita ja menetelmiä;

| AF. | toteaa, että jäsenvaltioilla on erilaisia strategioita hybridiuhkiin ja CBRN-aineisiin liittyviin uhkiin vastaamiseksi, ja näin ollen niiden valmiustasot poikkeavat toisistaan; |
| --- | --- |

AF.

toteaa, että jäsenvaltioilla on erilaisia strategioita hybridiuhkiin ja CBRN-aineisiin liittyviin uhkiin vastaamiseksi, ja näin ollen niiden valmiustasot poikkeavat toisistaan;

| AG. | toteaa, että 28. kesäkuuta 2018 antamissaan päätelmissä Eurooppa-neuvosto suhtautui myönteisesti yhteiseen tiedonantoon EU:n kestokyvystä hybridiuhkia ja kemiallisia, biologisia sekä säteilyyn ja ydinaineisiin liittyviä uhkia vastaan ja kehotti määrittelemään alat, joilla toimia olisi tehostettava unionin näihin uhkiin vastaamiseen liittyvien keskeisten toimien syventämiseksi ja vahvistamiseksi, sekä kehotti jäsenvaltioita ja komissiota tekemään kiireesti yhteistyötä CBRN-toimintasuunnitelman täysimääräiseksi täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

AG.

toteaa, että 28. kesäkuuta 2018 antamissaan päätelmissä Eurooppa-neuvosto suhtautui myönteisesti yhteiseen tiedonantoon EU:n kestokyvystä hybridiuhkia ja kemiallisia, biologisia sekä säteilyyn ja ydinaineisiin liittyviä uhkia vastaan ja kehotti määrittelemään alat, joilla toimia olisi tehostettava unionin näihin uhkiin vastaamiseen liittyvien keskeisten toimien syventämiseksi ja vahvistamiseksi, sekä kehotti jäsenvaltioita ja komissiota tekemään kiireesti yhteistyötä CBRN-toimintasuunnitelman täysimääräiseksi täytäntöönpanemiseksi;

| AH. | katsoo, että sekä vasemmistolaiset että oikeistolaiset kiihottajat käyttävät poliittista keskustelua hyväkseen terroriuhkan tai siihen yllyttämisen osalta, joten keskustelussa olisi noudatettava varovaisuutta, jotta vältetään yhteiskunnan polarisoituminen eikä vaaranneta demokratiaa, sosiaalista yhteenkuuluvuutta eikä ihmisoikeuksia ja siten hyödytetä terroristijärjestöjä; |
| --- | --- |

AH.

katsoo, että sekä vasemmistolaiset että oikeistolaiset kiihottajat käyttävät poliittista keskustelua hyväkseen terroriuhkan tai siihen yllyttämisen osalta, joten keskustelussa olisi noudatettava varovaisuutta, jotta vältetään yhteiskunnan polarisoituminen eikä vaaranneta demokratiaa, sosiaalista yhteenkuuluvuutta eikä ihmisoikeuksia ja siten hyödytetä terroristijärjestöjä;

| AI. | ottaa huomioon, että huhtikuussa 2015 julkaistussa Euroopan turvallisuusagendassa korostettiin, että terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden väliseen yhteyteen on puututtava, ja tähdennettiin, että järjestäytynyt rikollisuus edistää terrorismia monien eri kanavien kautta ja auttaa muun muassa toimittamaan aseita, tarjoamaan rahoitusta huumeiden salakuljetuksen avulla ja soluttautumaan rahoitusmarkkinoille; |
| --- | --- |

AI.

ottaa huomioon, että huhtikuussa 2015 julkaistussa Euroopan turvallisuusagendassa korostettiin, että terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden väliseen yhteyteen on puututtava, ja tähdennettiin, että järjestäytynyt rikollisuus edistää terrorismia monien eri kanavien kautta ja auttaa muun muassa toimittamaan aseita, tarjoamaan rahoitusta huumeiden salakuljetuksen avulla ja soluttautumaan rahoitusmarkkinoille;

| AJ. | ottaa huomioon, että Da’eshin ja al-Qaidan kaltaiset suuret kansainväliset terroristijärjestöt ovat taloudellisesti omavaraisia, ja toteaa, että muun muassa hyödykkeiden, aseiden, raaka-aineiden, polttoaineiden, huumausaineiden, savukkeiden ja kulttuuriesineiden laiton kauppa samoin kuin ihmiskauppa, orjuus, lasten hyväksikäyttö sekä ryöstöntapainen ja muu kiristys ovat osoittautuneet terroristiryhmien keinoiksi saada rahoitusta; pitää järjestäytyneen rikollisuuden ja terroristiryhmien välistä yhteyttä vakavana turvallisuusuhkana; toteaa, että näiden lähteiden avulla olisi mahdollista jatkaa ryhmien tulevan rikollisen toiminnan rahoittamista; |
| --- | --- |

AJ.

ottaa huomioon, että Da’eshin ja al-Qaidan kaltaiset suuret kansainväliset terroristijärjestöt ovat taloudellisesti omavaraisia, ja toteaa, että muun muassa hyödykkeiden, aseiden, raaka-aineiden, polttoaineiden, huumausaineiden, savukkeiden ja kulttuuriesineiden laiton kauppa samoin kuin ihmiskauppa, orjuus, lasten hyväksikäyttö sekä ryöstöntapainen ja muu kiristys ovat osoittautuneet terroristiryhmien keinoiksi saada rahoitusta; pitää järjestäytyneen rikollisuuden ja terroristiryhmien välistä yhteyttä vakavana turvallisuusuhkana; toteaa, että näiden lähteiden avulla olisi mahdollista jatkaa ryhmien tulevan rikollisen toiminnan rahoittamista;

| AK. | katsoo, että terroristijärjestöjen ja järjestäytyneiden rikollisryhmien välinen vuorovaikutus aiheuttaa huomattavia riskejä ja sen ansiosta kykyyn aiheuttaa unionin jäsenvaltioissa lukuisia siviiliuhreja yhdistyvät tämän mahdollistavat logistiset valmiudet; katsoo, että lainvalvontaviranomaiset ja tiedustelupalvelut raportoivat vain hyvin vähän järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin välisestä yhteydestä tai analysoivat sitä vain hyvin vähän; toteaa, että monissa jäsenvaltioissa ja unionin tasolla ei ole riittävästi järjestäytyneeseen rikollisuuteen keskittyviä tutkinnallisia ja oikeudellisia valmiuksia; |
| --- | --- |

AK.

katsoo, että terroristijärjestöjen ja järjestäytyneiden rikollisryhmien välinen vuorovaikutus aiheuttaa huomattavia riskejä ja sen ansiosta kykyyn aiheuttaa unionin jäsenvaltioissa lukuisia siviiliuhreja yhdistyvät tämän mahdollistavat logistiset valmiudet; katsoo, että lainvalvontaviranomaiset ja tiedustelupalvelut raportoivat vain hyvin vähän järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin välisestä yhteydestä tai analysoivat sitä vain hyvin vähän; toteaa, että monissa jäsenvaltioissa ja unionin tasolla ei ole riittävästi järjestäytyneeseen rikollisuuteen keskittyviä tutkinnallisia ja oikeudellisia valmiuksia;

| AL. | toteaa, että terrorismilla pyritään heikentämään demokratiaa ja nujertamaan se; katsoo, että poliitikot ja hallitukset ovat ratkaisevan tärkeitä toimijoita laajan yksimielisyyden ja sosiaalisen kestokyvyn aikaansaamisessa, jotta voidaan puolustaa demokraattisia järjestelmiämme; |
| --- | --- |

AL.

toteaa, että terrorismilla pyritään heikentämään demokratiaa ja nujertamaan se; katsoo, että poliitikot ja hallitukset ovat ratkaisevan tärkeitä toimijoita laajan yksimielisyyden ja sosiaalisen kestokyvyn aikaansaamisessa, jotta voidaan puolustaa demokraattisia järjestelmiämme;

Väkivaltaisiin ääriliikkeisiin johtavan radikalisoitumisen ehkäiseminen ja torjuminen

| AM. | katsoo, että radikalisoitumisen torjuntaverkoston (RAN) osaamiskeskus on tärkeä foorumi, jolla toimijat ja lainvalvontaviranomaiset voivat vaihtaa parhaita käytäntöjä ja jonka avulla on edistetty tärkeän tiedon keräämistä väkivaltaisten ääriliikkeiden ennaltaehkäisyn ja torjunnan alalla (6); |
| --- | --- |

AM.

katsoo, että radikalisoitumisen torjuntaverkoston (RAN) osaamiskeskus on tärkeä foorumi, jolla toimijat ja lainvalvontaviranomaiset voivat vaihtaa parhaita käytäntöjä ja jonka avulla on edistetty tärkeän tiedon keräämistä väkivaltaisten ääriliikkeiden ennaltaehkäisyn ja torjunnan alalla (6);

| AN. | ottaa huomioon, että tilanne on erilainen jokaisessa jäsenvaltiossa ja että äskettäin tarkistetulla radikalisoitumisen torjuntaa koskevalla unionin strategialla voitaisiin tukea kansallisia strategioita, jotka ovat tärkeitä, sillä ne tarjoavat yleiset puitteet kansallisen ja paikallisen tason ohjelmille; toteaa, että näiden strategioiden on oltava johdonmukaisia ja vaikuttavia ja ne edellyttävät, että paikallisviranomaisille ja kansalaisyhteiskunnan sidosryhmille myönnetään riittävästi rahoitusta, jotta mainitut ohjelmat voidaan panna täytäntöön; |
| --- | --- |

AN.

ottaa huomioon, että tilanne on erilainen jokaisessa jäsenvaltiossa ja että äskettäin tarkistetulla radikalisoitumisen torjuntaa koskevalla unionin strategialla voitaisiin tukea kansallisia strategioita, jotka ovat tärkeitä, sillä ne tarjoavat yleiset puitteet kansallisen ja paikallisen tason ohjelmille; toteaa, että näiden strategioiden on oltava johdonmukaisia ja vaikuttavia ja ne edellyttävät, että paikallisviranomaisille ja kansalaisyhteiskunnan sidosryhmille myönnetään riittävästi rahoitusta, jotta mainitut ohjelmat voidaan panna täytäntöön;

| AO. | katsoo, että on mahdotonta määrittää yhtä ainoaa radikalisoitumiseen johtavaa polkua; katsoo, että esimerkiksi sosiaalinen yhteenkuuluvuus, poliittinen konteksti, taloudelliset olosuhteet, uskonnolliset ja ideologiset ihanteet, henkilökohtaiset traumat ja psyykkiset haavoittuvuudet sekä ympäristö ja verkostot voivat olla syitä ja laukaisevia tekijöitä; ottaa huomioon, että viime aikoihin asti sukupuoliulottuvuutta aliarvioitiin ja että naisten mahdollista roolia ei ole ymmärretty oikein; toteaa, että naiset eivät aina ole passiivisia subjekteja, vaan toimivat myös liikkeellepanijoina, rekrytoijina, varainkerääjinä ja jopa terroritekojen toteuttajina; |
| --- | --- |

AO.

katsoo, että on mahdotonta määrittää yhtä ainoaa radikalisoitumiseen johtavaa polkua; katsoo, että esimerkiksi sosiaalinen yhteenkuuluvuus, poliittinen konteksti, taloudelliset olosuhteet, uskonnolliset ja ideologiset ihanteet, henkilökohtaiset traumat ja psyykkiset haavoittuvuudet sekä ympäristö ja verkostot voivat olla syitä ja laukaisevia tekijöitä; ottaa huomioon, että viime aikoihin asti sukupuoliulottuvuutta aliarvioitiin ja että naisten mahdollista roolia ei ole ymmärretty oikein; toteaa, että naiset eivät aina ole passiivisia subjekteja, vaan toimivat myös liikkeellepanijoina, rekrytoijina, varainkerääjinä ja jopa terroritekojen toteuttajina;

| AP. | ottaa huomioon, että joillakin Euroopan suurten kaupunkien matalan tulotason asuinalueilla esiintyy massatyöttömyyttä ja oikeusvaltioperiaatteen järjestelmällistä luhistumista, mikä tarjoaa kasvualustan uskonnollisille ääriliikkeille ja terrorismille; katsoo, että tukemalla sosiaalista osallisuutta ja edistämällä aktiivisesti demokraattisia arvoja, joita kaikkien kansalaisten on kunnioitettava, voidaan auttaa vähentämään syrjäytymisen tunnetta ja lieventämään radikalisoitumisen riskiä; toteaa, että radikalisoitumisen ja väkivaltaisen ääriajattelun torjunta edellyttää tiivistä ja koordinoitua yhteistyötä kaikkien asianosaisten toimijoiden välillä hallinnon kaikilla tasoilla (paikallinen, alueellinen ja kansallinen taso) sekä kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin kanssa; |
| --- | --- |

AP.

ottaa huomioon, että joillakin Euroopan suurten kaupunkien matalan tulotason asuinalueilla esiintyy massatyöttömyyttä ja oikeusvaltioperiaatteen järjestelmällistä luhistumista, mikä tarjoaa kasvualustan uskonnollisille ääriliikkeille ja terrorismille; katsoo, että tukemalla sosiaalista osallisuutta ja edistämällä aktiivisesti demokraattisia arvoja, joita kaikkien kansalaisten on kunnioitettava, voidaan auttaa vähentämään syrjäytymisen tunnetta ja lieventämään radikalisoitumisen riskiä; toteaa, että radikalisoitumisen ja väkivaltaisen ääriajattelun torjunta edellyttää tiivistä ja koordinoitua yhteistyötä kaikkien asianosaisten toimijoiden välillä hallinnon kaikilla tasoilla (paikallinen, alueellinen ja kansallinen taso) sekä kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin kanssa;

| AQ. | ottaa huomioon, että asiantuntijat korostavat sellaiseen eri toimijoiden yhteiseen lähestymistapaan liittyviä myönteisiä kokemuksia, jossa keskitytään luomaan infrastruktuureja, joissa otetaan huomioon radikalisoitumiseen johtavat moninaiset syyt ja riskiryhmään kuuluvat väestönosat ja joilla varmistetaan, että eri viranomaiset ja organisaatiot antavat eri tasoilla varhaisessa vaiheessa tukea radikalisoitumiselle alttiille henkilöille ja heidän perheilleen, ja joissa painotetaan poliisin roolia toiminnan tukena ja siten tämän yhteyden vahvistajana; |
| --- | --- |

AQ.

ottaa huomioon, että asiantuntijat korostavat sellaiseen eri toimijoiden yhteiseen lähestymistapaan liittyviä myönteisiä kokemuksia, jossa keskitytään luomaan infrastruktuureja, joissa otetaan huomioon radikalisoitumiseen johtavat moninaiset syyt ja riskiryhmään kuuluvat väestönosat ja joilla varmistetaan, että eri viranomaiset ja organisaatiot antavat eri tasoilla varhaisessa vaiheessa tukea radikalisoitumiselle alttiille henkilöille ja heidän perheilleen, ja joissa painotetaan poliisin roolia toiminnan tukena ja siten tämän yhteyden vahvistajana;

| AR. | ottaa huomioon lähipoliisin myönteisen roolin pyrittäessä tutustumaan ja olemaan yhteydessä haavoittuvassa asemassa oleviin henkilöihin luomalla heidän kanssaan luottamukselliset suhteet, jotka perustuvat keskinäiseen kunnioitukseen asianomaisten ryhmien kanssa, jotta voidaan ennakoivasti torjua radikalisoitumista ja estää epäluuloinen suhtautuminen valtiota ja sen toimielimiä kohtaan; |
| --- | --- |

AR.

ottaa huomioon lähipoliisin myönteisen roolin pyrittäessä tutustumaan ja olemaan yhteydessä haavoittuvassa asemassa oleviin henkilöihin luomalla heidän kanssaan luottamukselliset suhteet, jotka perustuvat keskinäiseen kunnioitukseen asianomaisten ryhmien kanssa, jotta voidaan ennakoivasti torjua radikalisoitumista ja estää epäluuloinen suhtautuminen valtiota ja sen toimielimiä kohtaan;

| AS. | toteaa, että toistaiseksi ei ole olemassa selkeitä menettelyjä, joilla voitaisiin mitata radikalisoitumisen ennaltaehkäisyä ja torjuntaa koskevien hankkeiden vaikuttavuutta; |
| --- | --- |

AS.

toteaa, että toistaiseksi ei ole olemassa selkeitä menettelyjä, joilla voitaisiin mitata radikalisoitumisen ennaltaehkäisyä ja torjuntaa koskevien hankkeiden vaikuttavuutta;

| AT. | ottaa huomioon, että monia unionin rahastoja ja ohjelmia voidaan käyttää radikalisoitumisen torjuntaa ja ennaltaehkäisyä koskevissa hankkeissa unionin tasolla sekä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla; ottaa huomioon, että vuoteen 2020 ulottuvassa unionin talousarviossa kohdennetaan 314 miljoonaa euroa radikalisoitumisen torjuntaa koskeviin hankkeisiin (7); toteaa, että näiden ohjelmien vaikuttavuutta on arvioitava jatkuvasti; katsoo, että radikalisoitumista ennalta ehkäisevien toimien tehokkuuden mittaaminen on lähtökohtaisesti vaikeaa ja vaatii tiivistä yhteistyötä komission, jäsenvaltioiden, yksittäisten sidosryhmien ja tutkijoiden välillä; |
| --- | --- |

AT.

ottaa huomioon, että monia unionin rahastoja ja ohjelmia voidaan käyttää radikalisoitumisen torjuntaa ja ennaltaehkäisyä koskevissa hankkeissa unionin tasolla sekä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla; ottaa huomioon, että vuoteen 2020 ulottuvassa unionin talousarviossa kohdennetaan 314 miljoonaa euroa radikalisoitumisen torjuntaa koskeviin hankkeisiin (7); toteaa, että näiden ohjelmien vaikuttavuutta on arvioitava jatkuvasti; katsoo, että radikalisoitumista ennalta ehkäisevien toimien tehokkuuden mittaaminen on lähtökohtaisesti vaikeaa ja vaatii tiivistä yhteistyötä komission, jäsenvaltioiden, yksittäisten sidosryhmien ja tutkijoiden välillä;

| AU. | ottaa huomioon, että Europolin arvioiden mukaan unionissa on vuonna 2018 noin 30 000 radikalisoitunutta jihadistia; |
| --- | --- |

AU.

ottaa huomioon, että Europolin arvioiden mukaan unionissa on vuonna 2018 noin 30 000 radikalisoitunutta jihadistia;

| AV. | toteaa, että monissa jäsenvaltioissa on entistä useammin havaittavissa väkivaltaista radikalisoitunutta ääri-ideologista puhetta, usein painetussa muodossa tai oppisisältöjen tai audiovisuaalisen sisällön muodossa, sosiaalinen media ja television satelliittikanavat mukaan luettuina; toteaa, että tällainen puhe on demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien vastaista, horjuttaa moniarvoisuutta, edistää väkivaltaa ja suvaitsemattomuutta kaikkia muita uskontoja kohtaan, on avoimen antisemitististä ja edistää kulttuurin ja yhteiskunnan taantumuksellisuutta eikä siinä hyväksytä miesten ja naisten tasa-arvoa; |
| --- | --- |

AV.

toteaa, että monissa jäsenvaltioissa on entistä useammin havaittavissa väkivaltaista radikalisoitunutta ääri-ideologista puhetta, usein painetussa muodossa tai oppisisältöjen tai audiovisuaalisen sisällön muodossa, sosiaalinen media ja television satelliittikanavat mukaan luettuina; toteaa, että tällainen puhe on demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien vastaista, horjuttaa moniarvoisuutta, edistää väkivaltaa ja suvaitsemattomuutta kaikkia muita uskontoja kohtaan, on avoimen antisemitististä ja edistää kulttuurin ja yhteiskunnan taantumuksellisuutta eikä siinä hyväksytä miesten ja naisten tasa-arvoa;

| AW. | toteaa, että Euroopassa joissakin kirjakaupoissa ja verkossa on paljon erityisesti wahhabilaista ja salafistista kirjallisuutta, joka on vihapuheen innoittamaa; toteaa, että tämä globalisoitunut ja pelkistetty versio islamista eroaa muslimiyhteisöjen käytännöistä Euroopassa ja heikentää osaltaan niiden laajempaa kotoutumista; |
| --- | --- |

AW.

toteaa, että Euroopassa joissakin kirjakaupoissa ja verkossa on paljon erityisesti wahhabilaista ja salafistista kirjallisuutta, joka on vihapuheen innoittamaa; toteaa, että tämä globalisoitunut ja pelkistetty versio islamista eroaa muslimiyhteisöjen käytännöistä Euroopassa ja heikentää osaltaan niiden laajempaa kotoutumista;

| AX. | ottaa huomioon, että radikaali islamilainen fundamentalismi pyrkii uskontoon, joka hallitsee kaikkia elämän aloja – henkilökohtaista, poliittisia ja sosiaalisia elämää – ja voi johtaa kommunitarismiin, joka on altis jihadististen rekrytointitoimille; |
| --- | --- |

AX.

ottaa huomioon, että radikaali islamilainen fundamentalismi pyrkii uskontoon, joka hallitsee kaikkia elämän aloja – henkilökohtaista, poliittisia ja sosiaalisia elämää – ja voi johtaa kommunitarismiin, joka on altis jihadististen rekrytointitoimille;

| AY. | ottaa huomioon, että kaikkialla Euroopassa on dokumentoitu radikaaleja vihasaarnaajia koskevia lukuisia tapauksia; ottaa huomioon, että vihasaarnaajat ovat usein kotoisin unionin ulkopuolelta ja että jotkut
  pyhäköt
  saavat läpinäkymätöntä rahoitusta kolmansista maista, joista monia johdetaan autoritäärisesti tai uskonnollisesti eikä niissä kunnioiteta demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta eikä ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

AY.

ottaa huomioon, että kaikkialla Euroopassa on dokumentoitu radikaaleja vihasaarnaajia koskevia lukuisia tapauksia; ottaa huomioon, että vihasaarnaajat ovat usein kotoisin unionin ulkopuolelta ja että jotkut
  pyhäköt
  saavat läpinäkymätöntä rahoitusta kolmansista maista, joista monia johdetaan autoritäärisesti tai uskonnollisesti eikä niissä kunnioiteta demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta eikä ihmisoikeuksia;

| AZ. | toteaa, että unionissa on olemassa itse itsensä nimittäneitä uskonnollisia opetuskeskuksia, joissa levitetään äärimielisiä ajatuksia ja joissa alaikäiset, myös lapset, saatetaan altistaa demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien vastaiselle ja väkivaltaiselle opetussisällölle; toteaa, että terroristien rekrytoinnille perustan luovat äärijärjestöt käyttävät usein hyväkseen nuorten haavoittuvuutta ja houkuttelevat heitä sosiaalisilla ja kulttuurisilla tarjouksilla; |
| --- | --- |

AZ.

toteaa, että unionissa on olemassa itse itsensä nimittäneitä uskonnollisia opetuskeskuksia, joissa levitetään äärimielisiä ajatuksia ja joissa alaikäiset, myös lapset, saatetaan altistaa demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien vastaiselle ja väkivaltaiselle opetussisällölle; toteaa, että terroristien rekrytoinnille perustan luovat äärijärjestöt käyttävät usein hyväkseen nuorten haavoittuvuutta ja houkuttelevat heitä sosiaalisilla ja kulttuurisilla tarjouksilla;

| BA. | toteaa, että etenkin Da’eshin mutta myös muiden suurten kansainvälisten terroristiryhmien käyttämä kehittynyt verkkoviestintästrategia, jossa terrorismia markkinoidaan ihannoimalla sitä, tarjoaa globaalista nuorisokulttuurista kopioituja toimintamalleja, kuten verkkopelejä, ja vetoaa siksi voimakkaasti lapsiin ja nuoriin; toteaa tämän mallin houkuttelevan heitä myös tarjoamalla sosiaalisia ja kulttuurisia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

BA.

toteaa, että etenkin Da’eshin mutta myös muiden suurten kansainvälisten terroristiryhmien käyttämä kehittynyt verkkoviestintästrategia, jossa terrorismia markkinoidaan ihannoimalla sitä, tarjoaa globaalista nuorisokulttuurista kopioituja toimintamalleja, kuten verkkopelejä, ja vetoaa siksi voimakkaasti lapsiin ja nuoriin; toteaa tämän mallin houkuttelevan heitä myös tarjoamalla sosiaalisia ja kulttuurisia mahdollisuuksia;

| BB. | toteaa, että useat viimeaikaiset tutkimukset ovat osoittaneet, että internet ja varsinkin sosiaalinen media voivat toimia väkivaltaiseen ääriajatteluun johtavan radikalisoitumisen edistäjänä sekä muukalaisvihamielisten ryhmien välineenä vihapuheen ja laittoman sisällön levittämisessä erityisesti nuorten keskuudessa; |
| --- | --- |

BB.

toteaa, että useat viimeaikaiset tutkimukset ovat osoittaneet, että internet ja varsinkin sosiaalinen media voivat toimia väkivaltaiseen ääriajatteluun johtavan radikalisoitumisen edistäjänä sekä muukalaisvihamielisten ryhmien välineenä vihapuheen ja laittoman sisällön levittämisessä erityisesti nuorten keskuudessa;

| BC. | toteaa, että suuret internetyritykset ovat joutuneet kantamaan vastuunsa toistuvien kehotusten vuoksi, joissa niitä on vaadittu sitoutumaan paremmin terrorismin torjuntaan; toteaa, että yritykset tekevät vuonna 2015 perustetulla EU:n internetfoorumilla yhteistyötä ja poistavat vapaaehtoisesti terroristista sisältöä omilta verkkosivustoiltaan, jos he epäilevät sen rikkovan sääntöjä ja ehtoja; ottaa huomioon, että toukokuussa 2016 otettiin käyttöön tietotekniikan alan suuryritysten käytännesäännöt, joilla pyritään torjumaan laitonta vihapuhetta verkossa; pitää tätä vapaaehtoista yhteistyötä kuitenkin riittämättömänä; |
| --- | --- |

BC.

toteaa, että suuret internetyritykset ovat joutuneet kantamaan vastuunsa toistuvien kehotusten vuoksi, joissa niitä on vaadittu sitoutumaan paremmin terrorismin torjuntaan; toteaa, että yritykset tekevät vuonna 2015 perustetulla EU:n internetfoorumilla yhteistyötä ja poistavat vapaaehtoisesti terroristista sisältöä omilta verkkosivustoiltaan, jos he epäilevät sen rikkovan sääntöjä ja ehtoja; ottaa huomioon, että toukokuussa 2016 otettiin käyttöön tietotekniikan alan suuryritysten käytännesäännöt, joilla pyritään torjumaan laitonta vihapuhetta verkossa; pitää tätä vapaaehtoista yhteistyötä kuitenkin riittämättömänä;

| BD. | ottaa huomioon, että Europolin yhteydessä toimiva internetsisällöstä ilmoittamista käsittelevä yksikkö (IRU) oli vuoden 2018 toisen neljänneksen loppuun mennessä arvioinut jo 54 752 sisältöä, jotka olivat 170 verkkofoorumilla, jotka oli tuotettu 10 eri kielellä ja joiden johdosta tehtiin 52 716 ilmoituspäätöstä ja että aineiston poistaminen onnistui 89,5 prosentissa tapauksista väärinkäytön kohteeksi joutuneen verkkopalveluntarjoajan suorittaman vapaaehtoisen tarkastelun pohjalta (8); |
| --- | --- |

BD.

ottaa huomioon, että Europolin yhteydessä toimiva internetsisällöstä ilmoittamista käsittelevä yksikkö (IRU) oli vuoden 2018 toisen neljänneksen loppuun mennessä arvioinut jo 54 752 sisältöä, jotka olivat 170 verkkofoorumilla, jotka oli tuotettu 10 eri kielellä ja joiden johdosta tehtiin 52 716 ilmoituspäätöstä ja että aineiston poistaminen onnistui 89,5 prosentissa tapauksista väärinkäytön kohteeksi joutuneen verkkopalveluntarjoajan suorittaman vapaaehtoisen tarkastelun pohjalta (8);

| BE. | toteaa, että vaikka terroristisen internetsisällön poistamisessa on edistytty jonkin verran, yritysten sitoutumista on lisättävä; toteaa, että sisältöä ei aina poisteta kokonaisuudessaan, oikea-aikaisesti eikä pysyvästi ja että sisältö saatetaan poistaa yhdeltä verkkosivulta mutta jättää se saman yrityksen toiselle verkkosivulle tai tilin voidaan antaa olla voimassa tai sallia sen avaaminen uudelleen, vaikka sen käyttäjä on julkaissut sisältöä, joka rikkoo yrityksen käyttöehtoja; katsoo, että yritysten vaikuttavaa, kattavaa ja avointa raportointia ja lainvalvontaa on parannettava; katsoo, että kyseisten yritysten ja käyttäjien olisi voitava hakea päätöksiin muutosta oikeusteitse; |
| --- | --- |

BE.

toteaa, että vaikka terroristisen internetsisällön poistamisessa on edistytty jonkin verran, yritysten sitoutumista on lisättävä; toteaa, että sisältöä ei aina poisteta kokonaisuudessaan, oikea-aikaisesti eikä pysyvästi ja että sisältö saatetaan poistaa yhdeltä verkkosivulta mutta jättää se saman yrityksen toiselle verkkosivulle tai tilin voidaan antaa olla voimassa tai sallia sen avaaminen uudelleen, vaikka sen käyttäjä on julkaissut sisältöä, joka rikkoo yrityksen käyttöehtoja; katsoo, että yritysten vaikuttavaa, kattavaa ja avointa raportointia ja lainvalvontaa on parannettava; katsoo, että kyseisten yritysten ja käyttäjien olisi voitava hakea päätöksiin muutosta oikeusteitse;

| BF. | ottaa huomioon, että suurten yritysten poistaessa yhä enemmän sisältöä terroristiryhmät käyttävät enenevässä määrin uusia ja/tai pienempiä foorumeita, jotka soveltuvat huonommin terroristisen aineiston nopeaan poistamiseen; ottaa huomioon, että tämän pienemmille foorumeille siirtymisen vuoksi on olennaisen tärkeää antaa teknistä lisätukea, jotta voidaan esimerkiksi ottaa käyttöön tekniikan kannalta yleispäteviä automatisoituja välineitä, kuten avainsanoihin perustuvaa tekniikkaa, jonka avulla terroristinen sisältö pystytään tunnistamaan etukäteen erittäin tarkasti ja julkaiseminen saadaan estettyä; |
| --- | --- |

BF.

ottaa huomioon, että suurten yritysten poistaessa yhä enemmän sisältöä terroristiryhmät käyttävät enenevässä määrin uusia ja/tai pienempiä foorumeita, jotka soveltuvat huonommin terroristisen aineiston nopeaan poistamiseen; ottaa huomioon, että tämän pienemmille foorumeille siirtymisen vuoksi on olennaisen tärkeää antaa teknistä lisätukea, jotta voidaan esimerkiksi ottaa käyttöön tekniikan kannalta yleispäteviä automatisoituja välineitä, kuten avainsanoihin perustuvaa tekniikkaa, jonka avulla terroristinen sisältö pystytään tunnistamaan etukäteen erittäin tarkasti ja julkaiseminen saadaan estettyä;

| BG. | toteaa, että uusien teknisten ratkaisujen kehittämisen sekä tekoälyn ja algoritmien käytön ansiosta terroristinen internetsisältö voidaan havaita ja siitä voidaan ilmoittaa nopeasti; ottaa huomioon, että automatisoitujen välineiden käyttöön liittyy väärien osumien riski; |
| --- | --- |

BG.

toteaa, että uusien teknisten ratkaisujen kehittämisen sekä tekoälyn ja algoritmien käytön ansiosta terroristinen internetsisältö voidaan havaita ja siitä voidaan ilmoittaa nopeasti; ottaa huomioon, että automatisoitujen välineiden käyttöön liittyy väärien osumien riski;

| BH. | toteaa, että tutkimukset ja raportit osoittavat, että vankilat voivat helposti kehittyä rikollisten ja terroristen välisten yhteyksien pienoismaailmaksi, jossa rekrytointi ja verkostoituminen tapahtuvat; toteaa, että monien vankiloiden sisäinen tilanne pahentaa rikoksentekijöiden radikalisoitumisen uhkaa, koska se mahdollistaa terrorismin ja antaa sille kasvualustan; ottaa huomioon, että monet vankeusrangaistustaan suorittavat henkilöt vapautuvat pian takaisin yhteisöihinsä, jolloin heillä on erityisiä uudelleensopeutumista koskevia haasteita ja korkea uusintarikollisuuden riski; katsoo, että tällaisten korkean riskin rikollisten seuranta vaatii jäsenvaltioiden turvallisuuspalveluilta erittäin paljon resursseja; katsoo, että vankilajärjestelmät ja riskinhallinta voivat olla merkittäviä tekijöitä pyrittäessä lieventämään näitä uhkia; ottaa huomioon, että vaikka jäsenvaltiot myöntävät tarpeen torjua radikalisoitumisen nousua vankiloissa, vaikuttavia toimia ei juuri ole toteutettu; |
| --- | --- |

BH.

toteaa, että tutkimukset ja raportit osoittavat, että vankilat voivat helposti kehittyä rikollisten ja terroristen välisten yhteyksien pienoismaailmaksi, jossa rekrytointi ja verkostoituminen tapahtuvat; toteaa, että monien vankiloiden sisäinen tilanne pahentaa rikoksentekijöiden radikalisoitumisen uhkaa, koska se mahdollistaa terrorismin ja antaa sille kasvualustan; ottaa huomioon, että monet vankeusrangaistustaan suorittavat henkilöt vapautuvat pian takaisin yhteisöihinsä, jolloin heillä on erityisiä uudelleensopeutumista koskevia haasteita ja korkea uusintarikollisuuden riski; katsoo, että tällaisten korkean riskin rikollisten seuranta vaatii jäsenvaltioiden turvallisuuspalveluilta erittäin paljon resursseja; katsoo, että vankilajärjestelmät ja riskinhallinta voivat olla merkittäviä tekijöitä pyrittäessä lieventämään näitä uhkia; ottaa huomioon, että vaikka jäsenvaltiot myöntävät tarpeen torjua radikalisoitumisen nousua vankiloissa, vaikuttavia toimia ei juuri ole toteutettu;

Yhteistyö ja tietojenvaihto

Monialaiset kysymykset

| BI. | katsoo, että tietojen säilyttäminen, Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö huomioon ottaen, on keskeinen osa tutkintaprosessia; ottaa huomioon, että selvittäessään tapauksia poliisi, oikeusviranomaiset ja tiedustelupalvelut hyödyntävät yleensä laajalti viestintätietoja; ottaa huomioon, että terrorismia käsittelevän erityisvaliokunnan työn aikana otettiin toistuvasti esille tarve luoda tietojen säilyttämistä koskeva asianmukainen järjestelmä terrorismin torjunnan yhteydessä; |
| --- | --- |

BI.

katsoo, että tietojen säilyttäminen, Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö huomioon ottaen, on keskeinen osa tutkintaprosessia; ottaa huomioon, että selvittäessään tapauksia poliisi, oikeusviranomaiset ja tiedustelupalvelut hyödyntävät yleensä laajalti viestintätietoja; ottaa huomioon, että terrorismia käsittelevän erityisvaliokunnan työn aikana otettiin toistuvasti esille tarve luoda tietojen säilyttämistä koskeva asianmukainen järjestelmä terrorismin torjunnan yhteydessä;

| BJ. | katsoo, että salausmenetelmät vaikuttavat toisaalta merkittävästi tietotekniikan turvallisuuteen mutta toisaalta niitä käyttävät myös terroristit suojatakseen viestintäänsä tai tallennettuja tietoja, mikä luo merkittävän haasteen lainvalvonta-, turvallisuus- ja tiedusteluyksiköille, sillä niiltä voidaan estää pääsy keskeisiin tiedustelutietoihin ja todisteisiin; katsoo, että salausmenetelmät ovat erityisen tärkeässä asemassa, kun jopa vastuuntuntoiset internetpalvelujen tarjoajat ovat haluttomia tai kykenemättömiä purkamaan viestinnän salausta; |
| --- | --- |

BJ.

katsoo, että salausmenetelmät vaikuttavat toisaalta merkittävästi tietotekniikan turvallisuuteen mutta toisaalta niitä käyttävät myös terroristit suojatakseen viestintäänsä tai tallennettuja tietoja, mikä luo merkittävän haasteen lainvalvonta-, turvallisuus- ja tiedusteluyksiköille, sillä niiltä voidaan estää pääsy keskeisiin tiedustelutietoihin ja todisteisiin; katsoo, että salausmenetelmät ovat erityisen tärkeässä asemassa, kun jopa vastuuntuntoiset internetpalvelujen tarjoajat ovat haluttomia tai kykenemättömiä purkamaan viestinnän salausta;

Tietojärjestelmät

| BK. | ottaa huomioon, että nykyiset järjestelmät, kehitteillä olevat uudet järjestelmät, tulevia järjestelmiä koskevat ehdotukset ja sellaisia uudistuksia koskevat ehdotukset, joilla torjutaan havaittuja puutteita ja esteitä ja joista käydään vielä neuvotteluja, muodostavat hajanaisen kehyksen; toteaa, että kehyksen hajanaisuus johtuu historiallisista tekijöistä, ehdotuksen reaktiivisesta lähestymistavasta ja uuden sääntelyn hyväksymisestä; |
| --- | --- |

BK.

| BL. | ottaa huomioon, että tietojenvaihto on lisääntynyt huomattavasti vuonna 2015 tehtyjen Pariisin terrori-iskujen jälkeen ja tietojenvaihtoa koskevat tiedot osoittavat, että pieni määrä jäsenvaltioita vastaa suuresta osasta sisällöstä, joka on saatavilla unionin tietokannoissa, sekä tietokantoihin tehdyistä hauista; |
| --- | --- |

BL.

| BM. | toteaa, että tietojärjestelmien moitteetonta toimintaa haittaavat lukuisat esteet, kuten niiden puuttuminen kokonaan tai epätäydellinen täytäntöönpano, nykyisiä järjestelmiä koskeva tiedon puute ja/tai riittämätön koulutus, riittävien resurssien, myös henkilöresurssien, tai asianmukaisen aineellisen perustan puute ja tietojärjestelmissä olevien tietojen huono laatu; |
| --- | --- |

BM.

| BN. | toteaa, että tietojärjestelmät voidaan jakaa keskitettyihin ja hajautettuihin järjestelmiin, joista ensin mainittuja hallinnoivat unioni ja sen virastot ja viimeksi mainittuja jäsenvaltiot; ottaa huomioon, että keskitettyihin tietojärjestelmiin kuuluvat Schengenin tietojärjestelmä (SIS), viisumitietojärjestelmä (VIS), Eurodac, rajanylitystietojärjestelmä (EES), ehdotettu EU:n matkustustieto- ja lupajärjestelmä (ETIAS) ja ehdotettu kolmansien maiden kansalaisia ja kansalaisuudettomia henkilöitä koskeva eurooppalainen rikosrekisteritietojärjestelmä (ECRIS-TCN); |
| --- | --- |

BN.

| BO. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden viranomaiset hallinnoivat hajautettuja tietojenvaihtojärjestelmiä ja -mekanismeja ja että niihin kuuluvat eurooppalainen rikosrekisteritietojärjestelmä (ECRIS), jonka kautta vaihdetaan kansallisia rikosrekisteritietoja, EU:n matkustajarekisteri (PNR), järjestelmä, joka vaatii lentoyhtiöitä jakamaan kansallisten viranomaisten kanssa kaikkien kolmansien maiden ja unionin välisillä lennoilla matkustaneiden tiedot, matkustajien ennakkotietoja (API) koskeva järjestelmä, jossa kerätään tietoa matkustajista ennen unioniin suuntautuvia lentoja, ja Prüm-puitteet DNA-tunnisteiden, sormenjälkitietojen ja ajoneuvorekisteritietojen jakamiseksi; |
| --- | --- |

BO.

| BP. | toteaa, että SIS-järjestelmä on Euroopan unionin suurin, eniten käytetty ja tehokkain tietotekniikkajärjestelmä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella, sillä on tukenaan Sirene-toimistojen verkosto ja se tuo huomattavaa lisäarvoa kansainväliseen poliisiyhteistyöhön, rajavalvontaan ja erityisesti terrorismin torjuntaan; |
| --- | --- |

BP.

| BQ. | ottaa huomioon, että viisumitietojärjestelmän vuonna 2016 toteutetussa arvioinnissa havaittiin, että järjestelmään pääsy lainvalvontaan liittyvissä tarkoituksissa on rajoitettua ja hajanaista jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

BQ.

| BR. | katsoo, että huolimatta toistuvista kehotuksista ottaa EU:n PNR-järjestelmä kiireellisesti käyttöön kaikki jäsenvaltiot eivät ole osoittaneet sitoutuneensa tähän eikä niiden enemmistö ole noudattanut määräaikaa säädöksen saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä; katsoo, että jäsenvaltioiden, jotka eivät ole noudattaneet tätä määräaikaa, olisi ilman uusia viivytyksiä toteutettava kaikki tarvittavat toimet pannakseen direktiivin täytäntöön täydellisesti ja välittömästi; |
| --- | --- |

BR.

| BS. | ottaa huomioon, että EU:n PNR-järjestelmässä havaittujen puutteiden korjaamiseksi toteutetaan parhaillaan lukuisia pilottihankkeita; katsoo, että muiden jäsenvaltioiden matkustajatietoyksikköjen esittämiin pyyntöihin on tarpeen vastata nopeasti, mikä saattaa osoittautua haastavaksi, koska niitä käsitellään manuaalisesti; |
| --- | --- |

BS.

| BT. | ottaa huomioon, että tiedonhallintastrategian kuudennen tehtävälistan yhteydessä on tällä hetkellä käynnissä kaksi pilottihanketta, joilla pyritään varmistamaan yhteydet hajautettujen järjestelmien välillä, eli ADEP-hanke (tiedonvaihtoprosessien automatisointi poliisirekistereissä) ja QUEST-hanke (hakujen tekeminen Europolin järjestelmissä); ottaa huomioon, että kuusi jäsenvaltiota on jo mukana poliisirekisterien automaattiseen siirtoon eri maiden välillä keskittyvässä ADEP-pilottihankkeessa ja että tämä hanke toimii hyvin; toteaa, että tällaiset hankkeet auttavat tarjoamaan todellisia ja toimivia ratkaisuja ongelmiin, jotka johtuvat hajautettujen tietojärjestelmien yhteenliitettävyyden puutteesta, ja edistävät jäsenvaltioiden välistä luottamusta ja yhteistyötä; |
| --- | --- |

BT.

Yhteentoimivuus

| BU. | ottaa huomioon, että komissio on antanut kaksi asetusehdotusta sellaisen kehyksen luomiseksi, jolla varmistetaan olemassa olevien ja ehdotettujen keskitettyjen tietojärjestelmien eli VIS:n, SIS:n, EES:n ja Eurodacin sekä ETIASin ja ECRIS-TCN:n yhteentoimivuus poliisiyhteistyön ja oikeudellisen yhteistyön, turvapaikka- ja muuttoliikeasioiden, rajavalvonnan ja viisumien aloilla, kunhan vastaavat oikeusperustat on hyväksytty; |
| --- | --- |

BU.

ottaa huomioon, että komissio on antanut kaksi asetusehdotusta sellaisen kehyksen luomiseksi, jolla varmistetaan olemassa olevien ja ehdotettujen keskitettyjen tietojärjestelmien eli VIS:n, SIS:n, EES:n ja Eurodacin sekä ETIASin ja ECRIS-TCN:n yhteentoimivuus poliisiyhteistyön ja oikeudellisen yhteistyön, turvapaikka- ja muuttoliikeasioiden, rajavalvonnan ja viisumien aloilla, kunhan vastaavat oikeusperustat on hyväksytty;

| BV. | ottaa huomioon, että rikolliset voidaan edelleenkin rekisteröidä eri peitenimillä eri tietokantoihin, jotka eivät ole yhteydessä keskenään; toteaa, että nykyistä unionin tiedonhallintajärjestelmää on näin ollen parannettava yhteentoimivuuden avulla, jotta poistetaan sokeat pisteet, lukuisat väärät henkilöllisyydet ja annetaan oikeaa tietoa oikeaan aikaan; |
| --- | --- |

BV.

ottaa huomioon, että rikolliset voidaan edelleenkin rekisteröidä eri peitenimillä eri tietokantoihin, jotka eivät ole yhteydessä keskenään; toteaa, että nykyistä unionin tiedonhallintajärjestelmää on näin ollen parannettava yhteentoimivuuden avulla, jotta poistetaan sokeat pisteet, lukuisat väärät henkilöllisyydet ja annetaan oikeaa tietoa oikeaan aikaan;

| BW. | ottaa huomioon, että yhden jäsenvaltion alueella voi olla liittovaltiotasolla ja alue- ja paikallistasolla lukuisia erillisiä hajautettuja tietokantoja ja niihin liittyviä eri järjestelmiin kuuluvia erilaisia tiedonsyöttöjärjestelmiä ja monimutkaisia menettelyjä – tai ei lainkaan tietokantoja – joiden avulla toimivaltaiset viranomaiset jakavat tai tarkastavat tietoja eri tasoilla; |
| --- | --- |

BW.

ottaa huomioon, että yhden jäsenvaltion alueella voi olla liittovaltiotasolla ja alue- ja paikallistasolla lukuisia erillisiä hajautettuja tietokantoja ja niihin liittyviä eri järjestelmiin kuuluvia erilaisia tiedonsyöttöjärjestelmiä ja monimutkaisia menettelyjä – tai ei lainkaan tietokantoja – joiden avulla toimivaltaiset viranomaiset jakavat tai tarkastavat tietoja eri tasoilla;

| BX. | katsoo, että käyttämällä unionin tasolla yhteistä viestimuotoa, kuten UMF-standardiviestimuotoa, helpotetaan sujuvampaa tietojenvaihtoa osapuolten välillä eri yhteentoimivuusjärjestelmissä; katsoo, että vakiinnuttamalla tarve käyttää tiettyjä UMF-standardiviestimuodon kenttiä tiettyjä vaihtoja varten voidaan osaltaan parantaa tiedon laatua kaikissa järjestelmissä, joissa viestejä vaihdetaan; katsoo, että olisi kannustettava myös Europolia ja Interpolia käyttämään tätä yhteistä viestimuotoa; |
| --- | --- |

BX.

katsoo, että käyttämällä unionin tasolla yhteistä viestimuotoa, kuten UMF-standardiviestimuotoa, helpotetaan sujuvampaa tietojenvaihtoa osapuolten välillä eri yhteentoimivuusjärjestelmissä; katsoo, että vakiinnuttamalla tarve käyttää tiettyjä UMF-standardiviestimuodon kenttiä tiettyjä vaihtoja varten voidaan osaltaan parantaa tiedon laatua kaikissa järjestelmissä, joissa viestejä vaihdetaan; katsoo, että olisi kannustettava myös Europolia ja Interpolia käyttämään tätä yhteistä viestimuotoa;

| BY. | katsoo, että eu-LISAn olisi vahvistettava automaattisia tiedonlaadun valvontamekanismeja ja -menettelyjä sekä yhteisiä tiedonlaadun indikaattoreita ja vähimmäistason laatunormeja, joita sovelletaan tietojärjestelmiin tallennettuihin tietoihin; katsoo, että tavoitteena olisi, että ilmeisen virheelliset tai ristiriitaiset tiedot tunnistetaan unionin tietojärjestelmissä ja yhteentoimivuuden komponenteissa automaattisesti niin, että jäsenvaltio, josta tiedot ovat peräisin, voi varmentaa tiedot ja toteuttaa tarvittavat korjaavat toimet; |
| --- | --- |

BY.

katsoo, että eu-LISAn olisi vahvistettava automaattisia tiedonlaadun valvontamekanismeja ja -menettelyjä sekä yhteisiä tiedonlaadun indikaattoreita ja vähimmäistason laatunormeja, joita sovelletaan tietojärjestelmiin tallennettuihin tietoihin; katsoo, että tavoitteena olisi, että ilmeisen virheelliset tai ristiriitaiset tiedot tunnistetaan unionin tietojärjestelmissä ja yhteentoimivuuden komponenteissa automaattisesti niin, että jäsenvaltio, josta tiedot ovat peräisin, voi varmentaa tiedot ja toteuttaa tarvittavat korjaavat toimet;

Jäsenvaltioiden sisäinen ja niiden välinen yhteistyö ja tietojenvaihto

| BZ. | katsoo, että sujuvamman yhteistyön esteet johtuvat usein organisatorisista ja oikeudellisista ongelmista erilaisten kansallisten, alueellisten ja paikallisten rakenteiden välillä ja niitä ovat esimerkiksi päällekkäinen toimivalta ja epätarkasti rajatut toimivaltuudet, varauksellinen suhtautuminen tiedonjakoon, koska siten saatetaan menettää vastuu tai tärkeitä tietovirtoja, oikeudelliset esteet, jotka liittyvät tietojenvaihtoon eri viranomaisten välillä, yksikköjen pakottaminen kilpailemaan keskenään resursseista ja tietojenvaihdon tekniset esteet; |
| --- | --- |

BZ.

katsoo, että sujuvamman yhteistyön esteet johtuvat usein organisatorisista ja oikeudellisista ongelmista erilaisten kansallisten, alueellisten ja paikallisten rakenteiden välillä ja niitä ovat esimerkiksi päällekkäinen toimivalta ja epätarkasti rajatut toimivaltuudet, varauksellinen suhtautuminen tiedonjakoon, koska siten saatetaan menettää vastuu tai tärkeitä tietovirtoja, oikeudelliset esteet, jotka liittyvät tietojenvaihtoon eri viranomaisten välillä, yksikköjen pakottaminen kilpailemaan keskenään resursseista ja tietojenvaihdon tekniset esteet;

| CA. | ottaa huomioon, että tietojen omistusoikeuden periaate on olennainen, kun halutaan varmistaa terrorismin torjunnasta vastaavien viranomaisten luottamus unionin tietokantojen kautta tapahtuvaan tietojenvaihtoon jäsenvaltioiden kesken ja Europolin kanssa; |
| --- | --- |

CA.

ottaa huomioon, että tietojen omistusoikeuden periaate on olennainen, kun halutaan varmistaa terrorismin torjunnasta vastaavien viranomaisten luottamus unionin tietokantojen kautta tapahtuvaan tietojenvaihtoon jäsenvaltioiden kesken ja Europolin kanssa;

| CB. | ottaa huomioon, että tiedustelu- ja lainvalvontatietojen yhdistäminen aiheuttaa näihin tietoihin sovellettavien erilaisten vastuuvelvollisuussääntöjen vuoksi merkittäviä oikeudellisia haasteita ja riskejä, muun muassa riskejä, jotka koskevat epäiltyjen perusoikeutta saada oikeudenmukainen oikeudenkäynti, kun tiedustelutietoja käytetään todisteena oikeudenkäynneissä; katsoo, että on otettava käyttöön oikeudellinen kehys tiedustelu- ja lainvalvontaviranomaisten välistä tietojenvaihtoa varten etenkin, koska tiedustelutiedot koskevat usein henkilöitä, joita ei vielä epäillä rikostutkinnan yhteydessä mutta jotka saattavat kuulua terroristiverkostoihin saattavat olla ulkomailta palaavia terrorismiin syyllistyneitä vierastaistelijoita; ottaa kuitenkin huomioon, että tämä ei saa johtaa oikeudellisten normien heikentymiseen; |
| --- | --- |

CB.

ottaa huomioon, että tiedustelu- ja lainvalvontatietojen yhdistäminen aiheuttaa näihin tietoihin sovellettavien erilaisten vastuuvelvollisuussääntöjen vuoksi merkittäviä oikeudellisia haasteita ja riskejä, muun muassa riskejä, jotka koskevat epäiltyjen perusoikeutta saada oikeudenmukainen oikeudenkäynti, kun tiedustelutietoja käytetään todisteena oikeudenkäynneissä; katsoo, että on otettava käyttöön oikeudellinen kehys tiedustelu- ja lainvalvontaviranomaisten välistä tietojenvaihtoa varten etenkin, koska tiedustelutiedot koskevat usein henkilöitä, joita ei vielä epäillä rikostutkinnan yhteydessä mutta jotka saattavat kuulua terroristiverkostoihin saattavat olla ulkomailta palaavia terrorismiin syyllistyneitä vierastaistelijoita; ottaa kuitenkin huomioon, että tämä ei saa johtaa oikeudellisten normien heikentymiseen;

| CC. | ottaa huomioon, että poliisi- ja tiedusteluyksiköt vastaanottavat, käsittelevät ja välittävät turvallisuusluokiteltua tietoa ja muuta kuin turvallisuusluokiteltua tietoa, mihin liittyy erilaisia järjestelyjä kaikissa tietojen käytön vaiheissa; katsoo, että on myös aiheellista erottaa toisistaan tiedustelutieto eli ammattilaisten täsmällistä käyttötarkoitusta varten käsittelemä tieto ja tavanomaiset tiedot; katsoo, että on aiheellista erottaa toisistaan ainakin rikostiedustelu, joka liittyy rikospoliisin operaatioihin, ja hallinnollisissa yhteyksissä toteutettava turvallisuustiedustelu; |
| --- | --- |

CC.

ottaa huomioon, että poliisi- ja tiedusteluyksiköt vastaanottavat, käsittelevät ja välittävät turvallisuusluokiteltua tietoa ja muuta kuin turvallisuusluokiteltua tietoa, mihin liittyy erilaisia järjestelyjä kaikissa tietojen käytön vaiheissa; katsoo, että on myös aiheellista erottaa toisistaan tiedustelutieto eli ammattilaisten täsmällistä käyttötarkoitusta varten käsittelemä tieto ja tavanomaiset tiedot; katsoo, että on aiheellista erottaa toisistaan ainakin rikostiedustelu, joka liittyy rikospoliisin operaatioihin, ja hallinnollisissa yhteyksissä toteutettava turvallisuustiedustelu;

| CD. | katsoo, että tiedustelutiedoille olisi osoitettava tiukempi erityisen suojelun taso kuin poliisin tiedoille, koska niihin liittyy eri työskentelymenetelmiä, kuten luottamuksellisten tietojen keruu eri lähteistä ja tiedonantajilta, joiden henkilöllisyys on pidettävä salassa, sekä erilaisia tavoitteita, jotka edellyttävät enemmän tarkkuutta; |
| --- | --- |

CD.

katsoo, että tiedustelutiedoille olisi osoitettava tiukempi erityisen suojelun taso kuin poliisin tiedoille, koska niihin liittyy eri työskentelymenetelmiä, kuten luottamuksellisten tietojen keruu eri lähteistä ja tiedonantajilta, joiden henkilöllisyys on pidettävä salassa, sekä erilaisia tavoitteita, jotka edellyttävät enemmän tarkkuutta;

| CE. | toteaa, että mahdollinen ratkaisu olisi perustaa terrorismin torjuntakeskuksia tai -yksikköjä jäsenvaltioiden alueelle; katsoo, että tällaisissa keskuksissa eri yksiköiden edustajat voivat säännöllisesti viestiä keskenään ja keskustella parhaista yhteistyö- ja tietojenvaihtotavoista; katsoo, että tämä auttaa lisäämään luottamusta yksiköiden välillä ja edistää niiden työtapojen ja haasteiden ymmärtämistä; |
| --- | --- |

CE.

toteaa, että mahdollinen ratkaisu olisi perustaa terrorismin torjuntakeskuksia tai -yksikköjä jäsenvaltioiden alueelle; katsoo, että tällaisissa keskuksissa eri yksiköiden edustajat voivat säännöllisesti viestiä keskenään ja keskustella parhaista yhteistyö- ja tietojenvaihtotavoista; katsoo, että tämä auttaa lisäämään luottamusta yksiköiden välillä ja edistää niiden työtapojen ja haasteiden ymmärtämistä;

| CF. | ottaa huomioon, että turvallisuuspalvelut harjoittavat yleensä yhteistyötä ja tietojenvaihtoa kahdenvälisesti tai monenvälisesti, erityisesti terrorisminvastaisen toimintaryhmän (CTG) välityksellä ja unionin elinten kanssa EU:n tiedusteluanalyysikeskuksen (EU INTCEN) välityksellä, jakamalla strategisia selvityksiä; katsoo, että on tärkeää löytää käytännön ratkaisu ja paikata lainvalvontayhteisön ja tiedusteluyhteisön rinnakkaisten toimien välillä olevat aukot esimerkiksi määrittämällä yhteistyöaloja, jotta voidaan tehostaa yhteistyötä pitäen kuitenkin yhteisöt erillään; |
| --- | --- |

CF.

ottaa huomioon, että turvallisuuspalvelut harjoittavat yleensä yhteistyötä ja tietojenvaihtoa kahdenvälisesti tai monenvälisesti, erityisesti terrorisminvastaisen toimintaryhmän (CTG) välityksellä ja unionin elinten kanssa EU:n tiedusteluanalyysikeskuksen (EU INTCEN) välityksellä, jakamalla strategisia selvityksiä; katsoo, että on tärkeää löytää käytännön ratkaisu ja paikata lainvalvontayhteisön ja tiedusteluyhteisön rinnakkaisten toimien välillä olevat aukot esimerkiksi määrittämällä yhteistyöaloja, jotta voidaan tehostaa yhteistyötä pitäen kuitenkin yhteisöt erillään;

| CG. | toteaa, että CTG:n ja EU INTCENin rakenteiden käyttöä on mahdollista tehostaa tietojenvaihtoa varten; |
| --- | --- |

CG.

toteaa, että CTG:n ja EU INTCENin rakenteiden käyttöä on mahdollista tehostaa tietojenvaihtoa varten;

| CH. | toteaa, että jäsenvaltioiden siviili-, sotilasturvallisuus- ja tiedustelupalvelut jakavat järjestelmällisesti tiedustelutietojaan, myös terrorismiin liittyviä tietoja, Euroopan ulkosuhdehallintoon (EUH) kuuluvan EU INTCENin kanssa, joka antaa tiedusteluanalyysejä ja varhaisia varoituksia ja tarjoaa tilannetietoisuutta unionin eri päätöksentekoelimille; |
| --- | --- |

CH.

toteaa, että jäsenvaltioiden siviili-, sotilasturvallisuus- ja tiedustelupalvelut jakavat järjestelmällisesti tiedustelutietojaan, myös terrorismiin liittyviä tietoja, Euroopan ulkosuhdehallintoon (EUH) kuuluvan EU INTCENin kanssa, joka antaa tiedusteluanalyysejä ja varhaisia varoituksia ja tarjoaa tilannetietoisuutta unionin eri päätöksentekoelimille;

| CI. | ottaa huomioon, että osuman jälkeinen tietojen toimittaminen vain 36 artiklan mukaisesti varoituksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle eikä muille jäsenvaltioille on joskus riittämätöntä terrorismiin liittyvien henkilöiden liikkeiden seuraamiseksi tai tällaisiin henkilöihin liittyvien merkityksellisten tietojen täydentämiseksi; ottaa huomioon, että muiden jäsenvaltioiden, joita asia mahdollisesti koskee, varhainen varoittaminen voisi olla tarpeellista esimerkiksi silloin, kun henkilö ei palannut suoraan alkuperäjäsenvaltioon tai kun henkilö oli sellaisten toisen jäsenvaltion tai toisten jäsenvaltioiden kansalaisten seurassa, joista ei ollut annettu varoitusta, koska heidän henkilöllisyytensä ei ollut kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tiedossa; |
| --- | --- |

CI.

ottaa huomioon, että osuman jälkeinen tietojen toimittaminen vain 36 artiklan mukaisesti varoituksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle eikä muille jäsenvaltioille on joskus riittämätöntä terrorismiin liittyvien henkilöiden liikkeiden seuraamiseksi tai tällaisiin henkilöihin liittyvien merkityksellisten tietojen täydentämiseksi; ottaa huomioon, että muiden jäsenvaltioiden, joita asia mahdollisesti koskee, varhainen varoittaminen voisi olla tarpeellista esimerkiksi silloin, kun henkilö ei palannut suoraan alkuperäjäsenvaltioon tai kun henkilö oli sellaisten toisen jäsenvaltion tai toisten jäsenvaltioiden kansalaisten seurassa, joista ei ollut annettu varoitusta, koska heidän henkilöllisyytensä ei ollut kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tiedossa;

| CJ. | ottaa huomioon, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on ilmoittanut aikomuksestaan erota unionista 29. maaliskuuta 2019; toteaa, että se on kuitenkin ilmaissut olevansa kiinnostunut jatkamaan yhteistyötä unionin kanssa turvallisuuden ja terrorismin torjunnan alalla; ottaa huomioon, että unioni ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat hyvin riippuvaisia toisistaan turvallisuuden ja terrorismin torjunnan alalla, sillä Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu moniin unionin keskeisiin oikeudellisiin välineisiin rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön alalla ja sillä on pääsy moniin unionin järjestelmiin ja tietokantoihin tietojenvaihtoa varten; katsoo, että unionin kanssa olisi sovittava järjestelyistä kaikkien vireillä olevien menettelyjen osalta; katsoo, että mahdollisessa tulevassa sopimuksessa olisi pyrittävä antamaan määräyksiä, joiden mukaan Yhdistynyt kuningaskunta ja unioni voivat edelleen jakaa, kerätä ja analysoida tärkeää tietoa vakavan rikollisuuden torjunnassa; katsoo, että erosopimuksen olisi taattava sujuva siirtymäjärjestely ja vältettävä mahdollisuuksien mukaan operatiivisia kuiluja tai esteitä, jotka vähentävät unionin kykyä torjua tehokkaasti järjestäytynyttä rikollisuutta ja terrorismia; |
| --- | --- |

CJ.

ottaa huomioon, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on ilmoittanut aikomuksestaan erota unionista 29. maaliskuuta 2019; toteaa, että se on kuitenkin ilmaissut olevansa kiinnostunut jatkamaan yhteistyötä unionin kanssa turvallisuuden ja terrorismin torjunnan alalla; ottaa huomioon, että unioni ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat hyvin riippuvaisia toisistaan turvallisuuden ja terrorismin torjunnan alalla, sillä Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu moniin unionin keskeisiin oikeudellisiin välineisiin rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön alalla ja sillä on pääsy moniin unionin järjestelmiin ja tietokantoihin tietojenvaihtoa varten; katsoo, että unionin kanssa olisi sovittava järjestelyistä kaikkien vireillä olevien menettelyjen osalta; katsoo, että mahdollisessa tulevassa sopimuksessa olisi pyrittävä antamaan määräyksiä, joiden mukaan Yhdistynyt kuningaskunta ja unioni voivat edelleen jakaa, kerätä ja analysoida tärkeää tietoa vakavan rikollisuuden torjunnassa; katsoo, että erosopimuksen olisi taattava sujuva siirtymäjärjestely ja vältettävä mahdollisuuksien mukaan operatiivisia kuiluja tai esteitä, jotka vähentävät unionin kykyä torjua tehokkaasti järjestäytynyttä rikollisuutta ja terrorismia;

Yhteistyö ja tietojenvaihto unionin virastojen kanssa

| CK. | katsoo, että tehokas ja järjestelmällinen yhteistyö jäsenvaltioiden ja unionin virastojen välillä niiden lakisääteisten toimivaltuutuksien mukaisesti sekä terrorismin torjunnan alalla toimivien virastojen keskuudessa, erityisesti Europolin ja Eurojustin välillä, on ehdottoman tärkeää, jotta voidaan tukea vaikuttavammin pyrkimyksiä paljastaa, estää ja tutkia terrori-iskujen tekijöitä sekä asettaa heidät syytteeseen; toteaa, että Eurojust on nimittänyt terrorismin torjuntaan erikoistuneen syyttäjän, joka luo yhteyden Europolissa toimivaan Euroopan terrorismintorjuntakeskukseen yhteistyön ja tietojenvaihdon lisäämiseksi näiden kahden viraston välillä; |
| --- | --- |

CK.

katsoo, että tehokas ja järjestelmällinen yhteistyö jäsenvaltioiden ja unionin virastojen välillä niiden lakisääteisten toimivaltuutuksien mukaisesti sekä terrorismin torjunnan alalla toimivien virastojen keskuudessa, erityisesti Europolin ja Eurojustin välillä, on ehdottoman tärkeää, jotta voidaan tukea vaikuttavammin pyrkimyksiä paljastaa, estää ja tutkia terrori-iskujen tekijöitä sekä asettaa heidät syytteeseen; toteaa, että Eurojust on nimittänyt terrorismin torjuntaan erikoistuneen syyttäjän, joka luo yhteyden Europolissa toimivaan Euroopan terrorismintorjuntakeskukseen yhteistyön ja tietojenvaihdon lisäämiseksi näiden kahden viraston välillä;

| CL. | katsoo, ettei unionin virastojen välinen tietojenvaihto ole optimaalista, koska käytössä on erilaisia suojattuja viestintävälineitä; katsoo, että toimielinten välisen suojatun viestintävälineen käyttöönotto voisi helpottaa ja parantaa eri virastojen, kuten EU INTCENin, Europolin ja Frontexin, välistä tietojenvaihtoa; |
| --- | --- |

CL.

katsoo, ettei unionin virastojen välinen tietojenvaihto ole optimaalista, koska käytössä on erilaisia suojattuja viestintävälineitä; katsoo, että toimielinten välisen suojatun viestintävälineen käyttöönotto voisi helpottaa ja parantaa eri virastojen, kuten EU INTCENin, Europolin ja Frontexin, välistä tietojenvaihtoa;

| CM. | ottaa huomioon, että terrorismin torjunnan alalla toimivat nimetyt yhteyshenkilöt voivat tuottaa lisäarvoa sekä virastojen työlle että omille jäsenvaltioilleen; |
| --- | --- |

CM.

ottaa huomioon, että terrorismin torjunnan alalla toimivat nimetyt yhteyshenkilöt voivat tuottaa lisäarvoa sekä virastojen työlle että omille jäsenvaltioilleen;

| CN. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden välillä on eroja, jotka liittyvät niiden toimivaltaisten viranomaisten määrään, jotka voivat tutustua Europolin tietokantoihin tai olla yhteydessä Europoliin muuten kuin kansallisten yhteyshenkilöiden välityksellä; toteaa, että joissakin jäsenvaltioissa ei ole rajoitettuja ja turvallisia kansallisia poliisivoimien viestintäverkkoja, minkä vuoksi niiden toimivaltaisilla viranomaisilla ei ole hajautettua pääsyä erityisesti CT-SIENA-järjestelmään, joka on suojattu tietojenvaihtofoorumi; |
| --- | --- |

CN.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden välillä on eroja, jotka liittyvät niiden toimivaltaisten viranomaisten määrään, jotka voivat tutustua Europolin tietokantoihin tai olla yhteydessä Europoliin muuten kuin kansallisten yhteyshenkilöiden välityksellä; toteaa, että joissakin jäsenvaltioissa ei ole rajoitettuja ja turvallisia kansallisia poliisivoimien viestintäverkkoja, minkä vuoksi niiden toimivaltaisilla viranomaisilla ei ole hajautettua pääsyä erityisesti CT-SIENA-järjestelmään, joka on suojattu tietojenvaihtofoorumi;

| CO. | ottaa huomioon, että monissa unionin välineissä, kuten päätöksessä 2005/671/YOS, terrorismin torjuntaa koskevassa direktiivissä ja Europol-asetuksessa, edellytetään, että jäsenvaltiot jakavat terrorismia koskevia tietoja asianomaisten virastojen kanssa; ottaa huomioon, että lisäämällä säännöllistä sekä oikea-aikaista ja järjestelmällistä tietojenvaihtoa Europolin ja Eurojustin kanssa, taustatiedot mukaan lukien, lakisääteisten toimivaltuutuksien mukaisesti helpotetaan niiden työtä, kun ne pyrkivät havaitsemaan tapausten välisiä yhteyksiä ja luovat yleiskatsauksen haasteista ja parhaita käytännöistä, jotka liittyvät terrorismirikosten tutkimiseen sekä niitä koskevien syytteiden nostamiseen ja tuomioiden langettamiseen; toteaa, että päätöksen 2005/671/YOS puitteissa jäsenvaltiot eivät edelleenkään jaa merkityksellisiä tietoja oma-aloitteisesti toisten jäsenvaltioiden kanssa, jos tällaisia tietoja saatetaan käyttää terrorismirikosten ehkäisemisessä, havaitsemisessa, tutkinnassa tai niitä koskevien syytteiden nostamisessa; toteaa, että tietojen jakaminen Eurojustin kanssa on lisääntynyt viime vuosien aikana, mutta eroja on edelleen jäsenvaltioiden välillä jaettujen tietojen määrän, tyypin ja käyttötarkoituksen suhteen, mikä voi johtaa saatavilla olevien tietojen pirstaloitumiseen; |
| --- | --- |

CO.

ottaa huomioon, että monissa unionin välineissä, kuten päätöksessä 2005/671/YOS, terrorismin torjuntaa koskevassa direktiivissä ja Europol-asetuksessa, edellytetään, että jäsenvaltiot jakavat terrorismia koskevia tietoja asianomaisten virastojen kanssa; ottaa huomioon, että lisäämällä säännöllistä sekä oikea-aikaista ja järjestelmällistä tietojenvaihtoa Europolin ja Eurojustin kanssa, taustatiedot mukaan lukien, lakisääteisten toimivaltuutuksien mukaisesti helpotetaan niiden työtä, kun ne pyrkivät havaitsemaan tapausten välisiä yhteyksiä ja luovat yleiskatsauksen haasteista ja parhaita käytännöistä, jotka liittyvät terrorismirikosten tutkimiseen sekä niitä koskevien syytteiden nostamiseen ja tuomioiden langettamiseen; toteaa, että päätöksen 2005/671/YOS puitteissa jäsenvaltiot eivät edelleenkään jaa merkityksellisiä tietoja oma-aloitteisesti toisten jäsenvaltioiden kanssa, jos tällaisia tietoja saatetaan käyttää terrorismirikosten ehkäisemisessä, havaitsemisessa, tutkinnassa tai niitä koskevien syytteiden nostamisessa; toteaa, että tietojen jakaminen Eurojustin kanssa on lisääntynyt viime vuosien aikana, mutta eroja on edelleen jäsenvaltioiden välillä jaettujen tietojen määrän, tyypin ja käyttötarkoituksen suhteen, mikä voi johtaa saatavilla olevien tietojen pirstaloitumiseen;

| CP. | toteaa, että CEPOL osallistuu merkittävällä tavalla jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden lainvalvontaviranomaisille annettavaan terrorismin torjuntaa koskevaan koulutukseen; |
| --- | --- |

CP.

toteaa, että CEPOL osallistuu merkittävällä tavalla jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden lainvalvontaviranomaisille annettavaan terrorismin torjuntaa koskevaan koulutukseen;

Vastavuoroinen tunnustaminen ja keskinäinen oikeusapu

| CQ. | ottaa huomioon, että keskinäisen oikeusavun mekanismeja korvataan vaiheittain vastavuoroisen tunnustamisen välineillä, koska viimeksi mainitut auttavat parantamaan rajat ylittävää yhteistyötä toimivaltaisten viranomaisten välillä unionissa nopeuttamalla ja virtaviivaistamalla menettelyjä; toteaa, että eurooppalaista pidätysmääräystä koskeva päätös ja eurooppalaisesta tutkintamääräyksestä annettu direktiivi ovat esimerkkejä toiminnan harjoittajien hyödyllisiksi katsomista vastavuoroisen tunnustamisen välineistä; |
| --- | --- |

CQ.

ottaa huomioon, että keskinäisen oikeusavun mekanismeja korvataan vaiheittain vastavuoroisen tunnustamisen välineillä, koska viimeksi mainitut auttavat parantamaan rajat ylittävää yhteistyötä toimivaltaisten viranomaisten välillä unionissa nopeuttamalla ja virtaviivaistamalla menettelyjä; toteaa, että eurooppalaista pidätysmääräystä koskeva päätös ja eurooppalaisesta tutkintamääräyksestä annettu direktiivi ovat esimerkkejä toiminnan harjoittajien hyödyllisiksi katsomista vastavuoroisen tunnustamisen välineistä;

| CR. | ottaa huomioon, että vastavuoroisen tunnustamisen periaate on yhtäältä riippuvainen jäsenvaltioiden välisestä syvästä luottamuksesta ja auttaa toisaalta lisäämään keskinäistä luottamusta mahdollistamalla sen, että eri jäsenvaltioiden viranomaiset voivat tehokkaalla yhteistyöllä torjua terrorismia; |
| --- | --- |

CR.

ottaa huomioon, että vastavuoroisen tunnustamisen periaate on yhtäältä riippuvainen jäsenvaltioiden välisestä syvästä luottamuksesta ja auttaa toisaalta lisäämään keskinäistä luottamusta mahdollistamalla sen, että eri jäsenvaltioiden viranomaiset voivat tehokkaalla yhteistyöllä torjua terrorismia;

| CS. | katsoo, että yhteiset tutkintaryhmät helpottavat tutkimusten ja syytetoimien koordinointia tapauksissa, joihin liittyy rajat ylittävä ulottuvuus, ja mahdollistavat tietojen ja todisteiden reaaliaikaisen vaihdon; toteaa, että yhteisten tutkintaryhmien käytöstä seuraa käytännön hyötyjä, kuten tietojenvaihdon parantuminen, parhaiden käytäntöjen vaihtaminen, todisteiden keruun parantuminen ja osapuolten toteuttamien toimien vastavuoroinen tunnustaminen; toteaa, että yhteiset tutkintaryhmät edellyttävät asianmukaista rahoitusta toimiakseen tehokkaasti; |
| --- | --- |

CS.

katsoo, että yhteiset tutkintaryhmät helpottavat tutkimusten ja syytetoimien koordinointia tapauksissa, joihin liittyy rajat ylittävä ulottuvuus, ja mahdollistavat tietojen ja todisteiden reaaliaikaisen vaihdon; toteaa, että yhteisten tutkintaryhmien käytöstä seuraa käytännön hyötyjä, kuten tietojenvaihdon parantuminen, parhaiden käytäntöjen vaihtaminen, todisteiden keruun parantuminen ja osapuolten toteuttamien toimien vastavuoroinen tunnustaminen; toteaa, että yhteiset tutkintaryhmät edellyttävät asianmukaista rahoitusta toimiakseen tehokkaasti;

| CT. | ottaa huomioon, että on tärkeää tehdä tiivistä yhteistyötä verkkopalvelujen tarjoajien kanssa, kun pyritään turvaamaan ja hankkimaan sähköisiä todisteita vastuussa olevan lainvalvontaviranomaisen pyynnöstä ja asianmukaisen oikeusprosessin perusteella ottaen huomioon niiden merkitys terrorismirikosten tutkimisen kannalta; |
| --- | --- |

CT.

ottaa huomioon, että on tärkeää tehdä tiivistä yhteistyötä verkkopalvelujen tarjoajien kanssa, kun pyritään turvaamaan ja hankkimaan sähköisiä todisteita vastuussa olevan lainvalvontaviranomaisen pyynnöstä ja asianmukaisen oikeusprosessin perusteella ottaen huomioon niiden merkitys terrorismirikosten tutkimisen kannalta;

| CU. | pitää Schengen-aluetta, jolla ei ole sisärajoja, unionin perustavanlaatuisena saavutuksena ja katsoo, että se voi olla kestävä vain, jos ulkorajoja valvotaan ja suojellaan tehokkaasti, laittomat rajanylitykset estetään ja otetaan käyttöön sisäiseen turvallisuuteen liittyviä toimia vakavien rikosten riskin torjumiseksi; toteaa, että ulkorajoilla tehtävien turvatarkastusten tehostamiseksi on esitetty useita ehdotuksia; toteaa, että jotkut jäsenvaltiot ovat pyytäneet enemmän joustavuutta rajavalvonnan palauttamisessa väliaikaisesti sisärajoille, kun kysymys on vakavasta uhasta yleiselle järjestykselle tai turvallisuudelle komission ehdotuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

CU.

pitää Schengen-aluetta, jolla ei ole sisärajoja, unionin perustavanlaatuisena saavutuksena ja katsoo, että se voi olla kestävä vain, jos ulkorajoja valvotaan ja suojellaan tehokkaasti, laittomat rajanylitykset estetään ja otetaan käyttöön sisäiseen turvallisuuteen liittyviä toimia vakavien rikosten riskin torjumiseksi; toteaa, että ulkorajoilla tehtävien turvatarkastusten tehostamiseksi on esitetty useita ehdotuksia; toteaa, että jotkut jäsenvaltiot ovat pyytäneet enemmän joustavuutta rajavalvonnan palauttamisessa väliaikaisesti sisärajoille, kun kysymys on vakavasta uhasta yleiselle järjestykselle tai turvallisuudelle komission ehdotuksen mukaisesti;

| CV. | ottaa huomioon, että 7. huhtikuuta 2017 tuli voimaan uusi asetus (EU) 2017/458 (9) Schengenin rajasäännöstön muuttamisesta vastauksena erityisesti terroriuhan kasvuun, jotta voidaan tehdä tietokantojen käyttöön perustuvia järjestelmällisiä tarkastuksia kaikille ulkorajat ylittäville henkilöille, myös niille, jotka käyttävät oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen; |
| --- | --- |

CV.

ottaa huomioon, että 7. huhtikuuta 2017 tuli voimaan uusi asetus (EU) 2017/458 (9) Schengenin rajasäännöstön muuttamisesta vastauksena erityisesti terroriuhan kasvuun, jotta voidaan tehdä tietokantojen käyttöön perustuvia järjestelmällisiä tarkastuksia kaikille ulkorajat ylittäville henkilöille, myös niille, jotka käyttävät oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen;

| CW. | toteaa, että joitakin asetuksen osa-alueita, jotka koskevat rajavalvonnan tiettyjä näkökohtia, kuten tietokantojen järjestelmällistä konsultointia rajatarkastusten yhteydessä ja vaadittujen maahantuloehtojen perusteellista tarkistamista, ei ole pantu täytäntöön; |
| --- | --- |

CW.

toteaa, että joitakin asetuksen osa-alueita, jotka koskevat rajavalvonnan tiettyjä näkökohtia, kuten tietokantojen järjestelmällistä konsultointia rajatarkastusten yhteydessä ja vaadittujen maahantuloehtojen perusteellista tarkistamista, ei ole pantu täytäntöön;

| CX. | toteaa, että Thalys-junaa vastaan 21. elokuuta 2015 tehty hyökkäys, joka onnistuttiin estämään, Pariisissa 13. marraskuuta 2015 tehdyt iskut ja Brysselissä 22. maaliskuuta 2016 tehdyt iskut osoittivat, että joissakin harvoissa tapauksissa terroristit käyttivät hyväkseen puutteita unionin ja useiden jäsenvaltioiden, jotka eivät olleet valmiita joukoittaiseen maahantuloon, rajavalvontapolitiikassa; ottaa huomioon, että lainvalvontaviranomaisten raporttien mukaan ainakin kahdeksan näiden iskujen tekijöistä tuli unioniin sääntöjenvastaisesti heinä-, elo- ja lokakuussa 2015; ottaa huomioon, että eräissä toisissa tapauksissa tulevat iskujen tekijät ovat jääneet jäsenvaltioihin, vaikka heidän olisi pitänyt poistua tai heidät olisi palautettu; pitää tätä osoituksena tietyistä puutteista unionin rajavalvontapolitiikassa ja sen täytäntöönpanossa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

CX.

toteaa, että Thalys-junaa vastaan 21. elokuuta 2015 tehty hyökkäys, joka onnistuttiin estämään, Pariisissa 13. marraskuuta 2015 tehdyt iskut ja Brysselissä 22. maaliskuuta 2016 tehdyt iskut osoittivat, että joissakin harvoissa tapauksissa terroristit käyttivät hyväkseen puutteita unionin ja useiden jäsenvaltioiden, jotka eivät olleet valmiita joukoittaiseen maahantuloon, rajavalvontapolitiikassa; ottaa huomioon, että lainvalvontaviranomaisten raporttien mukaan ainakin kahdeksan näiden iskujen tekijöistä tuli unioniin sääntöjenvastaisesti heinä-, elo- ja lokakuussa 2015; ottaa huomioon, että eräissä toisissa tapauksissa tulevat iskujen tekijät ovat jääneet jäsenvaltioihin, vaikka heidän olisi pitänyt poistua tai heidät olisi palautettu; pitää tätä osoituksena tietyistä puutteista unionin rajavalvontapolitiikassa ja sen täytäntöönpanossa jäsenvaltioissa;

| CY. | ottaa huomioon, että neuvoston päätelmissä 10152/17 suositetaan, että kun jäsenvaltiot kohtaavat laittomia muuttajia, ne suorittavat tarvittaessa tarkastuksia kansallisella tasolla tietokantojen perusteella, joita toimivaltaiset viranomaiset käyttävät ja joihin ne tallentavat tietoja, kansallisen sormenjälkien automaattisen tunnistusjärjestelmän (AFIS) perusteella sekä Euroopan ja kansainvälisellä tasolla SIS-järjestelmän, Europolin tietojen, VIS-järjestelmän, Eurodacin ja Interpolin tietokantojen (I-24/7-verkosto) perusteella ja erityisesti nimitietojen, varastettujen ja kadonneiden matkustusasiakirjojen (SLTD), terrorismiin syyllistyvien vierastaistelijoiden (FTF) ja TDAWN-tietokannan perusteella; |
| --- | --- |

CY.

ottaa huomioon, että neuvoston päätelmissä 10152/17 suositetaan, että kun jäsenvaltiot kohtaavat laittomia muuttajia, ne suorittavat tarvittaessa tarkastuksia kansallisella tasolla tietokantojen perusteella, joita toimivaltaiset viranomaiset käyttävät ja joihin ne tallentavat tietoja, kansallisen sormenjälkien automaattisen tunnistusjärjestelmän (AFIS) perusteella sekä Euroopan ja kansainvälisellä tasolla SIS-järjestelmän, Europolin tietojen, VIS-järjestelmän, Eurodacin ja Interpolin tietokantojen (I-24/7-verkosto) perusteella ja erityisesti nimitietojen, varastettujen ja kadonneiden matkustusasiakirjojen (SLTD), terrorismiin syyllistyvien vierastaistelijoiden (FTF) ja TDAWN-tietokannan perusteella;

| CZ. | ottaa huomioon, että Euroopan raja- ja merivartiovirasto saa käsitellä henkilötietoja asetuksen (EU) N:o 1168/2011 11 artiklan ja Euroopan tietosuojavaltuutetun antaman myönteisen lausunnon mukaisesti; toteaa kuitenkin, että Euroopan raja- ja merivartiovirastolla on terrorismin seurantaan liittyviä ongelmia, jotka johtuvat asetuksella (EU) N:o 2016/1624 käyttöön otetusta lyhyestä, ainoastaan 90 päivän pituisesta henkilötietojen säilyttämisajasta; ottaa huomioon, että Eurojustin ja Euroopan raja- ja merivartioviraston välillä on tehty ainoastaan yhteisymmärryspöytäkirja, joka kattaa yleisten, strategisten ja teknisten tietojen vaihdon mutta ei henkilötietojen vaihtoa; katsoo, että tarvitaan erityistä oikeudellista kehystä, jotta Euroopan raja- ja merivartiovirasto voi käsitellä henkilötietoja tehtäviensä täyttämiseksi; |
| --- | --- |

CZ.

ottaa huomioon, että Euroopan raja- ja merivartiovirasto saa käsitellä henkilötietoja asetuksen (EU) N:o 1168/2011 11 artiklan ja Euroopan tietosuojavaltuutetun antaman myönteisen lausunnon mukaisesti; toteaa kuitenkin, että Euroopan raja- ja merivartiovirastolla on terrorismin seurantaan liittyviä ongelmia, jotka johtuvat asetuksella (EU) N:o 2016/1624 käyttöön otetusta lyhyestä, ainoastaan 90 päivän pituisesta henkilötietojen säilyttämisajasta; ottaa huomioon, että Eurojustin ja Euroopan raja- ja merivartioviraston välillä on tehty ainoastaan yhteisymmärryspöytäkirja, joka kattaa yleisten, strategisten ja teknisten tietojen vaihdon mutta ei henkilötietojen vaihtoa; katsoo, että tarvitaan erityistä oikeudellista kehystä, jotta Euroopan raja- ja merivartiovirasto voi käsitellä henkilötietoja tehtäviensä täyttämiseksi;

| DA. | katsoo, että Euroopan raja- ja merivartioviraston virkamiesten on myös päästävä Eurodacin, SIS:n, EES:n ja VIS:n tietokantoihin rajanylityspaikoilla tarkastusten suorittamista varten; |
| --- | --- |

DA.

katsoo, että Euroopan raja- ja merivartioviraston virkamiesten on myös päästävä Eurodacin, SIS:n, EES:n ja VIS:n tietokantoihin rajanylityspaikoilla tarkastusten suorittamista varten;

| DB. | ottaa huomioon, että tällä hetkellä ei ole vähimmäisvaatimuksia ja yhteisiä sääntöjä, jotka koskevat vapaaseen liikkuvuuteen perustuvaa oikeuttaan käyttävien unionin kansalaisten henkilökorttien ja unionin kansalaisille ja heidän perheenjäsenilleen myönnettyjen oleskelulupien turvallisuutta; |
| --- | --- |

DB.

ottaa huomioon, että tällä hetkellä ei ole vähimmäisvaatimuksia ja yhteisiä sääntöjä, jotka koskevat vapaaseen liikkuvuuteen perustuvaa oikeuttaan käyttävien unionin kansalaisten henkilökorttien ja unionin kansalaisille ja heidän perheenjäsenilleen myönnettyjen oleskelulupien turvallisuutta;

| DC. | ottaa huomioon, että kolmessa neljäsosasta ulkorajoilla ja unionin alueella havaituista väärennetyistä asiakirjoista on jäljitelty jäsenvaltioiden ja Schengenin säännöstöön osallistuvien maiden myöntämiä henkilöasiakirjoja; ottaa huomioon, että sellaisia kansallisia henkilökortteja, joiden suojauksen taso on muita alhaisempi, väärennetään useimmin; |
| --- | --- |

DC.

ottaa huomioon, että kolmessa neljäsosasta ulkorajoilla ja unionin alueella havaituista väärennetyistä asiakirjoista on jäljitelty jäsenvaltioiden ja Schengenin säännöstöön osallistuvien maiden myöntämiä henkilöasiakirjoja; ottaa huomioon, että sellaisia kansallisia henkilökortteja, joiden suojauksen taso on muita alhaisempi, väärennetään useimmin;

| DD. | ottaa huomioon, että jotkut jäsenvaltiot eivät velvoita alueellaan lentoliikenteen harjoittajia tarkastamaan matkustajien henkilötietojen vastaavuutta näiden matkalipuista ja henkilötodistuksista tai passeista, minkä vuoksi on vaikea varmistaa, onko esitetty henkilöllisyys henkilön oikea henkilöllisyys; katsoo, että tämä on erittäin tärkeää unionin sisäisillä lennoilla; katsoo kuitenkin, että asianmukaisten henkilöllisyystarkastusten ja matkustusasiakirjojen varmentamisen olisi säilyttävä poliisiviranomaisten tehtävänä; |
| --- | --- |

DD.

ottaa huomioon, että jotkut jäsenvaltiot eivät velvoita alueellaan lentoliikenteen harjoittajia tarkastamaan matkustajien henkilötietojen vastaavuutta näiden matkalipuista ja henkilötodistuksista tai passeista, minkä vuoksi on vaikea varmistaa, onko esitetty henkilöllisyys henkilön oikea henkilöllisyys; katsoo, että tämä on erittäin tärkeää unionin sisäisillä lennoilla; katsoo kuitenkin, että asianmukaisten henkilöllisyystarkastusten ja matkustusasiakirjojen varmentamisen olisi säilyttävä poliisiviranomaisten tehtävänä;

| DE. | katsoo, että taisteluihin osallistumista koskevat todisteet ovat usein keskeisessä asemassa, jotta voidaan tunnistaa mahdolliset terrorismiin syyllistyvät vierastaistelijat, ja ne on sisällytettävä asianomaisiin tietokantoihin, jotta ne ovat rajavartijoiden saatavilla reaaliaikaisesti, ja jaettava tutkinnanharjoittajien ja syyttäjien kanssa tutkintaa ja syytetoimia varten; |
| --- | --- |

DE.

katsoo, että taisteluihin osallistumista koskevat todisteet ovat usein keskeisessä asemassa, jotta voidaan tunnistaa mahdolliset terrorismiin syyllistyvät vierastaistelijat, ja ne on sisällytettävä asianomaisiin tietokantoihin, jotta ne ovat rajavartijoiden saatavilla reaaliaikaisesti, ja jaettava tutkinnanharjoittajien ja syyttäjien kanssa tutkintaa ja syytetoimia varten;

Terrorismin rahoitus

| DF. | toteaa, että monet jäsenvaltiot eivät ole vielä ratifioineet 16. toukokuuta 2005 tehtyä rikoksen tuottaman hyödyn rahanpesua, etsintää, takavarikkoa ja menetetyksi tuomitsemista sekä terrorismin rahoittamista koskevaa Euroopan neuvoston yleissopimusta, joka tunnetaan myös nimellä Varsovan yleissopimus, joka on kaikkein kattavin kansainvälinen rahanpesua ja terrorismin torjuntaa koskeva kansainvälinen yleissopimus; katsoo, että rikollisella toiminnalla tuotettujen varojen takavarikointi on hyvin tehokas väline rikollisuuden ja terrorismin torjunnasta, sillä se vie rikollisilta laittoman toiminnan tuotot ja terroristeilta keinot organisoida isku; ottaa huomioon, että rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastainen toimintaryhmä (FATF) asettaa maailmanlaajuiset standardit rahanpesun ja terrorismin rahoituksen estämiselle ja yksilöi lainkäyttöalueet, joilla on heikot valmiudet torjua rahanpesua ja terrorismin rahoitusta; |
| --- | --- |

DF.

toteaa, että monet jäsenvaltiot eivät ole vielä ratifioineet 16. toukokuuta 2005 tehtyä rikoksen tuottaman hyödyn rahanpesua, etsintää, takavarikkoa ja menetetyksi tuomitsemista sekä terrorismin rahoittamista koskevaa Euroopan neuvoston yleissopimusta, joka tunnetaan myös nimellä Varsovan yleissopimus, joka on kaikkein kattavin kansainvälinen rahanpesua ja terrorismin torjuntaa koskeva kansainvälinen yleissopimus; katsoo, että rikollisella toiminnalla tuotettujen varojen takavarikointi on hyvin tehokas väline rikollisuuden ja terrorismin torjunnasta, sillä se vie rikollisilta laittoman toiminnan tuotot ja terroristeilta keinot organisoida isku; ottaa huomioon, että rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastainen toimintaryhmä (FATF) asettaa maailmanlaajuiset standardit rahanpesun ja terrorismin rahoituksen estämiselle ja yksilöi lainkäyttöalueet, joilla on heikot valmiudet torjua rahanpesua ja terrorismin rahoitusta;

| DG. | ottaa huomioon, että unioni on hyväksynyt FATF:n suositusten täytäntöönpanemiseksi kaksi säädöstä, neljännen ja viidennen rahanpesunvastaisen direktiivin, jotta voidaan korjata terrori-iskujen yhteydessä havaitut puutteet; ottaa huomioon, että jäsenvaltioilla oli 26. kesäkuuta 2017 asti aikaa saattaa neljäs rahanpesunvastainen direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöään mutta kaikki jäsenvaltiot eivät ole näin tehneet; panee merkille, että useat jäsenvaltiot sallivat edelleen trustien, säätiöiden ja yhtiömäisten yritysten tosiasiallisten omistajien ja haltijaosakkeiden nimettömyyden, mikä mahdollistaa rahavirtojen alkuperän ja määränpään ja sellaisen taloudellisen toiminnan omistuksen salaamisen, jotka tarjoavat suojan terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden rahoittamiselle; toteaa, että viides rahanpesun vastainen direktiivi lisää avoimuutta näistä kysymyksistä; |
| --- | --- |

DG.

ottaa huomioon, että unioni on hyväksynyt FATF:n suositusten täytäntöönpanemiseksi kaksi säädöstä, neljännen ja viidennen rahanpesunvastaisen direktiivin, jotta voidaan korjata terrori-iskujen yhteydessä havaitut puutteet; ottaa huomioon, että jäsenvaltioilla oli 26. kesäkuuta 2017 asti aikaa saattaa neljäs rahanpesunvastainen direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöään mutta kaikki jäsenvaltiot eivät ole näin tehneet; panee merkille, että useat jäsenvaltiot sallivat edelleen trustien, säätiöiden ja yhtiömäisten yritysten tosiasiallisten omistajien ja haltijaosakkeiden nimettömyyden, mikä mahdollistaa rahavirtojen alkuperän ja määränpään ja sellaisen taloudellisen toiminnan omistuksen salaamisen, jotka tarjoavat suojan terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden rahoittamiselle; toteaa, että viides rahanpesun vastainen direktiivi lisää avoimuutta näistä kysymyksistä;

| DH. | ottaa huomioon, että epäilyjä rahanpesuun, veronkiertoon ja veropetoksiin liittyvästä unionin oikeuden rikkomisesta ja unionin oikeutta sovellettaessa ilmenneistä hallinnollisista epäkohdista käsittelevä Euroopan parlamentin tutkintavaliokunta (PANA) näytti toteen, että veronkiertoon syyllistyneet luottavat sellaisten ammattimaisten välittäjien aktiiviseen apuun, jotka vaikuttavat täyttävän oikeudelliset velvoitteensa; |
| --- | --- |

DH.

ottaa huomioon, että epäilyjä rahanpesuun, veronkiertoon ja veropetoksiin liittyvästä unionin oikeuden rikkomisesta ja unionin oikeutta sovellettaessa ilmenneistä hallinnollisista epäkohdista käsittelevä Euroopan parlamentin tutkintavaliokunta (PANA) näytti toteen, että veronkiertoon syyllistyneet luottavat sellaisten ammattimaisten välittäjien aktiiviseen apuun, jotka vaikuttavat täyttävän oikeudelliset velvoitteensa;

| DI. | ottaa huomioon, että Euroopan komissio ja Europol saivat heinäkuussa 2017 tarkkailijan aseman Egmont-ryhmässä, joka on 156:stä rahanpesun selvittelykeskuksesta koostuva kansainvälinen yhteistyöryhmä ja jonka tavoitteena on lisätä yhteistyötä rahanpesun selvittelykeskusten välillä mutta myös muiden toimivaltaisten viranomaisten välillä; |
| --- | --- |

DI.

ottaa huomioon, että Euroopan komissio ja Europol saivat heinäkuussa 2017 tarkkailijan aseman Egmont-ryhmässä, joka on 156:stä rahanpesun selvittelykeskuksesta koostuva kansainvälinen yhteistyöryhmä ja jonka tavoitteena on lisätä yhteistyötä rahanpesun selvittelykeskusten välillä mutta myös muiden toimivaltaisten viranomaisten välillä;

| DJ. | ottaa huomioon, että, jotka muun muassa varojen keräämiseen sosiaalisessa mediassa liittyvät väärinkäytökset ja hyväksikäyttö, voittoa tavoittelemattomat yhteisöt, pienimuotoiset sähköiset varojen siirrot ja ennakkoon maksetut kortit ovat menetelmiä, joilla Da’esh ja muut terroristijärjestöt rahoittavat toimintaansa; ottaa huomioon, että mikrolainoihin liittyviä foorumeita käytetään helpottamaan kaikkia näitä vaihtoehtoja; |
| --- | --- |

DJ.

ottaa huomioon, että, jotka muun muassa varojen keräämiseen sosiaalisessa mediassa liittyvät väärinkäytökset ja hyväksikäyttö, voittoa tavoittelemattomat yhteisöt, pienimuotoiset sähköiset varojen siirrot ja ennakkoon maksetut kortit ovat menetelmiä, joilla Da’esh ja muut terroristijärjestöt rahoittavat toimintaansa; ottaa huomioon, että mikrolainoihin liittyviä foorumeita käytetään helpottamaan kaikkia näitä vaihtoehtoja;

| DK. | ottaa huomioon, että viimeaikaiset terrori-iskut ovat osoittaneet, että terrorismin perinteisten rahoitusmuotojen, kuten yksityiset lahjoitukset, kiristys, kidnappaukset lunnaita vastaan, voittoa tavoittelemattomien järjestöjen väärinkäyttö, viralliset ja epäviralliset rahansiirtojärjestelmät, rikollisen toiminnan tuottojen käyttö, pankkien kautta tapahtuva käteisen tai varojen siirto, ohella uudenlaiset rahoitusmuodot, kuten sähköisten tai verkkomaksutapojen, kuten virtuaalivaluuttojen, nimettömien ennalta maksettujen korttien tai epävirallisten varainsiirtojärjestelmien, käyttö voi aiheuttaa vaaran, että terroristijärjestöt käyttävät niitä toimintansa rahoittamiseen; ottaa huomioon, että joihinkin kryptovaluuttoihin liittyvä nimettömyys lisää niiden käyttöä laittomaan toimintaan; ottaa huomioon, että niiden käyttö rikollisryhmien keskuudessa rikollisen toiminnan ja terrorismin rahoittamiseen ja rikollisuuden kautta saatujen tuottojen rahanpesuun on lisääntynyt viime vuosien aikana; ottaa huomioon, että Europol on tehnyt yhteistyötä kansallisten viranomaisten kanssa useiden kryptovaluutalla käytävään kauppaan liittyvien rikosten pysäyttämiseksi; |
| --- | --- |

DK.

ottaa huomioon, että viimeaikaiset terrori-iskut ovat osoittaneet, että terrorismin perinteisten rahoitusmuotojen, kuten yksityiset lahjoitukset, kiristys, kidnappaukset lunnaita vastaan, voittoa tavoittelemattomien järjestöjen väärinkäyttö, viralliset ja epäviralliset rahansiirtojärjestelmät, rikollisen toiminnan tuottojen käyttö, pankkien kautta tapahtuva käteisen tai varojen siirto, ohella uudenlaiset rahoitusmuodot, kuten sähköisten tai verkkomaksutapojen, kuten virtuaalivaluuttojen, nimettömien ennalta maksettujen korttien tai epävirallisten varainsiirtojärjestelmien, käyttö voi aiheuttaa vaaran, että terroristijärjestöt käyttävät niitä toimintansa rahoittamiseen; ottaa huomioon, että joihinkin kryptovaluuttoihin liittyvä nimettömyys lisää niiden käyttöä laittomaan toimintaan; ottaa huomioon, että niiden käyttö rikollisryhmien keskuudessa rikollisen toiminnan ja terrorismin rahoittamiseen ja rikollisuuden kautta saatujen tuottojen rahanpesuun on lisääntynyt viime vuosien aikana; ottaa huomioon, että Europol on tehnyt yhteistyötä kansallisten viranomaisten kanssa useiden kryptovaluutalla käytävään kauppaan liittyvien rikosten pysäyttämiseksi;

| DL. | ottaa huomioon, että joissakin maissa, joiden pankkijärjestelmä on vähemmän kehittynyt, pankkien mobiilipalvelujen käyttö vaikeuttaa usein käteissiirtojen vastaanottajien tunnistamista; toteaa, että näihin mobiilipalvelujen välityksellä toteutettaviin varojen siirtoihin liittyy terrorismin rahoitusta koskevia suuria riskejä ja että toisaalta toimivaltaisten yksiköiden on voitava jäljittää tiettyjä terrorismin rahoitukseen tarkoitettuja varoja törmäämättä valtaosassa tapauksista pankkisalaisuuteen; toteaa, että myös varojen käyttöön ja siirtoon vaihtoehtoisten rahansiirtojärjestelmien kautta liittyy terrorismin rahoituksen riski; |
| --- | --- |

DL.

ottaa huomioon, että joissakin maissa, joiden pankkijärjestelmä on vähemmän kehittynyt, pankkien mobiilipalvelujen käyttö vaikeuttaa usein käteissiirtojen vastaanottajien tunnistamista; toteaa, että näihin mobiilipalvelujen välityksellä toteutettaviin varojen siirtoihin liittyy terrorismin rahoitusta koskevia suuria riskejä ja että toisaalta toimivaltaisten yksiköiden on voitava jäljittää tiettyjä terrorismin rahoitukseen tarkoitettuja varoja törmäämättä valtaosassa tapauksista pankkisalaisuuteen; toteaa, että myös varojen käyttöön ja siirtoon vaihtoehtoisten rahansiirtojärjestelmien kautta liittyy terrorismin rahoituksen riski;

| DM. | ottaa huomioon, että yhteistyö ja tietojenvaihto ilmoitusvelvollisten yhteisöjen, rahanpesun selvittelykeskusten ja toimivaltaisten viranomaisten välillä on keskeistä tehokkaan terrorismin torjunnan kannalta; katsoo, että rahanpesun selvittelykeskuksilla olisi tehtäviään suorittaessaan oltava pääsy tietoihin ja mahdollisuus vaihtaa niitä, myös lainvalvontaviranomaisten kanssa tehtävän riittävän yhteistyön avulla; katsoo, että on olennaisen tärkeää parantaa edelleen rahanpesun selvittelykeskusten tehokkuutta ja tuloksellisuutta siten, että jäsenvaltiot selkeyttävät niiden toimivaltuuksia ja keskinäistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

DM.

ottaa huomioon, että yhteistyö ja tietojenvaihto ilmoitusvelvollisten yhteisöjen, rahanpesun selvittelykeskusten ja toimivaltaisten viranomaisten välillä on keskeistä tehokkaan terrorismin torjunnan kannalta; katsoo, että rahanpesun selvittelykeskuksilla olisi tehtäviään suorittaessaan oltava pääsy tietoihin ja mahdollisuus vaihtaa niitä, myös lainvalvontaviranomaisten kanssa tehtävän riittävän yhteistyön avulla; katsoo, että on olennaisen tärkeää parantaa edelleen rahanpesun selvittelykeskusten tehokkuutta ja tuloksellisuutta siten, että jäsenvaltiot selkeyttävät niiden toimivaltuuksia ja keskinäistä yhteistyötä;

| DN. | katsoo, että terrorismin rahoituksen jäljittämisohjelma (TFTP) on hyödyllinen väline terrorismin rahoituksen torjumiseksi; toteaa, että se ei mahdollista terrorismin rahoitusta koskevien toimien jäljittämistä SEPA-tilisiirtoja käyttäen, mistä aiheutuu merkittävä tietovaje; katsoo, että nykyistä TFTP-sopimusta täydentävä TFTS-järjestelmä lisäisi unionin valmiuksia ehkäistä ja tutkia terrori-iskuja antamalla tärkeää lisätietoa terrorismin rahoitusta koskevista toimista, ja järjestelmä olisi tehokkaampi ja vaikuttavampi kuin epäilyttäviä tilisiirtoja koskevien rahoitustietojen selvittäminen kahdenvälisten tai monenvälisten tieto- ja/tai oikeusapupyyntöjen avulla; toteaa, että parlamentti on toistuvasti kehottanut ottamaan tällaisen järjestelmän käyttöön, myös 25. marraskuuta 2015 antamassaan päätöslauselmassa radikalisoitumisen ja terroristijärjestöjen harjoittaman unionin kansalaisten värväyksen ennaltaehkäisemisestä (10); |
| --- | --- |

DN.

katsoo, että terrorismin rahoituksen jäljittämisohjelma (TFTP) on hyödyllinen väline terrorismin rahoituksen torjumiseksi; toteaa, että se ei mahdollista terrorismin rahoitusta koskevien toimien jäljittämistä SEPA-tilisiirtoja käyttäen, mistä aiheutuu merkittävä tietovaje; katsoo, että nykyistä TFTP-sopimusta täydentävä TFTS-järjestelmä lisäisi unionin valmiuksia ehkäistä ja tutkia terrori-iskuja antamalla tärkeää lisätietoa terrorismin rahoitusta koskevista toimista, ja järjestelmä olisi tehokkaampi ja vaikuttavampi kuin epäilyttäviä tilisiirtoja koskevien rahoitustietojen selvittäminen kahdenvälisten tai monenvälisten tieto- ja/tai oikeusapupyyntöjen avulla; toteaa, että parlamentti on toistuvasti kehottanut ottamaan tällaisen järjestelmän käyttöön, myös 25. marraskuuta 2015 antamassaan päätöslauselmassa radikalisoitumisen ja terroristijärjestöjen harjoittaman unionin kansalaisten värväyksen ennaltaehkäisemisestä (10);

Kriittisen infrastruktuurin turvaaminen

| DO. | ottaa huomioon kriittisen infrastruktuurin häiriöillä, etenkin jos ne liittyvät terrori-iskuihin tai niiden yrittämiseen, voi olla vakavia ja rajatylittäviä vaikutuksia unionin kansalaisten ja valtioiden turvallisuuteen; |
| --- | --- |

DO.

ottaa huomioon kriittisen infrastruktuurin häiriöillä, etenkin jos ne liittyvät terrori-iskuihin tai niiden yrittämiseen, voi olla vakavia ja rajatylittäviä vaikutuksia unionin kansalaisten ja valtioiden turvallisuuteen;

| DP. | ottaa huomioon, että palveluja tarjotaan entistä monimutkaisempien järjestelmien välityksellä, minkä vuoksi nykyinen alakohtainen lähestymistapa, jota sovelletaan Euroopan kriittisiin infrastruktuureihin, on vanhentunut; |
| --- | --- |

DP.

ottaa huomioon, että palveluja tarjotaan entistä monimutkaisempien järjestelmien välityksellä, minkä vuoksi nykyinen alakohtainen lähestymistapa, jota sovelletaan Euroopan kriittisiin infrastruktuureihin, on vanhentunut;

| DQ. | ottaa huomioon, että sähköisiin palveluihin tai yhteenliitettyihin järjestelmiin kohdistuvat kyberhyökkäykset ovat hybridiuhkien keskeinen osatekijä; ottaa huomioon, että yhä kasvavalla määrällä kyberhyökkäyksiä on tai voi olla fyysisiä vaikutuksia kriittiseen infrastruktuuriin ja sen käyttäjiin; katsoo, että on lisättävä valmiuksia torjua terroristisia kyberuhkia; |
| --- | --- |

DQ.

ottaa huomioon, että sähköisiin palveluihin tai yhteenliitettyihin järjestelmiin kohdistuvat kyberhyökkäykset ovat hybridiuhkien keskeinen osatekijä; ottaa huomioon, että yhä kasvavalla määrällä kyberhyökkäyksiä on tai voi olla fyysisiä vaikutuksia kriittiseen infrastruktuuriin ja sen käyttäjiin; katsoo, että on lisättävä valmiuksia torjua terroristisia kyberuhkia;

| DR. | ottaa huomioon, että komission toteuttamassa unionin turvallisuuspolitiikan kattavassa arvioinnissa ja direktiivin 2008/114/EY arviointitutkimuksessa todetaan, että kriittisiä infrastruktuureja koskeva uhka kasvaa todennäköisesti edelleen, että on lisättävä varautumis- ja reagointivalmiuksia ja tarkistettava direktiiviä 2008/114/EY ja että on aiheellista toteuttaa liikenteen infrastruktuureja koskevia toimia; katsoo, että tarvitaan parempaa kehystä, jotta voidaan parantaa rautateiden turvallisuutta ja puuttua liikenneinfrastruktuurien, kuten lentokenttien, satamien ja meriliikennepalvelujen sekä rautatieasemien, ja myös energiantuotantolaitosten julkisten alueiden suojelua koskevaan kysymykseen kiinnittäen erityistä huomiota ydinvoimaloihin; |
| --- | --- |

DR.

ottaa huomioon, että komission toteuttamassa unionin turvallisuuspolitiikan kattavassa arvioinnissa ja direktiivin 2008/114/EY arviointitutkimuksessa todetaan, että kriittisiä infrastruktuureja koskeva uhka kasvaa todennäköisesti edelleen, että on lisättävä varautumis- ja reagointivalmiuksia ja tarkistettava direktiiviä 2008/114/EY ja että on aiheellista toteuttaa liikenteen infrastruktuureja koskevia toimia; katsoo, että tarvitaan parempaa kehystä, jotta voidaan parantaa rautateiden turvallisuutta ja puuttua liikenneinfrastruktuurien, kuten lentokenttien, satamien ja meriliikennepalvelujen sekä rautatieasemien, ja myös energiantuotantolaitosten julkisten alueiden suojelua koskevaan kysymykseen kiinnittäen erityistä huomiota ydinvoimaloihin;

| DS. | ottaa huomioon, että kriittisiin infrastruktuureihin kohdistuvilla iskuilla voisi olla katastrofaaliset seuraukset; toteaa, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että näitä laitoksia suojellaan asianmukaisesti ja riittävän vahvasti; |
| --- | --- |

DS.

ottaa huomioon, että kriittisiin infrastruktuureihin kohdistuvilla iskuilla voisi olla katastrofaaliset seuraukset; toteaa, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että näitä laitoksia suojellaan asianmukaisesti ja riittävän vahvasti;

| DT. | katsoo, että poikkeuksellisista tapahtumista ilmoittaminen on keskeisessä asemassa, jotta voidaan havaita puutteet, parantaa nykyisten toimien vaikuttavuutta, arvioida kriittisten infrastruktuurien suorituskykyä häiriötilanteissa, lisätä tietoisuutta tarpeesta tarkistaa nykyisiä turvallisuussuunnitelmia ja havaita uudet uhat; |
| --- | --- |

DT.

katsoo, että poikkeuksellisista tapahtumista ilmoittaminen on keskeisessä asemassa, jotta voidaan havaita puutteet, parantaa nykyisten toimien vaikuttavuutta, arvioida kriittisten infrastruktuurien suorituskykyä häiriötilanteissa, lisätä tietoisuutta tarpeesta tarkistaa nykyisiä turvallisuussuunnitelmia ja havaita uudet uhat;

| DU. | katsoo, että jäsenvaltioiden on järjestettävä enemmän kriisitoimintaharjoituksia, myös kolmansissa maissa, pyrkien tekemään yhteistyötä niiden kanssa ja parantamaan niiden valmiuksia; |
| --- | --- |

DU.

katsoo, että jäsenvaltioiden on järjestettävä enemmän kriisitoimintaharjoituksia, myös kolmansissa maissa, pyrkien tekemään yhteistyötä niiden kanssa ja parantamaan niiden valmiuksia;

| DV. | katsoo, että kriittisen infrastruktuurin ja niin sanottujen pehmeiden kohteiden turvaaminen ja vakuuttaminen edellyttävät tiivistä julkisen ja yksityisen sektorin välistä yhteistyötä myös kyberalalla; |
| --- | --- |

DV.

katsoo, että kriittisen infrastruktuurin ja niin sanottujen pehmeiden kohteiden turvaaminen ja vakuuttaminen edellyttävät tiivistä julkisen ja yksityisen sektorin välistä yhteistyötä myös kyberalalla;

| DW. | toteaa, että yksityisillä turvapalveluilla on tehtävä vahvojen turvaketjujen varmistamisessa, ja että näin ollen niiden palvelujen julkiseen hankintaan olisi sovellettava erityisiä laatukriteerejä, jotka liittyvät esimerkiksi henkilökunnan koulutukseen, taustan tarkastamiseen ja valikointiin, laadunvalvontaan ja vaatimusten noudattamisen varmistamiseen, teknisten kehityksen käyttöönottoon ja sopimushallintoon liittyviin tekijöihin; |
| --- | --- |

DW.

toteaa, että yksityisillä turvapalveluilla on tehtävä vahvojen turvaketjujen varmistamisessa, ja että näin ollen niiden palvelujen julkiseen hankintaan olisi sovellettava erityisiä laatukriteerejä, jotka liittyvät esimerkiksi henkilökunnan koulutukseen, taustan tarkastamiseen ja valikointiin, laadunvalvontaan ja vaatimusten noudattamisen varmistamiseen, teknisten kehityksen käyttöönottoon ja sopimushallintoon liittyviin tekijöihin;

| DX. | ottaa huomioon, että komissio aloitti direktiivin 2008/114/EY vuonna 2012 toteutetun arvioinnin johdosta kokeiluvaiheen, joka kattoi neljä Euroopan laajuista kriittistä infrastruktuuria (Eurocontrol, Galileo, sähkönsiirtoverkko ja kaasunsiirtoverkko); |
| --- | --- |

DX.

ottaa huomioon, että komissio aloitti direktiivin 2008/114/EY vuonna 2012 toteutetun arvioinnin johdosta kokeiluvaiheen, joka kattoi neljä Euroopan laajuista kriittistä infrastruktuuria (Eurocontrol, Galileo, sähkönsiirtoverkko ja kaasunsiirtoverkko);

| DY. | ottaa huomioon, että komissio ehdottaa uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä antamassaan tiedonnnossa, että olisi merkittävästi lisättävä unionin rahoitusta turvallisuus- ja puolustusalalla, unionin sisäinen turvallisuus mukaan lukien; |
| --- | --- |

DY.

ottaa huomioon, että komissio ehdottaa uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä antamassaan tiedonnnossa, että olisi merkittävästi lisättävä unionin rahoitusta turvallisuus- ja puolustusalalla, unionin sisäinen turvallisuus mukaan lukien;

| DZ. | toteaa, että monet unionissa tehtyihin terrori-iskuihin syyllistyneistä olivat viranomaisten tiedossa olleita henkilöitä; toteaa, että autovuokraamoilla ei ole valmiuksia vaihtaa tietoja, kuten varaustietoja, lainvalvontaviranomaisten kanssa ristiintarkastusten suorittamiseksi virallisten seurantalistojen ja poliisin tietokantojen kanssa; |
| --- | --- |

DZ.

toteaa, että monet unionissa tehtyihin terrori-iskuihin syyllistyneistä olivat viranomaisten tiedossa olleita henkilöitä; toteaa, että autovuokraamoilla ei ole valmiuksia vaihtaa tietoja, kuten varaustietoja, lainvalvontaviranomaisten kanssa ristiintarkastusten suorittamiseksi virallisten seurantalistojen ja poliisin tietokantojen kanssa;

Räjähteiden lähtöaineet

| EA. | toteaa, että räjähteitä käytettiin 40 prosentissa unionissa vuosina 2015 ja 2016 tehdyistä terrori-iskuista (11); |
| --- | --- |

EA.

toteaa, että räjähteitä käytettiin 40 prosentissa unionissa vuosina 2015 ja 2016 tehdyistä terrori-iskuista (11);

| EB. | ottaa huomioon, että useimmissa iskuissa käytettiin räjähteenä triasetonitriperoksidia (TATP) (12), joka on terroristien edelleen suosima kotitekoinen räjähde; toteaa, että triasetonitriperoksidia on helppo valmistaa vain muutamaa ainetta käyttäen; ottaa huomioon, että rikollisten, myös terroristien on edelleen mahdollista päästä moniin näitä aineita käyttäviin siviilitarkoituksissa toimiviin tehtaisiin ja laitoksiin, sillä jäsenvaltiot eivät ole toteuttaneet täytäntöönpanotoimia unionin CBRN-toimintasuunnitelmasta huolimatta; |
| --- | --- |

EB.

ottaa huomioon, että useimmissa iskuissa käytettiin räjähteenä triasetonitriperoksidia (TATP) (12), joka on terroristien edelleen suosima kotitekoinen räjähde; toteaa, että triasetonitriperoksidia on helppo valmistaa vain muutamaa ainetta käyttäen; ottaa huomioon, että rikollisten, myös terroristien on edelleen mahdollista päästä moniin näitä aineita käyttäviin siviilitarkoituksissa toimiviin tehtaisiin ja laitoksiin, sillä jäsenvaltiot eivät ole toteuttaneet täytäntöönpanotoimia unionin CBRN-toimintasuunnitelmasta huolimatta;

| EC. | katsoo, että asetuksesta (EU) N:o 98/2013 huolimatta jotkut terroristit pystyvät edelleen hankkimaan räjähteiden lähtöaineita, erityisesti triasetonitriperoksidia varten; toteaa, että liitteessä I mainittuja aineita on yhä mahdollista hankkia; ottaa huomioon, ettei asetuksessa (EU) N:o 98/2013 säädetä riittävistä rajoituksista ja valvontatoimista, sillä siinä esimerkiksi edellytetään vain liiketoimien rekisteröintiä; toteaa, että tiukempien valvontatoimien varmistaminen on keskeinen painopiste; |
| --- | --- |

EC.

katsoo, että asetuksesta (EU) N:o 98/2013 huolimatta jotkut terroristit pystyvät edelleen hankkimaan räjähteiden lähtöaineita, erityisesti triasetonitriperoksidia varten; toteaa, että liitteessä I mainittuja aineita on yhä mahdollista hankkia; ottaa huomioon, ettei asetuksessa (EU) N:o 98/2013 säädetä riittävistä rajoituksista ja valvontatoimista, sillä siinä esimerkiksi edellytetään vain liiketoimien rekisteröintiä; toteaa, että tiukempien valvontatoimien varmistaminen on keskeinen painopiste;

| ED. | ottaa huomioon, että suurimpia täytäntöönpanon ongelmia ovat tietoisuuden puute nykyisestä lainsäädännössä koko toimitusketjussa taloudellisten toimijoiden (kotitaloustuotteiden vähittäismyyjät) suuren määrän vuoksi ja verkkomyynnin, tuonnin ja unionin sisäisiä siirtoja koskevien rajoitusten voimaan saattaminen; |
| --- | --- |

ED.

ottaa huomioon, että suurimpia täytäntöönpanon ongelmia ovat tietoisuuden puute nykyisestä lainsäädännössä koko toimitusketjussa taloudellisten toimijoiden (kotitaloustuotteiden vähittäismyyjät) suuren määrän vuoksi ja verkkomyynnin, tuonnin ja unionin sisäisiä siirtoja koskevien rajoitusten voimaan saattaminen;

| EE. | ottaa huomioon, että 17. huhtikuuta 2018 annetussa komission ehdotuksessa asetukseksi räjähteiden lähtöaineiden markkinoille saattamisesta ja käytöstä (COM(2018)0209) vahvistetaan entistä tiukemmat ja yhdenmukaisemmat säännöt sellaisten aineiden ja seosten asettamisesta saataville, tuonnista, hallussapidosta ja käytöstä, joita voitaisiin käyttää väärin räjähteiden laittomaan valmistukseen, tarkoituksena rajoittaa yleisön mahdollisuuksia hankkia tällaisia aineita ja seoksia, ja varmistetaan asianmukainen ilmoittaminen epäilyttävistä liiketoimista koko toimitusketjussa; |
| --- | --- |

EE.

ottaa huomioon, että 17. huhtikuuta 2018 annetussa komission ehdotuksessa asetukseksi räjähteiden lähtöaineiden markkinoille saattamisesta ja käytöstä (COM(2018)0209) vahvistetaan entistä tiukemmat ja yhdenmukaisemmat säännöt sellaisten aineiden ja seosten asettamisesta saataville, tuonnista, hallussapidosta ja käytöstä, joita voitaisiin käyttää väärin räjähteiden laittomaan valmistukseen, tarkoituksena rajoittaa yleisön mahdollisuuksia hankkia tällaisia aineita ja seoksia, ja varmistetaan asianmukainen ilmoittaminen epäilyttävistä liiketoimista koko toimitusketjussa;

| EF. | toteaa, että verkossa toimivilla markkinapaikoilla kemikaaleja voi hakea niiden nimen, koostumuksen tai CAS-rekisterinumeron perusteella, joskin ne on monissa tapauksissa listattu ainoastaan yleisellä nimellä; toteaa, että nimistä on niin monta variaatiota, että olisi helpompi tunnistaa tietyt aineet, jos edellytettäisiin hakukelpoisen CAS-rekisterinumeron merkitsemistä; |
| --- | --- |

EF.

toteaa, että verkossa toimivilla markkinapaikoilla kemikaaleja voi hakea niiden nimen, koostumuksen tai CAS-rekisterinumeron perusteella, joskin ne on monissa tapauksissa listattu ainoastaan yleisellä nimellä; toteaa, että nimistä on niin monta variaatiota, että olisi helpompi tunnistaa tietyt aineet, jos edellytettäisiin hakukelpoisen CAS-rekisterinumeron merkitsemistä;

| EG. | toteaa, että asetus kattaa ainoastaan myynnin yleisölle eikä ammattikäyttäjille, joita ei asetuksessa määritellä; toteaa, että ammattikäyttäjän kriteerit vaihtelevat sisämarkkinoilla; |
| --- | --- |

EG.

toteaa, että asetus kattaa ainoastaan myynnin yleisölle eikä ammattikäyttäjille, joita ei asetuksessa määritellä; toteaa, että ammattikäyttäjän kriteerit vaihtelevat sisämarkkinoilla;

| EH. | katsoo, että 17. huhtikuuta 2018 päivätyn vaikutustenarvioinnin (SWD(2018)0104) ja siihen liittyvän asetusehdotuksen (COM(2018)0209) mukaan tulliviranomaisia olisi koulutettava laajemmin tunnistamaan räjähteet ja niiden lähdeaineet heidän ulkorajoilla suorittamiensa tehtävien yhteydessä; |
| --- | --- |

EH.

katsoo, että 17. huhtikuuta 2018 päivätyn vaikutustenarvioinnin (SWD(2018)0104) ja siihen liittyvän asetusehdotuksen (COM(2018)0209) mukaan tulliviranomaisia olisi koulutettava laajemmin tunnistamaan räjähteet ja niiden lähdeaineet heidän ulkorajoilla suorittamiensa tehtävien yhteydessä;

Laittomat aseet

| EI. | toteaa, että ampuma-aseiden ja räjähteiden komponenttien saanti on keskeistä terrori-iskujen toteuttamiselle; ottaa huomioon, että unionissa väkivaltaisten ääriryhmien on usein oltava yhteydessä rikollisverkostoihin hankkiakseen aseita; ottaa huomioon, että Europolin vuoden 2018 TE-SAT-selvityksen mukaan ampuma-aseita käytettiin 41 prosentissa kaikista iskuista, mikä on hieman enemmän kuin vuonna 2016 (38 prosenttia) (13); |
| --- | --- |

EI.

toteaa, että ampuma-aseiden ja räjähteiden komponenttien saanti on keskeistä terrori-iskujen toteuttamiselle; ottaa huomioon, että unionissa väkivaltaisten ääriryhmien on usein oltava yhteydessä rikollisverkostoihin hankkiakseen aseita; ottaa huomioon, että Europolin vuoden 2018 TE-SAT-selvityksen mukaan ampuma-aseita käytettiin 41 prosentissa kaikista iskuista, mikä on hieman enemmän kuin vuonna 2016 (38 prosenttia) (13);

| EJ. | toteaa, että viime vuosina paukkupanoksilla ampumiseen tarkoitettujen muunnettujen aseiden ja uudelleenaktivoitujen ampuma-aseiden on havaittu lisääntyneen; ottaa huomioon, että useat viimeaikaiset iskut on toteutettu myös käyttämällä aseena erilaisia veitsiä; |
| --- | --- |

EJ.

toteaa, että viime vuosina paukkupanoksilla ampumiseen tarkoitettujen muunnettujen aseiden ja uudelleenaktivoitujen ampuma-aseiden on havaittu lisääntyneen; ottaa huomioon, että useat viimeaikaiset iskut on toteutettu myös käyttämällä aseena erilaisia veitsiä;

| EK. | katsoo, että rikosten ja terrorismin välinen yhteys helpottaa entisestään myös terroristien pääsyä käsiksi ampuma-aseisiin; |
| --- | --- |

EK.

katsoo, että rikosten ja terrorismin välinen yhteys helpottaa entisestään myös terroristien pääsyä käsiksi ampuma-aseisiin;

| EL. | ottaa huomioon, että 8. lokakuuta 2015 annetuissa neuvoston päätelmissä kehotetaan jäsenvaltioita antamaan järjestelmällisesti asiaankuuluvaa tietoa Interpolille ja Europolille; |
| --- | --- |

EL.

ottaa huomioon, että 8. lokakuuta 2015 annetuissa neuvoston päätelmissä kehotetaan jäsenvaltioita antamaan järjestelmällisesti asiaankuuluvaa tietoa Interpolille ja Europolille;

Ulkoinen ulottuvuus

| EM. | ottaa huomioon, että moniin alueisiin unionin naapurustossa, erityisesti MENA-alueella ja myös Balkanilla, kohdistuu merkittäviä haasteita, kuten ne, jotka liittyvät terrorismiin syyllistyneiden vierastaistelijoiden ja palaavien vierastaistelijoiden hallinnointiin ja kotimaisiin radikaaleihin soluihin; |
| --- | --- |

EM.

ottaa huomioon, että moniin alueisiin unionin naapurustossa, erityisesti MENA-alueella ja myös Balkanilla, kohdistuu merkittäviä haasteita, kuten ne, jotka liittyvät terrorismiin syyllistyneiden vierastaistelijoiden ja palaavien vierastaistelijoiden hallinnointiin ja kotimaisiin radikaaleihin soluihin;

| EN. | katsoo, että Balkanin alue on edelleen keskeisessä asemassa Euroopan vakauden kannalta; toteaa, että terrorismiin ja islamilaiseen ääriajatteluun liittyvät haasteet kärjistävät alueella vallitsevaa tilannetta, jota etninen, poliittinen ja yhteiskunnallinen polarisaatio sekä rikollisverkot ovat jo horjuttaneet; toteaa, että alueen maat ovat jo olleet terrori-iskujen kohteina (iskut estettiin) ja että maita käytetään jo ihmisten ja aseiden kauttakulkumaina; |
| --- | --- |

EN.

katsoo, että Balkanin alue on edelleen keskeisessä asemassa Euroopan vakauden kannalta; toteaa, että terrorismiin ja islamilaiseen ääriajatteluun liittyvät haasteet kärjistävät alueella vallitsevaa tilannetta, jota etninen, poliittinen ja yhteiskunnallinen polarisaatio sekä rikollisverkot ovat jo horjuttaneet; toteaa, että alueen maat ovat jo olleet terrori-iskujen kohteina (iskut estettiin) ja että maita käytetään jo ihmisten ja aseiden kauttakulkumaina;

| EO. | ottaa huomioon, että kaikissa MENA-alueen maissa on tehty vakavia terrori-iskuja ja että ne ovat edelleen keskeisiä kohteita; toteaa, että kriittisen sosiaalisen ja taloudellisen tilanteen lisäksi nämä maat saattavat kohdata myös monia eri haasteita, jotka liittyvät Da’eshista ja al-Qaidasta palaaviin terrorismiin syyllistyneisiin vierastaistelijoihin, kun otetaan jihadistien suuri määrä alueelta; ottaa huomioon, että tietojenvaihto ja lujat kumppanuudet näiden keskeisten kolmansien maiden kanssa noudattamalla unionin koordinoimaa lähestymistapaa, jossa tarjotaan yhteistyötä ja apua valmiuksien kehittämisen muodossa, mahdollistaa iskujen estämisen ja terroristiverkostojen hajottamisen; |
| --- | --- |

EO.

ottaa huomioon, että kaikissa MENA-alueen maissa on tehty vakavia terrori-iskuja ja että ne ovat edelleen keskeisiä kohteita; toteaa, että kriittisen sosiaalisen ja taloudellisen tilanteen lisäksi nämä maat saattavat kohdata myös monia eri haasteita, jotka liittyvät Da’eshista ja al-Qaidasta palaaviin terrorismiin syyllistyneisiin vierastaistelijoihin, kun otetaan jihadistien suuri määrä alueelta; ottaa huomioon, että tietojenvaihto ja lujat kumppanuudet näiden keskeisten kolmansien maiden kanssa noudattamalla unionin koordinoimaa lähestymistapaa, jossa tarjotaan yhteistyötä ja apua valmiuksien kehittämisen muodossa, mahdollistaa iskujen estämisen ja terroristiverkostojen hajottamisen;

| EP. | ottaa huomioon, että MENA-alueen, Sahelin, Afrikan sarven, Länsi-Afrikan, Persianlahden alueen ja Keski-Aasian kaltaiset alueet ovat myös kokeneet Da’eshiin ja al-Qaidaan liittyvien terroristiverkostojen kehittymisen; toteaa, että rahoitusta saava uskonnollinen ääriajattelu ja väkivalta herättävät vakavaa huolta, sillä ne mahdollistavat terroristiverkkojen leviämisen, linkittymisen muuhun rikolliseen toimintaan ja toiminnan näillä alueilla kohteinaan Eurooppa ja eurooppalaisten edut; |
| --- | --- |

EP.

ottaa huomioon, että MENA-alueen, Sahelin, Afrikan sarven, Länsi-Afrikan, Persianlahden alueen ja Keski-Aasian kaltaiset alueet ovat myös kokeneet Da’eshiin ja al-Qaidaan liittyvien terroristiverkostojen kehittymisen; toteaa, että rahoitusta saava uskonnollinen ääriajattelu ja väkivalta herättävät vakavaa huolta, sillä ne mahdollistavat terroristiverkkojen leviämisen, linkittymisen muuhun rikolliseen toimintaan ja toiminnan näillä alueilla kohteinaan Eurooppa ja eurooppalaisten edut;

| EQ. | ottaa huomioon, että Da’eshin ja muiden terroristiryhmien rahoituksen saanti on ollut mahdollista joidenkin valtioiden, myös unionin oletettujen terrorismin torjunnan alan liittolaisten sekä yksityisten toimijoiden aktiivisella tai passiivisella myötävaikutuksella; |
| --- | --- |

EQ.

ottaa huomioon, että Da’eshin ja muiden terroristiryhmien rahoituksen saanti on ollut mahdollista joidenkin valtioiden, myös unionin oletettujen terrorismin torjunnan alan liittolaisten sekä yksityisten toimijoiden aktiivisella tai passiivisella myötävaikutuksella;

| ER. | pitää ehdottoman tärkeänä, että unioni tekee jatkuvasti vahvaa yhteistyötä kaikkien kolmansien maiden kumppaneiden kanssa terrorismin torjunnan alalla; toteaa, että on jatkettava vuoropuhelua terrorismin torjuntaa ja rahoittamista, rahanpesunvastaisen toimintaryhmän suositusten täydellinen täytäntöönpano mukaan luettuna, sekä radikalisoitumisen ehkäisemistä koskevista toimenpiteistä etenkin Persianlahden maiden kanssa; toteaa, että parlamenttien välinen yhteistyö näiden keskeisten kolmansien maiden kanssa on yksi välineistä, joita on käytettävä tehokkaammin; |
| --- | --- |

ER.

pitää ehdottoman tärkeänä, että unioni tekee jatkuvasti vahvaa yhteistyötä kaikkien kolmansien maiden kumppaneiden kanssa terrorismin torjunnan alalla; toteaa, että on jatkettava vuoropuhelua terrorismin torjuntaa ja rahoittamista, rahanpesunvastaisen toimintaryhmän suositusten täydellinen täytäntöönpano mukaan luettuna, sekä radikalisoitumisen ehkäisemistä koskevista toimenpiteistä etenkin Persianlahden maiden kanssa; toteaa, että parlamenttien välinen yhteistyö näiden keskeisten kolmansien maiden kanssa on yksi välineistä, joita on käytettävä tehokkaammin;

| ES. | ottaa huomioon, että unioni tekee kolmansien maiden kanssa terrorismin torjunnan alalla yhteistyötä monin tavoin; toteaa, että monia unionin välineitä voidaan käyttää terrorismin torjuntaa koskevien ohjelmien rahoittamiseksi ulkomailla; ottaa huomioon, että unioni on koonnut edustustoihinsa terrorismin torjunnan alan asiantuntijoiden verkoston; toteaa, että Europolin, Eurojustin ja CEPOLin kaltaiset unionin virastot tekevät myös yhteistyötä kolmansien maiden kanssa terrorismin torjunnan alalla, esimerkiksi strategisten ja operatiivisten sopimusten välityksellä; |
| --- | --- |

ES.

ottaa huomioon, että unioni tekee kolmansien maiden kanssa terrorismin torjunnan alalla yhteistyötä monin tavoin; toteaa, että monia unionin välineitä voidaan käyttää terrorismin torjuntaa koskevien ohjelmien rahoittamiseksi ulkomailla; ottaa huomioon, että unioni on koonnut edustustoihinsa terrorismin torjunnan alan asiantuntijoiden verkoston; toteaa, että Europolin, Eurojustin ja CEPOLin kaltaiset unionin virastot tekevät myös yhteistyötä kolmansien maiden kanssa terrorismin torjunnan alalla, esimerkiksi strategisten ja operatiivisten sopimusten välityksellä;

| ET. | ottaa huomioon, että terrorismin torjunnan alalla sovelletaan unionin seuraamusjärjestelmää, johon kuuluu kolmentyyppisiä toimenpiteitä ja jota EUH panee täytäntöön; toteaa, että järjestelmä on puutteellinen ja jäänyt liian vähäiselle käytölle, mikä johtuu menettelyyn liittyvistä rajoituksista ja jäsenvaltioiden vastahakoisuudesta; |
| --- | --- |

ET.

ottaa huomioon, että terrorismin torjunnan alalla sovelletaan unionin seuraamusjärjestelmää, johon kuuluu kolmentyyppisiä toimenpiteitä ja jota EUH panee täytäntöön; toteaa, että järjestelmä on puutteellinen ja jäänyt liian vähäiselle käytölle, mikä johtuu menettelyyn liittyvistä rajoituksista ja jäsenvaltioiden vastahakoisuudesta;

| EU. | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät terrorismin torjuntaan liittyvistä unionin ulkoisista toimista ja toteaa, että niissä palautetaan mieliin yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan tehtävien ja operaatioiden rooli terrorismin torjunnassa parantamalla turvallisuuden, vakauden, rajaturvallisuuden ja turvallisuusalan uudistamista sekä terrorismin torjuntaan liittyvien valmiuksien kehittämisessä ja tietojen jakamisessa; |
| --- | --- |

EU.

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät terrorismin torjuntaan liittyvistä unionin ulkoisista toimista ja toteaa, että niissä palautetaan mieliin yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan tehtävien ja operaatioiden rooli terrorismin torjunnassa parantamalla turvallisuuden, vakauden, rajaturvallisuuden ja turvallisuusalan uudistamista sekä terrorismin torjuntaan liittyvien valmiuksien kehittämisessä ja tietojen jakamisessa;

Terrorismin uhrit

| EV. | ottaa huomioon, että liian monet ovat joutuneet terrorismin uhreiksi unionissa ja tuhannet perheet ovat jääneet traumaattiseen tilanteeseen, mikä vaikuttaa heidän hyvinvointiinsa pitkällä aikavälillä; toteaa, että uhrien tarkasta määrästä ei ole yhdenmukaisia lukuja; toteaa, että ennen vuotta 2001 suurin osa uhreja vaatineista terroriteoista oli katolisen IRA:n ja ETAn toteuttamia ja että sen jälkeen kuolemantapausten suuri enemmistö on johtunut al-Qaidan ja Da’eshin järjestämistä tai innoittamista terroriteoista; |
| --- | --- |

EV.

ottaa huomioon, että liian monet ovat joutuneet terrorismin uhreiksi unionissa ja tuhannet perheet ovat jääneet traumaattiseen tilanteeseen, mikä vaikuttaa heidän hyvinvointiinsa pitkällä aikavälillä; toteaa, että uhrien tarkasta määrästä ei ole yhdenmukaisia lukuja; toteaa, että ennen vuotta 2001 suurin osa uhreja vaatineista terroriteoista oli katolisen IRA:n ja ETAn toteuttamia ja että sen jälkeen kuolemantapausten suuri enemmistö on johtunut al-Qaidan ja Da’eshin järjestämistä tai innoittamista terroriteoista;

| EW. | toteaa, että terrori-iskuista aiheutuvat kuolemantapaukset tuhoavat perheitä ja että monet terrori-iskuista loukkaantuneita mutta hengissä selvinneet kärsivät vammoista, epämuodostumia, elämänmuutoksen aiheuttavista raajojen menetyksistä ja psyykkisistä ongelmista, minkä lisäksi heidän kärsimyksensä vaikuttaa raskaasti lähiomaisiin ja yhteisöön; toteaa myös, että aivan liian usein uhrien pitkän aikavälin tarpeet jäävät huomiotta, kun tiedotusvälineiden kiinnostus lakkaa; toteaa, että traumaperäinen stressireaktio on merkittävä haaste Euroopan kansanterveydelle; toteaa, ettei terrorismin vaikutuksesta väestön mielenterveyteen erilaisten iskujen jälkeen ole käytettävissä koko Euroopan kattavia numerotietoja; |
| --- | --- |

EW.

toteaa, että terrori-iskuista aiheutuvat kuolemantapaukset tuhoavat perheitä ja että monet terrori-iskuista loukkaantuneita mutta hengissä selvinneet kärsivät vammoista, epämuodostumia, elämänmuutoksen aiheuttavista raajojen menetyksistä ja psyykkisistä ongelmista, minkä lisäksi heidän kärsimyksensä vaikuttaa raskaasti lähiomaisiin ja yhteisöön; toteaa myös, että aivan liian usein uhrien pitkän aikavälin tarpeet jäävät huomiotta, kun tiedotusvälineiden kiinnostus lakkaa; toteaa, että traumaperäinen stressireaktio on merkittävä haaste Euroopan kansanterveydelle; toteaa, ettei terrorismin vaikutuksesta väestön mielenterveyteen erilaisten iskujen jälkeen ole käytettävissä koko Euroopan kattavia numerotietoja;

| EX. | katsoo, että terrorismin uhrit ovat aivan erityisessä asemassa ja että sen lisäksi, että heidän tarpeidensa täyttäminen on unionin, kansainvälisen ja kansallisen lainsäädännön mukainen oikeudellinen velvoite, se on myös kaikkien unionin yhteiskuntien tehtävä; toteaa, että viimeisimmissä unionissa tehdyissä iskuissa uhrit ovat olleet kotoisin monista eri jäsenvaltioista; |
| --- | --- |

EX.

katsoo, että terrorismin uhrit ovat aivan erityisessä asemassa ja että sen lisäksi, että heidän tarpeidensa täyttäminen on unionin, kansainvälisen ja kansallisen lainsäädännön mukainen oikeudellinen velvoite, se on myös kaikkien unionin yhteiskuntien tehtävä; toteaa, että viimeisimmissä unionissa tehdyissä iskuissa uhrit ovat olleet kotoisin monista eri jäsenvaltioista;

| EY. | toteaa, että unionin tasolla ei ole määritelty oikeudellisesti terrorismin uhrien asemaa yhteisön palvelujen tai korvausten saamiseksi; toteaa, että äskettäisten Euroopassa tehtyjen terrori-iskujen uhrit eivät ole vieläkään saaneet oikeutta, asianmukaista kohtelua, uhrien tukipalveluja tai taloudellista tukea; ottaa huomioon, että terrorismin uhrit ovat vaarassa joutua sekundaarisiksi uhreiksi paitsi oikeudenkäyntimenettelyissä myös monissa yhteyksissään valtion alaisten ja muiden kuin valtion alaisten toimijoiden kanssa; |
| --- | --- |

EY.

toteaa, että unionin tasolla ei ole määritelty oikeudellisesti terrorismin uhrien asemaa yhteisön palvelujen tai korvausten saamiseksi; toteaa, että äskettäisten Euroopassa tehtyjen terrori-iskujen uhrit eivät ole vieläkään saaneet oikeutta, asianmukaista kohtelua, uhrien tukipalveluja tai taloudellista tukea; ottaa huomioon, että terrorismin uhrit ovat vaarassa joutua sekundaarisiksi uhreiksi paitsi oikeudenkäyntimenettelyissä myös monissa yhteyksissään valtion alaisten ja muiden kuin valtion alaisten toimijoiden kanssa;

| EZ. | ottaa huomioon, että direktiivin 2012/29/EU (14) säännösten muuntamisessa kansallisesti toteutettaviksi menettelyiksi on edelleen eroja; toteaa, ettei komissio ole vieläkään esittänyt kertomusta direktiivin täytäntöönpanosta; toteaa, että Euroopan parlamentti antoi 30. toukokuuta 2018 päätöslauselman tämän direktiivin täytäntöönpanosta (15); |
| --- | --- |

EZ.

ottaa huomioon, että direktiivin 2012/29/EU (14) säännösten muuntamisessa kansallisesti toteutettaviksi menettelyiksi on edelleen eroja; toteaa, ettei komissio ole vieläkään esittänyt kertomusta direktiivin täytäntöönpanosta; toteaa, että Euroopan parlamentti antoi 30. toukokuuta 2018 päätöslauselman tämän direktiivin täytäntöönpanosta (15);

| FA. | katsoo, että terrorismin uhreille tarkoitetut korvaukset toimivat sekä keinona, jolla yhteiskunta tunnustaa iskujen aiheuttamat haitat, että keinona maksaa taloudellista tukea ja korvauksia; toteaa, että korvausten määrä ja menettelyt vaihtelevat merkittävästi jäsenvaltiosta toiseen, mikä pahentaa uhrien käsitystä epäoikeudenmukaisuudesta ja heidän kärsimystään; |
| --- | --- |

FA.

katsoo, että terrorismin uhreille tarkoitetut korvaukset toimivat sekä keinona, jolla yhteiskunta tunnustaa iskujen aiheuttamat haitat, että keinona maksaa taloudellista tukea ja korvauksia; toteaa, että korvausten määrä ja menettelyt vaihtelevat merkittävästi jäsenvaltiosta toiseen, mikä pahentaa uhrien käsitystä epäoikeudenmukaisuudesta ja heidän kärsimystään;

| FB. | katsoo, että tukijärjestelmät on laadittava siten, että varmistetaan, että myös rajat ylittävät uhrit otetaan jatkuvasti ja järjestelmällisesti huomioon ja että heille tarjotaan tukea heidän omassa maassaan samalla kun pidetään yhteyttä tuen tarjoajiin maassa, jossa isku tehtiin; |
| --- | --- |

FB.

katsoo, että tukijärjestelmät on laadittava siten, että varmistetaan, että myös rajat ylittävät uhrit otetaan jatkuvasti ja järjestelmällisesti huomioon ja että heille tarjotaan tukea heidän omassa maassaan samalla kun pidetään yhteyttä tuen tarjoajiin maassa, jossa isku tehtiin;

| FC. | toteaa, että Eurojust on helpottanut oikeusapupyyntöjen toteuttamista koordinoimalla ja myöntämällä tukea terrorismin uhrien oikeuksien suojelemiseksi ottaen huomioon ulkomaisten uhrien erilaiset oikeudet ja roolit heidän kansallisissa oikeusjärjestelmissään; |
| --- | --- |

FC.

toteaa, että Eurojust on helpottanut oikeusapupyyntöjen toteuttamista koordinoimalla ja myöntämällä tukea terrorismin uhrien oikeuksien suojelemiseksi ottaen huomioon ulkomaisten uhrien erilaiset oikeudet ja roolit heidän kansallisissa oikeusjärjestelmissään;

| FD. | toteaa, että terrorismi voi aiheuttaa yrityksille ja myös pienille ja keskisuurille yrityksille vahinkoja, jotka voivat liittyä esimerkiksi omaisuuteen ja liiketoiminnan keskeytymiseen; |
| --- | --- |

FD.

toteaa, että terrorismi voi aiheuttaa yrityksille ja myös pienille ja keskisuurille yrityksille vahinkoja, jotka voivat liittyä esimerkiksi omaisuuteen ja liiketoiminnan keskeytymiseen;

| FE. | ottaa huomioon, että parlamentti on esittänyt pilottihankkeen, joka koskee terrorismin uhrien hätäavun koordinointikeskuksen perustamista ja jossa saatetaan yhteen keskeiset operatiiviset asiantuntijat, uhrien asianajajat ja asiaankuuluvat järjestöt kaikkialta unionista, jotta määritetään terrorismin uhrien kannalta keskeiset painopistealat ja kysymykset ja annetaan koordinoitua tukea yli rajojen; |
| --- | --- |

FE.

ottaa huomioon, että parlamentti on esittänyt pilottihankkeen, joka koskee terrorismin uhrien hätäavun koordinointikeskuksen perustamista ja jossa saatetaan yhteen keskeiset operatiiviset asiantuntijat, uhrien asianajajat ja asiaankuuluvat järjestöt kaikkialta unionista, jotta määritetään terrorismin uhrien kannalta keskeiset painopistealat ja kysymykset ja annetaan koordinoitua tukea yli rajojen;

Perusoikeudet

| FF. | katsoo, että unionilla on merkittävä asema oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien kaltaisten demokraattisten arvojen kunnioittamisen edistämisessä; toteaa kuitenkin, että unionissa on uskonnollisia ja poliittisia äärilaidan näkemyksiä ja käytäntöjä, jotka ovat perustavalla tavalla näiden arvojen vastaisia; |
| --- | --- |

FF.

katsoo, että unionilla on merkittävä asema oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien kaltaisten demokraattisten arvojen kunnioittamisen edistämisessä; toteaa kuitenkin, että unionissa on uskonnollisia ja poliittisia äärilaidan näkemyksiä ja käytäntöjä, jotka ovat perustavalla tavalla näiden arvojen vastaisia;

| FG. | toteaa, että terrorismin vastaiset toimet ja vapauksien suojelu eivät ole ristiriitaisia vaan toisiaan täydentäviä ja tukevia tavoitteita; katsoo, että jokaisen henkilön perusoikeudet on turvattava ja niitä on suojeltava ja että kaikkien terrorisminvastaisten toimien olisi vaikutettava viattomaan ja sivulliseen väestöön mahdollisimman vähän; |
| --- | --- |

FG.

toteaa, että terrorismin vastaiset toimet ja vapauksien suojelu eivät ole ristiriitaisia vaan toisiaan täydentäviä ja tukevia tavoitteita; katsoo, että jokaisen henkilön perusoikeudet on turvattava ja niitä on suojeltava ja että kaikkien terrorisminvastaisten toimien olisi vaikutettava viattomaan ja sivulliseen väestöön mahdollisimman vähän;

| FH. | toteaa, että kaikissa terrorismin torjuntaan liittyvissä toimenpiteissä on aina taattava täydellisesti kaikki perusoikeudet ja periaatteet, mukaan lukien yksityisyyden suoja ja tietosuoja, ajatuksen-, omantunnon- ja uskonnonvapaus, menettelytakeet, kuten syyttömyysolettama, oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja oikeus saada tietoja, jotta varmistetaan, että ihmisillä on käytössään tehokkaat oikeussuojakeinot ja he voivat siten valittaa perusoikeuksiensa mahdollisesta loukkaamisesta, mukaan lukien muutoksenhakuoikeus; toteaa lisäksi, että menettelyoikeuksia koskevaa unionin säännöstöä on noudatettava; katsoo, että tällaisissa toimenpiteissä olisi otettava asianmukaisesti huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö; |
| --- | --- |

FH.

toteaa, että kaikissa terrorismin torjuntaan liittyvissä toimenpiteissä on aina taattava täydellisesti kaikki perusoikeudet ja periaatteet, mukaan lukien yksityisyyden suoja ja tietosuoja, ajatuksen-, omantunnon- ja uskonnonvapaus, menettelytakeet, kuten syyttömyysolettama, oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja oikeus saada tietoja, jotta varmistetaan, että ihmisillä on käytössään tehokkaat oikeussuojakeinot ja he voivat siten valittaa perusoikeuksiensa mahdollisesta loukkaamisesta, mukaan lukien muutoksenhakuoikeus; toteaa lisäksi, että menettelyoikeuksia koskevaa unionin säännöstöä on noudatettava; katsoo, että tällaisissa toimenpiteissä olisi otettava asianmukaisesti huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö;

| FI. | pitää ratkaisevan tärkeänä, että terrorismin torjuntaan liittyvissä tutkimuksissa noudatetaan korkeaa ammatillista tasoa siten, että kaikki toimenpiteet ovat kohdennettuja, oikeasuhteisia ja tarpeellisia; katsoo, että terrorismin torjuntaan liittyvät toimintaperiaatteet eivät saisi johtaa sosiaaliseen syrjäytymiseen ja leimautumiseen; toteaa, että perusoikeusvirastoa voitaisiin pyytää antamaan lausunto terrorisminvastaisesta lainsäädännöstä seuraavan monivuotisen toimintakehyksen puitteissa; |
| --- | --- |

FI.

pitää ratkaisevan tärkeänä, että terrorismin torjuntaan liittyvissä tutkimuksissa noudatetaan korkeaa ammatillista tasoa siten, että kaikki toimenpiteet ovat kohdennettuja, oikeasuhteisia ja tarpeellisia; katsoo, että terrorismin torjuntaan liittyvät toimintaperiaatteet eivät saisi johtaa sosiaaliseen syrjäytymiseen ja leimautumiseen; toteaa, että perusoikeusvirastoa voitaisiin pyytää antamaan lausunto terrorisminvastaisesta lainsäädännöstä seuraavan monivuotisen toimintakehyksen puitteissa;

| FJ. | toteaa, että lainvalvonta- ja oikeusviranomaiset ovat terrorismin torjuntaa koskevien toimintojen etulinjassa; toteaa, että on useita dokumentoituja tapauksia, joissa poliisi- ja oikeusviranomaiset ja heidän perheensä ovat joutuneet väkivaltaisten ääriajattelijoiden uhkailun kohteiksi ja joista osa on johtanut väkivaltaisiin fyysisiin hyökkäyksiin ja jopa murhiin; toteaa, että poliittinen ja julkinen tuki perusoikeuksia terrorismin torjuntaan liittyvissä tutkimuksissa henkensä ja ruumiinjäsentensä uhalla suojeleville lainvalvonta- ja oikeusviranomaisille on äärimmäisen tärkeää; |
| --- | --- |

FJ.

toteaa, että lainvalvonta- ja oikeusviranomaiset ovat terrorismin torjuntaa koskevien toimintojen etulinjassa; toteaa, että on useita dokumentoituja tapauksia, joissa poliisi- ja oikeusviranomaiset ja heidän perheensä ovat joutuneet väkivaltaisten ääriajattelijoiden uhkailun kohteiksi ja joista osa on johtanut väkivaltaisiin fyysisiin hyökkäyksiin ja jopa murhiin; toteaa, että poliittinen ja julkinen tuki perusoikeuksia terrorismin torjuntaan liittyvissä tutkimuksissa henkensä ja ruumiinjäsentensä uhalla suojeleville lainvalvonta- ja oikeusviranomaisille on äärimmäisen tärkeää;

| FK. | ottaa huomioon, että perusoikeuskirjassa kielletään vammaisuuteen perustuva syrjintä ja tunnustetaan vammaisten oikeus päästä osallisiksi toimenpiteistä, joilla edistetään heidän itsenäistä elämäänsä, yhteiskunnallista ja ammatillista sopeutumistaan sekä osallistumistaan yhteiskuntaelämään; toteaa, että vammaisten oikeuksia unionissa suojataan myös vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyllä YK:n yleissopimuksella; |
| --- | --- |

FK.

ottaa huomioon, että perusoikeuskirjassa kielletään vammaisuuteen perustuva syrjintä ja tunnustetaan vammaisten oikeus päästä osallisiksi toimenpiteistä, joilla edistetään heidän itsenäistä elämäänsä, yhteiskunnallista ja ammatillista sopeutumistaan sekä osallistumistaan yhteiskuntaelämään; toteaa, että vammaisten oikeuksia unionissa suojataan myös vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyllä YK:n yleissopimuksella;

Suositukset

Institutionaalinen kehys

| 1. | katsoo, että vaikka jäsenvaltioiden on edelleen pyrittävä ensisijaisesti reagoimaan uhkiin ja estämään niitä, on selvästi tarpeen tunnustaa kaikilta osin Euroopan unionin ja turvallisuusunionin puitteissa hyväksyttyjen terrorisminvastaisten toimenpiteiden rooli, joka liittyy jäsenvaltioiden tukemiseen, koordinointiin ja parhaiden käytäntöjen jakamiseen, yhteisten ratkaisujen laatimiseen ja lisäarvon tuottamiseen, jotta voidaan torjua paremmin radikalismin, ääriliikehdinnän ja terrorismin ilmiöitä; katsoo, että alueella, jolla ei ole sisärajoja, unionin toimet ovat ratkaisevia pyrittäessä varmistamaan turvallisuuden korkea taso koko Euroopassa, ja katsoo, että yhteistyön syventäminen ja tietojenvaihto jäsenvaltioiden välillä ja unionin kanssa ovat tärkeitä, jotta voidaan vastata tehokkaasti terroriuhkiin, estää ne ja suojella kansalaisia; kehottaa jäsenvaltioita ja unionin toimielimiä työskentelemään yhteisen strategisen kulttuurin puolesta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että unionin ja jäsenvaltioiden olisi lisättävä yhteistyötään vahvistamalla nykyisiä unionin elimiä, asiasta vastaavia unionin virastoja ja yksiköitä sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ja oikeuslaitosten välisiä yhteistyökanavia; uskoo, että näille unionin virastoille on myönnettävä riittävät resurssit, jotta ne voivat selviytyä kasvavasta työmäärästään; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että on tärkeää vaihtaa hyviä käytäntöjä unionin sisällä jäsenvaltioiden välillä unionissa mutta myös kolmansien maiden kanssa; suhtautuu myönteisesti aloitteisiin, joita ovat tehneet tietyt jäsenvaltiot mutta myös paikallistasolla tietyt kaupungit ja yksityiset toimijat tehokkaiden välineiden löytämiseksi terrorismin torjuntaa varten; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa komission seuraavaa puheenjohtajaa säilyttämään turvallisuusunionista vastaavan komission jäsenen erillisen tehtävän; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa neuvostoa säilyttämään EU:n terrorismintorjunnan koordinaattorin tehtävän; katsoo, että EU:n terrorismintorjunnan koordinaattorilla on oltava edelleen aktiivinen rooli pyrittäessä vahvistamaan unionin vastatoimia terrorismin torjunnassa; kehottaa selventämään terrorismintorjunnan koordinaattorin asemaa ja roolia unionin terrorismintorjunnasta vastaavien elinten ja jäsenvaltioiden virastojen välisenä yhteydenpitäjänä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | katsoo, että vapaus, turvallisuus ja oikeus ovat käsitteitä, joita ei voi analysoida toisistaan erillisinä; katsoo, että perusoikeuksien kunnioittamisen on oltava olennainen osa kaikkia terrorismia koskevia lainsäädäntöaloitteita; kehottaa sisällyttämään jatkossakin terrorismin torjunnan kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan toimivaltaan, jotta voidaan taata yhdenmukaisuus muun vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevan lainsäädäntötyön kanssa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa neuvostoa laajentamaan Euroopan syyttäjäviraston toimivaltaa niin, että se kattaa järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin torjunnan; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota vahvistamaan ja tukemaan edelleen jäsenvaltioiden siviileihin kohdistuvan terrorismin torjunnan erikoistoimintayksiköiden Atlas-verkostoa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa painokkaasti komissiota toteuttamaan järjestelmällisesti vaikutustenarviointeja sekä kuulemaan kansalaisia ja asiantuntijasidosryhmiä terrorismin torjuntaa koskevista tulevista lainsäädäntöehdotuksista; |
| --- | --- |

9.

Terroriuhka

| 10. | kehottaa komissiota pyrkimään yhdessä jäsenvaltioiden kanssa lisäämään avoimuutta ja yhteisymmärrystä uhkatasoista; kehottaa jäsenvaltioita toimittamaan nopeasti uhkatason muutosta koskevia tietoja perusteluineen; pyytää, etteivät komissio ja jäsenvaltio rajoita näkemystään terrorismista vain jihadismiin vaan pysyvät valppaina myös muihin syihin, kuten Europolin TE-SAT-selvityksissä mainittuihin syihin, perustuvan terrorismin osalta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota edistämään asiaankuuluvilla kansainvälisillä foorumeilla terrorismin nimenomaista luokittelua ”rikokseksi ihmisyyttä vastaan”, joka on määritelty Kansainvälisen rikostuomioistuimen perustamiseen johtaneen Rooman perussäännön 7 artiklassa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa Euroopan neuvoston päätelmien (16) mukaisesti kaikkia jäsenvaltioita tunnustamaan, että Da’esh on syyllistynyt kansanmurhiin erityisesti jesidejä, kristittyjä vähemmistöjä ja muiden kuin sunnimuslimien vähemmistöjä vastaan, ja pyytää kaikkia jäsenvaltioita toteuttamaan nopeita ja tehokkaita toimia niiden velvoitteiden mukaisesti, jotka johtuvat vuonna 1948 tehdystä yleissopimuksesta joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemiseksi ja rankaisemiseksi, jotta estetään kansanmurhat ja määrätään niiden johdosta rangaistuksia, samoin kuin niiden yleisen velvoitteen mukaisesti, joka koskee toimien toteuttamista kansainvälisen oikeuden vastaisten rikosten johdosta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa jäsenvaltioita ja asianomaisia unionin virastoja seuraamaan kaikkia ulkomaisia terrorismiin syyllistyneitä vierastaistelijoita ja varmistamaan, että Eurooppaan palaavia taistelijoita koskevat yhdenmukaiset turvallisuustoimet ja oikeudelliset jatkotoimet; kehottaa komissiota avustamaan jäsenvaltioita niiden laatiessa yhteensovitettuja luokittelujärjestelmiä, jotta voidaan erotella suuren, keskisuuren ja vähäisen riskin aiheuttavat palaavat vierastaistelijat; |
| --- | --- |

13.

| 14. | suosittaa, että jäsenvaltiot luovat asianmukaiset rakenteet sellaisten palaavien vierastaistelijoiden vastaanottamiseksi, jotka ovat lapsia, ja kehittävät etenkin erityisen riski- ja tarvearviointityökalun, joka perustuu lasten kehitysvaiheisiin ja siihen, missä määrin he ovat osallistuneet rikolliseen toimintaan ulkomailla; korostaa, että kuntoutusohjelmien olisi perustuttava monitieteiseen lähestymistapaan, jossa yhdistetään erilaista asiantuntemusta, mukaan lukien kokeneiden ammattilaisten asiantuntemus traumojen, ääriliikkeiden, lapsen kehityksen, opetuksen ja riskinarvioinnin aloilla, ja joka on sovitettu paikalliseen ja kansalliseen asiayhteyteen ja perustuisi selkeisiin oikeudellisiin ja organisaatiorakenteisiin, jotta voidaan vastata tähän hälyttävään ilmiöön; kannustaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä Punaisen Ristin kansainvälisen komitean kanssa, koska sillä on erityiset pääsymahdollisuudet ja asiantuntemus tällä alalla; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota antamaan lainsäädäntöehdotuksen, jolla estetään turvapaikan tai muiden kansainvälisen suojelun muotojen myöntäminen koko Euroopan unionin alueella terrorismista tuomituille rikollisille ja henkilöille, joiden osalta on olemassa selvää näyttöä siitä, että he ovat vakava uhka yleiselle turvallisuudelle; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa komissiota tarkistamaan CBRN-toimintasuunnitelman ja saattamaan sen ajan tasalle ja pyytää jäsenvaltioita vahvistamaan ja pitämään yllä asianmukaisia siviilipuolustuksen alaan liittyviä toimia CBRN-hyökkäyksiin valmistautumiseksi ottamalla palvelukseen pätevää ja säännöllisesti koulutusta saavaa henkilöstöä, johon kuuluu sekä kokoaikaisia että vapaaehtoisia työntekijöitä, ja asianmukaista teknistä infrastruktuuria, mukaan lukien hätäapuvalmiuksia, kuten liikkuvia havaitsemisjärjestelmiä, välttämättömien lääkkeiden varastoja, uhreille annettavaa hoitoa ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa; painottaa, että näiden toimien on oltava sellaisen monialaisen strategian mukaisia, joka sisältää koordinointimenetelmät, ilmoitusmenettelyt, vakiintuneet toimintatavat, evakuointisuunnitelmat, yleiset hälytysjärjestelmät ja häiriötilanteista ilmoittamisen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sovittamaan näitä strategioita vaiheittain yhteen; kehottaa jäsenvaltioita perustamaan tai vahvistamaan erikoislaboratorioita; pyytää komissiota tukemaan asiaankuuluvia rajat ylittäviä tutkimustoimia yhdessä parlamentin kanssa; kannustaa lisäämään yhteistyötä Naton CBRN-osaamiskeskuksen kanssa, jotta varmistetaan parhaiden käytäntöjen siirto unionin ja Naton jäsenvaltioiden pelastustyöntekijöiden välillä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kannustaa jäsenvaltioita ja komissiota toimimaan yhteistyössä yksityisen sektorin kanssa sellaisten mekanismien käyttöön ottamiseksi, joilla varmistetaan lääketieteellisten vastatoimien luotettava, keskeytymätön ja riittävä tarjonta, mukaan lukien valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista 22. lokakuuta 2013 annetulla päätöksellä N:o 1082/2013/EU (17) vahvistetun yhteishankintamenettelyn mahdollinen käyttö; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa painokkaasti esteettömyyden helpottamiseksi päivittämään Europolin kehyksessä toimivaa Euroopan pommitietojärjestelmää ja laajentamaan sitä unionin analyysihankkeeseen – joka toimii kaikkialla unionissa tehtyihin CBRN-hyökkäyksiin liittyvien tapahtumien tieto- ja koordinointikeskuksena – täydentäen sitä monialaisella analyysiryhmällä, jolla on riittävästi henkilöstöä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | suhtautuu myönteisesti komission suunnitelmaan vahvistaa unionin CBRN-valmiutta ja -reagointikykyä lainvalvonnan, pelastuspalveluihin liittyvien terveydenhuoltorakenteiden ja tarvittaessa rajavartio- ja tullilaitoksen rajat ylittävien toimien avulla käyttämällä nykyisiä rahoitusvälineitä ja operatiivisia välineitä, erityisesti unionin pelastuspalvelumekanismia, CEPOLia ja poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälinettä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa painokkaasti komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan yhteisiä normeja turvallisuusselvitysten käyttöön ottamiseksi haavoittuvassa asemassa olevissa laitoksissa, kuten ydinvoimaloissa tai erikoislaboratorioissa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kannustaa jäsenvaltioita hyödyntämään enemmän CBRN-aineiden teknisiä havaitsemisjärjestelmiä erityisesti suurissa yleisötapahtumissa ja kehottaa komissiota yhteistyössä parlamentin kanssa myöntämään unionin lisärahoitusta näiden järjestelmien kattavia hankintoja varten; |
| --- | --- |

21.

| 22. | suhtautuu myönteisesti Euroopan terrorismintorjuntakeskukseen perustettavaan CBRN-aineita ja niihin liittyviä räjähteitä koskevia toimia käsittelevään tietokeskukseen, joka toimii ydinturvan eurooppalaisen koulutuskeskuksen (EUSECTRA) rinnalla; kehottaa ottamaan käyttöön vakiomenettelyn, jolla jokainen jäsenvaltio jakaa tehokkaasti tietoja tiedonkeruukeskuksen kanssa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | suhtautuu myönteisesti yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 kumoamisesta annetun asetuksen (18) hyväksymiseen; kehottaa komissiota ottamaan huomioon turvallisuusnäkökohdat tulevassa miehittämättömiä ilma-aluksia ja niiden käyttöä koskevassa delegoidussa säädöksessä ja sen täytäntöönpanosäännöissä, mukaan lukien säännöllisesti ajan tasalle saatettavat riskinarvioinnit, pakollinen rekisteröinti, sähköinen tunnistaminen ja maantieteellisten rajojen virtuaaliset esteet kaikissa miehittämättömien ilma-alusten luokissa sekä turvallisuus- ja tarkastustehtävissä toimivien henkilöiden pakolliset turvallisuusluvat ja -koulutukset; |
| --- | --- |

23.

| 24. | toteaa, että monien terroritoimintaa unionissa harjoittavien henkilöiden tiedetään aloittaneen toimintansa pikkurikollisina ja liittyneen vankilassa väkivaltaisiin ääriliikkeisiin; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden rikosoikeudelliset järjestelmät rankaisevat rikollisia asianmukaisesti ja että niissä otetaan tarkasti huomioon rikoksen uusimisen riski ennen rikollisten varhaista vapauttamista; korostaa, että vankeusajan olisi mahdollistettava kuntoutuminen ja uudelleenintegroituminen ja estettävä rikoksen uusiminen väkivaltaisten ääriliikkeiden lietsomisen sijaan; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa terroristijärjestöjen ja järjestäytyneen rikollisuuden välisen vuorovaikutuksen aiheuttamaa jatkuvaa uhkaa, erityisesti logististen valmiuksien ja asekaupan vuoksi, koska ne mahdollistavat laajamittaiset iskut; |
| --- | --- |

25.

| 26. | panee merkille kyberuhkien lisääntymisen ja painottaa, että on tärkeää tehostaa kyberturvallisuustoimia myös terrorismin torjunnan alalla; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan terrorismin torjuntaoperaatioihin osallistuville julkisille elimilleen kaikki tarpeelliset tekniset, taloudelliset, koulutukseen liittyvät ja oikeudelliset keinot, jotta ne voivat puolustautua väkivaltaisilta ääriliikkeiltä suorittaessaan tehtäviään; |
| --- | --- |

27.

Väkivaltaisiin ääriliikkeisiin johtavan radikalisoitumisen ehkäiseminen ja torjuminen

Radikalisoitumisen torjuntaa koskevat rakenteet

| 28. | kehottaa perustamaan radikalisoitumisen torjuntaverkoston (RAN) seuraajaksi radikalisoitumisen ennaltaehkäisyä käsittelevän osaamiskeskuksen, joka sisällytetään komission kehykseen ja jolle myönnetään asianmukaiset rahoitus- ja henkilöresurssit; katsoo, että sen tehtäviin olisi kuuluttava koordinointi, yhteistyön, tietojenvaihdon, kärkihankkeiden ja hyvien käytäntöjen vaihdon helpottaminen jäsenvaltioiden, poliittisten päättäjien ja toiminnasta vastaavien (ottamalla entiset RAN- ja ESCN-rakenteet mukaan toimintaan) välillä, samoin kuin vuoropuhelu uskonnollisten johtajien tai yhteisöjen, tutkijoiden, asiantuntijoiden ja tutkijoiden, tietotekniikan asiantuntijat mukaan luettuina, välillä radikalisoitumisen ennaltaehkäisyn ja torjunnan alalla; huomauttaa, että sen toimintaan olisi sisällytettävä koulutus eri ammattiryhmille, mukaan lukien tuomarit ja syyttäjät, myös sopimalla kumppanuuksista keskeisten strategisten kolmansien maiden kanssa; katsoo, että keskuksessa olisi myös luotava tieteellisiä menettelyjä, joilla arvioidaan ja mitataan ohjelmien ja hankkeiden vaikuttavuutta, jotta asiaa koskevaa toimintapolitiikkaa voidaan tarvittaessa mukauttaa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2018 julkaistussa radikalisoitumisen vastaisia toimenpiteitä koskevassa kertomuksessa havaittiin, ettei komissio ei ole huolehtinut unionin rahoittamia toimia koskevan kattavan yleiskatsauksen laatimisesta eikä käytössä ole unionin varoja koskevia indikaattoreita tai tavoitearvoja, joilla mitattaisiin lähestymistavan onnistumista; kehottaa komissiota varmistamaan, että sisäisen turvallisuuden rahastossa varataan riittävästi rahoitusta radikalisoitumisen ennaltaehkäisyyn ja torjuntaan, koska siten voitaisiin yksinkertaistaa resursseja, jotka ovat nykyään hajaantuneina eri rahastoihin ja ohjelmiin, ja mahdollistettaisiin parempi koordinointi ja näkyvyys ja lisättäisiin niiden käytön vaikuttavuutta radikalisoitumisen ennaltaehkäisyä käsittelevän osaamiskeskuksen laatimien perusteiden pohjalta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita hyväksymään kattavia kansallisia ja alueellisia strategioita radikalisoitumisen ennaltaehkäisemiseksi ja torjumiseksi ja myöntämään riittävät rahoitusresurssit paikallisille yhteisöille ja kumppaneille, jotka osallistuvat näihin strategioihin perustuvien ohjelmien laatimiseen ja täytäntöönpanoon, ja kehottaa ottamaan käyttöön eri toimijoiden yhteisen lähestymistavan; painottaa, että parhaat tulokset saavutetaan kumppanisuhteessa paikallisten yhteisöjen kanssa; korostaa lisäksi, että objektiiviset laadulliset ja määrälliset indikaattorit, jotka radikalisoitumisen ennaltaehkäisyä käsittelevä osaamiskeskus voisi laatia, antaisivat paikallis- ja alueviranomaisille mahdollisuuden kartoittaa radikalisoitumisen paikalliset erityispiirteet ja räätälöidä ohjelmat paremmin kyseisen alueen mukaan; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa jäsenvaltioita käsittelemään radikalisoitumista kokonaisvaltaisesti, myös yhteistyössä paikallishallintojen kanssa, ja täydentämään turvallisuusratkaisuja sosiaalista osallisuutta sekä taloudellista ja kulttuurista integraatiota koskevilla strategioilla, pitkän aikavälin toimintapolitiikalla ja investoinneilla julkisiin palveluihin ja infrastruktuuriin; kehottaa sekä komissiota että jäsenvaltioita edistämään syrjinnän vastaisia kampanjoita; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, että on tärkeää tutkia naisten roolia kohdealueilla, -maissa ja -yhteisöissä, jotta ymmärretään heidän roolinsa ja määritetään alat, joilla naisjärjestöt voisivat osaltaan lisätä kestokykyä radikalisoitumiseen nähden; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa perustamaan unionin Resilience Prize -palkinnon, jonka Euroopan parlamentti myöntäisi vuosittain mahdollisesti tiiviissä yhteistyössä radikalisoitumisen ennaltaehkäisyä käsittelevän osaamiskeskuksen kanssa unionin parhaalle paikalliselle sosiaaliselle ja kulttuurihankkeelle, jotta edistetään sosiaalista osallistumista täysin demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden ja ihmisoikeuksien mukaisesti ja jotta voidaan luoda radikalisoitumisen suhteen kestokykyisiä yhteiskuntia; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa Eurojustia jatkamaan jäsenvaltioiden oikeuskäytännön seurantaa terrorismiin johtavan radikalisoitumisen osalta, mukaan lukien syytteeseenpanolle ja vangitsemiselle vaihtoehtoisten toimien käyttö, ja raportoimaan asiasta säännöllisesti sen terrorismirikoksia koskevien tuomioiden seurantaraportissa (TCM); kehottaa tässä tarkoituksessa jäsenvaltioita välittämään Eurojustille kaikki merkitykselliset tiedot sellaisiin terrorismirikoksiin liittyvistä syytteistä ja tuomioista, jotka vaikuttavat tai saattavat vaikuttaa vähintään kahteen jäsenvaltioon; |
| --- | --- |

34.

Uskonnolliset ääriliikkeet

| 35. | kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita takaamaan uskonvapauden ja oikeuden harjoittaa sitä vapaasti, kuten perusoikeuskirjassa todetaan, ja tässä yhteydessä erityisesti myös kannustamaan ja suvaitsemaan vain sellaista uskonnonharjoittamista, joka on täysin demokratian, oikeusvaltioperiaatteen, ihmisoikeuksien ja jäsenvaltioiden voimassa olevien lakien mukaista; suhtautuu myönteisesti uskonnollisten yhteisöjen aloitteisiin, joita on esitetty kaikkialla unionissa ja joilla pyritään torjumaan yhteisöjen sisältä kumpuavia vaarallisia narratiiveja; painottaa tarvetta kannustaa uskontojen ja kulttuurien välistä vuoropuhelua ja yhteistyötä uskonnollisten yhteisöjen ja paikallisviranomaisten kanssa radikalisoitumisen ennaltaehkäisemiseksi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa jäsenvaltiota toteuttamaan pappien ennakkovalvontaa ja merkitsemään tapauksen mukaan vihasaarnaajat johdonmukaisesti mustalle listalle; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön unionin seurantaluettelon, jotta voidaan lainsäädännön mukaisissa rajoissa paremmin vaihtaa tietoja papeista, jotka edustavat ääriajattelua; kannustaa jäsenvaltioita pääsemään yhteisymmärrykseen ja laatimaan yhteiset ohjeet, joiden perusteella pappeja voitaisiin seuloa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa jäsenvaltioita lisäämään pappien mahdollisuutta hankkia unionissa korkeakoulutusta, johon liittyy avoin valvonta, ja hyväksymään vain sellaiset teologian koulutusohjelmat, joissa kunnioitetaan kaikilta osin demokratian ja oikeusvaltion periaatteita, ihmisoikeuksia ja jäsenvaltioiden puolueettomuutta ja demokraattista maallisuutta; |
| --- | --- |

37.

Vihapuheen ja ääriryhmien vastaisten toimien toteuttaminen

| 38. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön terrorismin torjuntaa koskevan direktiivin ja rasismia ja muukalaisvihaa koskevan puitepäätöksen, joiden nojalla terroritekoon tai viharikokseen yllyttäminen on rangaistava teko, jotta estetään vihasaarnaajia toimimasta julkisesti käyttäen kaikkia oikeudellisia keinoja, kuten epäämällä viisumit tai karkottamalla heidät unionista, ja aloittamaan oikeudelliset menettelyt tällaisia saarnaajia ja kaikkia niitä vastaan, jotka yllyttävä ääriajatteluun ja terrorismiin; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita sulkemaan sellaiset pyhäköt sekä kieltämään sellaisten yhdistysten toiminnan, jotka eivät kaikilta osin noudata sovellettavaa unionin ja kansallista lainsäädäntöä tai kunnioita demokratian ja oikeusvaltion periaatteita ja ihmisoikeuksia ja jotka kannustavat terroritekoihin, vihaan, syrjintään tai väkivaltaan; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa jäsenvaltioita tutkimaan, miten voidaan varmistaa, että pyhäköt, oppilaitokset, uskonnonopetus, hyväntekeväisyysjärjestöt, kulttuuriyhdistykset ja -säätiöt ja vastaavat toimijat antavat tietoa varojensa alkuperästä ja jakautumisesta sekä unionissa että sen ulkopuolella ja, jos epäillään tai on perusteltua aihetta epäillä toimijoiden olevan yhteydessä terroristiryhmiin, miten toimivaltaiset viranomaiset voivat rekisteröidä ja analysoida tällaisia toimijoita koskevat tiedot unionin oikeuspuitteiden ja tietosuojasääntöjen mukaisesti; kehottaa jäsenvaltioita kieltämään rahoituksen sellaisista kolmansista maista, jotka vastustavat demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pyytää jäsenvaltioita toteuttamaan ripeitä oikeustoimia, joilla kielletään ja poistetaan mahdollisuuksien mukaan niiden alueelta kaikki painettu ja verkkopropaganda, jossa nimenomaisesti kiihotetaan väkivaltaiseen ääriliikehdintään ja terroritekoihin, mukaan lukien kaikki sisältö, jota tuottavat tai levittävät unionin tai YK:n sanktioimat ryhmät ja henkilöt; pyytää poistamaan tällaisen propagandan kaupoista ja verkkofoorumeilta osana internetsisällöstä ilmoittamista käsittelevän unionin yksikön käsittelemiä asioita ja lisäämään tarvittaessa yksikön henkilöresursseja ja valmiuksia; kehottaa toteuttamaan toimia tällaisen propagandan lähteiden jäljittämiseksi ja/tai määrittämiseksi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia estääkseen sellaisten satelliittitelevisiokanavien toiminnan, joilla levitetään väkivaltaa ja vihapuhetta sekä kannustetaan terrorismiin, audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin mukaisesti; kehottaa jäsenvaltioita panemaan direktiivin kaikilta osin ja nopeasti täytäntöön sen varmistamiseksi, että väkivaltaan tai vihaan yllyttämisen estämistä koskevaa 6 artiklaa noudatetaan koko unionissa; pyytää komissiota laatimaan analyysin direktiiviä koskevista mahdollisista lainsäädäntömuutoksista, jotta parannetaan näiden kolmansista maista ohjelmaa lähettävien kanavien estämisen vaikuttavuutta; |
| --- | --- |

42.

Opetus

| 43. | korostaa, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikissa oppilaitoksissa annetaan Euroopan ihmisoikeussopimuksen mukaista opetusta, tekemällä opetussuunnitelmaa koskevia tarkastuksia ja säännöllisiä tarkastuskäyntejä sekä määräämällä seuraamuksia sääntöjen noudattamatta jättämisestä ja varmistettava, että uskonnolliset kiihkoilijat eivät pääse kouluihin; |
| --- | --- |

43.

| 44. | katsoo, että opetus on prosessi, jossa tutustutaan historiaan, sivilisaatioihin, kulttuureihin, ideologioihin ja uskontoihin, tutkitaan niitä, sitoudutaan niihin ja kyseenalaistetaan niitä ja että opetuksesta on tehtävä täysivaltainen väline, jolla torjutaan kaikkia väkivaltaisen ääriajattelun ja väkivaltaisen radikalisoitumisen prosesseja; painottaa, että on tärkeää opettaa kaikille lapsille syrjimättömyyttä ja toisten ihmisten vakaumusten kunnioittamista ja edistää heidän sosiaalista osallisuuttaan unionin perusoikeuskirjan ja YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön politiikkoja, jotka koskevat radikalisoitumisen ennaltaehkäisyä, sekä tarkoin määritetyllä (haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät) että yleisellä tasolla; katsoo, että kouluissa järjestettävät kokoontumiset, joihin osallistuu uhreja, palaavia taistelijoita ja heidän perheitään sekä radikalisoitumisesta selvinneitä henkilöitä, voisivat olla tehokas väline radikalisoitumisen ennalta ehkäisemiseksi; kannustaa järjestämään koulutusta toimijoille, jotka saattavat olla vuorovaikutuksessa palaavien lapsivierastaistelijoiden kanssa; toteaa, että parhaat tulokset saavutetaan usein kumppanisuhteessa paikallisyhteisöjen kanssa, kun vastataan terroristiryhmien ydinsanomaan toisella narratiivilla; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kannustaa jäsenvaltioita sisällyttämään media- ja informaatiolukutaidon ja internetin käytön kansallisiin koulutusjärjestelmiin, jotta voidaan antaa nuorille välineitä, joiden avulla he voivat ymmärtää ja arvioida verkossa olevaa usein suodattamatonta tietoa ja käyttää internetiä vastuullisesti, jotta voidaan välttää mahdolliset radikalisoitumisen vaarat; |
| --- | --- |

46.

| 47. | suosittaa, että jäsenvaltiot laativat kouluille ohjeita oppilaiden mahdolliseen radikalisoitumiseen puuttumiseksi ja kehittävät yksinkertaiset ja selkeät menettelyt asian käsittelemiseksi; painottaa tarvetta ottaa lastensuojeluviranomaiset ja sosiaalipalvelut, tarvittaessa paremmassa yhteistyössä lainvalvontaviranomaisten ja oikeudellisten elinten kanssa, mukaan prosessiin, jossa käsitellään pahimpia radikalisoitumistapauksia; |
| --- | --- |

47.

Internet

| 48. | painottaa tarvetta havaita terroristinen sisältö automaattisesti ja poistaa se järjestelmällisesti, nopeasti, pysyvästi ja kokonaisuudessaan verkosta selkeiden oikeudellisten säännösten mukaisesti, mukaan lukien suojatoimet ja ihmisen suorittama uudelleentarkastelu; toteaa myös, että jo poistetun sisällön uudelleenlataaminen on estettävä; pitää myönteisenä komission lainsäädäntöehdotusta terroristisen verkkosisällön leviämisen estämisestä velvoittamalla alustat poistamaan terroristisen sisällön kokonaan; pyytää molempia lainsäätäjiä käsittelemään tämän ehdotuksen nopeasti; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön kansallisia toimenpiteitä, jos lainsäädännön antaminen viivästyy; |
| --- | --- |

48.

| 49. | katsoo, että raportointiin olisi kuuluttava kuvaus ja tilastoja siitä, mitä sisältöä poistettiin ja mistä syystä, kuinka monta kertaa sisältöä oli katsottu ennen poistamista, miten kauan sisältö oli verkossa ennen poistamista ja poistettiinko rikolliseen sisältöön liittyvä tili vai ei ja milloin se poistettiin; painottaa, että tarvitaan kunnollista avoimuutta sen arvioimiseksi, toimivatko valtion viranomaiset asianmukaisesti tutkiessaan tapauksia, joissa ilmoitetaan laittomasta sisällöstä, ja nostaessaan niiden johdosta syytteitä; |
| --- | --- |

49.

| 50. | suhtautuu myönteisesti terrorismin torjuntaa käsittelevän globaalin internetfoorumin työhön ja kehottaa sen perustaneita yrityksiä tehostamaan toimiaan teollisuudenalan yhteisessä avainsanojen tietokannassa, myös jakamalla tietoa pienempien teknologiayritysten kanssa; kehottaa teknologiayrityksiä lisäämään toimia ja rahoitusta kehittääkseen menetelmiä, joilla terroristinen sisältö voidaan poistaa nopeasti vaarantamatta kuitenkaan ilmaisunvapautta; |
| --- | --- |

50.

| 51. | suhtautuu myönteisesti Europoliin kuuluvan internetsisällöstä ilmoittamista käsittelevän unionin yksikön työhön; kehottaa perustamaan jokaiseen jäsenvaltioon erikoisyksikön, jonka tehtävänä on ilmoittaa laittomasta sisällöstä ja joka voi tehdä yhteistyötä internetsisällöstä ilmoittamista käsittelevän unionin yksikön kanssa, jotta varmistetaan täydentävyys ja vältetään päällekkäisyydet, kun tietotekniikka-alan yrityksille tehdään ilmoituksia terroristisesta sisällöstä; kehottaa vahvistamaan internetsisällöstä ilmoittamista käsittelevää unionin yksikköä ja koordinoimaan jäsenvaltioiden pyrkimyksiä siepata, merkitä ja poistaa terroristista verkkosisältöä; katsoo lisäksi, että on olennaisen tärkeää, että Europolissa kerätään tietoa poistetusta terroristisesta internetsisällöstä ja tileistä, jotta niitä ei voida ladata uudelleen ja jotta helpotetaan analyyseja ja rikostutkintaa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa komissiota perustamaan unionin verkkofoorumin, jota kansalaiset voivat käyttää ilmoittaakseen verkossa olevasta terroristisesta sisällöstä, ja pyytää lisäämään yritysten valmiuksia vastaanottaa, tarkastella ja käsitellä ilmoitettua sisältöä ja toteuttaa sen johdosta toimia; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa omaksumaan kumppanuuteen perustuvan tehokkaan lähestymistavan lainvalvontayksiköiden, oikeusviranomaisten, tietotekniikka-alan, verkkopalveluntarjoajien, verkkoisännöintipalveluntarjoajien, sosiaalisen median yritysten ja kansalaisjärjestöjen välillä kehitettäessä ja levitettäessä vaikuttavaa terrorismin vastaista narratiivia mahdollisuuksien mukaan siten, että myös uhrit ja entiset väkivaltaisen ääriajattelijat osallistuvat siihen, ja varmistamaan, että hakukoneet tuovat vastanarratiivin näkyvästi esiin; kannustaa komissiota ja jäsenvaltioiden viranomaisia vahvistamaan ponnistelujaan luoda tehokasta vastanarratiivia ja muita strategisia viestintätyökaluja; |
| --- | --- |

53.

Vankilalaitos

| 54. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan sekä vangeille että henkilöstölle turvalliset vankilaolot ja luomaan erityisiä menettelyjä ja indikaattoreita, joiden perusteella tunnistetaan ja käsitellään radikalisoituneita vankeja, jotta estetään muiden radikalisoituminen, sekä varmistamaan kohdennettujen seurantatoimien ja kohdennettujen etäännyttämistoimien toteuttaminen ja kouluttamaan vankiloiden henkilöstöä vastaavasti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita takaamaan vankiloiden henkilöstön turvallisuuden sekä fyysisen ja psyykkisen koskemattomuuden ja antamaan heille säännöllisesti psykologista neuvontaa; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan riittävät resurssit, kohdennettua koulutusta ja valvontaa vankiloista vastaaville viranomaisille kaikilla tasoilla ja erityisesti tiiviisti nuorisorikollisten ja radikalisoituneiden vankien parissa työskentelevälle henkilöstölle; korostaa erityisesti, että henkilöstön olisi saatava asianmukaista koulutusta radikalisoitumisen merkkien havaitsemisessa varhaisessa vaiheessa; kannustaa jäsenvaltioita tarkastelemaan kursseja, joita on kehitetty unionin varoin eurooppalaisessa yhdyskuntaseuraamusjärjestössä (CEP), EuroPris-järjestössä ja European Penitentiary Training Academies -verkostossa (EPTA); kehottaa unionia osallistumaan enemmän vankiloista vastaavien viranomaisten koulutuksen tehostamiseen radikalisoitumiseen ja mahdollisiin terroristiuhkiin liittyvissä kysymyksissä; |
| --- | --- |

55.

| 56. | toteaa, että vankiloista vastaavien viranomaisten on kehitettävä erityisiä välineitä ja menetelmiä, joiden avulla radikalisoituneet vangit havaitaan ja heitä seurataan radikalisoitumisasteen mukaisesti ja heille suoritetaan pakollinen arviointi ennen vapauttamista; kehottaa komissiota edistämään eri jäsenvaltioissa kehitettyjä parhaita käytäntöjä, jotka liittyvät radikalisoituneita vankeja koskeviin riskinarviointimenettelyihin; katsoo, että vaarallisimmiksi luokitelluista vangeista on ilmoitettava oikeusviranomaisille ja/tai terrorismin torjunnasta vastaaville kansallisille ja ulkoisille viranomaisille ja vangit, jotka todennäköisesti uhkaavat yleistä turvallisuutta, on määrättävä vapautumisen jälkeen ehdonalaiseen vapauteen; kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan radikalisoituneita vankeja ja heitä koskevia jatkotoimia koskevan tiedustelutiedon keräämistä käyttäen perustana jäsenvaltioiden parhaita käytäntöjä, joita ovat esimerkiksi vankeinhoitoalan tiedustelumenettelyjen perustaminen; korostaa, että voisi olla hyödyllistä nimittää radikalisoitumisen torjuntaa vankilajärjestelmässä käsittelevä yhteyshenkilö; |
| --- | --- |

56.

| 57. | korostaa, että vankeusajan olisi mahdollistettava kuntoutuminen ja uudelleenintegroituminen sen sijaan, että se lietsoo radikalisoitumista; kehottaa jäsenvaltioita luomaan vankiloihin monialaisia irtautumisohjelmia; katsoo, että integrointitoimenpiteiden pitäisi olla kiinteä osa vankeusrangaistusta, jotta kyseisiä vankeja voidaan valmistella vankilasta lähtöön; kehottaa radikalisoitumisen ennaltaehkäisyn osaamiskeskusta toteuttamaan seurantatoimia, jotka koskevat vankiloissa ja vankeusajan jälkeisen siirtymäkauden aikana tapahtuvan radikalisoitumisen vastaisia toimintasuunnitelmia; |
| --- | --- |

57.

| 58. | painottaa, että epäinhimilliset vankilaolot, vankien liian suuri määrä ja huono kohtelu ovat haitallisia, kun tavoitteena on torjua radikalisoitumista ja väkivaltaista ääriliikehdintää; huomauttaa, että radikalisoitumisen ehkäisemiseksi vankiloissa on ehdottomasti vahvistettava vankeusaikaa koskevat säännöt, jotka eriytetään vankien vaarallisuuden mukaan; painottaa tässä yhteydessä, että tiettyjä vankiryhmiä koskevissa erityisissä ohjelmissa on kunnioitettava samoja ihmisoikeuksia ja kansainvälisiä velvoitteita kuin muidenkin vankien osalta; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kehottaa komissiota perustamaan vankilaoloja tarkastelevan eurooppalaisen foorumin kannustaakseen parhaiden käytäntöjen vaihtoon asiantuntijoiden ja ammattilaisten kesken kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kiinnittää huomiota laittoman kaupan eri muotoihin vankiloissa ja erityisesti matkapuhelinten kauppaan, sillä niiden avulla vangit pystyvät pitämään yhteyttä ulkopuolisiin terroristiverkostoihin; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita helpottamaan pääsyä rehellisten pappien puheille, koska siten vähennetään radikaalien uskonnollisten solujen omaehtoisen järjestäytymisen riskiä; ehdottaa, että otetaan käyttöön vankiloissa käyviä pappeja koskeva lupamenettely, joka perustuu taustatarkastuksiin, jotta estetään ääriajattelun leviäminen korkean riskin väestön keskuudessa, ja kehottaa neuvostoa laatimaan komission tuella parhaisiin käytäntöihin perustuvat tätä koskevat suuntaviivat; kehottaa jäsenvaltioita säännöllisesti arvioimaan ja valvomaan vankiloissa käyviä pappeja; kehottaa jäsenvaltioita vaatimaan vankiloissa työskenteleville papeille normien mukaista koulutusta, joka perustuu jäsenvaltioiden vankeinhoitoviranomaisten mahdollisesti yhteistyössä kolmansien maiden kanssa kehittämiin parhaisiin käytäntöihin; |
| --- | --- |

61.

Yhteistyö ja tietojenvaihto

Monialaiset kysymykset

| 62. | kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita panemaan täytäntöön nykyisen lainsäädännön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti ja kehottaa komissiota antamaan tälle tarvittavan tuen; kehottaa komissiota analysoimaan puutteita nykyisen lainsäädännön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, täytäntöönpanossa ja soveltamisessa ja käyttämään toimivaltaansa rikkomismenettelyjen käynnistämiseen, jos jäsenvaltiot eivät pane lainsäädäntöä asianmukaisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita varmistamaan, että niillä on tarvittavat tekniset välineet, ohjelmistot, turvajärjestelmät ja koulutettu henkilöstö, jotta ne voivat hyödyntää täysimääräisesti olemassa olevia tietojärjestelmiä ja yhteistyömekanismeja; muistuttaa, että on tärkeää varmistaa, että henkilöstölle, jolla on pääsy tällaisiin välineisiin, on annettu tietoja koskevaa asianmukaista koulutusta; |
| --- | --- |

63.

| 64. | toteaa, että julkisten laitosten tekemät turvallisuustutkimukset ovat riittämättömiä; kehottaa määrittämään tarpeet ennakoivammin (esimerkiksi vahvistamaan ENLETS-verkostoa, joka määrittää teknisiä tarpeita lainvalvontaan liittyviä tarkoituksia varten); kehottaa tukemaan tekoälyä ja lohkoketjua (rahansiirrot) koskevia pilottihankkeita; kehottaa ottamaan Europolin ja CEPOLin kaltaiset unionin virastot aktiivisesti mukaan unionin turvallisuusalan tutkimushankkeisiin; kehottaa jäsenvaltioita järjestämään säännöllisesti ennakkoarviointeja, joissa tarkastellaan tulevia uhkakuvia; antaa tukensa sille, että komissio rahoitta edelleen uudistettujen tietokantojen perustamista ja asettaa saataville ajan tasalla olevia teknisiä laitteita ja henkilöstön koulutusta, ja kehottaa noudattamaan tältä osin kunnianhimoisempaa lähestymistapaa; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita kehittämään tarvittavaa teknistä standardointia ja parantamaan tietojen laatua ja oikeudellista kehystä, jotka liittyvät tulevaan tietojenjaon oletusarvoisuutta koskevaan lähestymistapaan, kun jaetaan terrorismin torjuntaan liittyviä tietoja muiden jäsenvaltioiden ja asianomaisten unionin virastojen ja elinten kanssa kutakin tietojärjestelmää koskevien perustana olevien sovellettavien säädösten mukaisesti, jolloin näiden tietojen vaihdosta tulee säännönmukaista ja siitä luovutaan ainoastaan erityistapauksissa, joissa olosuhteet edellyttävät tietojen salaamista, eli jos tietojenvaihto vaarantaisi nykyiset tutkinnat tai yksittäisten henkilön turvallisuuden tai olisi vastoin kyseisen jäsenvaltion keskeisiä turvallisuusetuja; pyytää komissiota keräämään tietoja automaattisen tietojenvaihdon nykyisten velvoitteiden, terrorismin vastainen direktiivi mukaan luettuna, noudattamisesta; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan niiden terrorismin torjuntaa koskevan direktiivin ja päätöksen 2005/671/YOS mukaisia velvoitteita ja vaihtamaan terrorismirikoksiin liittyviä tietoja mahdollisimman nopeasti muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa; katsoo, että toimivaltaisten lainvalvontaviranomaisten olisi ilman etukäteen esitettävää pyyntöä annettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille lainvalvontaviranomaisille tietoja ja tiedustelutietoja tapauksissa, joissa on perusteltua syytä katsoa, että nämä tiedot ja tiedustelutiedot voisivat auttaa rikosten paljastamisessa, ehkäisemisessä tai tutkinnassa; |
| --- | --- |

66.

| 67. | huomauttaa, että joidenkin jäsenvaltioiden päätökset olla osallistumatta poliisiyhteistyön ja oikeudellisen yhteistyön toimenpiteisiin terrorismirikosten ehkäisemistä, paljastamista ja tutkintaa sekä tällaisiin rikoksiin ja terrorismin rahoitukseen liittyviä syytetoimia varten saattavat asettaa vaakalaudalle terrorismirikosten tutkinnan nopeuden ja tehokkuuden ja aiheuttaa haitallisia seurauksia; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan tämän huomioon ja punnitsemaan tarkasti osallistumattomuutta koskevista päätöksistä aiheutuvia hyötyjä ja haittoja tällä tärkeällä alalla; |
| --- | --- |

67.

| 68. | toteaa, että tietojen säilyttämiseen nykyään sovellettavat 28 erilaista oikeudellista järjestelyä voivat haitata yhteistyötä ja tietojenvaihtoa; kehottaa painokkaasti komissiota arvioimaan tietojen säilyttämistä koskevan lainsäädäntöehdotuksen, joka on käyttötarkoituksen rajoittamisen, suhteellisuuden ja tarpeellisuuden periaatteiden mukainen ja jossa otetaan huomioon toimivaltaisten viranomaisten tarpeet ja terrorismin torjunnan alan erityispiirteet muun muassa tarkastelemalla uusia viestintämuotoja, ottamalla käyttöön vahvoja turvatakeita, joita sovelletaan palveluntarjoajien toteuttamaan tietojen säilyttämiseen, tietojen saamiseen rikostutkintaa varten ja pseudonymisointimahdollisuuksiin, määrittämällä tietoluokat, jotka ovat erityisen merkityksellisiä terrorismin ja vakavan rikollisuuden tehokkaaksi torjumiseksi, asettamalla käyttöön erityiskoulutuksen saanutta ja valvonnan piiriin kuuluvaa henkilöstöä, joka käsittelee tiedonsaantia, tai ottamalla käyttöön määräajoin toteutettavia uhka-arviointeja, joiden pohjalta säilyttämisajat määritetään; |
| --- | --- |

68.

Tietojärjestelmät

| 69. | kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita varmistamaan asiaan liittyvien tietokantojen ja tietojärjestelmien täysimääräisen täytäntöönpanon ja tarkastamaan ne järjestelmällisesti näiden välineiden oikeusperustoissa vahvistettujen käyttöoikeuksien mukaisesti sekä syöttämään niihin kaikki hyödylliset tiedot oikea-aikaisesti tietojärjestelmien laatunormien mukaisesti; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita varmistamaan, että paikallisesti tai alueellisesti ja niiden tietokannoissa saatavilla olevat asiaankuuluvat tiedot ladataan automaattisesti ja mahdollisuuksien mukaan älykkäiden teknisten ratkaisujen avulla kansallisiin järjestelmiin sekä tarvittaessa asiaankuuluviin unionin tietokantoihin, jotta estetään oikeudenkäytön pirstaloituminen ja varmistetaan tietojen laatua sekä tietoturvaa ja -suojaa koskevien unionin normien noudattaminen; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kehottaa jäsenvaltioita käyttämään mahdollisimman laajasti kaikkia linkkiryhmiä ja suorittamaan kaikki hakuvaihtoehtojen yhdistelmät SIS-järjestelmässä sekä varmistamaan Sirene-toimistojen asianmukaisen henkilöstömäärän ja riittävän teknisen tuen saatavuuden; |
| --- | --- |

71.

| 72. | suhtautuu myönteisesti toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) tarkistamiseen, joka edellyttää, että lainvalvontaviranomaiset kirjaavat myös SIS II -järjestelmään rekisteröityjä kohteita koskevat tarkastukset ja jolla vahvistetaan SIS II -järjestelmän yhdenmukainen käyttö terrorismin osalta; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että terrorismirikoksiin liittyviä tietoja syötetään johdonmukaisesti ja järjestelmällisesti unionin järjestelmiin ja alustoille, erityisesti SIS II -asetuksen 36 artiklassa tarkoitettujen kuulutusten osalta, ja että ne synkronoidaan mahdollisuuksien mukaan toteuttamalla johdonmukaista kolmiosaista tietojenvaihtoa koskevaa lähestymistapaa ja hyödyntämällä optimaalisesti ja johdonmukaisesti SIS-järjestelmän ja Europolin tietoja; suhtautuu myönteisesti uuteen kuulutustyyppiin eli SIS II -asetuksen 36 artiklassa tarkoitettuun tiedustelututkimukseen ja uuteen velvoitteeseen, jonka mukaan Sirene-toimiston on välittömästi vastattava terrorismiin liittyvään kuulutukseen; kehottaa lisäksi komissiota määrittämään jäsenvaltioiden asiantuntijoiden aktiivisen osallistumisen ja suostumuksen avulla hyviä käytäntöjä, joita noudatetaan terrorismiin tai terrorismiin liittyvään toimintaan osallistuvista henkilöistä saatujen 36 artiklan mukaisten osumien jatkotoimien suhteen; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kehottaa komissiota ottamaan käyttöön hakuosumien jälkeisen tietojenvaihtomekanismin, jonka avulla kaikille tai ainakin kyseessä oleville jäsenvaltioille voitaisiin tiedottaa osumista, jotka on saatu terrorismiin tai terrorismiin liittyvään toimintaan osallistuneiden ihmisten liikkeistä; korostaa, että terrorismiin syyllistyneiden vierastaistelijoiden, palaavien taistelijoiden ja terrorismiin liittyvään toimintaan osallistuneiden henkilöiden matkustaminen on kartoitettava SIS-osumien perusteella, jotta saadaan selkeä ja kattava kuva, jonka perusteella voidaan toteuttaa lisätoimia; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kehottaa komissiota arvioimaan, missä tilanteissa kansallisilla tiedustelupalveluilla voi edelleen olla suora pääsy asiaa koskeviin unionin tietojärjestelmiin, etenkin SIS-järjestelmään, uudistetun oikeudellisen kehyksen mukaisesti, jotta estetään uudet turvallisuus- ja tietojenvaihtopuutteet; |
| --- | --- |

74.

| 75. | suhtautuu myönteisesti SIS-järjestelmään sisältyvän sormenjälkien automaattisen tunnistusjärjestelmän (AFIS) käyttöönottoon, jonka avulla loppukäyttäjät voivat tehdä SIS-järjestelmässä hakuja sormenjälkitietojen perusteella; kehottaa ottamaan järjestelmän käyttöön vuoteen 2019 mennessä; kehottaa painokkaasti kaikkia jäsenvaltioita panemaan SIS-järjestelmän AFIS-toiminnon täytäntöön välittömästi; toteaa, että vaikka SIS II -järjestelmän oikeusperusta sallii sormenjälkien tallentamisen, tällaisia biometrisiä tietoja on toistaiseksi käytetty ainoastaan henkilön henkilöllisyyden varmentamiseen nimen tai syntymäajan tarkastuksen yhteydessä; katsoo, että yksinomaan sormenjälkiin perustuva tunnistaminen tuottaisi merkittävää lisäarvoa; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan niiden terrorismin torjunnan alalla toimivaltaisten viranomaisten pääsyn VIS-järjestelmään ja ottamaan käyttöön pääsyyn sovellettavan yksinkertaistetun menettelyn; |
| --- | --- |

76.

| 77. | suhtautuu myönteisesti unionin matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) luomiseen, jota sovelletaan kolmansien maiden viisumivapaisiin kansalaisiin; |
| --- | --- |

77.

| 78. | kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntöä, jossa otetaan käyttöön yksi keskitetty ECRIS-järjestelmä, jotta voidaan vaihtaa sekä unionin kansalaisten että kolmansien maiden kansalaisten rikosrekisteritietoja; |
| --- | --- |

78.

| 79. | kehottaa ottamaan yksityiskoneet unionin matkustajarekisteridirektiivin piiriin ja velvoittamaan lentoliikenteen harjoittajat keräämään matkustajarekisteritietoja; kehottaa komissiota arvioimaan kaikkien jäsenvaltioiden lentoasemilla ja pienemmillä lentokentillä täytäntöön pantuja turvamenettelyjä; |
| --- | --- |

79.

| 80. | kehottaa painokkaasti kaikkia jäsenvaltioita panemaan matkustajarekisteridirektiivin viipymättä ja kaikilta osin täytäntöön ja kehottaa komissiota aloittamaan nopeasti rikkomismenettelyt sellaisia jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät vielä ole toimineet näin; kehottaa jäsenvaltioita liittämään niiden matkustajatietoyksiköt yhteen matkustajarekisteritietojen vaihdon helpottamiseksi; kehottaa komissiota ehdottamaan teknisiä ratkaisuja, joilla nopeutetaan matkustajarekisteritietojen vaihtoa ja niiden sisällyttämistä eri järjestelmiin ja vähennetään tähän tarvittavia henkilöresursseja, automatisoimalla pyyntöjen käsittelyn matkustajatietoyksiköiden välillä; kannustaa tämän vuoksi Alankomaiden johdolla toteutetun sisäisen turvallisuuden rahaston hankkeen kaltaisia hankkeita, joilla kehitetään vakiintuneeseen FIU.net-tietoverkkoon perustuvaa PIU.net-tietoverkkoa; pyytää komissiota ja Europolia tukemaan sellaisten yhteisiä kohdentamistoimia koskevien sääntöjen ja riskinarviointien kehittämistä, joita on tarkoitus soveltaa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

80.

| 81. | kehottaa jäsenvaltioita tekemään matkustajatietoyksiköistään monialaisia yksikköjä, joissa työskentelee tulli-, lainvalvonta- ja tiedusteluviranomaisia edustavaa henkilöstöä, jotta toimivaltaiset viranomaiset voivat paremmin jakaa tietoja; |
| --- | --- |

81.

| 82. | huomauttaa, että 23. kesäkuuta 2008 tehtyjen Prüm-päätösten (19) täytäntöönpanon määräaika päättyi 26. elokuuta 2011 mutta kaikki jäsenvaltiot eivät ole vieläkään panneet päätöksiä täysimääräisesti täytäntöön; kehottaa siksi kyseisiä jäsenvaltioita täyttämään viimein unionin lainsäädännön mukaiset velvoitteensa ja panemaan Prüm-päätökset täysimääräisesti täytäntöön ja vahvistamaan Prüm-puitteita saattamalla kansalliset käsittelyjärjestelmänsä ajan tasalle, jotta ne mukautuvat nykyaikaiseen tietotekniikkaan; kehottaa komissiota ja neuvostoa nykyaikaistamaan ja parantamaan vuonna 2008 tehtyjä Prüm-päätöksiä, jotta kansalliset järjestelmät voidaan yhdistää tehokkaammin; |
| --- | --- |

82.

Yhteentoimivuus

| 83. | suhtautuu myönteisesti yhteentoimivuutta koskeviin asetusehdotuksiin; kehottaa komissiota arvioimaan tulevaisuudessa käyttöön otettavien täydentävien tietojärjestelmien mahdollisuuksia ja mahdollista lisäarvoa ja raportoimaan asiasta Euroopan parlamentille; katsoo, että yhteentoimivuus auttaa yhdistämään asiaan liittyvät tarvittavat tiedot; korostaa, että tällaisessa ratkaisussa viranomaisten oikeutetut tarpeet saada oikea-aikaisesti ja tehokkaasti merkityksellistä tietoa noudattaen kaikilta osin niiden käyttöoikeuksia ja tarkoituksen rajoittamisen periaatetta asiaankuuluvan oikeusperustan mukaisesti on saatettava sopivaan tasapainoon rekisteröityjen perusoikeuksien kanssa; |
| --- | --- |

83.

| 84. | painottaa tarvetta ottaa käyttöön biometrinen tunnistuspalvelu, jotta biometrisillä tiedoilla voidaan tehdä hakuja useissa unionin tietojärjestelmissä ja edistää siten henkilöllisyyspetosten torjuntaa ja estää ihmisiä käyttämästä useampaa henkilöllisyyttä; korostaa tarvetta syöttää asiaankuuluviin tietokantoihin biometrisiä tietoja; painottaa myös tarvetta parantaa jatkuvasti kykyä tunnistaa väärinkäytettyjä aitoja tai osittain tai kokonaan väärennettyjä henkilöllisyyden toteamiseen käytettäviä asiakirjoja; |
| --- | --- |

84.

| 85. | kehottaa aloittamaan välittömästi UMF-standardiviestimuodon jatkokehittämisen siten, että eu-LISA osallistuu tiiviisti toimintaan, jotta varmistetaan, että normi täyttää tulevien yhteentoimivien tietojärjestelmien tarpeet ja että se voi olla osa koordinoitua työtä, jolla parannetaan tiedon laatua laaja-alaisissa tietojärjestelmissä; |
| --- | --- |

85.

| 86. | kehottaa hahmottelemaan unionin tasolla tiedonsyöttöön sovellettavat yhteensovitetut tiedon laatua koskevat vähimmäisnormit unionin tietosuojasäännöstön mukaisesti ja soveltamaan niitä kaikissa tietojärjestelmissä, jotta varmistetaan niiden sisältämien tietojen tasainen laatu; kehottaa eu-LISAa laatimaan yhteisiä indikaattoreita ja tarkastuksia ja kehittämään keskitetyt seurantavalmiudet, joita sovelletaan kaikkien sen toimivaltaan kuuluvien tietojen laatuun; suosittaa lisäksi, että mikäli eu-LISA mainitsee sääntöjenvastaisuuksia jäsenvaltioille laatimissaan laaturaporteissa, kyseisen jäsenvaltion olisi oikaistava tiedot tai perusteltava oikaisematta jättämisen; |
| --- | --- |

86.

| 87. | arvostelee eu-LISAlle myönnettävän rahoituksen ja henkilöstön riittämättömyyttä, kun otetaan huomioon sen jatkuvasti kasvava työmäärä; kehottaa vahvistamaan eu-LISAa lisäämällä sen valmiuksia ja resursseja, joita uusien tehtävien tehokas hoitaminen edellyttää, ja ottamaan tämän huomioon uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä; |
| --- | --- |

87.

Jäsenvaltioiden sisäinen ja niiden välinen yhteistyö ja tietojenvaihto

| 88. | kehottaa jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole perustaneet kansallisia terrorismin torjunnan alan ”fuusiokeskuksia” tai koordinointiyksikköjä sekä koordinoituja tietokantoja, tekemään niin, jotta voidaan keskittää kaikilta asiaankuuluvilta kansallisilta viranomaisilta saadut terrorismia koskevat tiedot ja tiedustelutiedot ja helpottaa niiden hakua, määrittämistä ja vaihtoa; katsoo myös, että ennakoiva paikallinen ja tarvittaessa alueellinen politiikka on välttämätön edellytys kokonaisvaltaiselle kansalliselle turvallisuuspolitiikalle; kehottaa jäsenvaltioita jakamaan tätä koskevia hyviä käytäntöjä, joista on esimerkkinä Belgian ”Lokale integrale veiligheidscellen”, jossa kansalaisyhteiskunnan sidosryhmät, kuten sosiaalipalvelut, paikallishallinto ja paikalliset poliitikot keskustelevat kaikista radikalisoitumisen merkeistä yhteisen salassapitovelvollisuuden puitteissa, jolloin myös sidosryhmät, joilla on ammatillinen vaitiolovelvollisuus, voivat osallistua; |
| --- | --- |

88.

| 89. | kehottaa jäsenvaltioita tutkimaan uusia lähestymistapoja, joilla voidaan parantaa yhteistyötä ja tietojenvaihtoa lainvalvontaviranomaisten ja tiedustelupalvelujen välillä kansallisella tasolla ja pitää yllä lainvalvonta- ja tiedustelutoimien välistä tarvittavaa erottelua ja tarvittavia periaatteita, jotka koskevat tietojen omistajuutta ja lähdesuojaa sekä rikosmenettelyissä sallittuja todisteita; |
| --- | --- |

89.

| 90. | kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään parhaita käytäntöjä ja vahvistamaan tapauskohtaista yhteistyötä ja tietojenvaihtoa yleisten syyttäjien ja tiedustelupalvelujen välillä terrorismiin liittyvissä rikostutkinnoissa; |
| --- | --- |

90.

| 91. | suosittelee, että jäsenvaltiot ilmoittavat ohjeissa tai lainsäädännössä, milloin poliisi- ja tiedustelupalvelujen on luvallista vaihtaa tietoja muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ja unionin virastojen kanssa, ja katsoo, että asiaa koskevien kansallisten normien yhteensovittaminen edistäisi unionin laajuista ratkaisua siihen, milloin näitä tietoja voidaan käyttää ja jakaa; |
| --- | --- |

91.

| 92. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikissa oikeudellisissa tai poliittisissa arvioinneissa, tarkastuksissa, menettelyissä tai oikeuskäsittelyissä annetaan tiedustelutietoa erityisesti suojattuna, ja varmistamaan, että tiedustelutiedon lähteiden ja viranomaisten luottamuksellisuuden ja eheyden suoja säilytetään, jotta lähteiden, tiedonantajien ja tiedustelupalvelujen henkilöstön työ ja turvallisuus eivät vaarannu; |
| --- | --- |

92.

| 93. | kehottaa perustamaan unionin yhteisen tiedusteluakatemian yhteisten standardien perusteella, jotta voidaan yhdistää resurssit ja kehittää synergioita, luottamusta ja yhteistä tiedustelukulttuuria; |
| --- | --- |

93.

| 94. | suosittelee, että jäsenvaltiot tutkivat mahdollisuutta parantaa tiedustelu- ja lainvalvontaviranomaisten välistä koordinointia ja yhteistyötä unionin tasolla esimerkiksi lähettämällä lainvalvontaviranomaisten henkilöstön lisäksi myös tiedusteluasiantuntijoita Europolin yhteydessä toimivan terrorismin torjunnan alan Counter-Terrorism Joint Liaison Team (CTJLT) -yhteysryhmän kokouksiin; kehottaa komissiota lisäämään tukea CTJLT-yhteysryhmälle, myös myöntämällä sille asianmukaisen rahoituksen; |
| --- | --- |

94.

| 95. | kehottaa jäsenvaltioita optimoimaan terrorisminvastaisessa yhteysryhmässä tehtävää yhteistyötä ja siten vahvistamaan ryhmää yhteisenä yhteistyö- ja viestintäfoorumina kansallisten tiedustelupalvelujen välillä ja myöntämään riittävän rahoituksen; suhtautuu myönteisesti CTG:n neuvoa-antavan komitean perustamiseen, jotta voidaan lisätä näkyvyyttä ja avoimuutta ja toimia julkisesti CTG:n ja unionin toimielinten ja muiden elinten välisissä suhteissa ja huolehtia siitä, että Euroopan parlamentille tiedotetaan jatkuvasti; |
| --- | --- |

95.

| 96. | pyytää jäsenvaltioita ottamaan ohjelmaansa säännöllisiä tietojenvaihtokokouksia tuomareiden ja tiedustelu- ja lainvalvontayhteisön edustajien välillä, jotta voidaan jakaa tietoa terrorismin torjunnan tilanteiden, tutkinnan tai tekniikan kehityksestä, jotta oikeuslaitos saa kattavan kuvan oikeudenkäyttöalueestaan ja voi saada lisäkoulutusta; |
| --- | --- |

96.

| 97. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään edelleen vastavuoroista rajat ylittävää poliisiyhteistyötä yhteisillä uhka-arvioinneilla, riskianalyyseilla ja vartiointikierroksilla; |
| --- | --- |

97.

| 98. | kehottaa jäsenvaltioita ja eurooppalaisia sidosryhmiä tarjoamaan edelleen riittävät operatiiviset valmiudet ja lisäämään mahdollisimman tehokasta yhteistyötä terrorismin torjunnan ja unionin sisäisen turvallisuuden alalla asianmukaisen budjetoinnin avulla, jotta ylläpidetään kansallista turvallisuuskulttuuria, jolla voidaan vastata uhkaan keskipitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

98.

| 99. | suhtautuu myönteisesti 23. maaliskuuta 2018 annettuihin Eurooppa-neuvoston (50 artikla) EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan tulevien suhteiden puitteita koskeviin suuntaviivoihin, joissa se ilmaisee suhtautuvansa päättäväisesti mahdollisimman tiiviin kumppanuuden ylläpitämiseen tulevaisuudessa Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa, erityisesti terrorismin ja kansainvälisen rikollisuuden torjunnan alalla; katsoo, että on olennaisen tärkeää varmistaa keskinäisen turvallisuusyhteistyön ja tietojenvaihdon jatkaminen unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä brexitin jälkeen; |
| --- | --- |

99.

| 100. | ottaa huomioon terrorismin torjuntaa koskevan tiiviin ammattimaisen yhteistyön Euroopan maiden ja soveltuvilta osin ulkomaisten terrorismintorjuntaviranomaisten välillä ja kehottaa jatkamaan toiminnan laajentamista operatiivisten tehtävien, tietojen analysoinnin, tiedustelutiedon nopeamman vaihtamisen edistämisen ja parhaiden käytäntöjen vaihtamisen välityksellä; |
| --- | --- |

100.

Yhteistyö ja tietojenvaihto unionin virastojen kanssa

| 101. | kehottaa terrorismin torjunnan parissa toimivia oikeus- ja sisäasioiden alan virastoja tekemään entistä järjestelmällisempää yhteistyötä ja kehittämään yhteisiä toimintamalleja ja synergioita, koska virastojen asema tällä alalla kasvaa; katsoo, että kaikkien keskeisten virastojen säännöllisillä yhteisillä kokouksilla voitaisiin kehittää entisestään yhteistä työtä tällä alalla ja lisätä synergioita niiden edustustoissa toimivien yhteyshenkilöiden kanssa; |
| --- | --- |

101.

| 102. | kehottaa jäsenvaltioita lisäämään sellaisten kansallisten asiantuntijoiden määrää virastoissa, joilla on kokemusta terrorismin torjunnasta, jotta jäsenvaltioiden tarpeet tulevat edustetuiksi ja jotta virastot saavat tällä alalla tarvittavaa asiantuntemusta niiden toimeksiantojen puitteissa; |
| --- | --- |

102.

| 103. | kehottaa Europolia toimimaan todellisena lainvalvonnan tietojenvaihto- ja yhteistyökeskuksena terrorismin torjunnan alalla unionissa; kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti tätä prosessia ja arvioimaan mahdollista tarvetta muuttaa lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

103.

| 104. | kehottaa Europolia hyödyntämään täysin SIS-järjestelmää, VIS-järjestelmää ja Eurodacia koskevia nykyisiä käyttöoikeuksia yhteentoimivuuden parantamiseksi samalla perusoikeuksia ja tietosuojalainsäädäntöä noudattaen; |
| --- | --- |

104.

| 105. | kehottaa Europolia huolehtimaan siitä, että QUEST-järjestelmä on pian jäsenvaltioiden käytettävissä, jotta voidaan parantaa yhteentoimivuutta; |
| --- | --- |

105.

| 106. | kehottaa varmistamaan, että Europolilla ja Eurojustilla on riittävä rahoitus ja henkilöstö, kun otetaan huomioon niiden jatkuvasti kasvava työmäärä ja keskeinen rooli vahvistettaessa unionin lainvalvonta- ja oikeusyhteistyötä tuettaessa terrorismin torjuntaa; |
| --- | --- |

106.

| 107. | kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita varmistamaan Europolin ja asianomaisten viranomaisten välisten terrorismirikoksiin liittyvien yhteyksien täysimääräisen hyödyntämisen, sillä nopea toiminta on usein olennaisen tärkeää terrorismin torjunnan alalla; kannustaa jäsenvaltioita hyödyntämään Europolin asiantuntijoiden lähettämistä paikan päälle, koska siten lisätään luottamusta ja vähennetään hallinnollista rasitetta; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan niiden terrorismin torjunnasta vastaavien lainvalvontayksiköiden suora pääsy (ilman liittovaltio-/keskustasoa) Europolin palveluihin; |
| --- | --- |

107.

| 108. | kehottaa jäsenvaltioita luomaan tarvittavan turvallisen kansallisen lainvalvonnan alan viestintäinfrastruktuurin ja edistämään terrorismin torjunnan alan toimien välitöntä ja hajautettua yhteenliitettävyyttä CT SIENA -tietojärjestelmään ja Europolin tietojärjestelmään, koska näin vahvistettaisiin hakuja ja ristiintarkastuksia; |
| --- | --- |

108.

| 109. | kehottaa painokkaasti komissiota ja jäsenvaltiota asettamaan saataville enemmän rahoitus- ja henkilöresursseja, kuten datatutkijoita ja massadata-analyytikkoja, jotta voidaan kehittää teknisiä ratkaisuja analysoitavien suurten tietomäärien käsittelemiseksi; kehottaa lisäämään Europolille tällä alalla hoidettavaksi annettujen tutkimus- ja kehityshankkeiden määrää sen toimeksiannon puitteissa jäsenvaltioiden hyödyttämiseksi; |
| --- | --- |

109.

| 110. | tuomitsee massavalvontaan johtavat toimintalinjat; kehottaa sen sijaan ottamaan käyttöön kohdennettua valvontaa, joka perustuu aiempaan henkilökohtaiseen epäilyyn, sillä se voisi antaa lainvalvonta- ja tiedusteluyksiköille paremmat mahdollisuudet saada tiettyjä tarvittavia tietoja ja olisi siten edullisempaa ja tehokkaampaa; palauttaa mieliin, että kohdennettuun valvontaan on liitettävä asianmukaiset suojatoimet, jotta voidaan suojella perusoikeuksia, myös oikeutta yksityisyyteen, samalla kun huolehditaan turvallisuudesta; |
| --- | --- |

110.

| 111. | kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään kattavasti teknisiä ratkaisuja, joilla parannetaan tietojenjakoa Europolin kanssa erityisesti automatisoimalla prosessin, jolla tiedot ladataan Europolin tietojärjestelmään ristiintarkastusten toteuttamiseksi, esimerkiksi käyttämällä Europolin kehittämiä tietojen latausohjelmia; |
| --- | --- |

111.

| 112. | suhtautuu myönteisesti tulevan SIS II -järjestelmää koskevan asetuksen uuteen säännökseen, jonka nojalla Europolille voidaan tiedottaa kaikista uusista terrorismiin liittyvistä kuulutuksista tai osumista SIS-järjestelmässä, elleivät lakisääteiset tai operatiiviset syyt toisin edellytä; huomauttaa, että tämä mahdollistaa ristiintarkastukset ja operatiiviset ja/tai temaattiset analyysit, jos ne katsotaan asianmukaisiksi, matkustusmallien kartoittamiseksi ja/tai paikannettujen henkilöiden mahdollisten yhteyksien analysoimiseksi; kehottaa komissiota panemaan tämän uuden mahdollisuuden nopeasti täytäntöön; |
| --- | --- |

112.

| 113. | kehottaa Europolia julkaisemaan vuosikertomuksen niiden tietojen määrästä ja tyypistä, joita jäsenvaltiot ovat jakaneet asiaankuuluvissa unionin tietojärjestelmissä ja Europolin kanssa, jotta tietojenvaihdon puutteet voidaan havaita ja parantaa tietojenvaihtoa; |
| --- | --- |

113.

| 114. | kehottaa Europolia kehittämään biometrisen valmiuden kokonaisuudessaan mahdollisimman pian, koska jäsenvaltioiden olisi tärkeää jakaa entistä enemmän biometrisiä tietoja Europolin kanssa; |
| --- | --- |

114.

| 115. | korostaa, että uusinta tekniikkaa edustava viestinnän päästä päähän -salaus on olennaisen tärkeä työkalu, jolla turvataan viestinnän luottamuksellisuus ja varmistetaan kuluttajien välinen laillinen rahaliikenne; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikki asianomaiset sidosryhmät toimivat yhteistyössä, jotta lisätään toimivaltaisten viranomaisten valmiuksia salauksen purkuun, ja kehottaa varmistamaan, että toimivaltaisten viranomaisten valmiudet salauksen purkuun ovat riittävät syytetoimien näkökulmasta; on tyytyväinen siihen, että Europol on kehittämässä salauksenpurkuvälineitä ja -asiantuntemusta, jotta siitä voi tulla keskus, joka vastaa rikostutkinnan yhteydessä laillisesti hankitun tiedon salauksen purkamisesta ja auttaa paremmin jäsenvaltioita; panee myös merkille, että komissio muutti vuoden 2018 Europolin talousarviota lisäämällä viisi miljoonaa euroa vahvistamaan Europolin valmiuksia tällaisten tietojen salauksen purkamiseksi ja vaihtoehtoisten tutkintatekniikoiden työkalupakin kehittämiseksi jäsenvaltioiden käyttöön; |
| --- | --- |

115.

| 116. | suhtautuu myönteisesti 5. marraskuuta 2018 annettuun Pariisin julistukseen terrorismin vastaisen rekisterin perustamisesta Eurojustiin; kehottaa perustamaan tämän rekisterin välittömästi Eurojustiin neuvoston päätöksen 2005/671/JHA, sellaisena kuin se on muutettuna terrorismin torjumisesta annetulla direktiivillä (EU) 2017/541 (20), mukaisesti ja osoittamaan sille riittävät taloudelliset ja henkilöresurssit; |
| --- | --- |

116.

| 117. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan Eurojustin järjestelmällisesti mukaan niiden terrorismintorjuntaa koskeviin tutkimuksiin ja syytetoimiin, joissa on rajatylittävä ulottuvuus, ja hyödyntämään tehokkaasti Eurojustin koordinointityökaluja; |
| --- | --- |

117.

| 118. | katsoo, että kolmansien maiden kanssa tehdyt operatiiviset sopimukset voivat olla hyödyllisiä Europolin työn kannalta, ja panee merkille, että komissio neuvottelee parhaillaan operatiivisista sopimuksista kahdeksan MENA-alueen maan kanssa; pyytää neuvottelemaan uudelleen operatiivisista sopimuksista erityisen läheisten kumppanien, kuten EFTA-maiden, kanssa; |
| --- | --- |

118.

| 119. | kehottaa Eurojustia jatkamaan toimia, joilla laajennetaan sen yhteyspisteiden verkostoa kolmansiin maihin, ja kannustaa lisäämään yhteyssyyttäjien lähettämistä Eurojustiin esimerkiksi Länsi-Balkanin alueelta; |
| --- | --- |

119.

| 120. | on huolissaan siitä, että jotkut kolmannet maat hyödyntävät poliittisesti Interpolin kuulutuksia, erityisesti etsintäkuulutuksia, ja haittaavat näin terrorismin torjuntaan liittyvää kansainvälistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

120.

| 121. | korostaa, että CEPOLin rahoitusta on lisättävä ja innovatiivisen kyberkoulutuksen kehittämistä ja toteuttamista tehostettava; |
| --- | --- |

121.

| 122. | kehottaa CEPOLia kehittämään edelleen Sirene-käsikirjan ja parhaiden käytäntöjen luettelon pohjalta SIS-järjestelmän loppukäyttäjille tarkoitettuja koulutusohjelmia, joissa aiheena ovat sellaiset terrorismiin tai terrorismiin liittyvään toimintaan osallistuvat henkilöt, terrorismiin syyllistyvät vierastaistelijat mukaan lukien, joista on tehty kuulutus SIS-järjestelmään; |
| --- | --- |

122.

| 123. | kehottaa kansallisia turvallisuuspalveluja vaihtamaan jatkuvasti strategisia tietoja terrorismin torjunnasta unionin toimielinten kanssa EU INTCENin välityksellä; kehottaa jäsenvaltioita tukemaan edelleen tiedustelutiedon vaihtoa EU INTCENin välityksellä ja optimoimaan sen työtä, jotta voidaan lisätä sen vaikuttavuutta terrorismin torjunnassa; |
| --- | --- |

123.

Vastavuoroinen tunnustaminen ja keskinäinen oikeusapu

| 124. | edellyttää, että jäsenvaltiot jatkavat eurooppalaista tutkintamääräystä koskevan koulutuksen antamista oikeudelliselle henkilöstölle, jotta varmistetaan sen kattava soveltaminen; |
| --- | --- |

124.

| 125. | kehottaa käyttämään yhteisiä tutkintaryhmiä terrori-iskujen tapauksessa; katsoo, että yhteisten tutkintaryhmien avulla tehostetaan yhteistyötä ja rajat ylittävän rikollisuuden tutkimista; kehottaa lisäksi Europolia ja Eurojustia osallistumaan näihin yhteisiin tutkintaryhmiin, koska siten parannetaan unionin virastojen käyttöön asettamien varojen ja valmiuksien käyttöä; pyytää myöntämään yhteisille tutkintaryhmille enemmän ja helposti saatavilla olevaa rahoitusta; kehottaa myös perustamaan erityisen ”poliisien Erasmus” -ohjelman kentällä työskenteleville poliiseille, mieluiten nuorille ja alemman tason poliiseille, jotta heitä voidaan kannustaa liittymään yhteisiin tutkintaryhmiin muissa jäsenvaltioissa ainakin kerran uransa aikana, jolloin ne, joilla ei välttämättä ole kokemusta yhteistyöstä muiden jäsenvaltioiden kollegoidensa kanssa, saavat lisäkokemusta ja havaitsevat parhaita käytäntöjä siitä, miten rajatylittävien rikosten torjuntaa voidaan tehostaa; kannustaa laajentamaan tätä ohjelmaa tulevaisuudessa muihin turvallisuus- ja lainvalvontaviranomaisiin; |
| --- | --- |

125.

| 126. | kehottaa jäsenvaltioita kaikilta osin hyödyntämään Eurojustin ja Euroopan oikeudellisen verkoston (EJN) asiantuntemusta ja tarjoamia välineitä, erityisesti niiden tarjotessa käytännöllistä ja oikeudellista tietoa ja tukea keskinäistä rikosoikeusapua koskevien pyyntöjen yhteydessä ja apua vastavuoroista tunnustamista koskevien pyyntöjen yhteydessä, tutkimusten ja syytetoimien koordinoinnissa, syyttämisen kannalta asianmukaisinta tuomioistuinta koskevissa päätöksissä tai takavarikkojen ja menetetyksi tuomitsemisen koordinoinnissa; |
| --- | --- |

126.

| 127. | kehottaa verkkopalvelujen tarjoajia ja viestintäfoorumeita panemaan tehokkaasti täytäntöön terrorismin torjunnan alalla tehdyt oikeuden päätökset; kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta antaa lainsäädäntöehdotus, jossa unionin markkinoilla läsnä olevat viestintäfoorumit velvoitetaan tekemään yhteistyötä viestinnän salauksen alalla, jos asiasta on tehty oikeuden päätös; muistuttaa, että tällaisen yhteistyön ei pitäisi heikentää niiden verkostojen ja palvelujen turvallisuutta, esimerkiksi luomalla niin sanottuja takaportteja tai edistämällä niitä; |
| --- | --- |

127.

Ulkorajat

| 128. | kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita investoimaan vaatimusten mukaisiin tieto- ja viestintäteknisiin laitteisiin kaikilla rajanylityspaikoilla, jotta voidaan tehdä asianmukaisia tarkastuksia kaikkia asiaankuuluvia tietokantoja käyttäen; pyytää komissiota vahvistamaan eu-LISAa kuultuaan vertailuarvon, jota sovelletaan näitä tieto- ja viestintäteknisiin laitteita koskeviin teknisiin normeihin; katsoo, että tietojärjestelmien yhteentoimivuutta koskeviin ehdotuksiin liittyvä työ olisi käytettävä tilaisuutena parantaa ja osittain yhdenmukaistaa kansallisia tietojärjestelmiä ja kansallisia infrastruktuureja rajanylityspaikoissa; suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen vahvistaa jäsenvaltioille annettavaa tukea unionin yhteisten ulkorajojen turvaamisessa vähintään kolminkertaistamalla yhdennetyn rajaturvallisuuden rahaston talousarvion seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027; |
| --- | --- |

128.

| 129. | suhtautuu myönteisesti äskettäin unionin tasolla unionin ulkorajojen vahvistamiseksi hyväksyttyihin uudistuksiin, muun muassa EES- ja ETIAS-järjestelmien hyväksymiseen ja SIS-järjestelmän uudistukseen; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan nämä toimet kokonaisuudessaan ja tukemaan ja edistämään ETIAS- ja VIS-järjestelmiä varten kehitettävää seurantaluetteloa yhteistyössä Europolin kanssa; pyytää komissiota seuraamaan tiiviisti uuden asetuksen (EU) 2017/458 täytäntöönpanoa kaikkien ulkorajoja ylittävien henkilöiden järjestelmällisten tarkastusten ja erityisesti järjestelmällisiä tarkastuksia koskevien poikkeusten käytön osalta; |
| --- | --- |

129.

| 130. | kehottaa jäsenvaltioita saattamaan rajavalvontansa yhdennetyn rajaturvallisuuden käsitteen mukaiseksi; korostaa, että on varmistettava yhdennettyä rajaturvallisuutta koskevan strategian täysimääräinen täytäntöönpano Euroopan tasolla ja jäsenvaltioissa ja siten tehostettava ulkorajojen valvontaa; |
| --- | --- |

130.

| 131. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen, jonka mukaan kolmansien maiden kansalaisten pitkäaikaisia viisumeita ja oleskelulupia koskevat tiedot, myös biometriset tiedot, olisi sisällytettävä viisumitietojärjestelmään; |
| --- | --- |

131.

| 132. | kehottaa jäsenvaltioita lopettamaan oleskelulupien ja kansalaisuuden myynnin kultaisten viisumien ja sijoittajaohjelmien avulla, koska siinä on suuri korruption ja väärinkäytön riski ja riski, että Schengenin aluetta käytetään rikollisiin tarkoituksiin; pyytää komissiota toimimaan päättäväisesti ja nopeasti ja pyytämään jäsenvaltioilta kaikki asiaankuuluvat tiedot ja tarkastukset, jotta Schengen-järjestelmän eheys ja turvallisuus voidaan taata; |
| --- | --- |

132.

| 133. | kannustaa komissiota jatkamaan kolmansien maiden kanssa käytäviä neuvotteluja palauttamisesta ja takaisinotosta ja arvioimaan, luodaanko palauttamisdirektiivillä (2008/115/EY) asianmukainen oikeudellinen kehys sellaisten väkivaltaisiin ääriliikkeisiin kuuluvien henkilöiden palauttamiseksi, jotka käyttävät hyväkseen kansallisia lakeja terroristisiin tarkoituksiin ja aiheuttavat selvän riskin yleiselle turvallisuudelle; |
| --- | --- |

133.

| 134. | kannustaa jäsenvaltioita käyttämään tarkistettua viisumivapauden keskeyttämismekanismia ja ilmoittamaan oloista, joiden vuoksi saattaa olla perusteltua keskeyttää jonkin kolmannen maan viisumivapaus, kuten yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvan riskin merkittävä kohoaminen; |
| --- | --- |

134.

| 135. | kehottaa komissiota arvioimaan vaihtoehdot ja vaikutukset, jotka liittyvät mahdolliseen säädösehdotukseen, jolla velvoitettaisiin lentoliikenteen, satamien, kansainvälisen linja-autoliikenteen tai suurnopeusjunaliikenteen harjoittajat tarkastamaan henkilötietojen yhdenmukaisuus, kun matkustajat nousevat lentokoneeseen, sen varmistamiseksi, että matkalipussa ilmoitettu henkilöllisyys vastaa matkustajan hallussa olevan henkilöllisyystodistuksen tai passin tietoja; korostaa tarvetta varmistaa, ettei operaattoreille anneta tehtäviä, jotka kuuluvat ainoastaan poliisiviranomaisille, kuten tosiasiallisia henkilöllisyyden tarkastuksia tai henkilöasiakirjojen tai matkustusasiakirjojen aitouden todentamista; |
| --- | --- |

135.

Euroopan raja- ja merivartiovirasto

| 136. | kehottaa lainsäätäjiä tarkastelemaan mahdollisuutta antaa Euroopan raja- ja merivartiovirastolle erityisvaltuutus käsitellä sen operatiivisen tehtävän mukaisesti operatiivisia henkilötietoja, myös rajat ylittävän rikollisuuden ja terrorismin ennalta estämiseksi ja paljastamiseksi unionin ulkorajoilla; katsoo, että tällaisessa valtuutuksessa olisi sallittava tarvittavien turvatakeiden soveltaminen kolmansien maiden kanssa; |
| --- | --- |

136.

| 137. | toteaa, että epäillyt henkilöt, joiden henkilötietoja raja- ja merivartiovirasto on aiemmin käsitellyt, poistetaan analysointijärjestelmästä 90 päivän kuluttua ja he näkyvät sen jälkeen tuntemattomina tai uusina epäiltyinä henkilöinä; kehottaa tämän vuoksi pidentämään raja- ja merivartioviraston hallinnoimien, rajat ylittävästä rikollisuudesta ja terrorismista epäiltyjen henkilöiden henkilötietojen säilyttämisaikaa kolmeen vuoteen, samalla tavalla kuin Europolin ja Eurojustin säilyttämisajan kohdalla; |
| --- | --- |

137.

| 138. | pitää tärkeänä, että raja- ja merivartiovirastolla on pääsy kaikkiin asiaankuuluviin tietokantoihin ja tietojärjestelmiin, erityisesti SIS-tietojärjestelmään mutta myös EES- ja VIS-järjestelmiin, Eurodaciin ja Europolin tietojärjestelmiin, ei ainoastaan rajavalvontaryhmien työn vuoksi vaan myös analysointitarkoituksissa, jotka liittyvät ulkorajoilla havaittuihin uusiin ilmiöihin ja rajaliikenteen tai toimintatapojen muutoksiin; |
| --- | --- |

138.

| 139. | kehottaa lainsäätäjiä velvoittamaan raja- ja merivartioviraston jakamaan kiireelliset tiedot jäsenvaltioiden kanssa; |
| --- | --- |

139.

| 140. | kehottaa jäsenvaltioita ja unionin elimiä, kuten Europolia ja INTCENiä, toimittamaan raja- ja merivartiovirastolle säännöllisesti terrorismin torjuntaa koskevaa strategista tietoa, jolla on rajavalvontaan liittyvä yhteys, sekä tutkimaan, voiko automaattinen tietojenvaihto raja- ja merivartioviraston kanssa tärkeistä tiedoista (taustatiedoista), jotka ovat peräisin kansallisista tutkimuksista ja koskevat tapahtumia ja laitonta toimintaa rajanylityspaikoilla ja sääntöjenvastaista tulo- tai lähtöliikennettä, ja älykkäiden tieto- ja viestintätekniikkajärjestelmien käyttö tarjota lisäarvoa myös luotaessa kattava kuva tilanteesta ottaen huomioon tietojen analysoinnin edellyttämät henkilöstötarpeet; katsoo, että näihin tietoihin pitäisi myös kuulua myös palaute toisen linjan turvallisuustarkastusten jälkeen ja asiakirjaväärennöksiin liittyvät tiedot; |
| --- | --- |

140.

| 141. | kehottaa raja- ja merivartiovirastoa laatimaan rajavartijoille tarkoitettuja koulutusohjelmia ja tarjoamaan koulutusta, jossa keskitytään tietokantojen tarkistusten tehostamiseen ulkorajoilla ja tuetaan yhteisten riski-indikaattoreiden käyttöönottoa; |
| --- | --- |

141.

Taisteluihin osallistumista koskevat tiedot

| 142. | suhtautuu myönteisesti Europolin osallistumiseen Yhdysvaltojen johtaman Operation Gallant Phoenix -operaation lainvalvontasolun toimintaan Jordaniassa, jossa sen tehtävänä on käsitellä taisteluihin osallistumista (ja mahdollisuuksien mukaan uhrien henkilöllisyyttä) koskevia tietoja ja vaihtaa niitä jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten kanssa vakiintuneiden kanavien ja menettelyjen välityksellä Europolin kansallisten yksikköjen kautta; vaatii Europolille täysimääräistä pääsyä Operation Gallant Phoenix -operaatioon; |
| --- | --- |

142.

| 143. | kannustaa kaikkia asianomaisia toimijoita kehittämään siviilialan menettelytapoja, joilla voidaan välittää ja jakaa taisteluihin osallistumista koskevia tietoja lain sallimissa rajoissa ja joissa noudatetaan tarpeellisia suojatoimia, kuten lähdesuojaa, ja syöttämään nämä tiedot asiaa koskeviin tietokantoihin, jotta tiedot ovat oikea-aikaisesti käytettävissä suoritettaessa rajatarkastuksia unionin ulkorajoilla; kehottaa myös jakamaan näitä tietoja tutkintaa ja syytetoimia varten; |
| --- | --- |

143.

SOPHIA-operaatio

| 144. | suhtautuu myönteisesti sellaista rikostietosolua koskevan pilottihankkeen perustamiseen EUNAVFOR MED SOPHIA -operaation kehykseen, johon kuuluu jäsenvaltioiden asiaankuuluvien lainvalvontaviranomaisten, Frontexin ja Europolin henkilöstön jäseniä, jotta parannetaan niiden välistä tietojenjakoa; |
| --- | --- |

144.

Terrorismin rahoitus

| 145. | suhtautuu myönteisesti äskettäin hyväksyttyihin terrorismin rahoituksen torjuntaa koskeviin unionin lainsäädäntötoimiin; pyytää jäsenvaltioita panemaan täytäntöön kaikki rahanpesun torjuntaa koskeva direktiivit ja rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaan liittyvät välineet; kehottaa komissiota seuraamaan, että nämä välineet saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä ja että ne toimivat asianmukaisesti; |
| --- | --- |

145.

| 146. | kannustaa jäsenvaltioita ja kolmansia maita panemaan viipymättä ja tehokkaasti täytäntöön Pariisissa huhtikuussa 2018 järjestetyn ”No money for terror” -konferenssin päätelmät, rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF) suositukset sekä rahanpesun sekä terrorismin ja joukkotuhoaseiden leviämisen rahoituksen torjuntaa koskevat kansainväliset normit, jotka FATF hyväksyi helmikuussa 2012 (niin sanotut ”FATF:n tarkistetut suositukset”); kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan kolmansia maita kyseisten suositusten täytäntöönpanossa antamalla teknistä apua ja vaihtamalla hyviä käytäntöjä; |
| --- | --- |

146.

| 147. | kehottaa jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole ratifioineet rikoksen tuottaman hyödyn rahanpesua, etsintää, takavarikkoa ja menetetyksi tuomitsemista sekä terrorismin rahoittamista koskevaa Euroopan neuvoston yleissopimusta, ratifioimaan sen ja saattamaan sen osaksi kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

147.

| 148. | suhtautuu myönteisesti menetelmiin, joita komissio ehdottaa sovellettavan suuririskisiin kolmansiin maihin, jotka muodostavat uhan unionin rahoitusjärjestelmälle; kehottaa komissiota soveltamaan tätä menetelmää ja etenkin vahvistamaan unionin luettelon rahanpesun vastaisen direktiivin suuririskisistä kolmansista maista riippumattoman, puolueettoman ja avoimen arvioinnin avulla ja suorittamaan tämän arvioinnin mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

148.

| 149. | kehottaa jäsenvaltioita vauhdittamaan sellaisten järjestöjen seurantaa, joiden epäillään osallistuvan laittomaan kauppaan, salakuljetukseen, väärentämiseen ja petoksellisiin käytäntöihin, perustamalla yhteisiä tutkintaryhmiä Europolin kanssa; |
| --- | --- |

149.

| 150. | on erittäin huolestunut unionin laittomien savukemarkkinoiden laajuudesta, sillä niiden tuotto voidaan käyttää terrorismin rahoittamiseen, myös valmisteveropetosten kautta; kehottaa jäsenvaltioita tarkastelemaan tupakkatuotteiden laittoman kaupan estämiseksi tehdyn Maailman terveysjärjestön (WHO) puitesopimuksen lisäpöytäkirjan (FCTC-lisäpöytäkirja) ratifioimista ja täytäntöön panemista; |
| --- | --- |

150.

| 151. | on tyytyväinen kulttuuriesineiden tuontia koskevaan asetusehdotukseen; kehottaa komissiota ehdottamaan lainsäädäntöä luotettavasta jäljitysjärjestelmästä, joka koskisi unionin markkinoille tulevia taide- ja antiikkiesineitä, erityisesti sellaisia, jotka ovat peräisin komission luettelossa olevista konfliktimaista ja korkean riskin maista ja unionin terroristijärjestöjen luettelossa olevilta organisaatioilta, ryhmiltä tai henkilöiltä; katsoo, että tätä aloitetta olisi tuettava luomalla standardoitu lupa, jota ilman kaupankäynti kyseisillä esineillä olisi laitonta, ja luomalla passi jokaisen esineen vientiä varten; katsoo, että olisi kehitettävä digitaaliset välineet, joilla kyseisten asiakirjojen aitous tarkistetaan; toteaa, että taidekauppiaiden olisi pidettävä myynnissä olevien antiikkiesineiden kattavaa rekisteriä järjestelmällisesti ajan tasalla; |
| --- | --- |

151.

| 152. | kehottaa jäsenvaltioita velvoittamaan taidekaupan alalla toimivat ja antiikkiesineitä varastoivat yritykset ilmoittamaan kaikista epäilyttävistä siirroista ja soveltamaan tällaisten esineiden salakuljetukseen osallistuvien taide- ja antiikkiesineitä myyvien ja varastoivien yritysten omistajiin tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia, tarvittaessa myös rikosoikeudellisia seuraamuksia; |
| --- | --- |

152.

| 153. | on tyytyväinen hyväksyttyihin uusiin sääntöihin, jotka koskevat unioniin saapuvien tai sieltä poistuvien käteisvarojen valvontaa (21) ja kehottaa panemaan ne nopeasti täytäntöön; kehottaa komissiota arvioimaan, olisiko tämän asetuksen soveltamisalaan sisällytettävä muita varoja, onko erillään kulkevia käteisvaroja koskeva tiedonantomenettely tarkoituksenmukainen ja olisiko erillään kulkevia käteisvaroja koskevaa raja-arvoa tarkistettava tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

153.

| 154. | kehottaa jäsenvaltioita tekemään entistä enemmän yhteistyötä Europolin AP Furtumin kanssa ja, kuten YK:n turvallisuusneuvoston 24. maaliskuuta 2017 annetussa päätöslauselmassa 2347(2017) pyydetään, varmistamaan, että tulli- ja lainvalvontaviranomaiset ja syyttäjänvirastot saavat erikoistunutta henkilöstöä sekä tehokkaita välineitä ja asianmukaista koulutusta, yhteistyössä Maailman tullijärjestön ja Interpolin kanssa; |
| --- | --- |

154.

| 155. | kehottaa komissiota kehittämään yhdessä jäsenvaltioiden ja kansainvälisten kumppanien kanssa rahoitusvirtojen kohdennettua seurantaa ja tapoja tunnistaa verkkokukkarojen, virtuaalivaluuttojen ja ennalta maksettujen prepaid-korttien, joukkorahoitusalustojen sekä verkko- ja mobiilimaksujärjestelmien käyttäjät poliisin ja oikeuslaitoksen tutkimuksissa; kehottaa jäsenvaltioita sääntelemään epävirallisia rahansiirtopalveluja ja korostaa, ettei tavoitteena ole lopettaa perinteisiä epävirallisia rahasiirtoja vaan laiton kauppa, johon liittyy järjestäytynyttä rikollisuutta, terrorismia tai pimeällä rahalla saatuja teollisia tai kaupallisia etuja; kehottaa keskittymään virtuaalivaluuttoihin ja rahoitusteknologiaan ja tutkimaan mahdollisuutta laajentaa seuraamukset kattamaan myös niitä, jotka käyttävät sosiaalisen median joukkorahoitusta terroristisiin tarkoituksiin; kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan kryptovaluuttayrityksiä käyttämään analyysivälineitä sen arvioimiseen, tapahtuuko saajien ja vastaanottajien osoitteissa rikollista toimintaa, sekä varmistamaan, että ne soveltavat kaikilta osin rahanpesun vastaista lainsäädäntöä, kun käyttäjät muuttavat kryptovaluuttoja todelliseksi valuutaksi; |
| --- | --- |

155.

| 156. | kehottaa komissiota antamaan lainsäädäntöehdotuksen, jossa edellytetään pakollista rekisteröintiä ja tunnistautumista, kun rahoitustoimia toteutetaan rahansiirtoyritysten kautta; |
| --- | --- |

156.

| 157. | kehottaa komissiota arvioimaan mahdollisuutta säännellä vaihtoehtoisia rahansiirtopalveluja esimerkiksi ottamalla käyttöön välittäjiä koskeva pakollinen rekisteröinti tai lupajärjestelmä sekä selkeää ja täsmällistä tietojen säilyttämistä koskeva velvoite; |
| --- | --- |

157.

| 158. | on huolestunut viimeaikaisista havainnoista, joiden mukaan laajamittainen rahapesu terrorismin rahoituslähteenä (22) on lisääntynyt joissakin euroalueen pankeissa; kehottaa perustamaan unioniin terrorismin rahoituksen jäljittämisjärjestelmän (TFTS), jonka kohteena ovat sellaisten henkilöiden tekemät siirrot, joilla on yhteyksiä terrorismiin ja sen rahoitukseen yhtenäisellä euromaksualueella, ja jolla luotaisiin tasapaino turvallisuuden ja yksilönvapauksien välille; tähdentää, että tässä unionin sisäisessä järjestelmässä olisi sovellettava unionin tietosuojanormeja; |
| --- | --- |

158.

| 159. | kehottaa parantamaan terroristisen toiminnan rahoittamista koskevaa yhteistyötä ja tietojenvaihtoa ilmoitusvelvollisten yhteisöjen, rahanpesun selvittelykeskusten ja toimivaltaisten viranomaisten välillä; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden rahanpesun selvittelykeskukset saavat näiden tyypistä riippumatta esteettä rahoitustietoja, niin että terrorismin rahoitusta voidaan torjua tehokkaasti; kehottaa yhdenmukaistamaan eurooppalaisten rahanpesun selvittelykeskusten aseman ja toiminnan; pitää myönteisenä ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi säännöistä, joilla helpotetaan rahoitus- ja muiden tietojen käyttöä tiettyjen rikosten ennalta estämistä, paljastamista, tutkimista tai niihin liittyviä syytetoimia varten (23); kehottaa parantamaan ja täydentämään Europolin, Eurojustin ja kolmansien maiden välistä tietojenvaihtoa ja yhteistyötä terrorismin rahoituksen osalta; kehottaa hyväksymään nopeasti ehdotuksen direktiiviksi lainvalvontaviranomaisten pääsystä rahoitustietoihin ja rahanpesun selvittelykeskusten välisestä tietojenvaihdosta; |
| --- | --- |

159.

| 160. | kehottaa jäsenvaltioita osoittamaan kansallisille rahanpesun selvittelykeskuksille enemmän resursseja; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään paremmin kansallisten rahanpesun selvittelykeskusten epävirallista verkostoa (FIU.net) ja kehittämään edelleen sen valmiuksia Europolin kautta, jotta voidaan hyödyntää sen kaikkia mahdollisuuksia, korjata nykyiset yhteistyöongelmat ja helpottaa kahdenvälisten pyyntöjen manuaalista käsittelyä ja samalla varmistaa rahanpesun selvittelykeskusten riippumattomuus ja itsenäisyys; katsoo, että voisi olla tarpeen perustaa unionin rahanpesun selvittelykeskus koordinoimaan, auttamaan ja tukemaan jäsenvaltioiden rahanpesun selvittelykeskuksia rajatylittävissä tapauksissa, jos FIU.net-verkosto osoittautuu riittämättömäksi; |
| --- | --- |

160.

| 161. | korostaa tutkintaviranomaisten ja yksityisen sektorin, etenkin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen estämisestä annetussa direktiivissä tarkoitettujen ilmoitusvelvollisten yhteisöjen välisen vuorovaikutuksen ja tietojenvaihdon tehostamisen merkitystä epäilyttäviä liiketoimia koskevissa ilmoituksissa toimitettuihin hajanaisiin ja epätäydellisiin tietoihin liittyvien puutteiden korjaamiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään rahoitustietojen jakamiseen tarkoitettuja foorumeita, jotka koskevat myös virtuaalivaluuttojen käyttöä ja joihin myös yksityinen sektori osallistuu, turvallisilla kanavilla ja unionin tietosuojanormien mukaisesti; toteaa, että Europolilla voi olla tässä tärkeä rooli; |
| --- | --- |

161.

| 162. | kehottaa järjestämään jäsenvaltioiden lainvalvonta- ja oikeusviranomaisille erityistä koulutusta terrorismin rahoituksen menetelmistä ja kehityssuunnista, jotta voidaan parantaa jäsenvaltioiden valmiuksia tutkia laitonta toimintaa, virtuaalivaluuttoihin liittyvä toiminta mukaan luettuna; korostaa, että tällaisella koulutuksella olisi varmistettava lainvalvontaa koskevan osaamisen yhtenäinen taso koko unionissa niin, ettei mikään jäsenvaltio jää muista jälkeen; korostaa, että on tärkeää tehdä unionin laajuisia riskinarviointeja virtuaalivaluuttoihin liittyvästä toiminnasta ja koordinoida tutkinta-aloitteita, jotta kyseisten arviointien tulosten avulla kehitetään sääntelyn ja lainvalvonnan lähestymistapoihin liittyviä strategioita lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

162.

| 163. | korostaa verotukseen ja rahoitukseen liittyvän tiedustelutoiminnan keskeistä merkitystä terrorismin torjunnassa; pitää valitettavana, että useissa jäsenvaltioissa rahanpesun ja terrorismin torjuntavirastot kuuluvat vähiten rahoitusta saaviin tiedustelupalveluihin; pyytää, että jäsenvaltiot lisäävät merkittävästi tutkinnan ja lainvalvonnan henkilö- ja rahoitusresursseja, jotta voidaan torjua veronkiertoa ja veropetoksia, sillä niitä saatetaan käyttää rikollisen tai terroristisen toiminnan rahoittamiseen; |
| --- | --- |

163.

Kriittisen infrastruktuurin turvaaminen (CIP)

| 164. | kehottaa jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole tehneet niin, ottamaan käyttöön kansallisia CIP-ohjelmia, joissa puututaan kysymyksiin, joita komissio otti esille vuonna 2006 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisohjelma”, etenkin mahdollisten haavoittuvuuksien osalta; katsoo, että elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisohjelmaa olisi tarkistettava ja päivitettävä; |
| --- | --- |

164.

| 165. | muistuttaa, että sen pohjana olevat arkaluonteiset tiedot ja järjestelmät ovat myös osa jäsenvaltioiden kriittistä infrastruktuuria ja siten niitä olisi suojeltava asianmukaisesti kyberhyökkäyksiltä (24); |
| --- | --- |

165.

| 166. | on tyytyväinen komission toimintasuunnitelmaan julkisten tilojen suojelun parantamiseksi ja kannustaa jäsenvaltioita vaihtamaan parhaita käytäntöjä ja perustamaan tarvittaessa julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden välisiä yhteistyöverkostoja; |
| --- | --- |

166.

| 167. | kehottaa painokkaasti lainsäätäjiä perustamaan uutta monivuotisen rahoituskehyksen kautta varten ISF:n poliisiyhteistyöosion seuraajan, jolle myönnetään vähintään yhtä paljon rahoitusta; |
| --- | --- |

167.

| 168. | kehottaa vahvistamaan elintärkeiden infrastruktuureiden varoitusjärjestelmän (CIWIN) roolia; |
| --- | --- |

168.

| 169. | pyytää, että useampaan kuin yhteen jäsenvaltioon vaikuttavien Euroopan kriittisten infrastruktuurien nimeämisen jälkeen käynnistetään monenvälinen prosessi, johon osallistuvat kaikki jäsenvaltiot, joihin asia mahdollisesti vaikuttaa; |
| --- | --- |

169.

| 170. | kehottaa jäsenvaltioita perustamaan kansallisia monialaisia kriisitoiminnan keskuksia, jotka vastaavat hätäavun koordinoinnista hyökkäyksen tai välikohtauksen yhteydessä; kehottaa näitä keskuksia käyttämään EU:n poliittisen kriisitoiminnan integroidut järjestelyjä (IPCR), jotka edistävät ja hyödyntävät kolmea keskeistä välinettä eli IPCR 24/7-yhteyspistettä, IPCR-verkkofoorumia ja yhteisen tilannetietoisuuden ja -analyysin tukivoimavaran (ISAA) raporttia; |
| --- | --- |

170.

| 171. | pyytää komissiota kartoittamaan kansalliset kriisikeskukset ja kriisitoiminnan mekanismit; |
| --- | --- |

171.

| 172. | kannustaa komissiota edelleen laatimaan ja levittämään ohjeita jäsenvaltioille ja siten lujittamaan julkisten tilojen suojelua, kuten se ilmoitti julkisten tilojen suojelun parantamista koskevassa toimintasuunnitelmassaan; |
| --- | --- |

172.

| 173. | kehottaa tarkistamaan direktiiviä 2008/114/EY, jotta vahvistetaan välttämättömien palvelujen tarjoajiin sovellettavia sääntöjä ja menettelyjä, jotka ovat samanlaisia kuin verkko- ja tietoturvadirektiivissä, varmistetaan, että kriittisten infrastruktuurien nimeäminen perustuu keskeisiä ja rajat ylittäviä palveluja tukevien järjestelmien analyysiin alakohtaisen lähestymistavan sijaan ja siinä otetaan asianmukaisesti huomioon kyberturvallisuuden merkitys, sallitaan komission nimeävän yleiseurooppalaisten palvelujen kattamat hyödykkeet kriittisiksi infrastruktuureiksi, otetaan nykyiset keskinäiset riippuvuussuhteet asianmukaisesti huomioon, velvoitetaan kriittisten infrastruktuurien julkiset ja yksityiset ylläpitäjät ilmoittamaan välikohtauksista, toteuttamaan stressitestejä, antamaan asianmukaista koulutusta nimetyissä yhteyspisteissä ja ottamaan käyttöön laatuvaatimuksia, joita sovelletaan liiketoiminnan jatkuvuussuunnitelmiin ja operatiivisiin suunnitelmiin välikohtauksen tai iskun johdosta; |
| --- | --- |

173.

| 174. | suosittaa, että otetaan yksityinen sektori mukaan sellaisten ohjelmien suunnitteluun, joilla turvataan kriittinen infrastruktuuri ja pehmeät kohteet, kyberturvallisuus mukaan luettuna; korostaa tarvetta kehittää julkisen ja yksityisen sektorin välistä vuoropuhelua tässä tarkoituksessa sekä kansallista ja paikallista kestokykyä; |
| --- | --- |

174.

| 175. | kehottaa komissiota ehdottamaan yksityisiä turvallisuusalan yrityksiä koskevaa eurooppalaista sertifiointialoitetta, jossa pyritään määrittelemään vaatimukset ja ehdot, joiden perusteella ne voivat tehdä yhteistyötä kriittisen infrastruktuurin ympäristössä; |
| --- | --- |

175.

| 176. | painottaa tarvetta ottaa käyttöön vaikuttavia kriisitoiminnan strategioita, kuten iskujen yhteydessä käytettävät selkeät viestiyhteydet ja etenkin välittömän toiminnan ryhmät, jotta vähennetään henkilövahinkojen määrää ja parannetaan tilanteen hallintaa yleisöön kohdistuvien vaikutusten minimoimiseksi; kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita osallistumaan pontevammin mekanismeihin, jotka on jo otettu käyttöön unionissa; |
| --- | --- |

176.

| 177. | kehottaa hyväksymään nopeasti unionin pelastuspalvelumekanismin tarkistuksen, jotta vahvistetaan ennaltaehkäisyä ja varautumista, tietojenvaihtoa unionissa sekä jäsenvaltioiden valmiuksia käsitellä erityyppisiä katastrofeja; |
| --- | --- |

177.

| 178. | kehottaa komissiota arvioimaan vaihtoehdot ja vaikutukset, jotka liittyvät sellaisen järjestelmän perustamiseen, joka mahdollistaa ajoneuvoja ja ilma- ja vesialuksia myyvien henkilöiden henkilöllisyyden varmentamisen; |
| --- | --- |

178.

| 179. | suhtautuu myönteisesti rajat ylittävään toimeen pehmeiden kohteiden paremmaksi turvaamiseksi sellaisilta terrori-iskuilta, jotka kohdistuivat Belgiaan ja Alankomaihin kesäkuussa 2017; toteaa, että komissio rahoitti toimea, jolla pyrittiin mittaamaan varautumista ja kriisinhallintaa tilanteessa, jossa tehdään kaksi iskua samanaikaisesti eri maissa; kehottaa toteuttamaan samanlaisia toimia muissa jäsenvaltioissa; katsoo, että unioni voi tarjota tukikehyksen kyseiselle yhteistyölle, erityisesti sellaisilla aloilla kuin lääkintä (eurooppalaiset lääkintäapujoukot), yleinen turvallisuus (terveysturvakomitea) tai puhdistamiskäytännöt sekä kansallisen poliisin ja pelastustoimen erityistoimintayksikköjen koordinointi; |
| --- | --- |

179.

| 180. | kehottaa varmistamaan, että terrorismista ja kansallisista, alueellisista ja paikallisista kriisitoimintastrategioista, jotka koskevat suojelua, kestokykyä ja reagointia iskun johdosta, annetussa lainsäädännössä otetaan huomioon haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden, kuten vammaisten henkilöiden ja alaikäisten, erityistarpeet ja -olot; kehottaa lisäksi ottamaan vammaiset henkilöt ja heitä edustavat järjestöt mukaan heihin vaikuttavaan päätöksentekoon; |
| --- | --- |

180.

Räjähteiden lähtöaineet

| 181. | panee merkille, että terroristit saavat käsiinsä säänneltyjen räjähteiden lähtöaineita ja -seoksia; suhtautuu tästä syystä myönteisesti huhtikuussa 2018 annettuun ehdotukseen asetukseksi räjähteiden lähtöaineiden markkinoille saattamisesta ja käytöstä; |
| --- | --- |

181.

| 182. | kehottaa perustamaan suuresta yleisöstä poikkeavia erikoistuneita ostajia varten eurooppalaisen lupajärjestelmän, jossa vaaditaan rekisteröimään talouden toimijat, jotta ne voivat laillisesti valmistaa, levittää tai myydä liitteissä lueteltuja aineita tai niitä sisältäviä seoksia tai aineita; kehottaa jäsenvaltioita luomaan tarkastusjärjestelmiä, jotta havaitaan tilanteet, joissa talouden toimijat eivät noudata asetusta; |
| --- | --- |

182.

| 183. | suhtautuu myönteisesti räjähteiden lähtöaineista annetun asetuksen (EU) N:o 98/2013 vaikutustenarviointiin ja kannustaa lainsäätäjiä arvioimaan pakollista tietojenvaihtoprosessia asetusehdotusta 2018/0103(COD) varten; kehottaa markkinavalvontaviranomaisia tehostamaan räjähteiden lähtöaineiden valvontaa, sillä nämä voivat selvästikin haitata yleistä turvallisuutta; |
| --- | --- |

183.

| 184. | kehottaa tulliviranomaisia yhteistyössä lainvalvontaviranomaisten kanssa parantamaan Europolilta ja muista tietojen analysointijärjestelmistä saatujen tietojen perusteella kohdentamista, joka koskee räjähteiden lähtöaineiden laitonta ostamista verkossa, toteuttamalla seulontaa sellaisten lastitietojen perusteella, joita alan toimijat ovat antaneet ennen hyödykkeiden saapumista unioniin tai niiden lähtemistä sieltä, hyödyntäen myös tullialan riskienhallintajärjestelmää (CRMS); |
| --- | --- |

184.

| 185. | kehottaa komissiota pyrkimään yhteistyössä yritysten kanssa edistämään verkon markkinapaikoille annettavia räjähteiden lähtöaineiden myynnin turvallisuutta koskevia ohjeita, joilla rajoitetaan tiettyjen aineiden ostamista koskemaan ammattikäyttäjiä, ja esitetään yksityiskohtaisesti rajoitettuja tuotteita koskevat toimintaperiaatteet määrittämällä sallitut pitoisuus- ja puhtausasteet; |
| --- | --- |

185.

| 186. | kehottaa käyttämään nimeämiskäytäntöjä yhtenäisesti, koska siten helpotetaan talouden toimijoiden ja verkon markkinapaikkojen valmiuksia tunnistaa niiden verkkosivuilla olevia kemikaaleja; kehottaa verkon markkinapaikkoja seulomaan sen jälkeen julkaisuja vertaamalla niitä standardoituihin hakusanaluetteloihin, millä estettäisiin listaaminen kiellettyjen aineiden tapauksessa; |
| --- | --- |

186.

| 187. | kehottaa komissiota harkitsemaan yhteisten lupavaatimusten asettamista sovittamalla yhteen pyyntöjen hyväksymiseen ja epäämiseen sovellettavia edellytyksiä ja helpottamalla vastavuoroista tunnustamista jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

187.

Laittomat aseet

| 188. | kehottaa panemaan nopeasti ja tehokkaasti täytäntöön aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta annetun direktiivin, jotta voidaan valvoa niiden myyntiä ja käyttöä mahdollisimman tehokkaasti ja vältetään ampuma-aseiden ja niihin liittyvien välineiden laiton kauppa unionissa ja sen ulkopuolella; kehottaa tukkimaan ampuma-aseita koskevan sääntelykehyksen porsaanreiät esimerkiksi toteuttamalla toimia helposti muunnettavissa olevien paukkupanoksia ampuvien aseiden, Flobert-aseiden, hälytysaseiden ja vastaavien aseiden kaupan lopettamiseksi; |
| --- | --- |

188.

| 189. | kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään ampuma-aseiden ja ammusten luovuttamista koskevia ohjelmia, jotka on nimenomaisesti sovitettu ampuma-aseiden laittomia markkinoita koskevaan asiayhteyteen; kehottaa määräämään vaikuttavia seuraamuksia ampuma-aseiden laittoman hallussapidon ja kaupan johdosta; kehottaa jäsenvaltioita panemaan tarkasti ja huolellisesti täytäntöön sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin valvontaa koskevien yhteisten sääntöjen määrittämisestä 8. joulukuuta 2008 hyväksytyn neuvoston yhteisen kannan 2008/944/YUTP; |
| --- | --- |

189.

| 190. | kannattaa pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman keskittymisen ja kaupan torjumista koskevan unionin strategian tarkistamista ottaen huomioon uuden turvallisuusympäristön ja turvallisuuspoliittisen tilanteen sekä pienaseiden ja kevyiden aseiden mallien ja tekniikan kehityksen, jotka vaikuttavat valmiuksiin vastata uhkaan; |
| --- | --- |

190.

| 191. | katsoo, että jäsenvaltioissa olisi otettava käyttöön aseiden tutkimiseen kehottava ”investigate the gun” -lähestymistapa käyttämällä erikoistuneita lainvalvontasoluja, jotka määrittävät tällaiseen laittomaan kauppaan osallistuvat toimijat ja verkostot, ja tutkimalla eri kansallisia ballististen tietojen tietokantoja; |
| --- | --- |

191.

| 192. | muistuttaa, että komissio on hyväksynyt ampuma-aseiden vientiluvasta ja tuonti- ja kauttakuljetusmenettelyistä annetun asetuksen (EU) N:o 258/2012 arviointia koskevan kertomuksen, jossa päätellään, että asetus on edelleen tarpeellinen mutta sen tehokkuutta rajoittavat joidenkin säännösten epätarkkuus ja monimutkainen vuorovaikutus unionin muiden lainsäädäntövälineiden kanssa; kannustaa jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisia perustamaan ampuma-aseiden laittomaan kauppaan erikoistuneita poliisiryhmiä, joilla on riittävästi henkilöstöä, asiantuntemusta ja välineitä; |
| --- | --- |

192.

| 193. | kannustaa jäsenvaltioita arvioimaan mahdollisia rajoituksia, jotka koskevat veitsien kuljettamista ilman pätevää syytä, erityisen haitallisten veitsien, kuten zombie-tai perhosveitsien, kieltämistä ja näiden toimien toteuttamista verkossa; |
| --- | --- |

193.

Ulkoinen ulottuvuus

| 194. | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita toteuttamaan kansainvälisissä yhteyksissä maailmanlaajuisia toimia, joissa käsitellään pitkittyneitä konflikteja, jotka epävakauttavat kokonaisia alueita, ruokkivat väkivallan ja kärsimyksen kierrettä ja lietsovat valitettavasti usein terroristien propagandaa; |
| --- | --- |

194.

| 195. | kehottaa tiivistämään unionin yhteistyötä naapurimaiden ja etenkin ulkomaalaisten taistelijoiden kauttakulku- ja kohdemaiden kanssa terrorismin torjunnan alalla; katsoo, että unionin on ylläpidettävä maailmanlaajuista lähestymistapaa terrorismin torjuntaan ja keskityttävä erityisesti keskeisten kolmansien maiden kanssa tehtävään yhteistyöhön, joka perustuu selvästi määritettyihin painopistealoihin; |
| --- | --- |

195.

| 196. | katsoo, että terrorismin torjunta on ala, joka edellyttää konkreettista asiantuntemusta; kehottaa tästä syystä syventämään unionin verkoston ammattimaisuutta tällä alalla erityisesti huolehtimalla siitä, että jäsenvaltioista peräisin oleva terrorismin torjunnan alan operatiivinen henkilöstö integroidaan paremmin ja pidempiaikaisesti unionin rakenteeseen yksittäisen unionin valtuuskuntaan nimeämisen sijaan; katsoo, että henkilöstön lähettämisellä unionin toimielinten kehyksessä maksimoitaisiin asiantuntemus ja valmiuksien käyttö terrorismin torjunnan alalla; |
| --- | --- |

196.

| 197. | kehottaa komissiota vahvistamaan tukeaan kolmansille maille, erityisesti naapurimaille, jotka pyrkivät torjumaan rikoksia ja laitonta kauppaa terrorismin rahoituslähteenä, sekä lujittamaan yhteyksiä niihin varojen jäädyttämisen nopeuttamiseksi; on kuitenkin huolissaan, että joissakin unionin kumppanimaissa terrorismin vastaisen lainsäädännön soveltamisala on liian laaja ja sitä väärinkäytetään rauhanomaisen toisinajattelun tukahduttamiseksi; varoittaa, että oikeutettuja huolenaiheita koskevan rauhanomaisen ilmaisun kriminalisointi saattaa johtaa radikalisoitumiseen; katsoo, että unionin olisi investoitava voimakkaasti toimiin, joilla puututaan terrorismin perimmäisiin syihin kolmansissa maissa; tukee voimakkaasti ulkoisia ääriliikkeiden torjuntaa koskevia ohjelmia vankiloissa, yhteistyöohjelmia uskonnollisten johtajien ja yhteisöjen kanssa, uskontojen välisiä vuoropuheluja ja foorumeita ja yleensä kaikenlaisia sovitteluohjelmia, joilla lievennetään yhteisöjen välisiä jännitteitä ja ehkäistään jännitteitä lisäävää politiikkaa erityisesti taloudellisin, sosiaalisin ja koulutuksen keinoin; |
| --- | --- |

197.

| 198. | kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään kaikilta osin unionin tiedusteluanalyysikeskuksen (EU INTCEN) terrorismin torjuntaa koskevaa tiedustelutietojen analyysia; kehottaa komissiota antamaan EU INTCENille selkeät valtuudet ottaa suoraan yhteyttä unionin edustustoissa oleviin analyytikoihin, jotta voidaan lisätä merkityksellisen tiedon virtaa unionin keskustiedustelujärjestelmään; |
| --- | --- |

198.

| 199. | kehottaa lisäämään yhteistyötä ja yksilöimään synergioita yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan operaatioiden sekä oikeus- ja sisäasioiden neuvoston toimien välillä; |
| --- | --- |

199.

| 200. | kehottaa yksinkertaistamaan unionin rajoittavien toimien järjestelmää, jotta siitä tulee terrorismin torjunnan alalla tehokas väline; |
| --- | --- |

200.

Terrorismin uhrit

| 201. | kehottaa komissiota perustamaan terrorismin uhrien avustamiseksi tarkoitetun unionin terrorismin uhrien hätäavun koordinointikeskuksen, joka antaisi oikea-aikaista ja asianmukaista kriisitukea tilanteessa, jossa yhteen tai useampaan jäsenvaltioon on tehty laajamittaisia iskuja; katsoo, että koordinointikeskuksen tehtävänä olisi muun muassa varmistaa kiireellinen apu toisen jäsenvaltion uhreille sekä asiantuntemuksen tarjoaminen unionin tasolla edistämällä tietämyksen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa; korostaa tarvetta ulottaa tuki ja suojelutoimet koskemaan välillisiä uhreja, kuten uhrien omaisia, silminnäkijöitä ja pelastustyöntekijöitä. |
| --- | --- |

201.

| 202. | katsoo, että kun koordinointikeskus on perustettu, se voisi kerätä tilastotietoja ja auttaa terrorismin uhrien rekisterien perustamisessa jäsenvaltioissa ja unionin tasolla ja koordinoida sitä noudattaen täysin tietosuojalainsäädäntöä, etenkin rekisteröityjen henkilöiden oikeuksia ja käyttötarkoituksen rajoittamisen periaatetta; katsoo, että keskus voisi myös tutkia ja edistää parhaita käytäntöjä, kuten toimintatapoja, jotta voidaan 1) taata terrorismin uhreille alustavaa henkistä tukea, 2) tarjota heille myöhemmässä vaiheessa psykologista ja emotionaalista tukea, 3) välttää uhrin lisäkärsimykset oikeudellisen menettelyn aikana tai vuorovaikutuksessa viranomaisten kanssa, 4) varmistaa tosiasiallinen mahdollisuus oikeussuojaan erityisesti, kun iskun uhrien joukossa on muiden maiden kansalaisia, 5) edistää tiedotusvälineiden hyviä toimintatapoja terrorismin uhrien ja heidän omaistensa kannalta arkaluonteisten aiheiden käsittelyssä; katsoo, että koordinointikeskus voisi myös perustaa julkisen rekisterin uhreja tukevista akkreditoiduista organisaatioista, joilta voi saada apua, ja parantaa sovittuja toimintatapoja; kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita perustamaan kansallisen tason viranomaisen, joka vastuulla on toimiminen koordinointikeskuksen kansallisena yhteyspisteenä; |
| --- | --- |

202.

| 203. | kehottaa komissiota perustamaan terrorismin uhrien oikeuksia ja tukea koskevan keskitetyn digitaalisen foorumin, jota hallinnoi koordinointikeskus, joka toimisi kaikilla unionin kielillä ja johon sisältyisi jokaisessa jäsenvaltiossa keskitetty yhteyspiste ja puhelinpalvelu; |
| --- | --- |

203.

| 204. | kehottaa komissiota esittämään terrorismin uhreja koskevan lainsäädäntöehdotuksen, jolla vastataan tehokkaasti uhrien tarpeisiin lyhyellä ja pitkällä aikavälillä ja jossa annettaisiin yhteinen määritelmä terrorismin uhrin asemalle ja uhrin oikeuksille, jossa olisi vakiomuotoinen korvauksenhakulomake ja jossa hahmoteltaisiin vakuuttajien selvät velvollisuudet ja määräajat; katsoo, että jäsenvaltioissa olisi otettava käyttöön yksinkertaistettu menettely korvausten automaattiseksi myöntämiseksi terrorismin uhreille pian iskun jälkeen välittömiin tarpeisiin vastaamiseksi ja että lisäkorvauksia koskevaa kysymystä olisi tarkasteltava uudelleen säännöllisin väliajoin uhrin tilannetta koskevan arvioinnin perusteella; |
| --- | --- |

204.

| 205. | katsoo, että terrorismin uhrin yhteisen määritelmän olisi katettava vähintään 1) surmansa saaneet henkilöt, 2) fyysisiä ja/tai psyykkisiä vammoja saaneet henkilöt, 3) kaapatuksi tai uhatuksi joutuneet henkilöt, 4) surmansa saaneen henkilön puoliso tai häneen läheisessä suhteessa oleva henkilö, mukaan lukien vanhemmat, lapset, isovanhemmat ja sisarukset; |
| --- | --- |

205.

| 206. | kehottaa jäsenvaltioita perustamaan hätäavun koordinoinnista vastaavia monialaisia kriisitoiminnan keskuksia, jotka suorittavat sellaisten kansallisten ja paikallisten toimintatapojen täytäntöönpanon, jotka liittyvät etusijalle asetettuun uhrien nopeaan tunnistamiseen ja välittömään hoitamiseen sekä toimivaltaiseen yksikköön toimittamiseen; |
| --- | --- |

206.

| 207. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden kansallisessa pelastuspalveluinfrastruktuurissa vastataan kattavasti terrorismin uhrien erityistarpeisiin heti terrori-iskun tapahduttua ja niin kauan kuin se on tarpeen; toteaa, että siksi jäsenvaltioiden olisi perustettava yhteinen ajan tasalla pidettävä verkkosivusto, jolla on kaikki merkitykselliset tiedot, sekä uhreille ja heidän perheenjäsenilleen tarkoitettu hätätilanteen tukikeskus, joka antaa psykologista ensiapua ja emotionaalista tukea, direktiivissä (EU) 2017/541 tarkoitetulla tavalla; |
| --- | --- |

207.

| 208. | painottaa, että erityiskoulutuksen saaneiden ammattilaisten olisi hoidettava uhrien perheille ilmoittaminen ihmisarvoisella, inhimillisellä ja asianmukaisella tavalla varmistaen, että tiedotusvälineet eivät paljasta näiden henkilöllisyyttä ilman ennakkolupaa, ja että lasten kanssa toimimiseen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota, se olisi asetettava etusijalle ja toiminnan olisi oltava kunnioittavaa; |
| --- | --- |

208.

| 209. | kehottaa panemaan täysimääräisesti ja tosiasiallisesti täytäntöön direktiivin (EU) 2015/637 (25), jotta varmistetaan unionin kansalaisille konsuliviranomaisten suojelu kolmansissa maissa, joissa heidän jäsenvaltiollaan ei ole edustusta; korostaa, että yhä suurempi määrä unionin kansalaisia on kärsinyt terrori-iskuista maassa, joka ei ole heidän kotimaansa, ja kehottaa näin ollen jäsenvaltioita laatimaan kiireellisesti toimintatapoja, joiden avulla voidaan auttaa muita eurooppalaisia kuin kyseisen maan kansalaisia terrori-iskun tapauksessa direktiivin (EU) 2017/541 mukaisesti; |
| --- | --- |

209.

| 210. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että terrorismin uhreille annettava tarpeellinen apu kattaa myös sellaiset toimet kuin ensiapu, psykologinen tuki, uhrin suojelu lisäkärsimyksiltä, oikeusapu, tosiasiallinen mahdollisuus oikeussuojaan, käteisennakko välittömien kulujen kattamiseksi, sertifioitu lasten- ja kodinhoitoapu, verohelpotusjärjestelyt ja kuljetuksissa avustaminen pysyvän vamman tapauksessa; |
| --- | --- |

210.

| 211. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan komission tuella, että kaikkien asiaankuuluvien kansallisten yksiköiden ammattilaiset ja erityisesti ensiapuhenkilöstön jäsenet saavat asianmukaista koulutusta terrorismin uhrien erityistarpeista; toteaa, että terrorismin uhrien hätäavun koordinointikeskus auttaa ammatilliseen koulutukseen liittyvissä toimissa, jotka koskevat muun muassa poliiseja, lakimiehiä ja muita uhrien kanssa tekemisissä olevia ammattilaisia ja myös vakuutusyhtiöitä tai korvauksia käsitteleviä viranomaisia; |
| --- | --- |

211.

| 212. | kehottaa jäsenvaltioita perustamaan oikeudellisia mekanismeja, joilla kriminalisoidaan terroriteon ihannointi, sillä se nöyryyttää uhreja ja aiheuttaa heille lisäkärsimystä vahingoittamalla uhrien ihmisarvoa ja toipumista; |
| --- | --- |

212.

| 213. | kehottaa asiasta vastaavia toimielimiä takaamaan, ettei uhreille aiheudu lisäkärsimyksiä nöyryyttämisestä ja iskuista sellaisten uhrien imagoa kohtaan, jotka ovat peräisin iskun tekijään liittyviltä sosiaalisilta aloilta; |
| --- | --- |

213.

| 214. | pyytää jäsenvaltioita kieltämään kunnianosoitukset henkilöille, jotka on todettu syyllisiksi terroritoimintaan, kun tuomiosta on tullut lainvoimainen; |
| --- | --- |

214.

| 215. | pyytää jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota uhreihin, jos he voivat joutua häirinnän kohteeksi tai pelkäävät joutuvansa taas iskun kohteeksi, jos tekijöinä olisi iskun tekijöiden lähipiiri; |
| --- | --- |

215.

| 216. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että seksuaalisen ja muun vakavan väkivallan, johon Da’eshin terroristit ovat syyllistyneet unionin ulkopuolella, uhrit voivat elää unionissa turvassa ja ilman pelkoa; kehottaa jäsenvaltioita saattamaan tällaiset tapaukset oikeuden käsittelyyn, vaikka rikokset olisi tehty unionin ulkopuolella, ja ottamaan uhrit arvokkaina todistajina mukaan oikeudenkäyntimenettelyihin; |
| --- | --- |

216.

| 217. | kehottaa komissiota muuttamaan Euroopan solidaarisuusrahastoa koskevia säännöksiä siten, että rahasto kattaa uhreille laajamittaisten terrori-iskujen johdosta maksettavat korvaukset, jotta tuetaan jäsenvaltioita tarvittaessa ja rajat ylittävissä tapauksissa; |
| --- | --- |

217.

| 218. | kehottaa komissiota aloittamaan vuoropuhelun jäsenvaltioiden kanssa, jotta voidaan vähentää jäsenvaltioiden terrori-iskujen uhreille myöntämien rahallisten korvausten nykyisiä suuria eroja; |
| --- | --- |

218.

| 219. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikilla terrorismin uhreilla on oikeus olla osapuolena oikeudellisissa menettelyissä, jotka liittyvät heitä koskevaan terrori-iskuun, ja ottamaan huomioon uhrien erityisasema rajat ylittävissä tapauksissa; kehottaa jäsenvaltioita takaamaan, ettei rikosoikeudellisen menettelyn aikana tapahdu alentavaa tai nöyryyttävää kanssakäymistä uhrien ja hyökkääjän tai hänen lähipiirinsä välillä; |
| --- | --- |

219.

| 220. | pyytää lisäämään 11. maaliskuuta pidettävän terrorismin uhrien eurooppalaisen muistopäivän merkitystä; |
| --- | --- |

220.

Perusoikeudet

| 221. | korostaa, että turvallisuustoimenpiteitä, myös terrorisminvastaisia toimenpiteitä, on toteutettava oikeusvaltioperiaatteen mukaisesti, niissä on kunnioitettava perusoikeuksia ja ne on hyväksyttävä selkeän oikeudellisen kehyksen mukaisesti; kehottaa siksi jäsenvaltioita ja unionin toimielimiä hyväksyessään ja soveltaessaan terrorisminvastaisia toimenpiteitä kunnioittamaan perusoikeuksia, myös yksityisyyteen ja tietosuojaan liittyviä oikeuksia, ajatuksen- ja sananvapautta, syrjimättömyyttä sekä menettelyllisiä takeita, mukaan lukien syyttömyysolettama, oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin, oikeus saada tietoja ja oikeus oikeusviranomaisen valvontaan, sekä varmistamaan, että ihmisillä on käytössään tehokkaat oikeussuojakeinot ja he voivat siten valittaa perusoikeuksiensa loukkaamisesta, muutoksenhakuoikeus mukaan luettuna; |
| --- | --- |

221.

| 222. | kehottaa jäsenvaltioita ja unionin toimielimiä löytämään asianmukaisen tasapainon perusoikeuksien ja turvallisuustarpeiden välille, kun ne hyväksyvät ja soveltavat terrorisminvastaisia toimenpiteitä; katsoo tältä osin, että ihmisten elämää ja turvallisuutta koskevien perusoikeuksien suojaaminen olisi asetettava ehdottomalle etusijalle; |
| --- | --- |

222.

| 223. | muistuttaa, että kansainvälisessä ja alueellisessa ihmisoikeuslainsäädännössä todetaan selvästi, että valtioilla on oikeus ja velvollisuus suojella oikeudenkäyttöalueellaan olevia henkilöitä terrori-iskuilta, niin että varmistetaan oikeus elämään ja turvallisuuteen; palauttaa mieliin, että unionin yhteistyön kolmansien maiden kanssa terrorismin torjunnan alalla on perustuttava kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön ja humanitaarisen oikeuden kunnioittamiseen, kidutuksen kielto mukaan luettuna; |
| --- | --- |

223.

| 224. | kehottaa jäsenvaltioita lopettamaan tiukasti kaikin käytettävissä olevin oikeudellisin keinoin kaikki uskonnolliset tai poliittiset käytännöt, jotka rajoittavat perusoikeuksia, johtavat sortoon, yllyttävät seksuaaliseen väkivaltaan ja muihin vakaviin väkivaltarikoksiin tai edistävät ääriliikeitä, sillä tällaiset käytännöt eivät kuulu uskonnonvapauden tai mielipiteenvapauden piiriin; edellyttää jäsenvaltioiden hyväksyvän yksiselitteiset oikeudelliset puitteet, jotka estävät tuomareita tekemästä ”kulttuurisia myönnytyksiä”, kun on kyse vakavista väkivallanteoista ja jopa kidutuksesta ja murhasta; |
| --- | --- |

224.

| 225. | kehottaa komissiota ja perusoikeusvirastoa tutkimaan terrorismin torjunnan alaan liittyviä haasteita ja määrittämään jäsenvaltioissa parhaita käytäntöjä, myös sellaisia, joissa otetaan huomioon haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden, kuten vammaisten henkilöiden ja lasten, erityinen tilanne; kehottaa komissiota kannustamaan parhaiden käytäntöjen vaihtoon ja kehittämään ohjeistusta tässä yhteydessä; muistuttaa lisäksi, että parlamentti, neuvosto ja komissio voivat pyytää perusoikeusvirastolta lausuntoja terrorismin vastaisista toimista viraston monivuotisen toimintakehyksen puitteissa; |
| --- | --- |

225.

| 226. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan sovellettavan unionin lainsäädännön mukaisesti tarvittavat tietosuojatakeet, mukaan lukien asianmukaiset tekniset ja organisatoriset toimet, joilla suojataan henkilötietojen turvallisuutta ja luottamuksellisuutta; kehottaa niitä antamaan selkeitä sääntöjä siitä, kenellä on oikeus saada järjestelmien tietoja ja tutustua niihin, ja kehottaa ylläpitämään kyselyjä ja luovutuksia koskevia rekistereitä ja takaamaan pääsyä tietoihin tai niiden oikaisemista, poistamista tai käsittelyn rajoittamista koskevat oikeudet sekä korvauksia ja oikeussuojakeinoja koskevat oikeudet; kehottaa komissiota ja Euroopan tietosuojavaltuutettua kehittämään edelleen sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa koskevia innovatiivisia ratkaisuja; |
| --- | --- |

226.

| 227. | katsoo, että moitteeton terrorisminvastainen toimintapolitiikka edellyttää vankkoja valtuutuksia terrorismin torjuntaan osallistuville julkisille elimille sekä kansalaisten huomattavaa tukea näille viranomaisille; panee merkille valvonnan tärkeän roolin pyrittäessä saamaan kansalaisten luottamus ja tuki; kehottaa jäsenvaltioita luomaan terrorismin torjuntatoimien valvontamekanismeja, jotta niiden vaikutusta voidaan arvioida; kehottaa jäsenvaltioita myös varmistamaan demokraattisen valvonnan ja julkisen vastuuvelvollisuuden kaikissa turvallisuus- ja tiedustelupalveluissa ja ylläpitämään samalla riittävää salassapitotasoa; |
| --- | --- |

227.

o

o o

| 228. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

228.

---

(1)  EUVL C 334, 19.9.2018, s. 189.

(2)  Tutkimus Euroopan unionin terrorismin vastaisen politiikan merkityksestä, johdonmukaisuudesta ja tehokkuudesta, tilaaja Euroopan parlamentin kansalaisoikeuksien sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden politiikkayksikkö, http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/583124/IPOL_STU(2017)583124_EN.pdf

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX%3A32018D1084&from=en&lang3=choose&lang2=choose&lang1=FI

(4)  Europolin TE-SAT-selvitys 2017, s. 14.

(5)  https://www.dw.com/de/jesidin-trifft-in-deutschland-auf-is-peiniger/a-45119776

(6)  Radikalisoitumisella tarkoitetaan monimutkaista prosessia, jossa henkilö tai ryhmä hyväksyy yhä tiukempia uskonnollisia ja/tai poliittisia ajatuksia ja näkemyksiä ja joka johtaa väkivaltaisiin tekoihin, myös terroritekoihin. Komission toimintapoliittisten asiakirjojen mukaisesti viittauksilla radikalisoitumiseen tarkoitetaan väkivaltaiseen ääriliikehdintään ja terrorismiin johtavaa radikalisoitumista.

(7)  Oikeus-, kuluttaja- ja tasa-arvoasioista vastaavan komission jäsenen Jourován puhe Brysselissä 27. helmikuuta 2018 järjestetyssä radikalisoitumista vankiloissa käsittelevässä konferenssissa (Conference on Radicalisation in Prisons) http://europa.eu/rapid/press-release_SPEECH-18-1221_en.htm

(8)  Europol, 6. syyskuuta 2018.

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/458, annettu 15. maaliskuuta 2017, asetuksen (EU) 2016/399 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse asiaankuuluvien tietokantojen käyttöön perustuvien tarkastusten vahvistamisesta ulkorajoilla (EUVL L 74, 18.3.2017, s. 1).

(10)  EUVL C 366, 27.10.2017, s. 101.

(11)  Europolin TE-SAT-selvitys, 2017, s. 10.

(12)  Europolin TE-SAT-selvitys, 2017, s. 15.

(13)  Europolin TE-SAT-selvitys, 2018, s. 9.

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/29/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä neuvoston puitepäätöksen 2001/220/YOS korvaamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 57).

(15)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0229.

(16)  Euroopan neuvoston kertomus ”Prosecuting and punishing the crimes against humanity or even possible genocide committed by Daesh”, 22. syyskuuta 2017.

(17)  EUVL L 293, 5.11.2013, s. 1.

(18)  EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1.

(19)  Neuvoston päätös 2008/615/YOS, tehty 23. kesäkuuta 2008, rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi (EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1) ja neuvoston päätös 2008/616/YOS, tehty 23. kesäkuuta 2008, rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanosta (EUVL L 210, 6.8.2008, s. 12).

(20)  EUVL L 88, 31.3.2017, s. 6.

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1672, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, unioniin saapuvien tai sieltä poistuvien käteisvarojen valvonnasta ja asetuksen (EY) N:o 1889/2005 kumoamisesta (EUVL L 284, 12.11.2018, s. 6).

(22)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2018/614496/ IPOL_IDA(2018)614496_EN.pdf

(23)  COM(2018)0213.

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/1148, annettu 6. heinäkuuta 2016, toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa (EUVL L 194, 19.7.2016, s. 1).

(25)  Neuvoston direktiivi (EU) 2015/637, annettu 20 päivänä huhtikuuta 2015, yhteensovittamis- ja yhteistyötoimenpiteistä edustusta vailla oleville unionin kansalaisille kolmansissa maissa annettavan konsuliviranomaisten suojelun helpottamiseksi ja päätöksen 95/553/EY kumoamisesta (EUVL L 106, 24.4.2015, s. 1).

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/84 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/84

---

P8_TA(2018)0513

Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanoa koskeva vuosittainen kertomus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanoa koskevasta vuosittaisesta kertomuksesta (2018/2097(INI))

(2020/C 388/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston vuosittaisen selvityksen Euroopan parlamentille yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston vuosittaisen selvityksen Euroopan parlamentille yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 21 ja 36 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 21 ja 36 artiklan,

| — | ottaa huomioon YK:n peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n peruskirjan,

| — | ottaa huomioon Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokouksen (Etyj) julkaiseman Helsingin päätösasiakirjan vuodelta 1975, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokouksen (Etyj) julkaiseman Helsingin päätösasiakirjan vuodelta 1975,

| — | ottaa huomioon Pohjois-Atlantin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pohjois-Atlantin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2018 annetun yhteisen julistuksen EU:n ja Naton yhteistyöstä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2018 annetun yhteisen julistuksen EU:n ja Naton yhteistyöstä,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan julkilausuman poliittisesta vastuusta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan julkilausuman poliittisesta vastuusta (1),

| — | ottaa huomioon vuoden 2016 asiakirjan ”Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 2016 asiakirjan ”Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia”,

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2017 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Strateginen lähestymistapa selviytymiskykyyn EU:n ulkoisessa toiminnassa” (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2017 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Strateginen lähestymistapa selviytymiskykyyn EU:n ulkoisessa toiminnassa” (JOIN(2017)0021),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A8-0392/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A8-0392/2018),

| A. | panee merkille, että unionin turvallisuusympäristö on valtioiden välisten konfliktien, luonnonmullistusten, terrorismin, toimintakyvyttömien valtioiden, kyberhyökkäysten ja hybridisodankäynnin vuoksi nykyään vaihtelevampi, arvaamattomampi, monimutkaisempi ja monitulkintaisempi kuin koskaan sitten kylmän sodan päättymisen; toteaa, että nykyiset unionin toimintapolitiikat eivät ehkä enää riitä edistämään vakaata ja vaurasta naapurustoa; toteaa, että EU:lla on yhä suurempi vastuu oman turvallisuutensa takaamisesta ja etujensa ja arvojensa puolustamisesta; |
| --- | --- |

A.

panee merkille, että unionin turvallisuusympäristö on valtioiden välisten konfliktien, luonnonmullistusten, terrorismin, toimintakyvyttömien valtioiden, kyberhyökkäysten ja hybridisodankäynnin vuoksi nykyään vaihtelevampi, arvaamattomampi, monimutkaisempi ja monitulkintaisempi kuin koskaan sitten kylmän sodan päättymisen; toteaa, että nykyiset unionin toimintapolitiikat eivät ehkä enää riitä edistämään vakaata ja vaurasta naapurustoa; toteaa, että EU:lla on yhä suurempi vastuu oman turvallisuutensa takaamisesta ja etujensa ja arvojensa puolustamisesta;

| B. | toteaa, että EU:n ulkoisella toiminnalla on suora vaikutus kansalaisten elämään niin Euroopan unionissa kuin sen ulkopuolella, kun se tukee rauhaa, taloudellista yhteistyötä, turvallisuutta ja vakautta unionin rajojen sisä- ja ulkopuolella, ehkäisee kriisejä ennalta, hallitsee niitä kielteisten heijastusvaikutusten välttämiseksi tai helpottaa konfliktien rauhanomaista ratkaisemista; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että EU:n ulkoisella toiminnalla on suora vaikutus kansalaisten elämään niin Euroopan unionissa kuin sen ulkopuolella, kun se tukee rauhaa, taloudellista yhteistyötä, turvallisuutta ja vakautta unionin rajojen sisä- ja ulkopuolella, ehkäisee kriisejä ennalta, hallitsee niitä kielteisten heijastusvaikutusten välttämiseksi tai helpottaa konfliktien rauhanomaista ratkaisemista;

| C. | ottaa huomioon, että unionin väestömäärä vähenee ja sen ennustetaan olevan vain 5 prosenttia maailman väestömäärästä vuoden 2050 tienoilla, kun vastaava luku vuonna 1960 oli 13 prosenttia; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että unionin väestömäärä vähenee ja sen ennustetaan olevan vain 5 prosenttia maailman väestömäärästä vuoden 2050 tienoilla, kun vastaava luku vuonna 1960 oli 13 prosenttia;

| D. | ottaa huomioon, että yli puolet maailman väestönkasvusta vuoteen 2050 mennessä tapahtuu todennäköisesti Afrikassa ja että Afrikan osuuden maapallon väkiluvun 2,4 miljardin kasvusta ennustetaan olevan 1,3 miljardia; katsoo, että tämän kasvun keskittyminen eräisiin kaikkein köyhimpiin maihin johtaa erinäisiin uusiin haasteisiin, joilla on tuhoisia vaikutuksia sekä kyseisiin maihin että unioniin, jollei niihin puututa välittömästi; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että yli puolet maailman väestönkasvusta vuoteen 2050 mennessä tapahtuu todennäköisesti Afrikassa ja että Afrikan osuuden maapallon väkiluvun 2,4 miljardin kasvusta ennustetaan olevan 1,3 miljardia; katsoo, että tämän kasvun keskittyminen eräisiin kaikkein köyhimpiin maihin johtaa erinäisiin uusiin haasteisiin, joilla on tuhoisia vaikutuksia sekä kyseisiin maihin että unioniin, jollei niihin puututa välittömästi;

| E. | ottaa huomioon, että vuoteen 2050 mennessä Kiina, Yhdysvallat ja Intia voivat olla maailman johtavia talousmahteja, joiden poliittinen painoarvo kasvaa entisestään, ja taloudellisen ja poliittisen painoarvon siirtyessä pitkällä aikavälillä maailman suurimpien talouksien joukossa ei odoteta olevan yhtäkään unionin jäsenvaltiota, ja toteaa, että unionilla onkin vastassaan perusteellisesti muuttunut maailman valtatasapaino, mikä edellyttää uusia toimia nykyisten globaalin hallinnan instituutioiden tehostamiseksi; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vuoteen 2050 mennessä Kiina, Yhdysvallat ja Intia voivat olla maailman johtavia talousmahteja, joiden poliittinen painoarvo kasvaa entisestään, ja taloudellisen ja poliittisen painoarvon siirtyessä pitkällä aikavälillä maailman suurimpien talouksien joukossa ei odoteta olevan yhtäkään unionin jäsenvaltiota, ja toteaa, että unionilla onkin vastassaan perusteellisesti muuttunut maailman valtatasapaino, mikä edellyttää uusia toimia nykyisten globaalin hallinnan instituutioiden tehostamiseksi;

| F. | ottaa huomioon, että uusi maailmanjärjestys on yhä epäsymmetrisempi, kun valtiosta riippumattomat toimijat ovat laajentaneet vaikutusvaltaansa viime vuosikymmenen aikana, ja toteaa, että näitä eri toimijoita ovat muun muassa ihmisoikeuksia, reilua kauppaa ja luonnonvarojen kestävää hoitoa puolustavat kansalaisjärjestöt sekä hallituksen politiikkaan vaikuttavat monikansalliset yhtiöt ja demokraattista muutosta vaativat sosiaalisen median aktivistit; toteaa, että kansainväliset järjestäytyneet rikollisryhmät ja terroristijärjestöt yrittävät heikentää demokratian periaatteita; korostaa, että monenvälisyys, johon Eurooppa on syvästi ankkuroitunut, asetetaan koko ajan enemmän kyseenalaiseksi, vaikka yksikään nousevan talouden maa tai valtiosta riippumaton toimija ei pysty määräämään omaa kiistatonta maailmankuvaansa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että uusi maailmanjärjestys on yhä epäsymmetrisempi, kun valtiosta riippumattomat toimijat ovat laajentaneet vaikutusvaltaansa viime vuosikymmenen aikana, ja toteaa, että näitä eri toimijoita ovat muun muassa ihmisoikeuksia, reilua kauppaa ja luonnonvarojen kestävää hoitoa puolustavat kansalaisjärjestöt sekä hallituksen politiikkaan vaikuttavat monikansalliset yhtiöt ja demokraattista muutosta vaativat sosiaalisen median aktivistit; toteaa, että kansainväliset järjestäytyneet rikollisryhmät ja terroristijärjestöt yrittävät heikentää demokratian periaatteita; korostaa, että monenvälisyys, johon Eurooppa on syvästi ankkuroitunut, asetetaan koko ajan enemmän kyseenalaiseksi, vaikka yksikään nousevan talouden maa tai valtiosta riippumaton toimija ei pysty määräämään omaa kiistatonta maailmankuvaansa;

| G. | ottaa huomioon, että globalisaatio on lisännyt keskinäistä riippuvuutta ja Pekingissä tai Washingtonissa tehdyillä päätöksillä on suora vaikutus elämäämme; toteaa, että keskinäisriippuvuudesta johtuen kansainvälisessä yleisessä keskustelussa ollaan yhä tietoisempia siitä, että valtioiden rajat ylittävät ongelmat edellyttävät ylikansallisia ratkaisuja ja globaalin hallinnan parantamiseksi tarvitaan monenvälisiä organisaatioita; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että globalisaatio on lisännyt keskinäistä riippuvuutta ja Pekingissä tai Washingtonissa tehdyillä päätöksillä on suora vaikutus elämäämme; toteaa, että keskinäisriippuvuudesta johtuen kansainvälisessä yleisessä keskustelussa ollaan yhä tietoisempia siitä, että valtioiden rajat ylittävät ongelmat edellyttävät ylikansallisia ratkaisuja ja globaalin hallinnan parantamiseksi tarvitaan monenvälisiä organisaatioita;

| H. | toteaa, että lähes neljännes maailman väestöstä elää epävakaissa valtioissa tai yhteiskunnissa; toteaa, että nämä luovat otollisen kasvualustan sosioekonomiselle eriarvoisuudelle, joka yhdessä ilmastonmuutoksen kanssa on välitön haaste vakaudelle, demokratialle ja rauhalle; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että lähes neljännes maailman väestöstä elää epävakaissa valtioissa tai yhteiskunnissa; toteaa, että nämä luovat otollisen kasvualustan sosioekonomiselle eriarvoisuudelle, joka yhdessä ilmastonmuutoksen kanssa on välitön haaste vakaudelle, demokratialle ja rauhalle;

| I. | ottaa huomioon, että maailmanlaajuista johtoasemaa ja vaikutusvaltaa koskevia EU:n pyrkimyksiä ovat heikentäneet ennennäkemättömän muuttoliike- ja pakolaiskriisin hallinnointi, kasvanut euroskeptisyys, kriisien leviäminen Euroopan kotiovelle, ulkopolitiikan johdonmukaisuuden puute, yleisen mielipiteen kääntyminen yhä vahvemmin ulkomailla tapahtuvan voimankäytön vastaiseksi sekä EU:n todellisen strategisen riippumattomuuden puute, ja toteaa, että tämä puolestaan on johtanut suuntaukseen, että pikemminkin vastataan tapahtumiin kuin ollaan muokkaamassa niitä; toteaa, että EU:lla on tästä huolimatta edelleen sääntelynormeja koskeva johtoasema maailmassa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että maailmanlaajuista johtoasemaa ja vaikutusvaltaa koskevia EU:n pyrkimyksiä ovat heikentäneet ennennäkemättömän muuttoliike- ja pakolaiskriisin hallinnointi, kasvanut euroskeptisyys, kriisien leviäminen Euroopan kotiovelle, ulkopolitiikan johdonmukaisuuden puute, yleisen mielipiteen kääntyminen yhä vahvemmin ulkomailla tapahtuvan voimankäytön vastaiseksi sekä EU:n todellisen strategisen riippumattomuuden puute, ja toteaa, että tämä puolestaan on johtanut suuntaukseen, että pikemminkin vastataan tapahtumiin kuin ollaan muokkaamassa niitä; toteaa, että EU:lla on tästä huolimatta edelleen sääntelynormeja koskeva johtoasema maailmassa;

| J. | toteaa, että eräistä länsimaiden demokratioista on tullut aikaisempaa haavoittuvampia, protektionistisempia ja enemmän sisäänpäin kääntyneitä ja ne heilahtelevat ääripäästä toiseen, vaikka näinä aikoina monenvälinen yhteistyö on ainoa keino vastata tehokkaasti maailmanlaajuisiin haasteisiin; toteaa, että Kiinan ja Venäjän kaltaiset maailmanlaajuiset toimijat yrittävät täyttää tämän tyhjiön ja pyrkivät pikemminkin kyseenalaistamaan kuin omaksumaan nykyisen, kansainväliseen oikeuteen perustuvan globaalin hallinnon; toteaa, että viimeksi mainituilla valtioilla on erilainen lähestymistapa kehitysyhteistyöhön eivätkä ne kytke avun antamista parannuksiin oikeusvaltioperiaatteen noudattamisessa tai muihin demokraattisiin uudistuksiin; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että eräistä länsimaiden demokratioista on tullut aikaisempaa haavoittuvampia, protektionistisempia ja enemmän sisäänpäin kääntyneitä ja ne heilahtelevat ääripäästä toiseen, vaikka näinä aikoina monenvälinen yhteistyö on ainoa keino vastata tehokkaasti maailmanlaajuisiin haasteisiin; toteaa, että Kiinan ja Venäjän kaltaiset maailmanlaajuiset toimijat yrittävät täyttää tämän tyhjiön ja pyrkivät pikemminkin kyseenalaistamaan kuin omaksumaan nykyisen, kansainväliseen oikeuteen perustuvan globaalin hallinnon; toteaa, että viimeksi mainituilla valtioilla on erilainen lähestymistapa kehitysyhteistyöhön eivätkä ne kytke avun antamista parannuksiin oikeusvaltioperiaatteen noudattamisessa tai muihin demokraattisiin uudistuksiin;

| K. | korostaa, että yhteinen kattava toimintasuunnitelma (JCPOA) Iranin kanssa on merkittävä Lähi-idän vakauteen ja rauhaan tähtäävä monenvälinen saavutus; katsoo, että presidentti Trumpin päätös vetäytyä yhteisestä kattavasta toimintasuunnitelmasta ja määrätä toissijaisia pakotteita eurooppalaisille yrityksille, jotka käyvät laillista kauppaa Iranin kanssa, on erittäin valitettava ja heikentää Euroopan taloudellista itsemääräämisoikeutta ja tuo näin esiin EU:n ongelmallisen riippuvuuden dollariin perustuvasta kauppajärjestelmästä; toteaa, että EU ja jäsenvaltiot ovat vahvistaneet sitoutumisensa yhteiseen kattavaan toimintasuunnitelmaan ja toteuttaneet toimenpiteitä Euroopan oikeutettujen taloudellisten etujen suojaamiseksi; |
| --- | --- |

K.

korostaa, että yhteinen kattava toimintasuunnitelma (JCPOA) Iranin kanssa on merkittävä Lähi-idän vakauteen ja rauhaan tähtäävä monenvälinen saavutus; katsoo, että presidentti Trumpin päätös vetäytyä yhteisestä kattavasta toimintasuunnitelmasta ja määrätä toissijaisia pakotteita eurooppalaisille yrityksille, jotka käyvät laillista kauppaa Iranin kanssa, on erittäin valitettava ja heikentää Euroopan taloudellista itsemääräämisoikeutta ja tuo näin esiin EU:n ongelmallisen riippuvuuden dollariin perustuvasta kauppajärjestelmästä; toteaa, että EU ja jäsenvaltiot ovat vahvistaneet sitoutumisensa yhteiseen kattavaan toimintasuunnitelmaan ja toteuttaneet toimenpiteitä Euroopan oikeutettujen taloudellisten etujen suojaamiseksi;

| L. | toteaa, että ISIS, al-Qaida ja muut kansainväliset terroristijärjestöt ovat edelleen merkittävä uhka Euroopalle ja maailman maille; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että ISIS, al-Qaida ja muut kansainväliset terroristijärjestöt ovat edelleen merkittävä uhka Euroopalle ja maailman maille;

| M. | toteaa, että Euroopan turvallisuuden perustan muodostaa pyrkimys unionin globaalistrategiassa korostettuun yhteiseen strategiseen autonomiaan; katsoo, että kunnianhimoinen, uskottava ja tehokas yhteinen ulkopolitiikka vaatii tuekseen riittävät rahoitusvarat ja välineet ja sen on perustuttava jäsenvaltioiden yhtenäiseen, oikea-aikaiseen ja johdonmukaiseen lähestymistapaan; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että Euroopan turvallisuuden perustan muodostaa pyrkimys unionin globaalistrategiassa korostettuun yhteiseen strategiseen autonomiaan; katsoo, että kunnianhimoinen, uskottava ja tehokas yhteinen ulkopolitiikka vaatii tuekseen riittävät rahoitusvarat ja välineet ja sen on perustuttava jäsenvaltioiden yhtenäiseen, oikea-aikaiseen ja johdonmukaiseen lähestymistapaan;

| 1. | korostaa, että Euroopan unionin on aika päättää itse omasta tulevaisuudestaan; katsoo, että unionin olisi omaksuttava kansainvälisissä suhteissa roolinsa täysivaltaisena poliittisena ja taloudellisena mahtina, joka auttaa ratkaisemaan konflikteja maailmanlaajuisesti ja muokkaa globaalihallintaa; korostaa siksi, että tarvitaan aidosti yhteistä EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa, joka perustuu strategiseen autonomiaan ja sen integrointiin teollisuuden ja toiminnan aloille, myös valmiuksien osalta, jotta voidaan edistää yhteisiä etuja sekä EU:n periaatteita ja arvoja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on vakuuttunut, että mikään yksittäinen unionin jäsenvaltio ei pysty vastaamaan nykypäivän maailmanlaajuisiin haasteisiin tehokkaasti yksin; katsoo, että yhdistämällä voimansa EU:ssa jäsenvaltiot voivat saavuttaa maailmannäyttämöllä painoarvon, jota niillä ei muuten olisi; on vakuuttunut, että 28 jäsenvaltiolla, jotka toimivat yhdessä kohti yhtenäistä ja yhteistä kantaa ja edustavat 500:aa miljoonaa kansalaista, on yhdessä toimien enemmän vaikutusvaltaa kansainvälisissä neuvotteluissa, ihmisoikeuksien ja vastuuvelvollisuuden edistämisessä sekä kansainvälisten sääntöjen ja poliittisten, demokraattisten, ympäristöön liittyvien, sosiaalisten ja taloudellisten normien vahvistamisessa; katsoo lisäksi, että unionin sosiaalisen mallin tarjoamassa suojassa globalisaatio voi tarjota unionin kansalaisille uhan sijasta mahdollisuuden ja että EU:n ja jäsenvaltioiden johtajien on tuotava tämä mahdollisuus julki selvästi ja myönteisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pitää valitettavana, että aivan liian usein jäsenvaltiot asettavat etusijalle kansalliset etunsa riippumatta niiden mahdollisista seurauksista Euroopan tasolla ja näin heikentävät unionin yhtenäisyyttä, johdonmukaisuutta ja tehokkuutta ja sen seurauksena unionin uskottavuutta globaalina toimijana; vaatii jakamaan vastuualueet paremmin, lisäämään solidaarisuutta ja tehostamaan koordinointia unionin ja jäsenvaltioiden välillä; muistuttaa, että unionin ulkopoliittisten toimien on oltava johdonmukaisia keskenään sekä muiden ulkoista ulottuvuutta koskevien toimien kanssa ja että toimet on koordinoitava kansainvälisten kumppaneiden kanssa; on sitä mieltä, että jäsenvaltioiden välinen hyvä yhteistyö on olennaisen tärkeää demokratian, yhteisten arvojen, vapauden ja sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien normien suojaamiseksi; painottaa, että jäsenvaltioiden, kumppanimaiden ja kansainvälisten järjestöjen välistä yhteistyötä on laajennettava; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palauttaa mieliin, että 28 jäsenvaltiota ja puoli miljardia ihmistä yhdessä tekevät EU:sta maailman suurimman talouden ja että euro on toiseksi tärkein varantovaluutta; korostaa, että EU on unionin toimielinten ja yksittäisten jäsenvaltioiden yhteisten avustusten perusteella myös maailman johtava kehitysavun antaja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että unionin toimintatavalle ulkosuhteiden alalla ovat ominaisia seuraavat tekijät:






  — | rauhan, demokratian, tasa-arvon, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien, vähemmistöjen oikeudet mukaan luettuina, kunnioittamisen kaltaisten yleismaailmallisten arvojen edistäminen ja suojeleminen |
| --- | --- | --- |

5.

—

rauhan, demokratian, tasa-arvon, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien, vähemmistöjen oikeudet mukaan luettuina, kunnioittamisen kaltaisten yleismaailmallisten arvojen edistäminen ja suojeleminen

| — | sitoutuminen monenvälisyyteen ja sääntöihin perustuvaan kansainväliseen järjestykseen YK-järjestelmän ja Etyjin kaltaisten alueellisten järjestöjen tuella |
| --- | --- |

—

sitoutuminen monenvälisyyteen ja sääntöihin perustuvaan kansainväliseen järjestykseen YK-järjestelmän ja Etyjin kaltaisten alueellisten järjestöjen tuella

| — | konfliktien ehkäisemisen ja hallinnan, sovittelun, konfliktien rauhanomaisen ratkaisemisen, rauhan rakentamisen ja instituutioiden kehittämisen painottaminen |
| --- | --- |

—

konfliktien ehkäisemisen ja hallinnan, sovittelun, konfliktien rauhanomaisen ratkaisemisen, rauhan rakentamisen ja instituutioiden kehittämisen painottaminen

| — | kestävän kehityksen, taloudellisen ja avustusyhteistyön, reilun kaupan, ilmastoystävällisten sopimusten ja vaihtoehtoisten energialähteiden edistäminen; |
| --- | --- |

—

kestävän kehityksen, taloudellisen ja avustusyhteistyön, reilun kaupan, ilmastoystävällisten sopimusten ja vaihtoehtoisten energialähteiden edistäminen;

| 6. | korostaa, että unionin olisi pysyttävä uskollisena perussopimuksissa vahvistetuille demokratiaa, ihmisoikeuksia ja oikeusvaltiota koskeville periaatteilleen; korostaa, että on tärkeää arvioida, onko näiden periaatteiden edistäminen kolmansissa maissa onnistunut ja missä on parantamisen varaa; korostaa, että unionin maine näiden periaatteiden edistäjänä voi säilyä vain, jos unioni varmistaa, että juuri näitä periaatteita suojellaan ja noudatetaan sen kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kannustaa lisäksi harkitsemaan vähemmällä vähemmän -politiikkaa niiden maiden osalta, joissa hallinto, demokratia ja ihmisoikeudet ovat taantumassa; katsoo, että unionin olisi käytettävä tehokkaammin ulkopolitiikan välineitään, myös kauppa- ja kehitysyhteistyövälineitä, kuten kahdenvälisiä sopimuksia kolmansien maiden kanssa, demokraattisten normien rikkomisen ja ihmisoikeusloukkausten yhteydessä ja varmistettava, että yhtään kauppasopimusta ei ratifioida ennen kuin ihmisoikeuksia koskevat edellytykset on täytetty; kehottaa unionia ja jäsenvaltioita antamaan selittämätöntä varallisuutta koskevia määräyksiä, jotta voidaan puuttua kolmansissa maissa esiintyvään korruptioon; muistuttaa, että talouspakotteet ovat vaikuttava pakottavan diplomatian väline; toteaa, että tietyissä tapauksissa parlamentin ulkopoliittiset kannat eivät ole johtaneet unionin laajuisiin toimenpiteisiin, ja vaatii neuvostoa ja Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) ottamaan nämä huomioon nykyistä paremmin; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa EUH:ta, komissiota, neuvostoa ja yksittäisiä jäsenvaltioita toimimaan strategisesti soveltamalla yhdennettyä lähestymistapaa ja käyttämällä kaikkia käytettävissään olevia keinoja, esimerkiksi kauppaa, kehitysyhteistyötä sekä diplomaattisia, siviili- ja sotilaallisia yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) välineitä sekä strategista viestintää ja julkista diplomatiaa, jotta voidaan vahvistaa unionin geopoliittista vaikutusta ja yleistä imagoa maailmalla ja suojella sen etuja, myös lisäämällä unionin taloudellista itsemääräämisoikeutta ja strategista riippumattomuutta; korostaa sitä täydentävää merkitystä, joka ympäristö-, kulttuuri- ja tiedediplomatialla sekä ns. vaihtoehtoisen diplomatian muilla muodoilla voi olla tässä prosessissa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vaatii, että unionin ulkoisiin toimiin on asetettava saataville riittävästi rahoitusvaroja seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä (2021–2027) ja että unionin on keskitettävä voimavaransa strategisiin painopisteisiin; muistuttaa, että unionin ulkoisilla rahoitusvälineillä on tärkeä osa unionin ulkopoliittisten etujen edistämisessä; painottaa, että on tärkeää lisätä ulkoisten rahoitusvälineiden johdonmukaisuutta, vaikuttavuutta, reagointikykyä ja joustavuutta; korostaa, että parlamentin on oltava riittävästi mukana näiden välineiden valvonnassa ja strategisessa ohjauksessa; katsoo, että kasvavat haasteet unionin naapurialueilla ja muualla edellyttävät, että ulkoisten toimien määrärahoja lisätään tuntuvasti ja YTPP:n siviilioperaatioita lujitetaan merkittävästi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa EUH:ta kehittämään asiakohtaisia yhteenliittymiä samanmielisten maiden kanssa, tukemaan ja edistämään sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä, monenvälisyyttä ja vapaata ja reilua kauppaa sekä etsimään yhteistyöratkaisuja maailmanlaajuisiin haasteisiin, esimerkiksi valtatasapainon muuttumiseen; kehottaa EUH:ta toimimaan yhdessä nousevien talouksien kanssa globaalien julkishyödykkeiden, kuten rauhan ja turvallisuuden, tarjoamisessa muun muassa tekemällä yhteistyötä, joka liittyy eri puolilla maailmaa toteutettaviin kriisien ennaltaehkäisy- ja kriisinhallintaoperaatioihin, ilmastonmuutoksen hillitsemiseen, myös luonnonvarojen kestävään hoitoon, puhtaaseen ilmaan ja veteen ja pilaantumattomaan maahan, samoin kuin ihmisoikeuksien suojeluun ja edistämiseen sekä rahoitusjärjestelmän vakauteen; muistuttaa parlamenttien välisten suhteiden merkityksestä näiden tavoitteiden tukemisessa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuomitsee sen, että Venäjä käyttää toistuvasti veto-oikeuttaan YK:n turvallisuusneuvostossa, ja katsoo, että Venäjä horjuttaa kansainvälisiä toimia rauhan saavuttamiseksi ja konfliktien ratkaisemiseksi; toteaa, että asioiden ajautuminen umpikujaan YK:n turvallisuusneuvostossa haittaa kansainvälisen yhteisön toimintaa ja estää kriisien ratkaisemista; kehottaa jälleen jäsenvaltioita tukemaan turvallisuusneuvoston kokoonpanon ja toiminnan uudistamista; korostaa, että EU on sitoutunut vahvistamaan YK:n kansainvälistä roolia; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toteaa, että unionilla on ollut merkittävä rooli ulkopoliittisten kriisien lieventämisessä ja ratkaisemisessa, kun tietyt jäsenvaltiot ovat ottaneet johtoaseman koko unionin suojeluksessa, ja toteaa, että Normandian kokoonpano ja EU3+3-neuvottelut Iranin kanssa ovat esimerkkejä tästä; katsoo, että samalla kun pyritään lisäämään turvallisuus- ja puolustusyhteistyötä pitkällä aikavälillä, tarvittaessa sellaisten jäsenvaltioiden tilapäisten yhteenliittymien perustaminen, jotka voisivat reagoida nopeasti kansainvälisiin kriiseihin, voisi tehdä EU:n ulkoisesta toiminnasta joustavampaa ja reagoivampaa lyhyellä aikavälillä ja mahdollistaisi vastaamisen muuttuviin tilanteisiin, kun paine päästä yksimielisyyteen kaikkien jäsenvaltioiden kesken vähenisi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on tyytyväinen siihen, että EU on yhä merkittävämmässä asemassa esimerkiksi siviili- ja sotilasalan YTPP-operaatioissa, konfliktien ehkäisyssä, kansainvälisen turvallisuuden vahvistamisessa ja konfliktin jälkeisessä jälleenrakennuksessa, joka toimii keinona kestävän rauhan turvaamiseksi; muistuttaa, että konfliktien ratkaisussa on onnistuttu paremmin, kun naisilla on ollut virallinen rooli prosessissa, ja kehottaa lisäämään heidän osallistumistaan kyseisiin tehtäviin; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on tietoinen siitä, että politiikan painopisteet määräytyvät sen perusteella, miten lähellä uhat ovat; kehottaa kuitenkin kaikkia jäsenvaltioita noudattamaan perussopimuksissa määrättyä yhteisvastuun periaatetta (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 80 artikla) ja toteuttamaan tarvittavat toimet muuttoliikekriisin ratkaisemiseksi yhdessä, samaan tapaan kuin kaikki jäsenvaltiot ovat toimineet solidaarisesti talous- ja turvallisuuspolitiikassa näkyvän roolin ottaneen Venäjän ja Kiinan asettamiin haasteisiin vastaamiseksi; katsoo lisäksi, että nykyiset kriisit ovat koetelleet jäsenvaltioiden halukkuutta tehdä tehokkaampaa yhteistyötä yhteisten haasteiden ratkaisemiseksi; kehottaa jatkamaan humanitaarisen avun toimittamista konfliktista kärsiville ihmisille; |
| --- | --- |

14.

| 15. | toteaa, että sisäinen ja ulkoinen turvallisuus liittyvät yhä enenevässä määrin toisiinsa; korostaa, että EU:n sisäistä kykyä sietää ulkopuolista häirintää on parannettava ja on laadittava yhteinen strategia kansainvälisten kumppaneiden kanssa sekä kriittisen infrastruktuurin että unionin demokratioiden perusinstituutioiden ja tunnuspiirteiden suojaamisen osalta; tukee komissiota ja varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa, kun tavoitteena on osana riskien vähentämistä koskevaa strategiaa parantaa edelleen EU:n kykyä sietää terrori-iskuja, erityisesti jihadistiterrorismia, joka on yksi suurimmista unionin kansalaisten turvallisuuteen nykyään kohdistuvista haasteista, radikalisoitumista, laitonta muuttoliikettä, kemiallisten aseiden toistuvaa käyttöä, propagandaa, kohdennettuja disinformaatiokampanjoita verkossa ja sen ulkopuolella, venäläisten yrityksiä tehdä kyberhyökkäyksiä ja sekaantua vaali- ja kansanäänestyskampanjoihin sekä muita hybridiuhkia, jotka kaikki edellyttävät nopeita, päättäväisiä ja koordinoituja toimia; korostaa, että olisi toteutettava kaikki mahdolliset toimet, jotta estetään mahdollinen sekaantuminen vuoden 2019 eurovaaleihin; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että transatlanttisella kumppanuudella on lyhyellä aikavälillä edessään huomattava määrä haasteita ja häiriöitä, mutta se on edelleen ratkaisevan tärkeä ja välttämätön turvallisuuden ja vaurauden takaamiseksi Atlantin molemmin puolin; pitää valitettavana, että Yhdysvallat on asteittain vetäytymässä monenvälisestä sääntöihin perustuvasta maailmanjärjestyksestä, ja toteaa sen vetäytyneen Pariisin sopimuksesta, yhteisestä kattavasta toimintasuunnitelmasta ja Tyynenmeren kumppanuussopimuksesta ja YK:n ihmisoikeusneuvostosta, ja pitää valitettavana, että se on leikannut Lähi-idässä olevien palestiinalaispakolaisten avustus- ja työelimen (UNRWA) sekä monien muiden YK:n toimistojen ja monenvälisten foorumeiden ja rauhanturvaoperaatioiden rahoitusta ja hyökännyt Kansainvälistä rikostuomioistuinta (ICC) vastaan; kehottaa unionia osoittamaan yhtenäisyyttä, lujuutta ja oikeasuhteisuutta vastineissaan kyseisiin päätöksiin ja kehottaa sitä vahvistamaan täyden tukensa yhteiselle kattavalle toimintasuunnitelmalle, varmistamaan, että Iranin kanssa saadaan aikaan konkreettisia taloudellisia tuloksia, ja suojaamaan Iraniin investoivia eurooppalaisia yrityksiä Yhdysvaltojen pakotteilta; kehottaa EU:ta lisäämään toimiaan ilmastodiplomatian alalla ja sisällyttämään Pariisin sopimuksen noudattamisen kaikkiin kauppa- ja investointisopimuksiin; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että investoimisen Länsi-Balkanin vakauteen ja vaurauteen on edelleen oltava yksi EU:n tärkeimmistä painopisteistä; muistuttaa, että Länsi-Balkanin maiden jäsenyysnäkymien tulee johtaa kyseisten maiden täysjäsenyyteen, jos kaikki kriteerit täyttyvät; korostaa, että laajentumisprosessi perustuu ansioihin ja tiukkoihin ja oikeudenmukaisiin ehtoihin ja että Kööpenhaminan kriteerejä on sovellettava tiukasti ja että siihen eivät saa vaikuttaa muut tekijät kuin kunkin maan konkreettiset tulokset korruption, rahanpesukäytäntöjen, avoimuuden ja oikeuslaitoksen riippumattomuuden kaltaisissa kysymyksissä; muistuttaa, että koko prosessin ajan on tärkeää edistää kansainvälisen sääntöihin ja yhteistyöhön perustuvan poliittisen ja taloudellisen järjestyksen kannalta tarpeellisia uudistuksia keskittyen oikeusvaltioperiaatteeseen, ihmisoikeuksien ja erityisesti vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamiseen, sovintoon ja hyviin naapuruussuhteisiin, turvallisuuteen ja muuttoliikkeeseen, sosioekonomiseen ja kestävään kehitykseen, liikenne- ja energiayhteyksiin, ympäristönsuojeluun sekä digitaalistrategiaan; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteaa, että itäisten naapurialueiden vakaus on tärkeä unionin oman vakauden kannalta, ja kannustaa luomaan vieläkin tiiviimpiä suhteita itäisen kumppanuuden maihin; kehottaa komissiota ja EUH:ta jatkamaan unionin muutosvoiman käyttöä sen itäisillä rajoilla, vahvistamaan taloudellisia siteitä ja liitettävyyttä, käyttämään jatkossakin kauppa- ja assosiaatiosopimuksia, sisämarkkinoille pääsyä, lisääntyneitä ihmisten välisiä yhteyksiä, myös viisumimenettelyjen helpottamista ja kaikkien vaatimusten täyttyessä viisumivapautta, kannustimina demokraattisten uudistusten edistämiseksi ja eurooppalaisten sääntöjen ja standardien hyväksymiseksi; kehottaa lisäksi EUH:ta valvomaan demokratiaprosesseja lähimmillä naapurialueilla ja varmistamaan, ettei demokratian eteneminen pysähdy tai käänny vastakkaiseen suuntaan; |
| --- | --- |

18.

| 19. | toistaa, että EU tukee kumppaninsa itsemääräämisoikeutta, itsenäisyyttä ja alueellista koskemattomuutta, painottaa, että kaikkiin jäätyneisiin konflikteihin on puututtava kansainvälisen oikeuden mukaisesti, on tuettava enemmän konflikteista kärsiviä asukkaita, maan sisällä siirtymään joutuneita henkilöitä ja pakolaisia ja torjuttava kolmansien maiden, erityisesti Venäjän, yrityksiä horjuttaa vakautta; tuomitsee jälleen Krimin laittoman liittämisen Venäjään ja sotilaallisen väliintulon Itä-Ukrainassa; kehottaa jatkamaan toimia, jotta helpotetaan Minskin sopimusten täytäntöönpanoa, ja kehottaa EU:ta jatkamaan Venäjään kohdistuvia pakotteita, kunnes Venäjä on täyttänyt Minskin sopimusten vaatimukset; tuomitsee edelleen Georgian hallussa olevien Abhasian alueiden ja Etelä-Ossetian Tšinvalin alueen jatkuvan militarisoinnin ja turvallisuus- ja humanitaarisen tilanteen heikkenemisen ja kehottaa Venäjää täyttämään EU:n välityksellä vuonna 2008 tehtyyn tulitaukosopimukseen perustuvat velvoitteensa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | muistuttaa, että Välimeri on maailman eriarvoisimpien alueiden raja; toistaa kantanaan, että eteläisen Välimeren alueen ja Saharan eteläpuolisen Afrikan oikeudenmukaista taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä on kiireellisesti lisättävä ja on tuettava maita epävakauden perimmäisten syiden, esimerkiksi aseellisten konfliktien, epädemokraattisen ja tehottoman hallinnon, korruption sekä ilmastonmuutoksen, torjumisessa, siten että luodaan paikallisia taloudellisia mahdollisuuksia erityisesti nuorille ja naisille ja erityisesti muuttajien alkuperämaissa, toimitaan asiaankuuluvien paikallisten toimijoiden kanssa ja otetaan mukaan paikalliset yhteisöt; panee merkille komission puheenjohtajan Junckerin ehdotuksen rakentaa uusi Afrikan ja EU:n kestävien investointien ja työpaikkojen allianssi sekä hänen aloitteensa, jonka tarkoituksena on yhdistää Euroopan ja Afrikan välillä tehdyt lukuisat eri kauppasopimukset yhdeksi mannertenväliseksi vapaakauppasopimukseksi, ja katsoo, että tämä voi onnistua vain, jos se esitellään yhdenvertaisuuteen perustuvana talouskumppanuutena ja jos kyetään luomaan tehokas investointimyönteinen liiketoimintaympäristö; kannustaa unionia käyttämään naapuruuspolitiikan muita välineitä, jotta voidaan edelleen lisätä EU:n, eteläisen naapurialueen kumppanivaltioiden ja tärkeimpien alueellisten toimijoiden välistä yhteistyötä hyvän hallinnon, turvallisuuden, energian ja ilmastonmuutoksen torjunnan kaltaisten alueellisten haasteiden yhteydessä; muistuttaa tukevansa EU:n YTPP-vakautusoperaatiota alueella ja kehottaa vahvistamaan sitä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että EU:n on omaksuttava johtava asema Lähi-idässä ja Persianlahdella käyttämällä päättäväisesti pehmeää voimaa ja panemalla täysimittaisesti täytäntöön kaikki nykyiset assosiaatiosopimukset; pitää erittäin valitettavana Yhdysvaltain hallituksen päätöstä siirtää Yhdysvaltain suurlähetystö Tel Avivista Jerusalemiin; kehottaa EU:ta edistämään aidon rauhanprosessin jatkamista Lähi-idässä kahden valtion ratkaisua silmällä pitäen; pitää YK:n johtamaa Geneven prosessia ensisijaisena Syyrian konfliktin ratkaisemiseksi tavalla, joka vastaa YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaa 2254; tuomitsee Venäjän ja Iranin tuen Assadin hallinnolle ja hallinnon sotarikokset ja rikokset ihmisyyttä vastaan ja kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin Syyrian kansaan kohdistuvien rikosten ja ennen kaikkea kemiallisten aseiden käytön lopettamiseksi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tuomitsee kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden vakavat rikkomukset, joihin kaikki osapuolet ovat syyllistyneet Jemenissä, mukaan lukien Saudi-Arabian johtaman liittouman ja huthikapinallisten toteuttamat summittaiset hyökkäykset siviilejä vastaan; vaatii lopettamaan välittömästi Jemenin saarron ja kehottaa konfliktin kaikkia osapuolia aloittamaan uudelleen vuoropuhelun YK:n johdolla ja pyrkimään kohti kestävää tulitaukoa; panee tyytyväisenä merkille Saksan, Tanskan ja Suomen hallitusten päätöksen keskeyttää aseiden myyminen Saudi-Arabialle; kehottaa määräämään EU:n laajuisia seuraamuksia sauditoimittaja Jamal Khashoggin murhasta vastuussa oleville; |
| --- | --- |

22.

| 23. | painottaa, että Intian valtameren ja Tyynenmeren alueen turvallisuuden parantaminen on ensiarvoisen tärkeää EU:n ja sen jäsenvaltioiden etuja ajatellen; vaatii kaikkia asianomaisia osapuolia alueella selvittämään erimielisyytensä rauhanomaisin keinoin ja pidättymään yksipuolisista toimista vallitsevan tilanteen muuttamiseksi, myös Itä- ja Etelä-Kiinan merellä, jotta alueellinen turvallisuus voidaan taata; kannustaa jatkamaan pikaisesti kahdenvälisiä keskusteluja Kiinan ja Taiwanin välillä ja muistuttaa tukevansa Taiwanin tarkoituksenmukaista mukanaoloa kansainvälisissä järjestöissä, mekanismeissa ja toimissa; tukee toimia, joilla syvennetään EU:n ja sen jäsenvaltioiden ja Aasiassa sijaitsevien kumppaneiden välisiä suhteita, ja kannustaa tekemään taloudellista, diplomaattista ja turvallisuuteen liittyvää yhteistyötä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | muistuttaa alueella äskettäin pidettyjen presidentin- ja parlamenttivaalien jälkeen olevansa sitoutunut ajamaan vahvoja suhteita Latinalaisen Amerikan kanssa ja edistämään demokratian, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien puolustamista, sillä nämä ovat yhdentymisen ja yhteistyön syventämisen kulmakiviä; on erittäin huolissaan demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion puutteellisesta kunnioittamisesta Kuubassa, Nicaraguassa ja Venezuelassa; panee huolestuneena merkille Brasilian vaalitapahtumat ja toivoo, että uusi hallitus jatkaa demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden noudattamista; antaa kiitosta kaikkien Kolumbian rauhanprosessissa mukana olevien osapuolten ponnisteluille; toistaa antavansa täyden tukensa rauhanprosessille ja sen tehokkaalle täytäntöönpanolle; |
| --- | --- |

24.

| 25. | katsoo, että vaikka pehmeä voima ja institutionaalisten rakenteiden kehittäminen ovatkin tärkeitä, ne eivät yksin riitä vaikuttamaan maailmassa, jossa valtapolitiikka ja kova voima ovat yhä merkittävämmässä asemassa; katsoo, että EU:n ulkopolitiikan tuloksellisuus riippuu viime kädessä suurelta osin kovien ja pehmeiden voimavälineiden tehokkaasta yhdistelmästä, avoin vuoropuhelu mukaan luettuna, ja sen kyvystä näyttää esimerkkiä sekä sitä tukevista resursseista ja valmiuksista, ja toteaa, että tähän kuuluvat myös riittävät taloudelliset resurssit, tehokas monenvälisyys, pehmeän voiman ja uskottavan kovan voiman yhdistelmä, sotilaallisten valmiuksien yhdistäminen ja jäsenvaltioiden halukkuus luopua päätöksenteosta tässä yhteydessä ja tehdä yhteistyötä Naton ja muiden samanmielisten maiden kanssa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | suhtautuu myönteisesti EU:n jäsenvaltioiden välisen puolustusyhteistyön lisäämiseen ja EU:n sotilaallisen autonomian lisäämiseksi toteutettuihin toimiin, eli Euroopan yhteisen johtokeskuksen perustamiseen Brysseliin EU:n sotilaskoulutusoperaatioita varten sekä EU:n taisteluosastojen käyttöönoton esteiden poistamiseen; katsoo, että puolustushankkeita koskevan pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) perustaminen ja puolustuksen koordinoitu vuosittainen tarkastelu (CARD) auttavat jäsenvaltioita syventämään puolustusyhteistyötään ja käyttämään puolustusbudjettejaan tehokkaammin; pitää myönteisenä varapuheenjohtajan / korkean edustajan ehdotusta Euroopan rauhanrahastosta ja YTPP:n siviilioperaatioiden uutta kehystä sekä sitoutumista sotilaallisen liikkuvuuden edistämiseen, jotta voidaan edistää Euroopan strategista riippumattomuutta muun muassa eurooppalaisen interventioaloitteen avulla; katsoo, että vahvan puolustusteollisuuden kehittäminen vahvistaa EU:n teknologista riippumattomuutta muun muassa edistämällä kyberturvallisuuteen liittyvien tuotteiden sisämarkkinoita, joiden osalta EU:n valmiuksia on lisättävä; |
| --- | --- |

26.

| 27. | katsoo, että valmius lähettää siviiliasiantuntijoita ja sotilasjoukkoja konflikteihin eri puolilla maailmaa rauhan ja vakauden edistämiseksi on ehdoton edellytys kehittymiselle uskottavaksi poliittiseksi mahdiksi, joka kykenee järjestämään aseellisen konfliktin ehkäisemisen, rauhansopimusten täytäntöönpanon ja epävakaiden konfliktin jälkeisten tilanteiden vakauttamisen; kehottaa EUH:ta ja jäsenvaltioita kehittämään riittävät siviili- ja sotilaalliset voimavarat niin maa-, ilma-, avaruus- ja merivoimien valmiuksien kuin kybervalmiuksienkin osalta ja edistämään oikeudellisesti sitovan sopimuksen tekemistä autonomisista asejärjestelmistä, jotta voidaan puolustaa perussopimuksen tavoitteita; pitää tärkeänä Euroopan unionin ja Naton välistä jatkuvaa yhteistyötä, jota korostetaan EU:n globaalistrategiassa ja EU:n ja Naton yhteisessä julkilausumassa; korostaa, että puolustusunionin kehittämisen jatkamisen olisi täydennettävä EU:n ulkosuhteiden tavoitteita; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että uusien formaattien kehittäminen, kuten kansleri Merkelin ja presidentti Macronin kannattaman Euroopan turvallisuusneuvoston kehittäminen, ja uusien välineiden kehittäminen koordinoinnin tiivistämiseksi EU:ssa ja kansainvälisissä toimielimissä voisi edistää tehokkaampaa päätöksentekoa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) yhteydessä; katsoo, että samanaikaisesti näiden rakenteiden kehittämisen kanssa olisi kehitettävä mekanismeja niiden demokraattisen valvonnan varmistamiseksi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | suhtautuu myönteisesti keskusteluun, jota EU:ssa käydään uusista formaateista, ja tukee myös komission puheenjohtajan Jean-Claude Junckerin unionin tilaa koskevassa puheessaan 12. syyskuuta 2018 esittämää ehdotusta, että tietyillä YUTP:n aloilla, erityisesti ihmisoikeuksia, pakotteita ja siviilioperaatioita koskevissa kysymyksissä, joilla perussopimukset nykyisin edellyttävät yksimielisyyttä, voitaisiin siirtyä määräenemmistöpäätöksiin; kannustaa jäsenvaltioita selvittämään, miten ne voisivat toimia tehokkaammin YUTP:n ja YTPP:n yhteydessä; on sitä mieltä, että määräenemmistöpäätöksen käyttö antaisi unionille mahdollisuuden toimia päättäväisemmin, nopeammin ja tehokkaammin; kehottaa Eurooppa-neuvostoa hyväksymään tämän aloitteen hyödyntämällä siirtymälauseketta (SEU:n 31 artiklan 3 kohta); kannustaa Eurooppa-neuvostoa tutkimaan mahdollisuuksia laajentaa määräenemmistöpäätöksen käyttö yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan muille aloille määräenemmistöpäätöksen käytöstä EU:n politiikoissa käytävän laajemman keskustelun yhteydessä; toteaa, että on etsittävä luovia ratkaisuja EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliselle yhteistyölle YUTP:n ja YTPP:n alalla, kun pidetään mielessä EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan tulevien suhteiden puitteista 14. maaliskuuta 2018 annetussa päätöslauselmassa vahvistetut periaatteet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle ja jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  EUVL C 210, 3.8.2010, s. 1.

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/91 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/91

---

P8_TA(2018)0514

Vuosittainen kertomus yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanosta

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 vuosittaisesta kertomuksesta yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanosta (2018/2099(INI))

(2020/C 388/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU),

| — | ottaa huomioon sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin valvontaa koskevien yhteisten sääntöjen määrittämisestä 8. joulukuuta 2008 vahvistetun neuvoston yhteisen kannan 2008/944/YUTP (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin valvontaa koskevien yhteisten sääntöjen määrittämisestä 8. joulukuuta 2008 vahvistetun neuvoston yhteisen kannan 2008/944/YUTP (1),

| — | ottaa huomioon 20. joulukuuta 2013, 26. kesäkuuta 2015, 15. joulukuuta 2016, 22. kesäkuuta 2017 ja 28. kesäkuuta 2018 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. joulukuuta 2013, 26. kesäkuuta 2015, 15. joulukuuta 2016, 22. kesäkuuta 2017 ja 28. kesäkuuta 2018 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon neuvoston vuosittaisen selvityksen Euroopan parlamentille yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston vuosittaisen selvityksen Euroopan parlamentille yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta,

| — | ottaa huomioon sen vuosittaisesta kertomuksesta yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitikan täytäntöönpanosta 12. joulukuuta 2018 antaman päätöslauselman (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sen vuosittaisesta kertomuksesta yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitikan täytäntöönpanosta 12. joulukuuta 2018 antaman päätöslauselman (2),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2013, 18. marraskuuta 2014, 18. toukokuuta 2015, 27. kesäkuuta 2016, 14. marraskuuta 2016, 18. toukokuuta 2017, 17. heinäkuuta 2017 ja 25. kesäkuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2013, 18. marraskuuta 2014, 18. toukokuuta 2015, 27. kesäkuuta 2016, 14. marraskuuta 2016, 18. toukokuuta 2017, 17. heinäkuuta 2017 ja 25. kesäkuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 28. kesäkuuta 2016 esittelemän asiakirjan ”Jaettu näkemys, yhteinen toiminta: vahvempi Eurooppa – Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 28. kesäkuuta 2016 esittelemän asiakirjan ”Jaettu näkemys, yhteinen toiminta: vahvempi Eurooppa – Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia”,

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2016 ja 10. heinäkuuta 2018 annetut Eurooppa-neuvoston ja komission puheenjohtajien sekä Naton pääsihteerin yhteiset julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2016 ja 10. heinäkuuta 2018 annetut Eurooppa-neuvoston ja komission puheenjohtajien sekä Naton pääsihteerin yhteiset julkilausumat,

| — | ottaa huomioon 6. joulukuuta 2016 annetut Euroopan unionin neuvoston ja Pohjois-Atlantin neuvoston tukemat yhteiset 42 ehdotusta ja 14. kesäkuuta ja 5. joulukuuta 2017 niiden täytäntöönpanosta annetut edistymiskertomukset sekä 5. joulukuuta 2017 annetut EU:n neuvoston ja Naton neuvoston tukemat uudet 32 ehdotusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. joulukuuta 2016 annetut Euroopan unionin neuvoston ja Pohjois-Atlantin neuvoston tukemat yhteiset 42 ehdotusta ja 14. kesäkuuta ja 5. joulukuuta 2017 niiden täytäntöönpanosta annetut edistymiskertomukset sekä 5. joulukuuta 2017 annetut EU:n neuvoston ja Naton neuvoston tukemat uudet 32 ehdotusta,

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2017 päivätyn pohdinta-asiakirjan Euroopan puolustuksen tulevaisuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2017 päivätyn pohdinta-asiakirjan Euroopan puolustuksen tulevaisuudesta,

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselman EU:n sotilaallisista rakenteista: nykytilanne ja tulevaisuudennäkymät (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselman EU:n sotilaallisista rakenteista: nykytilanne ja tulevaisuudennäkymät (3),

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman Euroopan avaruusstrategiasta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman Euroopan avaruusstrategiasta (4),

| — | ottaa huomioon 22. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman Euroopan puolustusunionista (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman Euroopan puolustusunionista (5),

| — | ottaa huomioon 23. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanosta (neuvoston Euroopan parlamentille yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta antaman vuosittaisen selvityksen perusteella) (6) ja 13. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman vuosittaisesta kertomuksesta yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanosta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanosta (neuvoston Euroopan parlamentille yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta antaman vuosittaisen selvityksen perusteella) (6) ja 13. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman vuosittaisesta kertomuksesta yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanosta (7),

| — | ottaa huomioon 16. maaliskuuta 2017 antamansa päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan perustuslaillisista, oikeudellisista ja institutionaalisista vaikutuksista: Lissabonin sopimuksen antamat mahdollisuudet (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. maaliskuuta 2017 antamansa päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan perustuslaillisista, oikeudellisista ja institutionaalisista vaikutuksista: Lissabonin sopimuksen antamat mahdollisuudet (8),

| — | ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman varainhoitovuoden 2018 talousarvioesitystä käsittelevän trilogin neuvotteluvaltuuksista (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman varainhoitovuoden 2018 talousarvioesitystä käsittelevän trilogin neuvotteluvaltuuksista (9),

| — | ottaa huomioon 10. marraskuuta 2009 hyväksytyn EU:n välitys- ja vuoropuheluvalmiuksien vahvistamista koskevan toimintaperiaatteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. marraskuuta 2009 hyväksytyn EU:n välitys- ja vuoropuheluvalmiuksien vahvistamista koskevan toimintaperiaatteen,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 14. marraskuuta 2016 esittelemän asiakirjan turvallisuus- ja puolustusalan täytäntöönpanosuunnitelmasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 14. marraskuuta 2016 esittelemän asiakirjan turvallisuus- ja puolustusalan täytäntöönpanosuunnitelmasta,

| — | ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n ja Naton välisistä suhteista (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n ja Naton välisistä suhteista (10),

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta 2016 annetun komission tiedonannon Euroopan puolustusalan toimintasuunnitelma (COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2016 annetun komission tiedonannon Euroopan puolustusalan toimintasuunnitelma (COM(2016)0950),

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2017 annetussa komission lehdistötiedotteessa ”Euroopan puolustus: komissio avaa keskustelun etenemisestä kohti turvallisuus- ja puolustusunionia” esitetyn uuden puolustuspaketin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2017 annetussa komission lehdistötiedotteessa ”Euroopan puolustus: komissio avaa keskustelun etenemisestä kohti turvallisuus- ja puolustusunionia” esitetyn uuden puolustuspaketin,

| — | ottaa huomioon EU:n globaalistrategian täytäntöönpanoa koskevan vuosittaisen kertomuksen ”Implementing the EU Global Strategy – Year 2”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n globaalistrategian täytäntöönpanoa koskevan vuosittaisen kertomuksen ”Implementing the EU Global Strategy – Year 2”,

| — | ottaa huomioon 14. joulukuuta 2016 antamansa päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanosta (11) ja 13. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanoa koskevasta vuosittaisesta kertomuksesta (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. joulukuuta 2016 antamansa päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanosta (11) ja 13. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanoa koskevasta vuosittaisesta kertomuksesta (12),

| — | ottaa huomioon 28. maaliskuuta 2018 julkaistun sotilaallisen liikkuvuuden toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. maaliskuuta 2018 julkaistun sotilaallisen liikkuvuuden toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon 18. syyskuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät YK:n ja EU:n rauhanoperaatioiden ja kriisinhallinnan alan strategisen kumppanuuden vahvistamisesta: vuosien 2019–2021 prioriteetit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. syyskuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät YK:n ja EU:n rauhanoperaatioiden ja kriisinhallinnan alan strategisen kumppanuuden vahvistamisesta: vuosien 2019–2021 prioriteetit,

| — | ottaa huomioon Nobelin rauhanpalkinnon myöntämisen EU:lle vuonna 2012 sen vuoksi, että se on yli kuuden vuosikymmenen aikana edistänyt rauhaa ja sovintoa, demokratiaa ja ihmisoikeuksia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Nobelin rauhanpalkinnon myöntämisen EU:lle vuonna 2012 sen vuoksi, että se on yli kuuden vuosikymmenen aikana edistänyt rauhaa ja sovintoa, demokratiaa ja ihmisoikeuksia,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön ja perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0375/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön ja perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0375/2018),

| A. | toteaa, että jäsenvaltiot ovat päättäneet muotoilla vaiheittain yhteistä turvallisuuspolitiikka, joka saattaa johtaa yhteiseen puolustukseen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 42 artiklan säännösten mukaisesti, ja lujittaa näin Euroopan identiteettiä ja riippumattomuutta rauhan, turvallisuuden ja edistyksen edistämiseksi Euroopassa ja maailmassa; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että jäsenvaltiot ovat päättäneet muotoilla vaiheittain yhteistä turvallisuuspolitiikka, joka saattaa johtaa yhteiseen puolustukseen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 42 artiklan säännösten mukaisesti, ja lujittaa näin Euroopan identiteettiä ja riippumattomuutta rauhan, turvallisuuden ja edistyksen edistämiseksi Euroopassa ja maailmassa;

Unionin strateginen ympäristö

| 1. | toteaa, että sääntöihin perustuvaan maailmanjärjestykseen kohdistuu EU:n naapurialueilla ja muilla alueilla entistä enemmän haasteita sekä poliittis-sotilaallisella tasolla että viime aikoina kaupallis-taloudellisella tasolla; toteaa, että näihin systeemisiin haasteisiin liittyy strategisen kansainvälisen ympäristön jatkuva heikkeneminen, kun joudutaan tekemisiin valtioiden välisten ja valtioiden sisäisten konfliktien ja väkivaltaisuuksien, terrorismin, valtion toimintakyvyttömyyden ja yhteiskuntiemme peruspilareihin kohdistuvien kyber- ja hybridihyökkäysten sekä ilmastonmuutoksen vaikutusten ja luonnonmullistusten kanssa; katsoo, että sääntöpohjaisen kansainvälisen järjestyksen, kansainvälisen oikeuden ja liberaalien demokratioiden puolustamien arvojen puolustaminen olisi asetettava ehdottomalle etusijalle ja niiden suhteen ei pitäisi tehdä kompromisseja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että nämä haasteet ovat liian suuria ja että yksittäinen maa ei pysty vastaamaan niihin menestyksekkäästi; korostaa, että on erittäin tärkeää, että EU vastaa näihin haasteisiin nopeasti, johdonmukaisesti, tehokkaasti ja yhdellä äänellä yhdessä liittolaistemme ja kumppaniemme sekä muiden kansainvälisten organisaatioiden kanssa; toteaa, että yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka (YTPP) on yksi hyödyllisistä välineistä monien näiden haasteiden ratkaisemisessa mutta sitä olisi käytettävä tehokkaammin ja yhtenevästi muiden ulkoisten ja sisäisten välineiden kanssa, jotta EU voi vaikuttaa ratkaisevasti kansainvälisten kriisien hallintaan ja käyttää strategista itsemääräämisoikeuttaan; huomauttaa, että YTPP:n elimet ovat toiminnassa ja sen monet välineet käytössä, ja kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita käyttämään niitä viipymättä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa, että EU:n jäsenvaltioiden turvallisuus perustuu tiiviiseen yhteenkytkeytymiseen; painottaa tarvetta määritellä kaikkien jäsenvaltioiden havaitsemat riskit; toteaa, että näiden haasteiden monitahoisuus ja se, että eri uhat vaikuttavat eri jäsenvaltioihin vaihtelevasti, antavat mahdollisuuden päästä sopimukseen siitä, miten tällaisiin haasteisiin vastataan kollektiivisesti solidaarisuuden hengessä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että jihadistinen terrorismi, joka vaikuttaa jo Lähi-idässä, Sahelissa ja Afrikan sarvessa, leviää kohti Länsi-Afrikkaa, Keski-Aasiaa ja Kaakkois-Aasiaa; korostaa, että tämä jatkuva uhka edellyttää, että EU:ssa noudatetaan kestävää ja asianmukaisesti koordinoitua strategiaa, jolla suojataan EU:n kansalaisia ja etuja sekä tuetaan alueita, joihin uhka kohdistuu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toteaa, että Venäjän viimeaikaiset toimet ja politiikat ovat heikentäneet vakautta ja muuttaneet turvallisuusympäristöä, ja painottaa, että EU:n ja jäsenvaltioiden on noudatettava yhtenäisempää ja strategisempaa lähestymistapaa Venäjään; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa huolestuneena, että Novitšok-hermomyrkyn käyttö Salisburyssa maaliskuussa 2018 oli ensimmäinen Euroopan maaperällä toisen maailmansodan jälkeen tehty tämäntyyppinen hyökkäys, jossa menehtyi EU:n kansalainen; kehottaa painokkaasti Eurooppa-neuvostoa hyväksymään rajoittavia toimia kemiallisten aineiden käytöstä ja leviämisestä vastuussa olevia vastaan; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että Venäjä miehittää edelleen alueita Ukrainassa, Minskin sopimuksia, jotka ovat konfliktin ratkaisemisen edellytys, ei ole pantu täytäntöön ja Krimin laiton liittäminen ja militarisointi jatkuvat; on erittäin huolestunut siitä, että Venäjän ylimitoitetut sotaharjoitukset ja sotilastoimet sekä sen hybriditaktiikka, johon kuuluvat kyberterrorismi, valeuutiset ja disinformaatiokampanjat sekä talouden ja energian alalla toteutetut kiristystoimet, aiheuttavat epävakautta itäisissä kumppaneissa ja Länsi-Balkanilla sekä kohdistuvat myös läntisiin demokratioihin ja lisäävät jännitteitä niiden sisällä; on huolissaan siitä, että EU:n turvallisuusympäristö pysyy tulevina vuosina hyvin epävakaana; toteaa, että on syytä ottaa huomioon Länsi-Balkanin strateginen merkitys EU:n turvallisuuden ja vakauden kannalta sekä tarve keskittää ja vahvistaa EU:n poliittista sitoutumista alueeseen, myös vahvistamalla EU:n YTPP-operaatioiden valtuutusta; on täysin vakuuttunut siitä, että yhdentymistä ja koordinointia on lisättävä, jotta voidaan poistaa EU:n haavoittuvuus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toteaa, että tämä yhteistyön tarve on tunnustettu entistä laajemmin viime vuosina, ja suhtautuu myönteisesti tältä osin aikaan saatuun edistykseen, kuten pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) vakiinnuttamiseen, vaikka konkreettisia tuloksia on vielä arvioitava asianmukaisesti; katsoo, että EU:n olisi myös tehostettava vuoropuhelua ja yhteistyötä alueen kolmansien maiden kanssa omalla alueellaan sekä alueellisten ja paikallisten järjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa kuitenkin, että tähän mennessä yhteistyö on vielä alkuvaiheessa ja että paljon enemmän on tehtävä sen varmistamiseksi, että EU ja jäsenvaltiot pääsevät nauttimaan puolustusta koskevasta tiiviistä ja kestävästä pitkän aikavälin yhteistyöstä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että Euroopan puolustusvoimavarojen yhdentymisen jatkuminen on hyödyllistä sekä käytännölliseltä että taloudelliselta kannalta; korostaa, että kaikkien sidosryhmien kattavalla ja luotettavalla toiminnalla on mahdollista laajentaa puolustusmenojen soveltamisalaa ja edistää niiden vaikuttavuutta lisäämättä varsinaisia puolustusmenoja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toteaa, että EU:n jäsenvaltioiden puolustus perustuu ensisijaisesti niiden poliittiseen tahtoon ja sotilaallisiin voimavaroihin, joiden avulla ne kantavat vastuunsa epävarmassa strategiaympäristössä; korostaa transatlanttisten siteiden merkitystä eurooppalaisten ja pohjoisamerikkalaisten demokratioiden turvallisuudelle ja puolustukselle; on kuitenkin huolissaan suhteiden nykytilasta ja kehottaa kaikkia vastuullisia poliittisia ja yhteiskunnallisia voimia Atlantin molemmin puolin vahvistamaan näitä tärkeitä suhteita entisestään niiden heikentämisen sijaan; korostaa tarvetta välttää kauppasuhteissa ilmenneiden viimeaikaisten vaikeuksien heijastumista transatlanttisiin siteisiin turvallisuuden alalla; korostaa, että asianmukaisesti määritetty strateginen riippumattomuus lisää turvallisuutta unionissa ja edistää EU:n ja Naton suhteita; muistuttaa tätä taustaa vasten, että on tarpeen lisätä puolustusyhteistyötä Euroopan tasolla ja keskittää resurssit tärkeimpiin prioriteetteihin; |
| --- | --- |

11.

| 12. | painottaa, että monenvälisyys, johon Eurooppa on syvästi ankkuroitunut, asetetaan koko ajan enemmän kyseenalaiseksi Yhdysvaltain ja muiden suurvaltojen asenteissa; muistuttaa monenvälisyyden merkityksestä rauhan ja vakauden ylläpitämiseksi ja välineenä, jolla edistetään oikeusvaltioon liittyviä arvoja ja torjutaan maailmanlaajuisia ongelmia; |
| --- | --- |

12.

YTPP – tie eteenpäin

| 13. | katsoo, että jäsenvaltioiden ja EU:n on lisättävä pikaisesti investointeja turvallisuuteen ja puolustukseen ja että puolustusalan solidaarisuudesta ja puolustusyhteistyöstä olisi tultava vakiokäytäntö EU:n globaalistrategiassa hahmotetulla tavalla; suhtautuu myönteisesti EU:n globaalistrategian turvallisuutta ja puolustusta koskevien säännösten täytäntöönpanossa tähän mennessä saavutettuun edistykseen; katsoo, että nämä saavutukset avaavat näkymiä tärkeille rakenteellisille muutoksille tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa jäsenvaltioita nostamaan puolustusmenojen osuuden 2 prosenttiin BKT:stä ja käyttämään 20 prosenttia puolustusmenoistaan Euroopan puolustusviraston (EDA) tarpeelliseksi määrittämään kalustoon, mukaan luettuna siihen liittyvä tutkimus ja kehitys; |
| --- | --- |

14.

| 15. | suhtautuu myönteisesti siihen, että monivuotista rahoituskehystä koskevaan komission ehdotukseen on luotu oma puolustusta koskeva otsake, ja erityisesti siihen, että on perustettu budjettikohta, josta rahoitetaan Euroopan puolustusrahastoa ja sotilaallisen liikkuvuuden hankkeita; on sitä mieltä, että nämä päätökset edellyttävät todennäköisesti keskitettyä puolustusalan hallinnointia komission tasolla; korostaa, että rahoitusta kyseisestä budjettikohdasta olisi käytettävä yksinomaan puolustustarkoituksiin ilman politisointia, koska turvallisuus on jakamatonta ja sen olisi oltava johdonmukaista jäsenvaltioiden valmiuksien ja infrastruktuuritarpeiden kanssa sekä yhdenmukaista EU:n strategista riippumattomuutta koskevien pyrkimysten kanssa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | panee merkille, että sotilaallinen liikkuvuus on entistä enemmän esillä EU:n puolustusohjelmassa; korostaa, että sotilaallinen liikkuvuus on keskeinen strateginen väline nykyisessä uhkaympäristössä ja erittäin tärkeä sekä YTPP:n että jäsenvaltioiden muiden monenvälisten velvoitteiden kannalta, Nato mukaan lukien; painottaa, että on tärkeää mukauttaa nykyisiä verkkoja sotilaallisen liikkuvuuden tarpeisiin; suhtautuu siksi myönteisesti siihen, että sotilaallinen liikkuvuus sisällytetään paitsi uutta Verkkojen Eurooppa -välinettä koskevaan ehdotukseen myös pysyvään rakenteelliseen yhteistyöhön, ja sotilaallisen liikkuvuuden entistä näkyvämpään rooliin EU:n ja Naton yhteistyössä; korostaa, että näitä eri hankkeita on koordinoitava asianmukaisesti, myös liittolaisten kanssa, jotta varmistetaan, että ne tuottavat toivottuja tuloksia; suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen myöntää 6,5 miljardia euroa sotilaallisen liikkuvuuden hankkeisiin Verkkojen Eurooppa -välineen kautta seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toteaa kuitenkin, että jotta kaikki nämä tekijät sopisivat yhteen, on ratkaisevan tärkeää kehittää tarkoin määritelty kokonaisvaltainen Euroopan puolustusta koskeva strateginen lähestymistapa, joka voitaisiin parhaiten määritellä EU:n turvallisuutta ja puolustusta koskevan valkoisen kirjan avulla; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa laatimaan tarkat suuntaviivat, jotka tarjoavat hyvin määritellyt puitteet SEU:n 42 artiklan 7 kohdan tulevaa käyttöönottoa ja täytäntöönpanoa varten; kehottaa laatimaan ja hyväksymään EU:n turvallisuutta ja puolustusta koskevan valkoisen kirjan, jolla varmistetaan, että tulevat valmiuksien kehittämistä koskevat prosessit perustuvat EU:n strategisiin turvallisuusetuihin; |
| --- | --- |

18.

| 19. | suhtautuu myönteisesti myös komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotukseen Euroopan rauhanrahastosta, josta rahoitetaan osia EU:n puolustustoimintojen kustannuksista, kuten Afrikan unionin rauhanturvaoperaatiot, omien sotilaallisten YTPP:n operaatioiden yhteiset kustannukset ja kumppanien sotilaallisten valmiuksien kehittäminen, jotka jäävät SEU:n 41 artiklan 2 kohdan nojalla talousarviorahoituksen ulkopuolelle; toteaa, että on tarpeen estää päällekkäisyydet muihin olemassa oleviin välineisiin nähden; panee erityisesti merkille, että YTPP:n operaatioiden ja tehtävien yhteiseen rahoittamiseen tarkoitettu Athene-järjestelmä on otettu kunnianhimoisesti mukaan ja sitä on laajennettu, mitä parlamentti onkin vaatinut jo pitkään; kehottaa parantamaan kaikkien tulevien operaatioiden varainhoidon valvontaa ja laatimaan oikea-aikaisia vaikutustenarviointeja; |
| --- | --- |

19.

Unionin turvallisuus- ja puolustusvalmiudet

| 20. | korostaa, että EU:n on sovellettava kaikkia käytettävissä olevia välineitä pehmeästä voimasta kovaan voimaan ja lyhyen aikavälin politiikoista pitkän aikavälin politiikkoihin; muistuttaa pitävänsä tärkeänä välttämättömien siviilialan ja sotilaallisten valmiuksien kehittämistä, myös voimavarojen yhdistämisen ja yhteiskäytön avulla, jotta voidaan vastata EU:n globaalistrategiassa kuvattuihin laajoihin turvallisuushaasteisiin Euroopassa, sen ympärillä ja sen reuna-alueilla; muistuttaa, että EU:n globaalistrategiassa kannustetaan tekemään pitkälle menevää puolustusyhteistyötä unionissa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | katsoo, että EU:n jäsenvaltioiden on pyrittävä parantamaan sotilaallisia valmiuksia, jotta katetaan kaikki maa-, ilma-, avaruus- ja merivoimien valmiudet ja kybervalmiudet, mukaan lukien strategiset edellytykset, jotta niiden avulla EU:n YTPP:stä voidaan tehdä uskottava voima; korostaa, että on investoitava tiedusteluun, valvontaan ja tunnistukseen, satelliittiviestintään ja autonomiseen avaruuteen pääsyyn sekä jatkuvaan maan havainnointiin, jotta sisäisiä ja ulkoisia uhkia voidaan arvioida paremmin; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vahvistaa uudelleen EU:n roolin maailmanlaajuisena meriturvallisuuden takaavana toimijana ja painottaa, että on tärkeää kehittää asiaankuuluvia sotilaallisia ja siviilialan valmiuksia; suhtautuu tältä osin myönteisesti EU:n merellisen turvallisuusstrategian tarkistetun toimintasuunnitelman hyväksymiseen kesäkuussa 2018; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pitää välttämättömänä, että EU ja Nato lisäävät tiedustelutietojen vaihtoa, jotta kyberhyökkäysten tekijät pystytään selvittämään virallisesti ja kyberhyökkäyksistä vastuussa oleville voidaan määrätä rajoittavia seuraamuksia; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on tietoinen avaruusalan strategisesta ulottuvuudesta Euroopan kannalta ja tarpeesta parantaa siviilinäkökohtien ja turvallisuus- ja puolustusnäkökohtien välistä synergiaa; korostaa, että on tarpeen hyödyntää avaruusvalmiuksia siten, että otetaan huomioon myös laajempi geopoliittinen ympäristö ja YTPP mutta samalla korostetaan, että EU:n avaruusohjelmat ovat luonteeltaan siviilitoimia; |
| --- | --- |

24.

| 25. | suhtautuu myönteisesti EU:n toimiin, joilla vahvistetaan sen kyberuhkien sietokykyä siten, että luodaan yhteinen kyberturvallisuuden sertifiointikehys, vahvistetaan EU:n kyberturvallisuusvirastoa ja pannaan nopeasti täytäntöön verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuudesta annettu direktiivi (EU) 2016/1148 (13) (verkko- ja tietoturvadirektiivi); |
| --- | --- |

25.

| 26. | katsoo, että sekaantuminen muiden valtioiden vaaleihin kyberhyökkäysten välityksellä heikentää tai loukkaa ihmisten oikeutta osallistua oman maansa hallituksen toimintaan, joko suoraan tai vapailla vaaleilla valittujen edustajien välityksellä, kuten ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa todetaan, ja että tällaisessa muiden valtioiden sekaantumisessa on kyse kansainvälisen oikeuden loukkauksesta, myös silloin, kun ei turvauduta sotilaallisen voiman käyttöön eikä uhata alueellista koskemattomuutta tai poliittista riippumattomuutta; |
| --- | --- |

26.

| 27. | katsoo, että unionin turvallisuus- ja puolustusvalmiutta voitaisiin parantaa hyödyntämällä entistä paremmin olemassa olevia puolustus- ja sotilasyhteistyön puitteita, kuten unionin monikansallisten nopean valmiuden joukkojen esikuntia ja EU:n taisteluosastoja, vahvistaen vastaavia Naton aloitteita niiden toisintamisen sijaan; katsoo, että tämä edistää kansallisten asevoimien jatkuvaa muutosta kohti tavoitetta, jonka mukaan niistä tulee paremmin yhteentoimivia, kestävämpiä ja joustavampia ja niiden käyttöönotto helpottuu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | suhtautuu myönteisesti siihen, että perustetaan Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma (EDIDP), jonka tarkoituksena on tukea EU:n puolustusteollisuuden kilpailukykyä ja innovointikapasiteettia 500 miljoonalla eurolla vuoteen 2020 saakka; kehottaa panemaan sen nopeasti täytäntöön; |
| --- | --- |

28.

| 29. | katsoo, että EDIDP auttaa edistämään EU:n puolustusteollisuuden kilpailukykyä, tehokkuutta ja innovointikapasiteettia, joihin sisältyvät muun muassa puolustustuotteiden suunnittelu, prototyypin valmistus, testaus, hyväksyminen ja sertifiointi sekä teknologioiden kehittäminen konsortiossa, johon kuuluu pk-yrityksiä ja markkina-arvoltaan keskisuuria yrityksiä (mid-cap), tutkimuskeskuksia ja yliopistoja sekä jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, jotka kaikki edistävät EU:n strategista riippumattomuutta ja vahvistavat Euroopan puolustuksen teollista ja teknologista perustaa (EDTIB); toteaa, että sekä YTPP:n sisäinen että sen ulkoinen ulottuvuus voivat hyötyä yhteisten puolustusmarkkinoiden kehittämisestä; |
| --- | --- |

29.

| 30. | suhtautuu myönteisesti Euroopan puolustusrahastoa koskevaan asetukseen ja merkittävään rahoitukseen, jota komissio ehdottaa seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä; kehottaa ottamaan huomioon EDIDP:n, pilottihankkeen ja puolustusalan tutkimukseen liittyvän valmistelutoimen täytäntöönpanosta jo saadun kokemuksen; korostaa, että EDIDP:tä koskevien keskustelujen tulokset olisi otettava asianmukaisesti huomioon, ja toivoo, että ehdotuksesta voidaan päästä sopimukseen mahdollisimman nopeasti, jotta parannetaan EU:n puolustusteollisuutta ja sen kykyä tehdä yhteistyötä kumppaniensa kanssa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että EU:n strategista turvallisuutta ja puolustusta koskevat tavoitteet voidaan saavuttaa ainoastaan koordinoimalla mahdollisimman tiiviisti sekä jäsenvaltioiden asevoimien että puolustusteollisuuden tarpeita ja pitkän aikavälin valmiuksien kehittämistä koskevia vaatimuksia; toteaa, että sekä voimavarojen kehittämissuunnitelmalla (CDP) että puolustuksen koordinoidulla vuosittaisella tarkastelulla (CARD) voidaan edistää merkittävästi tämän tavoitteen saavuttamista; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa jälleen kerran, että EDA:n olisi oltava voimavaroja ja puolustusmateriaalia koskevan eurooppalaisen politiikan piiriin kuuluvia unionin toimia täytäntöönpaneva virasto, silloin kun tästä määrätään Lissabonin sopimuksessa; korostaa, että EDA:n hallinto- ja toimintamenot olisi rahoitettava unionin talousarviosta; suhtautuu myönteisesti EDA:n talousarvioon tehtyihin pieniin mukautuksiin, mutta korostaa, että EDA:n velvollisuuksien lisääntyminen muun muassa PRY:n, CARD:n ja Euroopan puolustusrahaston yhteydessä edellyttää asianmukaista rahoitusta; |
| --- | --- |

32.

| 33. | muistuttaa, että on tarpeen helpottaa yhteisten lisäkoulutusten ja -harjoitusten järjestämistä EU:n jäsenvaltioiden asevoimien välillä edistäen yhteentoimivuutta, standardointia ja valmiutta torjua monenlaisia uhkia, niin tavanomaisia kuin epätavanomaisia uhkia; |
| --- | --- |

33.

| 34. | suhtautuu myönteisesti viimeaikaisiin toimiin siviilialan YTPP-toimien vahvistamiseksi olennaisena osana EU:n yhteistä lähestymistapaa, erityisesti valmiuksien ja siviilialan YTPP-toimien reagointikyvyn kehittämiseen sekä tehostamisen painottamiseen torjuttaessa haasteita sisäisellä ja ulkoisella akselilla; korostaa, että neuvoston ja komission olisi lisättävä tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä investointeja siviilikonfliktinehkäisyyn, joka edistää EU:n roolia kansainvälisenä toimijana; kehottaa mukauttamaan YTPP:n rakenteita ja menettelyjä, jotta siviili- ja sotilastehtäviä ja -operaatioita organisoidaan ja kohdistetaan nopeammin, vaikuttavammin ja integroidummin; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita asettamaan aina etusijalle välitystoimet ensisijaisena välineenä, jolla puututaan puhkeaviin kriiseihin, ja tukemaan muiden kumppanien välitystoimia; painottaa, että EU:n on aktiivisesti edistettävä rauhanomaisia neuvotteluja ja konfliktinehkäisyä kansainvälisten kumppaniensa keskuudessa; |
| --- | --- |

35.

Pysyvä rakenteellinen yhteistyö

| 36. | suhtautuu myönteisesti osallistavan pysyvän rakenteellisen yhteistyön täytäntöönpanoon perustavanlaatuisena askeleena kohti jäsenvaltioiden keskuudessa tehtävää tiiviimpää turvallisuus- ja puolustusalan yhteistyötä; ottaa huomioon PRY:n luonteen oikeudellisesti sitovana pitkän aikavälin hankkeena, mukaan lukien useat erittäin kunnianhimoiset sitoumukset sekä lukuisat yhteistyöhankkeet; korostaa, että PRY:n toimet ja erityisesti SEU:ssa määriteltyihin YTPP:n tavoitteisiin ja Naton toimiin liittyvät YTPP:n muut toimet on sovitettava täysimääräisesti yhteen; katsoo, että PRY:n olisi oltava kummankin organisaation valmiuksien kehittämisen liikkeelle paneva voima; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa osallistuvia jäsenvaltioita esittämään hankkeita, joilla on strateginen ulottuvuus Euroopassa, puuttumaan EU:n valmiuksissa havaittuihin puutteisiin ja vahvistamaan EDTIB:tä; kehottaa PRY:hyn osallistuvia jäsenvaltioita olemaan kunnianhimoisempia ja ottamaan täysimääräisesti huomioon eurooppalaisen lisäarvon laajuuden, kun ne tekevät ehdotuksia uusista PRY-hankkeista; |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa PRY:n, CARD:n ja Euroopan puolustusrahaston tiivistä yhteyttä jäsenvaltioiden puolustusvalmiuksien tehostamisessa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | suhtautuu myönteisesti neuvoston päätökseen, jossa vahvistetaan PRY-hankkeille hallinnointia koskevat yhteiset säännöt ja selkeytetään useita pitkään avoimina olleita kysymyksiä PRY:n täytäntöönpanon yksityiskohdista; toteaa kuitenkin, että talousarviosta on mahdollisesti myönnettävä lisävaroja Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) ja EDA:n hallinnollisten menojen kattamiseksi, jotta ne voivat hoitaa tehtävänsä PRY:n sihteeristönä; |
| --- | --- |

39.

YTPP-operaatiot

| 40. | panee merkille YTPP-operaatioiden merkityksen kansainvälisen rauhan ja vakauden kannalta mutta pitää valitettavana, että rakenteelliset puutteet, jäsenvaltioiden epätasaiset rahoitusosuudet ja soveltumattomuus operationaaliseen ympäristöön voivat vaarantaa näiden operaatioiden tehokkuuden; toteaa, että YTPP:n kehittäminen edellyttää ennen kaikkea jäsenvaltioilta poliittista tahtoa, joka perustuu yhteisiin etuihin ja painopistealoihin, sekä institutionaalisten yhteistyörakenteiden luomista; katsoo, että EU:n pitkäaikaisimmalla YTPP-operaatiolla, Althea-operaatiolla Bosnia ja Hertsegovinassa, on edelleen merkittävä ennalta ehkäisevä rooli näkyvänä merkkinä EU:n sitoutumisesta kyseiseen maahan ja laajempaan Länsi-Balkanin alueeseen; katsoo, että näin ollen on erittäin tärkeää jatkaa sen toimeenpanovaltuuksia ja säilyttää sen nykyinen joukkojen vahvuus (600 henkilöä), koska on yhä mahdollista, että tämänhetkinen turvallinen ja vakaa toimintaympäristö heikkenee jännitteiden lisääntymisen ja etnonationalistisen politiikan vuoksi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vahvistaa uudelleen EU:n ja Afrikan välisen kumppanuuden strategista merkitystä perustuen niiden tiiviisiin historiallisiin, kulttuurisiin ja maantieteellisiin yhteyksiin; painottaa tarvetta vahvistaa yhteistyötä myös turvallisuuden alalla; korostaa erityisesti Sahelissa toteutettavien YTPP-toimien alueellistamisprosessin merkitystä, koska siinä yhdistyvät EU:n siviilialan ja sotilaalliset toimet, joilla lisätään G5 Sahel -maiden yhteistyövalmiuksia; |
| --- | --- |

41.

| 42. | toteaa, että Afrikan sarven geopoliittista tilannetta sävyttää maailmankauppaan ja alueelliseen vakauteen liittyvän merkityksensä vuoksi yhä voimakkaammin kilpailu; suhtautuu tämän vuoksi myönteisesti siihen, että Atalanta-, EUCAP Somalia- ja EUTM Somalia -operaatioiden toteutusta jatketaan alueen vakauden edistämiseksi; korostaa kuitenkin, että YTPP voi vastata vain osaan alueen kohtaamista moninaisista haasteista, ja panee merkille kokonaisvaltaisen lähestymistavan jatkuvan merkityksen; |
| --- | --- |

42.

| 43. | suhtautuu myönteisesti myös Sahelin alueella toteutettavien EU:n operaatioiden EUCAP Sahel Mali, EUCAP Sahel Niger ja EUTM Mali toimiin ja vaikutukseen, joka niillä on alueen vakauteen, terrorismin ja ihmiskaupan torjuntaan sekä paikallisen väestön turvallisuuteen; |
| --- | --- |

43.

| 44. | panee merkille Euroopan tilintarkastustuomioistuimen operaatiosta EUCAP Sahel Niger ja Mali äskettäin laatiman erityiskertomuksen tulokset, joissa korostetaan henkilöstön koulutukseen, avoimiin työpaikkoihin, kestävyyteen ja tulosindikaattoreihin liittyviä ongelmia, jotka koskevat todennäköisesti myös muita siviilioperaatioita; suhtautuu myönteisesti EUH:n nopeaan vastaukseen, jossa käsiteltiin esille otettuja asioita siviilialan YTPP-toimien tehokkuuden lisäämiseksi; suhtautuu myönteisesti YTPP-operaatioiden tilien tarkastusta koskevaan Euroopan tilintarkastustuomioistuimen toimintaan ja kehottaa laatimaan lisää erityiskertomuksia muista operaatioista; |
| --- | --- |

44.

| 45. | painottaa EUNAVFOR MED SOPHIA -operaation jatkuvaa panosta EU:n laajempiin toimiin, joilla pyritään edistämään ihmisten salakuljetusta ja ihmiskauppaa harjoittavien verkostojen toimintamallin hajottamista keskisen Välimeren eteläosassa ja estämään uudet ihmishenkien menetykset merellä; |
| --- | --- |

45.

| 46. | suhtautuu myönteisesti siihen, että sotilaskriisinhallinnan suunnittelu- ja toteutusvoimavara (MPCC), joka on täysin toimintavalmis, on perustettu sellaisia EU:n operaatioita varten, jotka eivät sisällä suoraa täytäntöönpanoa (koulutusoperaatiot); korostaa, että MPCC:lle on annettava nopeasti valtuudet suunnitella ja toteuttaa kaikki YTPP-operaatiot tulevaisuudessa ja että joitakin EU:n taisteluosastojen käyttöönoton esteitä on poistettava; kehottaa tehostamaan MPCC:n ja siviilikriisinhallinnan suunnittelu- ja toteutusvoimavaran (CPCC) välistä yhteistyötä myös yhteisen tuenkoordinointiyksikön kehyksessä, jotta maksimoidaan siviilialan synergioiden ja sotilaallisten synergioiden koordinointi ja jaetaan asiantuntemusta osana kriisejä ja konflikteja koskevaa entistä yhdennetympää ja kattavampaa lähestymistapaa; kehottaa vahvistamaan MPCC:tä sen komento- ja valvontavalmiuksien lisäämiseksi suoran täytäntöönpanon operaatioissa ja synergioiden lisäämiseksi siviilioperaatioiden kanssa; |
| --- | --- |

46.

| 47. | painottaa tarvetta soveltaa sukupuolinäkökulmaa EU:n YTPP-toimissa, kun otetaan huomioon naisten rooli sodassa, konfliktin jälkeisessä vakauttamisessa ja rauhanrakentamisessa; painottaa tarvetta torjua sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa sodankäynnin välineenä konfliktialueilla; korostaa, että sota vaikuttaa haitallisemmin naisiin kuin miehiin; kehottaa EU:ta ja sen kansainvälisiä kumppaneita ottamaan naiset aktiivisesti mukaan rauhan ja vakauttamisen prosesseihin ja toteuttamaan toimia heidän erityisten turvallisuustarpeidensa johdosta; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa panemaan nopeasti täytäntöön aloitteen, joka koskee turvallisuuden ja kehityksen edistämistä valmiuksia kehittämällä, jotta lisätään YTPP-operaatioiden vaikuttavuutta ja kestävyyttä ja mahdollistetaan toimet, joilla EU vahvistaa kumppanimaidensa turvallisuus- ja puolustusvalmiuksia; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa EUH:ta ja neuvostoa tehostamaan käynnissä olevia toimiaan kyberturvallisuuden parantamiseksi erityisesti YTPP-operaatioissa, muun muassa toteuttamalla toimenpiteitä EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla YTPP:hen kohdistuvien uhkien pienentämiseksi, esimerkiksi kehittämällä selviytymiskykyä koulutuksen ja harjoittelun välityksellä ja virtaviivaistamalla EU:n kyberpuolustuksen alan koulutusympäristöä; |
| --- | --- |

49.

| 50. | katsoo, että EU ja sen jäsenvaltiot joutuvat torjumaan ennennäkemätöntä uhkaa eli valtioiden sponsoroimia hyökkäyksiä ja kyberhyökkäyksiä sekä kyberrikollisuutta ja -terrorismia; katsoo, että kyberhyökkäykset ovat luonteensa vuoksi uhka, johon on reagoitava unionin tasolla; kannustaa jäsenvaltioita antamaan vastavuoroista apua, jos jotakin jäsenvaltiota vastaan tehdään kyberhyökkäys; |
| --- | --- |

50.

EU:n ja Naton suhde

| 51. | painottaa, että EU:n ja Naton välinen strateginen kumppanuus on EU:n ja sen naapurialueiden turvallisuushaasteiden torjumisen kannalta keskeisessä asemassa; painottaa, ottaen huomioon, että EU:n 28 jäsenvaltiosta 22 on myös Naton jäseniä, että EU:n ja Naton yhteistyön olisi oltava täydentävää ja siinä olisi otettava huomioon kummankin erityispiirteet ja tehtävät; korostaa, että näiden kahden organisaation ominaisuudet poikkeavat toisistaan ja että niiden olisi tehtävä yhteistyötä kunnioittaen täysimääräisesti toistensa riippumattomuutta ja päätöksentekomenettelyjä vastavuoroisuuden periaatteiden pohjalta vaikuttamatta yhdenkään jäsenvaltion turvallisuus- ja puolustuspolitiikan erityisluonteeseen; on vakuuttunut siitä, että entistä vahvempi EU ja Nato vahvistaisivat toisiaan ja loisivat lisää synergioita ja tehokkuutta kaikkien kumppanien turvallisuutta ja puolustusta varten; painottaa, että EU:n ja Naton strateginen kumppanuus on yhtä tärkeää sekä EU:n kehittyvälle yhteiselle turvallisuus- ja puolustuspolitiikalle että Naton tulevaisuudelle samoin kuin EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisille suhteille brexitin jälkeen; |
| --- | --- |

51.

| 52. | suhtautuu myönteisesti Brysselissä 12. heinäkuuta 2018 pidetyssä Naton huippukokouksessa hyväksytyn EU:n ja Naton uuden julkilausuman keskeisiin pilareihin ja painottaa, että yhteisen julkilausuman menestyksekäs täytäntöönpano riippuu kaikkien jäsenvaltioiden poliittisesta tahdosta koko prosessissa; ottaa huomioon 74 yhteisen toimen täytäntöönpanon konkreettiset tulokset, mutta katsoo, että useiden jo annettujen sitoumusten käytännön täytäntöönpanoa koskevat lisätoimet ovat tarpeen, erityisesti hybridiuhkien torjunnassa, kyberturvallisuudessa ja yhteisissä harjoituksissa; panee erityisesti merkille EDA:n osallistumisen 30 toimen täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

52.

| 53. | korostaa, että sotilaallista liikkuvuutta koskevien toimien olisi oltava etusijalla ja niillä olisi edistettävä YTPP:n operaatioiden ja tehtävien toteuttamista sekä Naton puolustusasemaa; kehottaa sen vuoksi kumpaakin organisaatiota työskentelemään sotilaallisen liikkuvuuden parissa mahdollisimman tiiviisti, mukaan lukien sellaisten yhteisten vaatimusten kehittäminen, joilla helpotetaan joukkojen ja kaluston nopeaa liikkumista kaikkialla Euroopassa, ottaen huomioon pääasiassa etelästä ja idästä tulevat monitahoiset haasteet; kehottaa komissiota tukemaan näitä toimia tarpeellisilla investoinneilla ja tarvittaessa lainsäädännöllä; painottaa tarvetta helpottaa hallinnollisia menettelyjä, joita sovelletaan nopean valmiuden joukkojen rajat ylittävään liikkuvuuteen EU:n sisällä; |
| --- | --- |

53.

| 54. | korostaa tässä yhteydessä, että EU ja Nato täydentävät toisiaan ja että on varmistettava, että monikansalliset aloitteet EU:n ja Naton valmiuksien kehittämiseksi ovat toisiaan täydentäviä ja vahvistavia; |
| --- | --- |

54.

| 55. | painottaa yhteistyön ja integroinnin merkitystä kyberturvallisuuden alalla, ei ainoastaan jäsenvaltioiden, keskeisten kumppanien ja Naton välillä vaan myös yhteiskunnan eri toimijoiden välillä; |
| --- | --- |

55.

YTPP-kumppanuudet

| 56. | korostaa, että kumppanuudet ja yhteistyö EU:n arvot jakavien maiden ja organisaatioiden kanssa lisäävät YTPP:n tehokkuutta; pitää myönteisenä YTPP-kumppanien antamaa panosta käynnissä oleviin EU:n operaatioihin ja operaatioihin, joilla edistetään rauhaa, alueellista turvallisuutta ja vakautta; |
| --- | --- |

56.

| 57. | katsoo, että on erittäin tärkeää tehostaa entisestään yhteistyötä institutionaalisten kumppanien kanssa, mukaan lukien YK, Nato, Afrikan unioni ja Etyj, sekä strategisten kahdenvälisten kumppanien kanssa, kuten Yhdysvallat; suosittelee edistämään YTPP-kumppanuuksia kumppanien kestokyvyn vahvistamisen ja turvallisuusalan uudistamisen aloilla; |
| --- | --- |

57.

| 58. | painottaa EU:n ja YK:n välisen kumppanuuden merkitystä kansainvälisten konfliktien ratkaisemisen ja rauhanrakentamisen kannalta; kehottaa sekä EU:ta että YK:ta vahvistamaan EU:n ja YK:n kriisinhallinnan ohjauskomitean yhteistä konsultointimekanismia ja hyödyntämään niiden välisen kumppanuuden koko potentiaalia yhdistämällä niiden poliittinen legitiimiys ja toimintaan liittyvät valmiudet; |
| --- | --- |

58.

| 59. | katsoo painokkaasti, että EU:n olisi ylläpidettävä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa mahdollisimman tiivistä turvallisuus- ja puolustusalan kumppanuutta brexitin jälkeen; |
| --- | --- |

59.

Parlamentaarinen ulottuvuus

| 60. | korostaa turvallisuus- ja puolustusasioiden parlamentaarisen valvonnan erittäin suurta merkitystä kansallisella tasolla ja Euroopan tasolla edistyksen perustekijänä tällä toimintapolitiikan alalla ja kannustaa tässä yhteydessä parlamentaarisia toimijoita tekemään tiiviimpää yhteistyötä ja etsimään mahdollisesti uusia tai paranneltuja yhteistyömuotoja, jotta voidaan varmistaa saumaton parlamentaarinen valvonta kaikilla tasoilla; muistuttaa, että on tärkeää ottaa kansalaisyhteiskunta ja kansalaiset mukaan EU:n turvallisuutta koskeviin tuleviin keskusteluihin; |
| --- | --- |

60.

| 61. | panee tyytyväisenä merkille YTPP:tä koskevan yleisen edistymisen globaalistrategian esittelyn jälkeen ja toteaa, että EU:n tasoiset parlamentaariset rakenteet, jotka perustettiin aikana, jolloin EU:n kunnianhimon taso sekä turvallisuus- ja puolustusasioita koskevan toiminnan taso olivat melko rajallisia, eivät enää ole asianmukaisia, jotta tällä nopeasti kehittyvällä toimintapolitiikan alalla voitaisiin harjoittaa välttämätöntä parlamentaarista valvontaa, joka edellyttää nopean reagoinnin valmiuksia; toistaa siksi aikaisemman kehotuksensa, jonka mukaisesti turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunta muutetaan täysimittaiseksi valiokunnaksi ja sille annetaan tarvittavat valtuudet, jotta se voi edistää YTPP:tä koskevan kattavan parlamentaarisen valvonnan harjoittamista, mukaan lukien PRY, EDA ja kaikki muut perussopimusten mukaiset YTPP-toimet; katsoo, että alivaliokunnan muuttaminen valiokunnaksi olisi tehtävä sen seurauksena, että komission tason tilapäinen puolustus- ja turvallisuushallinto korvataan erityisellä hallintomallilla, jossa otetaan huomioon hallinnoitavien toimien monimutkaistuminen; |
| --- | --- |

61.

| 62. | panee merkille, että useat jäsenvaltiot ovat viime aikoina vaatineet EU:n turvallisuusneuvoston perustamista, ja katsoo, että tällainen konsepti on määriteltävä tarkemmin, ennen kuin voidaan arvioida sen tuomaa lisäarvoa; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kehottaa jälleen perustamaan neuvoston puolustusministerien kokousformaatin, jossa puheenjohtajana toimii komission varapuheenjohtaja / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja; katsoo, että Euroopan yhdentymisen jatkuessa myös parlamentin harjoittamaa demokraattista valvontaa on lisättävä; painottaa siksi tarvetta vahvistaa parlamentin asemaa tällä alalla erityisesti perustamalla täysivaltainen turvallisuus- ja puolustusvaliokunta, jonka toimintaa täydennetään parlamenttien välisillä yhteiskokouksilla, joihin osallistuu kansallisten parlamenttien edustajia ja Euroopan parlamentin jäseniä; |
| --- | --- |

63.

| 64. | korostaa, että tulevassa valmistelukunnassa tai hallitustenvälisessä konferenssissa, jossa valmistellaan EU:n perussopimusten muuttamista, olisi harkittava sellaisten unionin joukkojen perustamista, joilla on selkeät puolustusvoimavarat ja jotka voivat osallistua rauhanturvatehtäviin, konfliktien estämiseen ja kansainvälisen turvallisuuden vahvistamiseen YK:n peruskirjan ja SEU:n 43 artiklan 1 kohdassa asetettujen tehtävien mukaisesti; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille, Naton pääsihteerille, avaruus-, turvallisuus- ja puolustusalalla toimiville EU-virastoille sekä jäsenvaltioiden kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  EUVL L 335, 13.12.2008, s. 99.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0513.

(3)  EUVL C 93, 9.3.2016, s. 144.

(4)  EUVL C 337, 20.9.2018, s. 11.

(5)  EUVL C 224, 27.6.2018, s. 18.

(6)  EUVL C 224, 27.6.2018, s. 50.

(7)  EUVL C 369, 11.10.2018, s. 36.

(8)  EUVL C 263, 25.7.2018, s. 125.

(9)  EUVL C 334, 19.9.2018, s. 253.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0257.

(11)  EUVL C 238, 6.7.2018, s. 89.

(12)  EUVL C 369, 11.10.2018, s. 47.

(13)  EUVL L 194, 19.7.2016, s. 1.

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/100 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/100

---

P8_TA(2018)0515

Vuosikertomus ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2017 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2017 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (2018/2098(INI))

(2020/C 388/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja muut YK:n ihmisoikeussopimukset ja -välineet, erityisesti kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (KP-sopimus) ja taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (TSS-sopimus), jotka molemmat hyväksyttiin 16. joulukuuta 1966 Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja muut YK:n ihmisoikeussopimukset ja -välineet, erityisesti kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (KP-sopimus) ja taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (TSS-sopimus), jotka molemmat hyväksyttiin 16. joulukuuta 1966 Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2, 3, 8, 21 ja 23 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2, 3, 8, 21 ja 23 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan toimintasuunnitelman 2015–2019, jonka neuvosto hyväksyi 20. heinäkuuta 2015, ja sen kesäkuussa 2017 tehdyn väliarvioinnin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan toimintasuunnitelman 2015–2019, jonka neuvosto hyväksyi 20. heinäkuuta 2015, ja sen kesäkuussa 2017 tehdyn väliarvioinnin,

| — | ottaa huomioon YK:n 17 kestävän kehityksen tavoitetta ja Agenda 2030 -toimintaohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n 17 kestävän kehityksen tavoitetta ja Agenda 2030 -toimintaohjelman,

| — | ottaa huomioon liiketoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liiketoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon vuonna 1976 hyväksytyt ja vuonna 2011 tarkistetut OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1976 hyväksytyt ja vuonna 2011 tarkistetut OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille,

| — | ottaa huomioon 11. toukokuuta 2011 tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin sopimus), jonka EU allekirjoitti 13. kesäkuuta 2017, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. toukokuuta 2011 tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin sopimus), jonka EU allekirjoitti 13. kesäkuuta 2017,

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen (CEDAW),

| — | ottaa huomioon lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan lasten myynnistä, lapsiprostituutiosta ja lapsipornografiasta, joka tuli voimaan 18. tammikuuta 2002, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan lasten myynnistä, lapsiprostituutiosta ja lapsipornografiasta, joka tuli voimaan 18. tammikuuta 2002,

| — | ottaa huomioon vuonna 2015 hyväksytyn komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen valmisteluasiakirjan ”Sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvaltaa edistävät toimenpiteet: Tyttöjen ja naisten elämän muuttaminen EU:n ulkosuhteiden avulla (2016–2020)” (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2015 hyväksytyn komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen valmisteluasiakirjan ”Sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvaltaa edistävät toimenpiteet: Tyttöjen ja naisten elämän muuttaminen EU:n ulkosuhteiden avulla (2016–2020)” (SWD(2015)0182),

| — | ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009) 1889 (2009), 1960 (2010), 2106 (2013), 2122 (2013) ja 2242 (2015) naisista, rauhasta ja turvallisuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009) 1889 (2009), 1960 (2010), 2106 (2013), 2122 (2013) ja 2242 (2015) naisista, rauhasta ja turvallisuudesta,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 2250 (2015) ja 2419 (2018) naisista, rauhasta ja turvallisuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 2250 (2015) ja 2419 (2018) naisista, rauhasta ja turvallisuudesta,

| — | ottaa huomioon kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1820 (2008) naisista, rauhasta ja turvallisuudesta, jossa tarkastellaan seksuaalista väkivaltaa sotarikoksena, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1820 (2008) naisista, rauhasta ja turvallisuudesta, jossa tarkastellaan seksuaalista väkivaltaa sotarikoksena,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin 28. kesäkuuta 2016 esittelemän Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian, sekä vuonna 2017 annetun ensimmäisen kertomuksen sen täytäntöönpanosta ”From Shared Vision to Common Action: Implementing the EU Global Strategy”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin 28. kesäkuuta 2016 esittelemän Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian, sekä vuonna 2017 annetun ensimmäisen kertomuksen sen täytäntöönpanosta ”From Shared Vision to Common Action: Implementing the EU Global Strategy”,

| — | ottaa huomioon 15. toukokuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät alkuperäiskansoista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. toukokuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät alkuperäiskansoista,

| — | ottaa huomioon 21. maaliskuuta 2011 Kansainvälisestä rikostuomioistuimesta ja yhteisen kannan 2003/444/YUTP kumoamisesta annetun neuvoston päätöksen 2011/168/YUTP (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. maaliskuuta 2011 Kansainvälisestä rikostuomioistuimesta ja yhteisen kannan 2003/444/YUTP kumoamisesta annetun neuvoston päätöksen 2011/168/YUTP (1),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien julistuksen alkuperäiskansojen oikeuksista sekä päätösasiakirjan 25. syyskuuta 2014 pidetystä YK:n yleiskokouksen korkean tason täysistunnosta, joka tunnetaan nimellä alkuperäiskansojen maailmankonferenssi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien julistuksen alkuperäiskansojen oikeuksista sekä päätösasiakirjan 25. syyskuuta 2014 pidetystä YK:n yleiskokouksen korkean tason täysistunnosta, joka tunnetaan nimellä alkuperäiskansojen maailmankonferenssi,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 19. syyskuuta 2016 antaman New Yorkin julkilausuman pakolaisista ja muuttajista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 19. syyskuuta 2016 antaman New Yorkin julkilausuman pakolaisista ja muuttajista,

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2014 annetun Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen päätöslauselman nro 69/167, jossa muistutetaan kaikkien siirtolaisten ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelun ja edistämisen tarpeesta siirtolaisuusasemasta riippumatta, sekä siirtotyöläisten ja heidän perheidensä oikeuksista vuonna 1990 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2014 annetun Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen päätöslauselman nro 69/167, jossa muistutetaan kaikkien siirtolaisten ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelun ja edistämisen tarpeesta siirtolaisuusasemasta riippumatta, sekä siirtotyöläisten ja heidän perheidensä oikeuksista vuonna 1990 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon 20. joulukuuta 2012 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 67/139 ikääntymistä tarkastelevan avoimen työryhmän perustamisesta, jonka tehtävänä on tarkastella ehdotuksia kansainväliseksi säädökseksi, jolla edistetään ja suojataan ikääntyvien ihmisten oikeuksia ja ihmisarvoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. joulukuuta 2012 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 67/139 ikääntymistä tarkastelevan avoimen työryhmän perustamisesta, jonka tehtävänä on tarkastella ehdotuksia kansainväliseksi säädökseksi, jolla edistetään ja suojataan ikääntyvien ihmisten oikeuksia ja ihmisarvoa,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvostolle sen 33. istunnossa 8. heinäkuuta 2016 esitetyn YK:n riippumattoman asiantuntijan kertomuksen ikääntyneiden ihmisten kaikkien ihmisoikeuksien edistämisestä ja suojaamisesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvostolle sen 33. istunnossa 8. heinäkuuta 2016 esitetyn YK:n riippumattoman asiantuntijan kertomuksen ikääntyneiden ihmisten kaikkien ihmisoikeuksien edistämisestä ja suojaamisesta (2),

| — | ottaa huomioon YK:n ikääntymistä tarkastelevan avoimen työryhmän kertomuksen sen 28. heinäkuuta 2017 pidetystä kahdeksannesta työkokouksesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ikääntymistä tarkastelevan avoimen työryhmän kertomuksen sen 28. heinäkuuta 2017 pidetystä kahdeksannesta työkokouksesta (3),

| — | ottaa huomioon Lissabonissa vuonna 2017 pidetyn ministerikokouksen julistuksen ”A Sustainable Society for All Ages: Realizing the potential of living longer”, jossa tarkastellaan kestävää yhteiskuntaa ja eliniän pitenemiseen liittyvää potentiaalia ja joka hyväksyttiin 22. syyskuuta 2017 pidetyssä ikääntymistä käsitelleessä YK:n Euroopan talouskomission (UNECE) ministerikokouksessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Lissabonissa vuonna 2017 pidetyn ministerikokouksen julistuksen ”A Sustainable Society for All Ages: Realizing the potential of living longer”, jossa tarkastellaan kestävää yhteiskuntaa ja eliniän pitenemiseen liittyvää potentiaalia ja joka hyväksyttiin 22. syyskuuta 2017 pidetyssä ikääntymistä käsitelleessä YK:n Euroopan talouskomission (UNECE) ministerikokouksessa,

| — | ottaa huomioon 13. toukokuuta 2015 hyväksytyn Euroopan muuttoliikeagendan (COM(2015)0240) ja 7. kesäkuuta 2016 annetun tiedonannon ”Euroopan muuttoliikeagendaan perustuva uusi kumppanuuskehys kolmansien maiden kanssa” (COM(2016)0385), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. toukokuuta 2015 hyväksytyn Euroopan muuttoliikeagendan (COM(2015)0240) ja 7. kesäkuuta 2016 annetun tiedonannon ”Euroopan muuttoliikeagendaan perustuva uusi kumppanuuskehys kolmansien maiden kanssa” (COM(2016)0385),

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n aihekohtaiset suuntaviivat, kuten ihmisoikeuksien puolustajia koskevat suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n aihekohtaiset suuntaviivat, kuten ihmisoikeuksien puolustajia koskevat suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon sananvapautta verkossa ja verkon ulkopuolella koskevat EU:n ihmisoikeussuuntaviivat, jotka neuvosto hyväksyi vuonna 2014, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sananvapautta verkossa ja verkon ulkopuolella koskevat EU:n ihmisoikeussuuntaviivat, jotka neuvosto hyväksyi vuonna 2014,

| — | ottaa huomioon vuonna 2005 hyväksytyt ja vuonna 2009 tarkistetut kansainvälisen humanitaarisen oikeuden noudattamisen edistämistä koskevat EU:n suuntaviivat (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2005 hyväksytyt ja vuonna 2009 tarkistetut kansainvälisen humanitaarisen oikeuden noudattamisen edistämistä koskevat EU:n suuntaviivat (4),

| — | ottaa huomioon liiketoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liiketoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon vuonna 2007 annetut ja 2017 tarkistetut EU:n suuntaviivat lapsen oikeuksien edistämiseksi ja suojaamiseksi sekä EU:n ja Unicefin lapsen oikeuksien työkalupakin: lasten oikeuksien sisällyttäminen kehitysyhteistyöhön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2007 annetut ja 2017 tarkistetut EU:n suuntaviivat lapsen oikeuksien edistämiseksi ja suojaamiseksi sekä EU:n ja Unicefin lapsen oikeuksien työkalupakin: lasten oikeuksien sisällyttäminen kehitysyhteistyöhön,

| — | ottaa huomioon neuvoston vuonna 2013 hyväksymät EU:n suuntaviivat homo- ja biseksuaalien, transihmisten sekä intersukupuolisten henkilöiden (hlbti) kaikkien ihmisoikeuksien edistämiseksi ja suojelemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston vuonna 2013 hyväksymät EU:n suuntaviivat homo- ja biseksuaalien, transihmisten sekä intersukupuolisten henkilöiden (hlbti) kaikkien ihmisoikeuksien edistämiseksi ja suojelemiseksi,

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2006 hyväksytyt Yogyakartan periaatteet, jotka koskevat seksuaaliseen suuntautumiseen, sukupuoli-identiteettiin, sukupuolen ilmaisuun ja seksuaalisiin ominaisuuksiin liittyvän kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön soveltamista koskevia periaatteita ja valtioiden sitoumuksia, ja 10. marraskuuta 2017 hyväksytyt kymmenen lisäperiaatetta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2006 hyväksytyt Yogyakartan periaatteet, jotka koskevat seksuaaliseen suuntautumiseen, sukupuoli-identiteettiin, sukupuolen ilmaisuun ja seksuaalisiin ominaisuuksiin liittyvän kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön soveltamista koskevia periaatteita ja valtioiden sitoumuksia, ja 10. marraskuuta 2017 hyväksytyt kymmenen lisäperiaatetta,

| — | ottaa huomioon neuvoston vuonna 2013 hyväksymät EU:n suuntaviivat uskonnon- ja vakaumuksenvapauden edistämiseksi ja suojelemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston vuonna 2013 hyväksymät EU:n suuntaviivat uskonnon- ja vakaumuksenvapauden edistämiseksi ja suojelemiseksi,

| — | ottaa huomioon neuvoston, parlamentin ja komission 7. kesäkuuta 2017 hyväksymän neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja Euroopan komission yhteisen julkilausuman ”Uusi kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus – meidän maailmamme, meidän ihmisarvomme, meidän tulevaisuutemme”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston, parlamentin ja komission 7. kesäkuuta 2017 hyväksymän neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja Euroopan komission yhteisen julkilausuman ”Uusi kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus – meidän maailmamme, meidän ihmisarvomme, meidän tulevaisuutemme”,

| — | ottaa huomioon neuvoston vuonna 2013 hyväksymät kuolemanrangaistusta koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston vuonna 2013 hyväksymät kuolemanrangaistusta koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon vuonna 2001 hyväksytyt ja vuonna 2012 tarkistetut EU:n politiikan suuntaviivat suhteissa kolmansiin maihin kidutukseen ja muuhun julmaan, epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun tai rangaistukseen liittyvissä kysymyksissä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2001 hyväksytyt ja vuonna 2012 tarkistetut EU:n politiikan suuntaviivat suhteissa kolmansiin maihin kidutukseen ja muuhun julmaan, epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun tai rangaistukseen liittyvissä kysymyksissä,

| — | ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Kohti varhais- ja pakkoavioliittojen vastaista EU:n ulkoista strategiaa – seuraavat askeleet” (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Kohti varhais- ja pakkoavioliittojen vastaista EU:n ulkoista strategiaa – seuraavat askeleet” (5),

| — | ottaa huomioon 4. joulukuuta 2017 annetun komission tiedonannon ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävän EU:n strategian jatkotoimista (COM(2017)0728), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. joulukuuta 2017 annetun komission tiedonannon ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävän EU:n strategian jatkotoimista (COM(2017)0728),

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman lasten suojelusta muuttoliikkeen yhteydessä (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman lasten suojelusta muuttoliikkeen yhteydessä (6),

| — | ottaa huomioon joulukuussa 1998 annetun YK:n julistuksen yksilöiden, ryhmien ja yhteiskuntaelinten oikeudesta ja velvollisuudesta edistää ja suojella yleismaailmallisesti tunnustettuja ihmisoikeuksia ja perusvapauksia (julistuksen ihmisoikeuksien puolustajista), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon joulukuussa 1998 annetun YK:n julistuksen yksilöiden, ryhmien ja yhteiskuntaelinten oikeudesta ja velvollisuudesta edistää ja suojella yleismaailmallisesti tunnustettuja ihmisoikeuksia ja perusvapauksia (julistuksen ihmisoikeuksien puolustajista),

| — | ottaa huomioon unionin tuojiin, jotka tuovat konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta peräisin olevia tinaa, tantaalia ja volframia, niiden malmeja sekä kultaa, sovellettavien toimitusketjun due diligence -velvoitteiden vahvistamisesta 17. toukokuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/821 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin tuojiin, jotka tuovat konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta peräisin olevia tinaa, tantaalia ja volframia, niiden malmeja sekä kultaa, sovellettavien toimitusketjun due diligence -velvoitteiden vahvistamisesta 17. toukokuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/821 (7),

| — | ottaa huomioon 27. kesäkuuta 1989 hyväksytyn itsenäisten maiden alkuperäis- ja heimokansoja koskevan Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. kesäkuuta 1989 hyväksytyn itsenäisten maiden alkuperäis- ja heimokansoja koskevan Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman aseviennistä: neuvoston yhteisen kannan 2008/944/YUTP täytäntöönpano (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman aseviennistä: neuvoston yhteisen kannan 2008/944/YUTP täytäntöönpano (8),

| — | ottaa huomioon 10. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman kastijärjestelmään perustuvasta syrjinnästä (9) sekä vähemmistökysymyksiä käsittelevän YK:n erityisraportoijan 28. tammikuuta 2016 antaman raportin vähemmistöistä ja kastijärjestelmään perustuvasta syrjinnästä sekä YK:n syntyperään perustuvaa syrjintää koskevan ohjausvälineen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman kastijärjestelmään perustuvasta syrjinnästä (9) sekä vähemmistökysymyksiä käsittelevän YK:n erityisraportoijan 28. tammikuuta 2016 antaman raportin vähemmistöistä ja kastijärjestelmään perustuvasta syrjinnästä sekä YK:n syntyperään perustuvaa syrjintää koskevan ohjausvälineen,

| — | ottaa huomioon EU:n vuosikertomuksen ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2017, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n vuosikertomuksen ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2017,

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2016 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (10) sekä aiemmat päätöslauselmansa aiheesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2016 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (10) sekä aiemmat päätöslauselmansa aiheesta,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksista vuonna 2017 antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksista vuonna 2017 antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon mielipiteenvapauden Saharov-palkintonsa, jonka sai vuonna 2017 Venezuelan demokraattinen oppositio: kansalliskokous (Julio Borges) ja kaikki Foro Penal Venezolanon laatimassa luettelossa mainitut poliittiset vangit, edustajinaan Leopoldo López, Antonio Ledezma, Daniel Ceballos, Yon Goicoechea, Lorent Saleh, Alfredo Ramos ja Andrea González, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon mielipiteenvapauden Saharov-palkintonsa, jonka sai vuonna 2017 Venezuelan demokraattinen oppositio: kansalliskokous (Julio Borges) ja kaikki Foro Penal Venezolanon laatimassa luettelossa mainitut poliittiset vangit, edustajinaan Leopoldo López, Antonio Ledezma, Daniel Ceballos, Yon Goicoechea, Lorent Saleh, Alfredo Ramos ja Andrea González,

| — | ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (11) (yleinen tietosuoja-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (11) (yleinen tietosuoja-asetus),

| — | ottaa huomioon terrorismin torjumisesta sekä neuvoston puitepäätöksen 2002/475/YOS korvaamisesta sekä neuvoston päätöksen 2005/671/YOS muuttamisesta 15. maaliskuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/541 (12); ottaa huomioon Euroopan parlamentin 6. heinäkuuta 2017 päättämän ja 14. syyskuuta 2017 perustetun terrorismia käsittelevän erityisvaliokunnan (TERR) toiminnan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon terrorismin torjumisesta sekä neuvoston puitepäätöksen 2002/475/YOS korvaamisesta sekä neuvoston päätöksen 2005/671/YOS muuttamisesta 15. maaliskuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/541 (12); ottaa huomioon Euroopan parlamentin 6. heinäkuuta 2017 päättämän ja 14. syyskuuta 2017 perustetun terrorismia käsittelevän erityisvaliokunnan (TERR) toiminnan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon (A8-0373/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon (A8-0373/2018),

| A. | ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien kunnioitus, edistäminen, jakamattomuus ja yleismaailmallisuuden turvaaminen sekä demokraattisten periaatteiden ja arvojen, myös oikeusvaltioperiaatteen, edistäminen, ihmisarvon kunnioittaminen sekä yhdenvertaisuus- ja solidaarisuusperiaatteen noudattaminen ovat EU:n eettisen ja oikeudellisen säännöstön ja sen yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) ja unionin kaiken ulkoisen toiminnan kulmakiviä; ottaa huomioon, että EU:n pitäisi pyrkiä edelleen johtavaan asemaan ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa edistämisessä ja suojelussa myös monenvälisellä tasolla, erityisesti YK:n eri elinten aktiivisten ja rakentavien tehtävien avulla sekä YK:n peruskirjan, Euroopan unionin perusoikeuskirjan, kansainvälisen oikeuden ja vuoteen 2030 ulottuvassa kestävän kehityksen ohjelmassa hyväksyttyjen sitoumusten ja kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien kunnioitus, edistäminen, jakamattomuus ja yleismaailmallisuuden turvaaminen sekä demokraattisten periaatteiden ja arvojen, myös oikeusvaltioperiaatteen, edistäminen, ihmisarvon kunnioittaminen sekä yhdenvertaisuus- ja solidaarisuusperiaatteen noudattaminen ovat EU:n eettisen ja oikeudellisen säännöstön ja sen yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) ja unionin kaiken ulkoisen toiminnan kulmakiviä; ottaa huomioon, että EU:n pitäisi pyrkiä edelleen johtavaan asemaan ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa edistämisessä ja suojelussa myös monenvälisellä tasolla, erityisesti YK:n eri elinten aktiivisten ja rakentavien tehtävien avulla sekä YK:n peruskirjan, Euroopan unionin perusoikeuskirjan, kansainvälisen oikeuden ja vuoteen 2030 ulottuvassa kestävän kehityksen ohjelmassa hyväksyttyjen sitoumusten ja kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti;

| B. | ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunnalla on keskeinen rooli demokratian rakentamisessa ja vahvistamisessa, valtiovallan seurannassa sekä hyvän hallintotavan, läpinäkyvyyden ja vastuuvelvollisuuden edistämisessä; katsoo, että kansalaisyhteiskunnan järjestöillä on keskeinen tehtävä, sillä ne ovat yhteiskunnan elämänlanka; katsoo, että kansalaisyhteiskunnan heikentyminen, poliittisen toimintatilan ja kansalaistoiminnan mahdollisuuksien kaventuminen, korruption lisääntyminen, sosiaalinen ja sukupuolten välinen eriarvoisuus, heikko inhimillinen ja sosioekonominen kehitys sekä epävakaus ja sosiaaliset konfliktit ovat yhteydessä toisiinsa; toteaa, että asianmukaisten resurssien on oltava saatavilla ja niitä on käytettävä mahdollisimman tehokkaasti, jotta ihmisoikeuksia ja demokratiaa voidaan edistää kolmansissa maissa, ja katsoo, että kansalaisyhteiskunnan järjestöjen toimintaa ei saisi tukahduttaa säätämällä rajoittavia lakeja, rajoittamalla rahoitusta, soveltamalla rajoittavia toimilupamenettelyjä ja määräämällä toimintaa rajoittavia veroja; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunnalla on keskeinen rooli demokratian rakentamisessa ja vahvistamisessa, valtiovallan seurannassa sekä hyvän hallintotavan, läpinäkyvyyden ja vastuuvelvollisuuden edistämisessä; katsoo, että kansalaisyhteiskunnan järjestöillä on keskeinen tehtävä, sillä ne ovat yhteiskunnan elämänlanka; katsoo, että kansalaisyhteiskunnan heikentyminen, poliittisen toimintatilan ja kansalaistoiminnan mahdollisuuksien kaventuminen, korruption lisääntyminen, sosiaalinen ja sukupuolten välinen eriarvoisuus, heikko inhimillinen ja sosioekonominen kehitys sekä epävakaus ja sosiaaliset konfliktit ovat yhteydessä toisiinsa; toteaa, että asianmukaisten resurssien on oltava saatavilla ja niitä on käytettävä mahdollisimman tehokkaasti, jotta ihmisoikeuksia ja demokratiaa voidaan edistää kolmansissa maissa, ja katsoo, että kansalaisyhteiskunnan järjestöjen toimintaa ei saisi tukahduttaa säätämällä rajoittavia lakeja, rajoittamalla rahoitusta, soveltamalla rajoittavia toimilupamenettelyjä ja määräämällä toimintaa rajoittavia veroja;

| C. | ottaa huomioon, että monissa maailman maissa esiintyy rankaisemattomuutta ja epäoikeudenmukaisuutta ja että tehokkaan hoidon saaminen, uhrien tukipalvelut ja terrorismin uhrien taloudellinen tuki ovat puutteellisia, erityisesti sellaisissa maissa, joissa suuri osa kansalaisista on joutunut kohtaamaan terrorismia; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että monissa maailman maissa esiintyy rankaisemattomuutta ja epäoikeudenmukaisuutta ja että tehokkaan hoidon saaminen, uhrien tukipalvelut ja terrorismin uhrien taloudellinen tuki ovat puutteellisia, erityisesti sellaisissa maissa, joissa suuri osa kansalaisista on joutunut kohtaamaan terrorismia;

| D. | toteaa, että vuonna 2017 suuri joukko kansalaisyhteiskunnan toimijoita, kuten lakimiehiä, älymystön edustajia, toimittajia ja uskonnollisia johtajia ja ihmisoikeuksien puolustajia, myös ympäristöaktivisteja, havaitsi kaikkialla maailmassa kansalaisyhteiskunnan elintilan kaventumisen ja joutui entistä useammin hyökkäysten, vainon, häirinnän, mielivaltaisten pidätysten ja vangitsemisten kohteiksi, ja jotkut heistä jopa tapettiin; ottaa huomioon, että EU:n ihmisoikeuksien puolustajien mekanismina toimivan ProtectDefenders.eu-sivuston välityksellä on tarjottu tehokasta apua sadoille aktivisteille, mutta apua tarvitaan jatkuvasti enemmän; katsoo, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi osoitettava enemmän resursseja, joilla turvataan kansalaisyhteiskunnan aiempaa aktiivisempi osallistuminen, ja lisättävä ponnistelujaan vaarassa olevien ihmisoikeuksien puolustajien suojelemiseksi ja tukemiseksi; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että vuonna 2017 suuri joukko kansalaisyhteiskunnan toimijoita, kuten lakimiehiä, älymystön edustajia, toimittajia ja uskonnollisia johtajia ja ihmisoikeuksien puolustajia, myös ympäristöaktivisteja, havaitsi kaikkialla maailmassa kansalaisyhteiskunnan elintilan kaventumisen ja joutui entistä useammin hyökkäysten, vainon, häirinnän, mielivaltaisten pidätysten ja vangitsemisten kohteiksi, ja jotkut heistä jopa tapettiin; ottaa huomioon, että EU:n ihmisoikeuksien puolustajien mekanismina toimivan ProtectDefenders.eu-sivuston välityksellä on tarjottu tehokasta apua sadoille aktivisteille, mutta apua tarvitaan jatkuvasti enemmän; katsoo, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi osoitettava enemmän resursseja, joilla turvataan kansalaisyhteiskunnan aiempaa aktiivisempi osallistuminen, ja lisättävä ponnistelujaan vaarassa olevien ihmisoikeuksien puolustajien suojelemiseksi ja tukemiseksi;

| E. | katsoo, että ihmisoikeuksia ja demokratiaa tukevat toimintapolitiikat on integroitava osaksi EU:n kaikkia muita politiikkoja, joilla on ulkoinen ulottuvuus, kuten kehitysyhteistyötä, muuttoliikettä, turvallisuutta, terrorismin torjuntaa, naisten oikeuksia, sukupuolten tasa-arvoa, laajentumista ja kaupankäyntiä koskevia politiikkoja erityisesti soveltamalla ihmisoikeuksiin liittyviä ehtoja; katsoo, että unionin sisäisten ja ulkoisten toimien välisen sekä ulkoisten toimien keskinäisen johdonmukaisuuden lisääminen on oleellisen tärkeää, jotta unioni voi toteuttaa menestyksellistä ja vaikuttavaa ihmisoikeuspolitiikkaa; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että ihmisoikeuksia ja demokratiaa tukevat toimintapolitiikat on integroitava osaksi EU:n kaikkia muita politiikkoja, joilla on ulkoinen ulottuvuus, kuten kehitysyhteistyötä, muuttoliikettä, turvallisuutta, terrorismin torjuntaa, naisten oikeuksia, sukupuolten tasa-arvoa, laajentumista ja kaupankäyntiä koskevia politiikkoja erityisesti soveltamalla ihmisoikeuksiin liittyviä ehtoja; katsoo, että unionin sisäisten ja ulkoisten toimien välisen sekä ulkoisten toimien keskinäisen johdonmukaisuuden lisääminen on oleellisen tärkeää, jotta unioni voi toteuttaa menestyksellistä ja vaikuttavaa ihmisoikeuspolitiikkaa;

| F. | toteaa, että alueen tai sen osan laiton miehitys on kansainvälisen oikeuden vastainen teko ja edellyttää, että miehitysvalta kantaa vastuunsa siviiliväestöä kohtaan kansainvälisen humanitaarisen oikeuden mukaisesti; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että alueen tai sen osan laiton miehitys on kansainvälisen oikeuden vastainen teko ja edellyttää, että miehitysvalta kantaa vastuunsa siviiliväestöä kohtaan kansainvälisen humanitaarisen oikeuden mukaisesti;

Yleiset näkökohdat

| 1. | ilmaisee syvän huolensa ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen maailmanlaajuisesta taantumisesta vuonna 2017 ja kehottaa painokkaasti EU:ta ja sen jäsenvaltioita tinkimättä pyrkimään aktiivisesti valtavirtaistamaan ihmisoikeuksia, oikeusvaltiota, demokratiaa ja vähemmistöjen oikeuksia koskevat eurooppalaiset ja kansainväliset normit, jotka niitä velvoittavat, varmistaen unionin sisäisen ja ulkoisen ihmisoikeuspolitiikan välisen yhtenäisyyden ja jäsenvaltioiden ulkoisten politiikkojen paremman koordinoinnin esimerkiksi maahanmuuton, terrorismin torjunnan ja kaupan aloilla, sillä EU:n vaikutus uskottavana ja legitiiminä kansainvälisenä toimijana perustuu pitkälti sen kykyyn kunnioittaa ihmisoikeuksia ja demokratiaa sekä sisäisesti että ulkoisesti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vahvistaa, että valtioilla on viime kädessä vastuu kaikkien ihmisoikeuksien turvaamisesta tekemällä ja noudattamalla kansainvälisiä ihmisoikeussopimuksia, seuraamalla ihmisoikeusrikkomuksia ja varmistamalla tehokkaat oikeussuojakeinot uhreille; huomauttaa, että rauha, turvallisuus ja kehitys vahvistavat toisiaan ja ovat riippuvaisia valmiuksista puuttua väärinkäytöksiin, rikoksiin ihmisyyttä vastaan, sotarikoksiin ja kansanmurhaan; varoittaa rajoittamasta vapaata liikkuvuutta, kokoontumisvapautta ja sananvapautta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu naisten ja miesten välinen tasa-arvo on EU:n ja sen jäsenvaltioiden keskeisiä periaatteita ja sen edistäminen valtavirtaistamalla sukupuolten tasa-arvo, myös muissa maailman maissa EU:n ulkoisen toiminnan kautta, kuuluu EU:n tärkeimpiin tavoitteisiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | painottaa, että EU on sitoutunut edistämään sukupuolten tasa-arvoa ja varmistamaan sukupuolinäkökulman valtavirtaistamisen kaikissa toimissaan, mikä on perussopimuksissa määrätty velvoite, jotta sukupuolten tasa-arvosta tulisi yksi tärkeimmistä painopisteistä kaikissa EU:n suuntaviivoissa, työsuhteissa, politiikoissa ja toimissa, mukaan lukien ulkoiset toimet; tukee asiaan liittyviä koordinoituja toimia EU:n edustustojen, esimerkiksi vaalitarkkailuvaltuuskuntien, monenvälisessä vuoropuhelussa ja toiminnassa; korostaa, että on vahvistettava EUH:n tasa-arvokysymysten pääneuvonantajan kolmansissa maissa tekemää työtä rauhan, turvallisuuden ja perusvapauksien edistämiseksi varmistamalla erityiset määrärahat hänen toimivaltaansa kuuluvia asioita varten; |
| --- | --- |

4.

| 5. | katsoo, että aidosti riippumaton, moniarvoinen ja elinvoimainen kansalaisyhteiskunta tukee kehitystä ja vakautta, varmistaa demokratian juurtumisen, myös vallanjaon, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja ihmisoikeuksien kunnioituksen, ja edistää avoimuutta, vastuuvelvollisuutta ja hyvää hallintoa erityisesti korruptiota ja ääriajattelua torjuvien toimenpiteiden avulla; korostaa ihmisoikeuksien puolustajien ja kansalaisjärjestöjen erittäin tärkeää tehtävää edistää ja tukea keskeisissä kansainvälisissä ihmisoikeussopimuksissa vahvistettujen oikeuksien soveltamista, mm. järjestämällä koulutusohjelmia ja laajentamalla tietoisuutta kansainvälisten järjestöjen toiminnasta; painottaa, että on tärkeää, että ihmisoikeuksien puolustajia koskevat Euroopan unionin suuntaviivat pannaan täytäntöön ja että EU:lla on valmius jatkaa ihmisoikeuksien puolustajien ja kansalaisjärjestöjen asianmukaista tukemista demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen avulla tilanteissa, joissa he ovat eniten vaarassa, erityisesti varmistamalla, että ProtectDefenders.eu-mekanismin valmiuksia vahvistetaan; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että on tärkeää antaa hätäapua ihmisoikeuksien puolustajille ja että kaikkien vankien kohtelussa on noudatettava kansainvälisiä normeja; korostaa olevansa huolissaan ihmisoikeuksien puolustajien turvallisuudesta ja että rikoksiin syyllistyneet on saatettava oikeuden eteen; pitää myönteisinä eurooppalaisen demokratiarahaston johdonmukaisia pyrkimyksiä demokratian sekä perusoikeuksien ja -vapauksien parempaan kunnioittamiseen EU:n itäisissä ja eteläisissä naapurimaissa; panee merkille ihmisoikeuksien puolustajiin kohdistuvat riskit, mukaan luettuina ihmisoikeuksia puolustavat naiset, jotka kohtaavat sukupuolensa vuoksi erityisiä riskejä ja uhkia, ja ympäristöaktivistit, ja kehottaa EUH:ta ja jäsenvaltioita kiinnittämään heihin erityistä huomiota ihmisoikeuksien puolustajia koskevissa EU:n suuntaviivoissa; korostaa, että on voimistettava EU:n toimien koordinointia ihmisoikeuksien puolustajia ja kansalaisyhteiskuntaa koskevassa yhteydenpidossa, ja antaa kiitosta jäsenvaltioille niiden käynnistämistä yksittäisistä, EU:n toimia täydentävistä aloitteista; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää myönteisenä EU:n aktiivista osallistumista YK:n ihmisoikeusneuvostoon, jossa se on teettänyt yksin ja muiden kanssa päätöslauselmia, antanut lausuntoja, osallistunut interaktiivisiin vuoropuheluihin ja keskusteluihin sekä vaatinut ihmisoikeustilannetta koskevia erityisiä istuntoja; panee merkille EU:n sitoumukset keskittyä maiden tilanteeseen YK:n ihmisoikeusneuvostossa; korostaa, että on tärkeää, että EU osallistuu ihmisoikeuksia koskeviin vuoropuheluihin ja yhteistyöhön monenvälisellä tasolla; tukee täysin YK:n ihmisoikeusneuvoston toimia ja sitoumusta ihmisoikeuksien puolustamisessa maailmanlaajuisesti; antaa tunnustusta YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston Zeid al-Husseinin johdolla toteuttamille toimille; odottaa innokkaasti tiivistä vuoropuhelua ja aktiivista yhteistyötä vastanimitetyn korkean edustajan Michelle Bachelet’n kanssa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään niiden tukea YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston toiminnalle ja erityismenettelyille; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ilmaisee arvostuksensa komission ihmisoikeusyksikön ja EUH:n työlle päätoimipaikoissa ja EU:n edustustoissa sekä ihmisoikeuksista vastaavan Euroopan unionin erityisedustajan, Stavros Lambrinidisin, työlle tehokkuuden, koheesion ja ihmisoikeuksien näkyvyyden lisäämisessä EU:n ulkopolitiikassa ja muistuttaa sen pyynnöstä muuttaa kyseinen toimeksianto pysyväksi ja lisätä sitä koskevaa vastuuvelvollisuutta; pitää myönteisenä viimeaikaista lähestymistapaa, jonka yhtenä esimerkkinä on EU:n hyvien ihmisoikeuskertomusten aloite, jossa keskitytään eri maiden parhaisiin käytäntöihin; kehottaa jälleen tarkistamaan toimeksiantoa siten, että Euroopan unionin erityisedustajalle annetaan aloiteoikeus, riittävästi resursseja ja oikeus esiintyä julkisuudessa, jotta voidaan raportoida kolmansiin maihin tehtyjen vierailujen tuloksista ja viestiä EU:n kannoista ihmisoikeuksia koskevissa asioissa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pitää myönteisenä EU:n vuosikertomusta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2017 ja huomauttaa, että se hyväksyttiin tänä vuonna paljon aikaisemmin edellisissä kertomuksissa julkituotujen parlamentin kehotusten mukaisesti; pyytää neuvostoa jatkamaan pyrkimyksiään saada nämä vuosikertomukset valmiiksi aikaisemmin; kannustaa neuvostoa varmistamaan, että seuraavan vuosikertomuksen hyväksyntä perustuu riittävään kuulemisprosessiin; katsoo, että vuosikertomus on välttämätön väline, jonka avulla voidaan seurata EU:n toimintaa maailman ihmisoikeuksien ja demokratian edistämisessä sekä viestiä ja keskustella siitä, ja pyytää tuomaan sitä esille julkisesti ympäri maailman; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toteaa kertomuksen menetelmän ja muodon osalta saavutetun edistymisen mutta odottaa neuvoston ja varapuheenjohtajan / korkean edustajan ottavan huomioon vielä paremmin parlamentin asiaankuuluvissa päätöslauselmissa ja/tai suosituksissa esitetyt kannat, jotta voidaan varmistaa syvempi ja tehokkaampi vuorovaikutus EU:n toimielinten välillä ihmisoikeuskysymyksissä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | muistuttaa jälleen keskeisiä myönteisiä ja kielteisiä suuntauksia koskevan yleiskatsauksen tärkeydestä EU:n toimien tehokkuuden arviointia varten; katsoo, että perusteellisempi julkinen raportointi, joka soveltuvilta osin perustuu erityisesti muun muassa EU:n maakohtaisissa ihmisoikeusstrategioissa määriteltyihin painopisteisiin ja indikaattoreihin, auttaisi toteuttamaan ihmisoikeuksia koskevaan ehdollisuuteen liittyviä lausekkeita ja arvioimaan ja mukauttamaan EU:n politiikan ihmisoikeusvaikutuksia johdonmukaisemmin; painottaa tarvetta seurata EU:n nykyisiä suuntaviivoja ja panna ne kaikilta osin täytäntöön; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toteaa, että EU:n ihmisoikeusvuoropuhelut muodostavat arvokkaan diplomatian välineen ihmisoikeuksien ja demokratian edistämiseksi kahdenvälisissä suhteissa kolmansien maiden kanssa; huomauttaa kuitenkin, että konkreettisten tulosten saavuttamiselle ihmisoikeusvuoropuheluilla on sitkeitä esteitä, kuten kaksinaismoralismin yleisyys, ja kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita yhtenäistämään kantojaan; kehottaa komissiota ja EUH:ta etsimään tapoja, joilla ihmisoikeusvuoropuhelujen vaikuttavuutta ja merkityksellisyyttä voidaan lisätä, ja reagoimaan nopeasti ja täydentämään niitä, jos ne eivät ole rakentavia, hyödyntämällä poliittista vuoropuhelua tai julkista diplomatiaa; kannustaa komissiota ja EUH:ta lisäämään vuoropuhelujen avoimuutta, myös laajentamalla kansalaisyhteiskunnan toimijoiden osallistumista, ja käyttämään selkeitä vertailuarvoja kunkin vuoropuhelun menestyksen arviointiin; painottaa, että on tärkeää, että EU ottaa ihmisoikeusvuoropuhelujen yhteydessä esiin vaarassa olevia yksittäisiä ihmisoikeuksien puolustajia koskevia tapauksia ja painostaa vapauttamaan vangittuina olevat puolustajat sekä suojelemaan uhattuina olevia; neuvoo lisäksi EU:n toimielimiä tarjoamaan riittävästi resursseja ja koulutusta ihmisoikeusasioista ja demokratiasta EU:n edustustojen virkamiehille ja henkilöstölle; |
| --- | --- |

12.

| 13. | muistuttaa jälleen, että ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan toimintasuunnitelman 2015–2019 ja sen väliarvioinnin 2017 on oltava ihmisoikeustoimintaa ohjaavia välineitä, ja korostaa tässä yhteydessä tarvetta suunnitella riittävät resurssit ja asiantuntemus, jotta EU:n ensisijaiset tavoitteet voidaan panna täytäntöön kunnolla; kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita varmistamaan, että nykyinen toimintasuunnitelma pannaan tehokkaasti ja johdonmukaisesti täytäntöön myös aidolla yhteistoiminnalla kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pyytää EU:ta vahvistamaan institutionaaliseen kehitykseen ja oikeusvaltioperiaatteeseen liittyviä välineitään ja politiikkojaan ja sisällyttämään malleja vastuuseen saattamisen varmistamisesta sekä ehkäisemään ihmisoikeusrikkomuksiin liittyvää rankaisemattomuutta; kehottaa ottamaan tehokkaasti käyttöön asianmukaiset resurssit ihmisoikeuksien ja demokratian edistämiseksi entistä tehokkaammin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | muistuttaa tältä osin, että demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline on tarjonnut erittäin tärkeää tukea ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategisen kehyksen ja toimintasuunnitelman ja sen ihmisoikeuksia koskevien suuntaviivojen ja maakohtaisten strategioiden täytäntöönpanolle, mikä on mahdollistanut EU:n strategisemman toiminnan tällä alalla ja varmistanut vastuuvelvollisuuden, näkyvyyden ja tehokkuuden; vaatii painokkaasti, että demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline sisällytetään erillisenä ja riippumattoman välineenä monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 rakenteeseen, jotta sen selkeä monimuotoisuus ei laimenisi laajemman ulkoisen toiminnan rahaston muotoon; kannustaa voimakkaasti edistämään EU:n ulkoisten rahoitusvälineiden välistä yhteistyötä, jotta voidaan välttää päällekkäisyydet ja havaita mahdollisia rahoitusvajeita ja -tarpeita; |
| --- | --- |

15.

| 16. | muistuttaa, että laajentumis- ja naapuruuspolitiikkojen puitteissa demokratisoitumisesta saadut kokemukset ja opit voisivat auttaa määrittelemään parhaita käytäntöjä, joilla voitaisiin tukea ja lujittaa maailman muita demokratisoitumisprosesseja; on vakuuttunut siitä, että tarkistetun Euroopan naapuruuspolitiikan avulla olisi tuettava taloudellisia, yhteiskunnallisia ja poliittisia uudistuksia, suojeltava ihmisoikeuksia ja autettava vakiinnuttamaan oikeusvaltio huolehtien samalla siitä, että EU pitää kiinni kumppaneilleen antamistaan sitoumuksista; muistuttaa, että ihmisoikeuksien ja demokratian edistäminen on niin kumppanimaiden kuin EU:n etujen mukaista; korostaa, että unionin ja sen kumppanimaiden parlamenttien välisiä suhteita on kehitettävä keskinäiselle ymmärrykselle ja luottamukselle perustuvalla rehellisellä vuoropuhelulla, jonka tarkoituksena on edistää ihmisoikeuksia tehokkaasti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa ihmisoikeuksien alivaliokunnan tekemää työtä ja sen ylläpitämiä tiiviitä työsuhteita muihin EU:n toimielimiin, EU:n erityisedustajaan, EUH:oon, kansalaisyhteiskuntaan, muun muassa kansalaisjärjestöihin, ja monenvälisiin ihmisoikeusinstituutioihin; huomauttaa, että vuonna 2017 ihmisoikeuksien alivaliokunta laati kolme mietintöä, jotka hyväksyttiin päätöslauselmina täysistunnossa, aiheista kansalaisuudettomuus Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa (13), sotarikosten ja ihmisyyttä vastaan tehtävien rikosten yhteydessä tapahtuvat ihmisoikeusloukkaukset, mukaan luettuna kansanmurha (14), sekä korruptio ja ihmisoikeudet kolmansissa maissa (15); |
| --- | --- |

17.

| 18. | ehdottaa, että vuoden 2019 ensimmäisellä kolmanneksella perustetaan sisäinen työryhmä, joka tarkastelee ihmisoikeuksien edistämistä ja valtavirtaistamista sen valiokunnissa ulkoisen toimeksiannon turvin ja sen valtuuskunnissa, jotka vastaavat suhteista kolmansiin maihin toimikaudella 2014-2019; aikoo laatia tähän tarkasteluun perustuvia suosituksia parlamentin toimien lisäämiseksi ihmisoikeuksien alalla parlamentin seuraavalla toimikaudella, myös liittyen EUH:n ja komission toiminnan valvontaan, sisäiseen toimielinrakenteeseen ja ihmisoikeuksien valtavirtaistamiseen sen elimissä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | katsoo, että työjärjestyksen 135 artiklaan perustuvien kiireellisten päätöslauselmien roolia voidaan kehittää, jotta vahvistetaan ihmisoikeuksia ja demokratiaa lisäämällä oikea-aikaista tarkastelua, kohdentamista ja tehokkuutta; |
| --- | --- |

19.

Ihmisoikeuksia koskevat erityiset haasteet

| 20. | ilmaisee vakavan huolensa kansalaisyhteiskunnan tilan kaventumisesta vuonna 2017 ja pitää valitettavana, että ihmisoikeuksien puolustajat, toimittajat ja kansalaisjärjestöt ovat liian usein häirinnän, pelottelun ja väkivallan, myös murhien, kohteena; on huolestunut matkustuskieltojen jatkuvasta asettamisesta ihmisoikeusaktivisteille, jotka haluavat osallistua Genevessä YK:n ihmisoikeusneuvoston ja muiden kansainvälisten toimielinten istuntoihin, ja tuomitsee nämä kiellot jyrkästi ja kehottaa kyseisiä hallituksia poistamaan ne; ei pidä hyväksyttävänä, että kansalaisyhteiskunnan ja tiedotusvälineiden edustajia estetään osallistumasta kansainvälisten elinten työhön, ja vaatii kunnioittamaan kansalaisyhteiskunnan edustajien perustavanlaatuisia ihmisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia; on huolissaan siitä, että jotkut ihmisoikeusaktivistit on pidätetty heidän palattuaan kotimaahansa sen jälkeen, kun heitä on kuultu kansainvälisissä instituutioissa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pitää valitettavana, että maailmanlaajuisesti laajeneva kansalaisyhteiskunnan tilan kaventamisilmiö voi esiintyä myös vakiintuneissa demokratioissa sekä keskitason ja korkean tulotason maissa; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita näyttämään esimerkkiä; pitää tuomittavana lainsäädäntöä, jolla rajoitetaan kansalaisyhteiskunnan toimintaa esimerkiksi lopettamalla kansalaisjärjestöjä tai jäädyttämällä niiden varoja; kehottaa kumoamaan lait, joilla asetetaan mielivaltaisia tai rajoittavia vaatimuksia kansalaisjärjestöjen toiminnalle, ulkomaista rahoitusta rajoittavat säännökset mukaan luettuina; suhtautuu kielteisesti sellaisen julkisen propagandan levittämiseen, jossa pyritään entistä enemmän horjuttamaan kansalaisjärjestöjen roolia; kehottaa EU:n edustustoja ja jäsenvaltioiden diplomaattiedustustoja seuraamaan ja nostamaan jatkuvasti keskusteluun tapauksia, joissa loukataan kokoontumis- ja yhdistymisvapautta muun muassa asettamalla kansalaisyhteiskunnan organisaatioille ja niiden toiminnalle erilaisia kieltoja ja rajoituksia tai edistämällä eräiden hallitusten tukemien valekansalaisjärjestöjen toimintaa; kannustaa niitä tukemaan jatkossakin aktiivisesti ihmisoikeuksien puolustajia, erityisesti seuraamalla järjestelmällisesti oikeudenkäyntejä, vierailemalla heidän luonaan vankilassa ja antamalla tarvittaessa julkilausumia yksittäisistä tapauksista; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pitää tuomittavana, että tiedotusvälineiden vapaus on ollut hyvin uhattuna vuonna 2017 ja että Toimittajat ilman rajoja -järjestön vuosikertomuksen mukaan toimittajia vastaan tehdyt hyökkäykset nousivat vuonna 2017 ennätystasolle; korostaa tarvetta ylläpitää mielipiteen- ja ilmaisunvapauden periaatteita sellaisena kuin ne on määritetty ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 19 artiklassa; muistuttaa, että sananvapaus on tärkeää sekä verkossa että sen ulkopuolella demokraattisten yhteiskuntien asianmukaisen toimivuuden olennaisena tekijänä, sillä se edistää moniarvoisuutta, joka antaa kansalaisyhteiskunnalle ja kansalaisille mahdollisuuden vaatia hallituksiltaan ja päätöksentekijöiltään vastuullisuutta, ja lujittaa oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista; tuomitsee jyrkästi toimittajiin, riippumattomiin tiedotusvälineisiin, blogikirjoittajiin ja väärinkäytösten paljastajiin kohdistuvan uhkailun, pelottelun ja iskut sekä vihapuheen, kunnianloukkauslait ja väkivaltaan yllyttämisen, sillä ne uhkaavat oikeusvaltioperiaatetta ja ihmisoikeuksiin sisältyviä arvoja; korostaa, että vuonna 2017 pidätettiin satoja rauhallisia mielenosoittajia ja toimittajia, joista monia kohdeltiin huonosti ja pidätettiin mielivaltaisesti ja joiden on pitänyt maksaa tuntuvia sakkoja menettelyissä, joissa vähimmäismenettelyvaatimuksista ei ole takeita; kehottaa painokkaasti EU:ta lisäämään toimia ilmaisun- ja mielipiteenvapautta koskevan oikeuden suojelemiseksi sen kaikissa suhteissa kolmansiin maihin; pitää erittäin tärkeänä, että EU:n suuntaviivat sananvapaudesta verkossa ja verkon ulkopuolella pannaan tehokkaasti ja järjestelmällisesti täytäntöön ja että niiden vaikutuksia seurataan säännöllisesti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | painottaa akateemisen vapauden perustavaa merkitystä kansainvälisillä sopimuksilla suojattuna ihmisoikeutena; tuomitsee painokkaasti kaikki akateemiseen vapauteen kohdistuvat hyökkäykset, kuten surmat, tahdonvastaiset katoamiset, väkivallan, vangitsemisen, työpaikkojen menetykset, maineen tuhoamiset ja virheellisin perustein tapahtuvat syytteeseen asettamiset; korostaa kaikkien akateemisen vapauden vastaisten hyökkäysten vakavuutta, sillä akateeminen vapaus on keskeisessä asemassa luotaessa moniarvoista ja demokraattista yhteiskuntaa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tuomitsee ankarasti sen, että niin monet ihmisoikeuksien puolustajat kohtasivat vuonna 2017 digitaalisia uhkia, joihin kuului myös tietojen vaarantuminen laitteiden takavarikoinnin, etävalvonnan ja tietovuotojen vuoksi; tuomitsee verkkovalvonnan ja hakkeroinnin sellaisten tietojen hankkimiseksi, joita voidaan käyttää oikeustapauksissa tai parjauskampanjoissa; ilmaisee syvän huolensa jatkuvasti lisääntyvästä tiettyjen kaksikäyttöteknologioiden verkkovalvontakäytöstä poliitikkoja, aktivisteja, blogikirjoittajia ja toimittajia vastaan; kehottaa tämän osalta painokkaasti EU:n toimielimiä päivittämään kiireellisesti ja perusteellisesti kaksikäyttötuotteiden viennin valvontaa koskevan asetuksen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | muistuttaa, että oikeuslaitoksen riippumattomuus ja sellaisen oikeuslaitosjärjestelmän avoimuus, johon liittyvien edellytysten mukaan kaikkien toimijoiden on toimittava tehtävässään riippumattomasti ja rehellisesti, ovat demokraattisen valtion ja ihmisoikeuksien oikeudellisen suojelun olennaisia edellytyksiä; tuomitsee voimakkaasti kaikki pyrkimykset rajoittaa tuomarien, yleisten syyttäjien ja asianajajien vapautta sekä kaikki heitä vastaan kohdistetun suoran ja epäsuoran väkivallan muodot; kehottaa EU:ta kiinnittämään kyseisiin seikkoihin mahdollisimman paljon huomiota diplomaattisuhteissaan kolmansiin maihin; |
| --- | --- |

25.

| 26. | toteaa, että avoin internet ja teknologinen kehitys ovat mahdollistaneet sen, että ihmisoikeusloukkauksista raportoidaan nopeammin; pitää valitettavana joidenkin hallitusten pyrkimyksiä kontrolloida joukkoviestintävälineitä, kuten internetiä; on huolestunut valtiollisten toimijoiden sekä valtiosta riippumattomien toimijoiden vuonna 2017 tuottaman disinformaation ja valeuutisten yleisyydestä, mikä on vaikuttanut ihmisoikeuksien vastaisten tarinoiden leviämiseen, vapaiden, täsmällisten ja puolueettomien tietojen rajalliseen saatavuuteen, väkivaltaan yllyttämiseen, tiettyihin ryhmiin tai yksilöihin kohdistuvaan vihaan tai syrjintään sekä vaalien tuloksiin, horjuttaen demokratioita; painottaa tässä yhteydessä, että on tärkeää, että EU:ssa kehitetään ihmisoikeuksia koskevia vaikuttavampia myönteisiä tarinoita, torjutaan vakaasti väärää tietoa sponsoroivia tai ihmisoikeuksien yleismaailmallisuuden ja jakamattomuuden kyseenalaistavia hallituksia, ja lisätään toimia vapaiden ja riippumattomien tiedotusvälineiden tukemiseksi kaikkialla maailmassa; tähdentää koulutuksen, sivistyksen, tietämyksen ja kriittisyyden keskeistä merkitystä valeuutisten ja niiden leviämisen torjumisessa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa nimittämään EU:n kyberlähettilään, joka koordinoisi EU:n diplomaattisia toimia, joilla edistetään ulkopolitiikan alalla avointa, yhteentoimivaa, suojattua ja luotettavaa internetiä ihmisoikeuksia kunnioittaen ja valtion vastuullisia toimintatapoja verkossa koskevia vaatimuksia edistäen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | muistuttaa, että ajatuksen-, omantunnon- ja uskonnonvapaus, mukaan lukien vapaus uskoa tai olla uskomatta tai harjoittaa tai olla harjoittamatta valitsemaansa uskontoa, ja vapaus hylätä uskonto tai vaihtaa uskontoa sekä oikeus luopua vakaumuksesta ja oikeus ateistiseen näkemykseen on taattava ja että tätä vapautta ja oikeutta on lisättävä ehdoitta uskontojen ja kulttuurien välisen vuoropuhelun avulla; tuomitsee mielipiteeseen, omaantuntoon, uskontoon tai vakaumukseen perustuvan syrjinnän sekä kaikki etnisten ja uskonnollisten ryhmien vainoamistapaukset ja niihin vuonna 2017 kohdistuneet iskut; kehottaa välttämään uskonnon välineellistämistä poliittisia tarkoitusperiä varten; pitää valitettavana valtiollisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden pyrkimyksiä rajoittaa mielipiteen, omantunnon ja uskonnon- ja vakaumuksenvapautta, kokoontumisvapautta ja ilmaisunvapautta muun muassa hyväksymällä jumalanpilkkalakeja ja panemalla niitä täytäntöön; vaatii lisätoimia uskonnollisten vähemmistöjen, uskonnottomien ihmisten ja ateistien sekä jumalanpilkkalakien uhrien suojelemiseksi; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita lisäämään poliittista vuoropuhelua tällaisten lakien kumoamiseksi ja tehostamaan toimiaan, joiden tavoitteena on lisätä ajatuksen-, omantunnon-, uskonnon- ja vakaumuksenvapautta, ja edistämään kulttuurien ja uskontojen välistä vuoropuhelua suhteissaan kolmansiin maihin; kehottaa komissiota ja EUH:ta toimimaan aktiivisesti auttaakseen henkilöitä, jotka ovat joutuneet pakenemaan kodeistaan uskonnon tai vakaumuksen perusteella tapahtuvan vainon vuoksi, palaamaan vapaaehtoispohjalta turvallisesti asuinseuduilleen; pyytää toteuttamaan konkreettisia toimia uskonnon- tai vakaumuksenvapauden edistämistä ja suojelemista koskevien EU:n suuntaviivojen tosiasialliseksi täytäntöön panemiseksi; tukee EU:n käytäntöä, jossa se ottaa johtavan roolin ajatuksen-, omantunnon-, uskonnon- ja vakaumuksenvapautta koskevissa temaattisissa päätöslauselmissa YK:n ihmisoikeusneuvostossa ja YK:n yleiskokouksessa; tukee uskonnon- tai vakaumuksenvapauden edistämisestä EU:n ulkopuolella vastaavan EU:n erityislähettilään Ján Figelin työtä; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pitää erittäin valitettavana, että kidutusta, epäinhimillistä tai halventavaa kohtelua ja kuolemanrangaistuksia jatketaan monissa maissa ympäri maailmaa; kehottaa EU:ta tehostamaan pyrkimyksiään näiden käytäntöjen lopettamiseksi; katsoo, että monissa maissa pidätysolot, hoivan ja lääkkeiden saanti mukaan luettuna, ja vankiloiden kunto ovat vakava huolenaihe; pitää myönteisenä Alliance for Torture-Free Trade -liittouman virallista käynnistämistä 18. syyskuuta 2017 ja EU:n kidutuksen vastaisen koordinointiryhmän perustamista, jonka tehtävänä on seurata sen toteutusta; on tämän osalta tyytyväinen sellaisten tiettyjen tavaroiden kauppaa koskevan EU:n lainsäädännön päivitykseen, joita voitaisiin käyttää kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanoon, kidutukseen tai muihin epäinhimillisen kohtelun tai rangaistuksen muotoihin; huomauttaa, että vuonna 2017 täytäntöönpantujen kuolemanrangaistusten määrä laski maailmanlaajuisesti 4 prosenttia edelliseen vuoteen verrattuna; kehottaa maita, jotka eivät ole vielä tehneet sitä, keskeyttämään välittömästi kuolemanrangaistusten täytäntöönpanon, joka on askel kohti sen lakkauttamista; pitää tärkeänä torjua pidätettyjen kaikenlaista kidutusta ja julmaa kohtelua, myös henkistä kidutusta, ja tehostaa pyrkimyksiä varmistaa asiaa koskevien kansainvälisen oikeuden säännösten noudattaminen ja varmistaa korvausten suorittaminen uhreille; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tuomitsee jyrkästi kaikki hirvittävät rikokset ja ihmisoikeusloukkaukset, joihin valtiolliset toimijat sekä valtiosta riippumattomat toimijat syyllistyvät myös ihmisoikeuksiaan rauhanomaisesti käyttäviä kansalaisia vastaan; on syvästi järkyttynyt tehtyjen rikosten laajasta joukosta, joka kattaa murhat, kidutuksen, raiskaukset, orjuuttamisen ja seksiorjuuden, lapsisotilaiden värväämisen, uskonnollisen pakkokäännytyksen ja uskonnollisiin ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvien järjestelmälliset surmat; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita torjumaan kansanmurhia, ihmisyyttä vastaan tehtäviä rikoksia ja sotarikoksia ja varmistamaan, että niiden tekijät saatetaan oikeuden eteen; kehottaa EU:ta tukemaan järjestöjä ja YK:n tutkintaryhmiä, jotka keräävät, säilyttävät ja suojaavat digitaalisesti tai muilla tavoin todisteita kaikkien näiden konfliktien osapuolien tekemistä rikoksista niiden kansainvälisen syytteeseenpanon helpottamiseksi; panee merkille, että internet-alustat ovat poistaneet mahdollisiin sotarikoksiin liittyviä videotodisteita osana toimiaan terroristisen sisällön ja propagandan poistamiseksi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tukee kansainvälisen rikostuomioistuimen (ICC) keskeistä tehtävää tapauksissa, joissa asiaankuuluvat valtiot ovat haluttomia tai kykenemättömiä käyttämään toimivaltaansa; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita antamaan diplomaattista ja taloudellista tukea ICC:lle; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita kannustamaan kaikkia YK:n jäsenvaltioita ratifioimaan ja panemaan täytäntöön ICC:n Rooman perussäännön ja pitää tyrmistyttävinä tapauksia, joissa perussäännöstä on irrottauduttu tai irrottautumisella on uhattu; kehottaa myös kaikkia Rooman perussäännön allekirjoittajia toimimaan koordinoidusti ja yhteistyössä ICC:n kanssa; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita ratifioimaan hyökkäysrikosta koskevat Kampalan tarkistukset ja lisäämään ”julmuudet” luetteloon rikoksista, jotka kuuluvat EU:n toimivaltaan; muistuttaa muiden keskeisten mekanismien merkityksestä, joiden tarkoituksena on lopettaa rankaisemattomuus, mukaan lukien tuomioistuimen yleistoimivallan käyttö, ja kehottaa EU:n jäsenvaltioita hyväksymään tarvittavaa sääntelyä; muistuttaa tässä yhteydessä, että uhrien oikeudet on sijoitettava kaikkien toimien ytimeen; kehottaa jälleen komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa nimittämään kansainvälistä humanitaarista oikeutta ja kansainvälistä oikeutta käsittelevän EU:n erityisedustajan, jonka tehtävänä on edistää, valtavirtaistaa ja edustaa EU:n sitoutumista rankaisemattomuuden torjuntaan; |
| --- | --- |

31.

| 32. | on tyytyväinen EU:n toimiin YK:n vakavien rikosten tutkimista varten Syyriaan perustaman kansainvälisen, puolueettoman ja riippumattoman mekanismin (IIIM) tukemiseksi; korostaa, että muihin maihin on perustettava vastaava riippumaton mekanismi; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä tukeneet IIIM:ää taloudellisesti, tekemään niin; |
| --- | --- |

32.

| 33. | muistuttaa, että valtiot voivat saattaa muita valtioita Kansainväliseen tuomioistuimeen, mikäli ne ovat rikkoneet kansainvälisiä sopimuksia, kuten kidutuksen vastaista YK:n yleissopimusta, jotta voidaan vahvistaa valtion vastuu epäsuorana keinona tehdä myöhemmässä vaiheessa oikeusteitse ratkaisu henkilökohtaisesta rikosoikeudellisesta vastuusta; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pitää erittäin valitettavana, että kansainvälistä humanitaarista oikeutta ei kunnioiteta, ja tuomitsee jyrkästi kuolemaan johtaneet hyökkäykset, joita tehtiin hälyttävän usein sairaaloita, kouluja ja muita siviilikohteita vastaan aseellisissa konflikteissa maailmanlaajuisesti vuonna 2017; katsoo, että iskujen kansainvälistä tuomitsemista on tuettava riippumattomilla tutkimuksilla ja todellisella vastuuseen saattamisella; kiittää humanitaarista apua toimittaneiden avustustyöntekijöiden tekemästä työstä; kehottaa jäsenvaltioita, EU:n toimielimiä ja varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa varmistamaan, että kansainväliseen humanitaariseen oikeuteen liittyviä EU:n politiikkoja ja toimia kehitetään johdonmukaisesti ja tehokkaasti, ja hyödyntämään kaikkia niiden käytettävissä olevia välineitä asian käsittelyyn; toteaa, että saataville olisi pitänyt asettaa EU:n ja sen jäsenvaltioiden yksityiskohtaisempia kertomuksia kansainvälisen humanitaarisen oikeuden noudattamisen edistämistä tietyissä konfliktitilanteissa koskevien suuntaviivojen täytäntöönpanosta, myös ja etenkin EU:n vuosikertomus ihmisoikeuksista ja demokratiasta; kehottaa kansainvälistä yhteisöä perustamaan välineitä, joilla voidaan minimoida varoituksen ja reagoinnin välinen aika väkivaltaisen konfliktin syntymisen, uudelleen puhkeamisen tai kärjistymisen estämiseksi EU:n varhaisvaroitusjärjestelmän tarjoaman mallin mukaisesti; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita lisäämään humanitaariseen apuun ja kehitysapuun tarkoitettua rahoitusta; panee merkille, että virallinen kehitysapu väheni 2,4 prosenttia vuodesta 2016 vuoteen 2017 ja että se jää tavoitteesta, joka on 0,7 prosenttia BKTL:sta; |
| --- | --- |

34.

| 35. | muistuttaa 27. helmikuuta 2014 antamastaan päätöslauselmasta aseistettujen miehittämättömien ilma-alusten käytöstä (16); ilmaisee vakavan huolensa aseistettujen miehittämättömien ilma-alusten käyttämisestä kansainvälisen oikeudellisen kehyksen ulkopuolella; kehottaa jälleen EU:ta kehittämään pikaisesti aseistettujen miehittämättömien ilma-alusten käyttöä koskevan oikeudellisesti sitovan kehyksen sen varmistamiseksi, että oikeudellisten velvoitteidensa mukaisesti jäsenvaltiot eivät suorita laittomia kohdistettuja teloituksia tai avusta tällaisissa muiden valtioiden suorittamissa teloituksissa; kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille asianmukaisesti unionin varojen käytöstä kaikkiin miehittämättömien ilma-alusten rakentamiseen liittyviin tutkimus- ja kehityshankkeisiin; kehottaa laatimaan tällaisten ilma-alusten uusista kehityshankkeista ihmisoikeusvaikutusten arvioinnit; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja EU:n jäsenvaltioita laajentamaan EU:n rajoittavien toimien järjestelmää siten, että siihen sisällytetään ihmisoikeuksia koskeva EU:n seuraamusjärjestelmä, jonka mukaisesti YUTP:n mukaisia seuraamuksia koskevia päätöksiä voidaan tehdä vakavien ihmisoikeusrikkomusten perusteella Magnitski-lain tavoin; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa painokkaasti varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja jäsenvaltioita pyrkimään sellaisten asejärjestelmien kansainväliseen kieltoon, joissa ihminen ei valvo voimankäyttöä, kuten parlamentti on toistuvasti pyytänyt, laatimaan ja hyväksymään yhteisen kannan autonomisista asejärjestelmistä asiaa käsitteleviä YK:n tason kokouksia varten, puhumaan yhdellä äänellä asiaankuuluvilla foorumeilla ja toimimaan sen mukaisesti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa, että korruptio heikentää oikeusvaltioperiaatetta, demokratiaa ja talouksien kilpailukykyä ja uhkaa ihmisoikeuksia; korostaa, että korruptiota vastustavia ihmisoikeuksien puolustajia ja väärinkäytösten paljastajia on tuettava; kehottaa parantamaan korruption vastaisia mekanismeja ja käytäntöjä, kuten seuraamusten määräämistä yksilöille ja maille, jotka syyllistyvät vakaviin korruptiorikoksiin; kehottaa EUH:ta ja komissiota tekemään ihmisoikeuksia ja korruption torjuntaa koskevaa yhteistä ohjelmasuunnittelua, erityisesti aloitteita avoimuuden parantamiseksi, rankaisemattomuuden torjumiseksi ja korruptiontorjuntavirastojen vahvistamiseksi sekä EU:n varojen käytön avoimuuden ja jäljitettävyyden lisäämiseksi; kehottaa komissiota neuvottelemaan korruptionvastaiset määräykset kaikkiin tuleviin kauppasopimuksiin; muistuttaa korruptiosta ja ihmisoikeuksista kolmansissa maissa 13. syyskuuta 2017 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa (17) esitetyistä suosituksista, jotka koskevat korruptiota ja ihmisoikeuksia, ja kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita toteuttamaan jatkotoimia; |
| --- | --- |

38.

| 39. | on huolestunut kulttuuriperintökohteiden tuhoamisesta, laittomasta ryöstelystä ja vahingoittamisesta ja tukee painokkaasti tiedonetsintää sekä perinnön suojelua ja pelastamista koskevia aloitteita; |
| --- | --- |

39.

| 40. | painottaa vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien merkitystä demokraattisten prosessien kannalta ja on huolestunut laittomien vaalien määrän kasvusta kaikkialla maailmassa; palauttaa mieliin, että riippumattomat tiedotusvälineet ja mielipiteiden moniarvoisuus ovat välttämättömiä vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien takaamiseksi; kehottaa EU:ta olemaan tunnustamatta manipuloituja tai väärennettyjä vaalituloksia ja käyttämään kaikkia saatavilla olevia diplomaattisia, taloudellisia ja poliittisia välineitä ylläpitääkseen vaalien uskottavuutta kaikkialla maailmassa ja pakottaakseen valtiot täyttämään vapaita ja oikeudenmukaisia vaaleja koskevat vaatimukset; katsoo, että EU:n tarjoama tuki vaaliprosesseja ja demokratiaa varten maailmanlaajuisesti, kuten sen vaalioperaatiot ja niiden jälkiseuranta, vaaliapu ja erityisesti parlamentin aktiivinen asema siltä osin, on äärimmäisen tärkeää; korostaa vaalitarkkailun tärkeyttä rauhanomaiseen demokratiaan siirtymisessä, oikeusvaltioperiaatteen vahvistamisessa, poliittisen moniarvoisuuden yhteydessä, naisten vaaliprosesseihin osallistumisen edistämisessä, avoimuuden yhteydessä ja ihmisoikeuksien kunnioittamisessa; muistuttaa, että on tärkeää ottaa paikalliset kansalaisjärjestöt mukaan vaalitarkkailuprosessiin ja vaalitarkkailuvaltuuskuntien antamien suositusten täytäntöönpanoon; katsoo, että sekaantuminen muiden valtioiden vaaleihin kyberhyökkäysten välityksellä loukkaa ihmisten oikeutta valita vapaasti edustajansa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pitää myönteisenä, että EU on allekirjoittanut Istanbulin sopimuksen, ja korostaa tarvetta ehkäistä ja torjua kaikin keinoin naisiin kohdistuvaa väkivaltaa, myös perheväkivaltaa; kehottaa jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä sitä tehneet, ratifioimaan tämän sopimuksen ja panemaan sen täytäntöön mahdollisimman pian; tukee tältä osin EU:n ja YK:n yhteistä Spotlight-aloitetta; kehottaa maita tehostamaan lainsäädäntöään sukupuoleen perustuvan väkivallan, naisten sukuelinten silpomisen ja seksuaalisen väkivallan torjumiseksi mahdollisimman aikaisessa vaiheessa; muistuttaa, että naisiin kohdistuvan väkivallan syyt ovat syvällä sukupuolten eriarvoisuudessa, minkä vuoksi niitä on torjuttava kattavasti, ja korostaa tässä yhteydessä sosiaalipalvelujen ja suojelun tärkeyttä; painottaa, että kaikentyyppisen naisiin kohdistuvan väkivallan esiintymistä, syitä ja seurauksia koskevat luotettavat tilastot ovat olennaisen tärkeitä, jotta kehitetään vaikuttavia säädöksiä ja strategioita sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseksi; kehottaa siksi EU:ta auttamaan valtioita parantamaan tiedonkeruuta tällä alalla ja täyttämään kansainväliset oikeudelliset velvoitteet; pyytää EU:ta tekemään yhteistyötä muiden valtioiden kanssa, jotta lisätään rahoitusta ja ohjelmasuunnittelua seksuaalisen ja sukupuoleen perustuvan väkivallan ehkäisemiseksi ja toimien toteuttamiseksi sen johdosta kaikkialla maailmassa; tuomitsee kaikenlaisen fyysisen, seksuaalisen ja psykologisen väkivallan ja hyväksikäytön, joukkoraiskaukset, ihmiskaupan sekä naisten seksuaali- ja lisääntymisoikeuksien loukkaamisen; painottaa, että kaikille naisille olisi taattava asianmukainen ja kohtuuhintainen terveydenhuolto sekä seksuaali- ja lisääntymisoikeuksien yleismaailmallinen kunnioittaminen ja mahdollisuus niiden toteuttamiseen sekä koulutukseen ja että kaikilla naisilla olisi oltava mahdollisuus päättää vapaasti ja vastuullisesti omasta terveydestään, kehostaan ja seksuaali- ja lisääntymisoikeuksistaan; huomauttaa, että koulutus on keskeinen keino torjua syrjintää sekä naisiin ja lapsiin kohdistuvaa väkivaltaa; tuomitsee jyrkästi niin kutsutun suukapulasäännön käyttöön palauttamisen; |
| --- | --- |

41.

| 42. | painottaa, että EU:n on pidettävä edelleen kiinni siitä, että CEDAW-sopimuksessa, Pekingin toimintaohjelmassa ja kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin toimintaohjelmassa määritetyt naisten oikeuksiin liittyvät velvoitteet ja sitoumukset sekä asiaan liittyvien tarkistuskonferenssien tulokset pannaan täysin täytäntöön; |
| --- | --- |

42.

| 43. | muistuttaa toisen sukupuolten tasa-arvoa edistävän toimintaohjelman 2016–2020 (GAP II) ensimmäisen vuotuisen täytäntöönpanokertomuksen 2016 julkistamisesta elokuussa 2017 ja että siinä korostettiin myönteisiä suuntauksia, jotka liittyvät naisten ja tyttöjen elämän muuttumiseen sen myötä, että on varmistettu naisten ja tyttöjen fyysinen ja psyykkinen koskemattomuus, edistetty taloudellisia ja sosiaalisia oikeuksia ja vahvistettu naisten ja tyttöjen ääntä ja osallistumista; katsoo, että EU:n olisi jatkossakin sisällytettävä naisten tukeminen yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan operaatioihin, konfliktien estämiseen ja konfliktien jälkeiseen jälleenrakennukseen; korostaa jälleen kerran YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 (2000) 31. lokakuuta 2000”Naiset, rauha ja turvallisuus” merkitystä; korostaa, että julkisen ja yksityisen sektorin entistä suurempi osallistuminen on keskeistä naisten oikeuksien ja heidän julkisten ja yksityisten instituutioiden toimintaan, poliittiseen päätöksentekoon, taloudelliseen elämään ja rauhanprosesseihin osallistumisensa edistämiseksi; korostaa, että liiketoiminnalla on tärkeä merkitys naisten oikeuksien vahvistamisessa; kehottaa komissiota asettumaan johtoasemaan torjuttaessa seksuaalista hyväksikäyttöä ja seksuaalisia väärinkäytöksiä humanitaarisen avun ja kehitysavun aloilla, koska niillä tehtävässä työssä olisi noudatettava korkeimpia vastuu- ja tilintekovelvollisuuksia; korostaa, että on tärkeää tarkistaa ja vahvistaa suojamenettelyjä ja voimankäyttösääntöjä; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) varmistamaan, että YK:n naisten asemaa käsittelevän toimikunnan (CSW) 62. istunnon tulokset sisällytetään sen toimintatapoihin ja että ne antavat uutta pontta sukupuolten tasa-arvon saavuttamiselle sekä maaseudun naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien parantamiselle; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa, että naisilla ja tytöillä on oltava mahdollisuus saada opetusta STEM-aineissa samoin kuin humanistisissa aineissa ja erityisesti heidän osaamistaan ja ammattitaitojaan on kehitettävä ja heidän osallistumistaan STEM-aloilla on lisättävä; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa komissiota tutkimaan tapoja ja keinoja, joilla EU voi liittyä yksipuolisesti YK:n lapsen oikeuksien yleissopimukseen, kun otetaan huomioon, että kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat ratifioineet sen ja että EU:n primääri- ja sekundäärilainsäädäntö sisältää olennaisia säännöksiä lasten oikeuksien suojelusta; kehottaa maita, jotka eivät vielä ole ratifioineet YK:n lapsen oikeuksien yleissopimusta, tekemään niin kiireellisesti; toteaa tyytyväisenä, että EU on hyväksynyt tarkistetut suuntaviivat lapsen oikeuksien edistämiseksi ja suojaamiseksi, ja korostaa tarvetta varmistaa, että toimet saavuttavat kaikki lapset, myös kaikkein syrjäytyneimmät ja haavoittuvassa asemassa olevat; painottaa, että lapset altistuvat usein erityiselle väärinkäytölle, kuten lapsiavioliitoille, lapsiprostituutiolle, lapsisotilaiden käytölle, sukuelinten silpomiselle, lapsityövoiman käytölle ja lapsikaupalle erityisesti humanitaaristen kriisien ja aseellisten konfliktien yhteydessä, joten heidän suojeluaan on vahvistettava; kehottaa EU:ta tekemään yhteistyötä kolmansien maiden kanssa varhais-, lapsi- ja pakkoavioliittojen lopettamiseksi asettamalla 18 vuoden iän avioliiton lailliseksi vähimmäisiäksi ja edellyttämällä molempien puolisoiden iän sekä täysimääräisen ja vapaan suostumuksen tarkistamista, avioliittojen pakollista kirjaamista ja sen varmistamista, että näitä sääntöjä noudatetaan; korostaa, että on vahvistettava EU:n sitoumusta lastensuojelussa, erityisesti ilman huoltajaa olevien alaikäisten kohdalla, ja kiinnittää erityistä huomiota koulutukseen ja psykososiaaliseen tukeen; kehottaa panemaan asianmukaisesti täytäntöön suuntaviivat, jotka koskevat koulujen ja yliopistojen suojaamista sotilaskäytöltä aseellisten selkkausten yhteydessä; vaatii ratkaisemaan kiireellisesti kansalaisuudettomia lapsia, erityisesti lapsia, jotka ovat syntyneet muualla kuin vanhempiensa alkuperämaassa, sekä maahantulijalapsia koskevan ongelman niin EU:ssa kuin sen ulkopuolella; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita laatimaan toimintasuunnitelman, jolla lopetetaan lasten pidättäminen heidän maahanmuuttaja-asemansa perusteella pakolaisista ja muuttajista annetun New Yorkin julkilausuman mukaisesti; muistuttaa erityisestä oikeudesta suojeluun lapsen ensisijaisen edun perusteella; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita julkistamaan täysin avoimesti kolmansille maille muuttoliikettä koskevaa yhteistyötä varten myönnetyt varat ja seuraamaan niitä sen varmistamiseksi, ettei tällainen yhteistyö hyödytä suoraan tai välillisesti turvallisuus-, poliisi- tai oikeusjärjestelmiä, jotka osallistuvat tässä yhteydessä tehtyihin ihmisoikeusloukkauksiin; korostaa mahdollisuutta erottaa toisistaan kehitysyhteistyö ja takaisinottosopimusten tai muuttovirtojen hallintaan liittyvä yhteistyö; on huolestunut EU:n ulkopolitiikan käytöstä ”muuttoliikkeen hallinnan välineenä” ja korostaa, että pyrkimysten toimia kolmansien maiden, alkuperä- ja kauttakulkumaat mukaan luettuina, kanssa muuttoliikeasioissa on käytävä käsi kädessä ihmisoikeusolojen parantamisen kanssa näissä maissa sekä ihmisoikeuksia ja pakolaisia koskevan kansainvälisen oikeuden kanssa; ilmaisee syvän huolensa ja myötätuntonsa sen johdosta, että suuri määrä pakolaisia, siirtolaisia ja maan sisällä siirtymään joutuneita henkilöitä joutuu törkeiden ihmisoikeusrikkomusten kohteiksi konfliktien, vainon, epäonnistuneen hallinnon ja laittoman muuttoliikkeen, ihmiskaupan ja salakuljetusverkostojen vuoksi; korostaa, että muuttovirtojen perimmäisiin syihin on puututtava kiireellisesti ja että siksi muuttoliikeilmiön ulkoinen ulottuvuus on otettava huomioon muun muassa hakemalla kestäviä ratkaisuja EU:n naapurialueilla ja muualla maailmassa esiintyviin konflikteihin ja kyseisten alueiden taloudelliseen alikehittyneisyyteen siten, että kehitetään yhteistyötä ja kumppanuuksia niiden kolmansien maiden kanssa, joissa noudatetaan kansainvälistä oikeutta, varmistetaan ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja pidetään yllä EU:n uskottavuutta niin EU:ssa kuin sen ulkopuolella; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita antamaan humanitaarista apua koulutuksen, asumisen ja terveydenhuollon aloilla ja muilla aloilla, joilla maahanmuuttajat ja pakolaiset tarvitsevat tukea, ja kehottaa panemaan palauttamista koskevat toimintapolitiikat asianmukaisesti täytäntöön; huomauttaa, että EU:n on kannustettava asianomaisia maita allekirjoittamaan maitse, meritse ja ilmateitse tapahtuvan maahanmuuttajien salakuljetuksen kieltämisestä annettu pöytäkirja; panee merkille, että YK:n kirjaamien tietojen mukaan noin 258 miljoonaa ihmistä eli vuonna 2017 muussa kuin synnyinmaassaan; kehottaa komissiota pitämään siirtolaisten ja pakolaisten oikeuksien suojelun ja edistämisen politiikkansa painopistealueena; korostaa, että on tarpeen kehittää maahanmuuttajien ja pakolaisten suojelukehyksiä erityisesti luomalla turvallisia ja laillisia muuttoreittejä ja myöntämällä humanitaarisia viisumeja ja parantaa niiden täytäntöönpanoa; kehottaa antamaan parlamentille mahdollisuuden valvoa muuttoliikesopimuksia; pitää valitettavina kaikkia pyrkimyksiä rajoittaa, tahrata taikka kriminalisoida humanitaarista apua ja painottaa tarvetta lisätä valmiuksia merellä ja maissa hätään joutuneiden ihmisten etsimiseksi ja pelastamiseksi, jotta täytämme kansainvälisen oikeuden mukaiset ensisijaiset oikeudelliset velvoitteemme; korostaa, että EU:n jäsenvaltioissa asuvien henkilöiden määrä, joilla on jonkin muun kuin EU:n jäsenvaltion kansalaisuus, oli 21,6 miljoonaa 1. tammikuuta 2017 eli 4,2 prosenttia EU28:n väestöstä; kehottaa jäsenvaltioita käymään vakavaa vuoropuhelua, jotta saavutetaan yhteinen ja osallistava näkemys ja määritetään muuttoliikettä koskevat yhteiset vastuut ja yhtenäiset tavoitteet; suhtautuu myönteisesti muuttoliikettä koskevaan YK:n Global Compact -aloitteeseen ja pakolaisia koskevaan UNHCR:n Global Compact -aloitteeseen sekä ihmisoikeuksien asettamiseen ratkaisevaan asemaan näissä aloitteissa; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pitää valitettavana, että ihmiskauppaa esiintyy edelleen; korostaa, että ihmiskauppa tekee ihmisistä kauppatavaran ja että se on yksi pahimmista ihmisoikeusrikkomusten muodoista; korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää noudattaa kaikilla tasoilla yhdenmukaista lähestymistapaa ihmiskaupan torjuntaa koskevan EU:n politiikan sisäisiin ja ulkoisiin ulottuvuuksiin; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita lisäämään yhteistyötä kolmansien maiden kanssa, jotta tutkitaan kaikkia ihmiskaupan vaiheita ja ihmisten, erityisesti naisten ja lasten kaikenlaista hyväksikäyttöä, kuten elinkauppaa, pakkotyötä ja seksuaalista hyväksikäyttöä, ja tekemään yhteistyötä YK:n ja kansalaisyhteiskunnan kanssa tällä alalla; kehottaa ottamaan käyttöön selkeitä periaatteita ja oikeudellisia välineitä, joilla torjutaan sijaissynnytyksiin liittyviä ihmisoikeusloukkauksia; ilmaisee syvän huolensa maahanmuuttajien ja pakolaisten, erityisesti naisten ja lasten, äärimmäisestä haavoittuvuudesta hyväksikäytön, ihmissalakuljetuksen ja ihmiskaupan osalta myös muuttoliikkeen hotspot-alueilla; korostaa tarvetta edistää uhreihin keskittyviä politiikkoja, ehkäistä ja vähentää tällaista rikollisuutta sekä ryhtyä toimiin ihmiskaupasta saatavien voittojen kitkemiseksi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa kaikkia valtioita, myös jäsenvaltioita ja EU:ta, aloittamaan neuvottelut monikansallisia yhtiöitä ja muita yrityksiä varten tarkoitetun oikeudellisesti sitovan kansainvälisen ihmisoikeusvälineen hyväksymiseksi, toimimalla aktiivisesti YK:n tasolla luodussa avoimessa hallitusten välisessä työryhmässä; korostaa jälleen kerran tarvetta yritysten ihmisoikeusvastuuta koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden pikaiselle täytäntöönpanolle erityisesti, kun kyse on oikeussuojakeinojen saatavuutta koskevasta kolmannesta pilarista; toteaa YK:n Global Compact -aloitteen ja yritysten ihmisoikeusvastuuta koskevien kansallisten toimintasuunnitelmien tärkeyden; pitää tärkeänä yritysten ihmisoikeusvastuuta koskevaa EU:n toimintasuunnitelmaa ja kehottaa komissiota nopeuttamaan kehitystyötään, jotta yritysten ihmisoikeusvastuuta koskevat YK:n ohjaavat periaatteet pannaan täysimääräisesti täytäntöön; kehottaa yrityksiä, myös EU:hun sijoittautuneita yrityksiä, noudattamaan asianmukaista huolellisuutta ja pitää tärkeänä, että edistetään yritysten yhteiskuntavastuuta ja että eurooppalaiset yritykset näyttävät esimerkkiä yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien kansainvälisten normien edistämisessä; kehottaa kaikkia maita panemaan vaikuttavasti ja nopeasti täytäntöön yritysten ihmisoikeusvastuuta koskevat YK:n ohjaavat periaatteet ja takaamaan, että niiden lainkäyttöalueilla yritykset noudattavat ihmisoikeuksia ja sosiaalisia työelämän normeja; kehottaa kaikkia maita torjumaan yrityksiä, jotka käyttävät konfliktialueilta peräisin olevia raaka-aineita tai muita hyödykkeitä; kehottaa jälleen sisällyttämään EU:n ja kolmansien maiden välisiin sopimuksiin yritysten ihmisoikeusvastuuta koskevia sääntöjä; korostaa, että yrityksiin liittyvien ihmisoikeusrikkomusten uhreille pitäisi taata oikeussuojakeinojen asianmukainen ja tehokas saatavuus; muistuttaa, että on välttämätöntä puuttua yritysten aiheuttamiin ihmisoikeusrikkomuksiin ja korruptioon sekä varmistaa, että ne voidaan asettaa vastuuseen; pitää valitettavana, että komissio ei noudattanut kehotuksia, jotka sisältyvät parlamentin 25. lokakuuta 2016 antamaan päätöslauselmaan yritysten vastuusta kolmansissa maissa tehdyistä vakavista ihmisoikeusrikkomuksista (18); peräänkuuluttaa teollisuuteen kohdistuvia pakottavia toimia lapsityövoiman käytön lopettamiseksi ja ihmisoikeusloukkauksien ehkäisemiseksi; kehottaa komissiota perustamaan yrityksiä ja ihmisoikeuksia käsittelevän toimielinten välisen työryhmän ja selvittämään EU:n tason varmistamisvelvollisuusaloitteen perustamista; |
| --- | --- |

49.

| 50. | muistuttaa, että EU on sitoutunut asettamaan ihmisoikeudet ja demokratian keskeiselle sijalle suhteissaan kolmansien maiden kanssa; korostaa siksi, että ihmisoikeuksien ja demokratian periaatteiden edistämistä, myös panemalla täytäntöön kansainvälisiin sopimuksiin sisältyvät ihmisoikeuslausekkeet, on tuettava kaikilla EU:n ulkoisen ulottuvuuden toimilla, myös kauppapolitiikalla; korostaa kauppasuhteiden mahdollista roolia kasvun edistämisessä kehitysmaissa ja niiden paikallisten markkinoiden säilyttämisessä; huomauttaa, että tuen demokraattisille järjestelmille ja kansojen vapauspyrkimyksille olisi edelleen toimittava EU:n taloudellisia etuja ohjaavana suuntaviivana; palauttaa mieliin kehityspolitiikan yhdenmukaisuutta koskevan velvollisuuden ja korostaa sen merkitystä, että ihmisoikeudet sisällytetään osaksi kauppa- ja kehityspolitiikkoja niiden kaikissa vaiheissa; kehottaa EU:ta varmistamaan, että EU:ssa eettisten sertifiointijärjestelmien mukaisesti levitettyjen tavaroiden valmistamisessa ei ole käytetty pakkotyövoimaa eikä lapsityövoimaa; kehottaa luomaan nimenomaisen mekanismin, jonka avulla voidaan seurata ja vahvistaa tasa-arvopolitiikkaa kauppasopimuksissa; pitää myönteisinä EU:n ohjelmia, hankkeita ja rahoitusta kolmansissa maissa ja korostaa tarvetta arvioida ja ehkäistä mahdolliset loukkaukset luomalla valitusmenettelyn yksityishenkilöitä ja ryhmiä varten; |
| --- | --- |

50.

| 51. | katsoo kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevan erityisen kannustusmenettelyn GSP+-kauppajärjestelmien olevan yksi EU:n kauppapolitiikan keskeisistä välineistä, joilla edistetään demokratiaa, ihmisoikeuksia, kestävää kehitystä ja kolmansien maiden ympäristönormeja; kehottaa komissiota tarkistamaan GSP+-järjestelmät ja parantamaan niiden valvontaa, jotta varmistetaan, että edunsaajamaat noudattavat ihmisoikeusnormeja; korostaa, että komission olisi pyrittävä tarkistetun GSP+-järjestelmän puitteissa lisäämään tämän mekanismin avoimuutta ja vastuullisuutta luomalla selkeät menettelyt kansalaisyhteiskunnan järjestöjen mielekkäälle ja tehokkaammalle osallistumiselle ja suorittamalla vaikuttavia ihmisoikeusvaikutusten arviointeja ennen kauppaetujen myöntämistä ja täytäntöönpanon aikana; kehottaa tarkastelemaan mahdollisuutta sisällyttää kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman peruskirja GSP+-asemaan vaadittavien yleissopimusten luetteloon; kehottaa komissiota rahoittamaan edelleen kansalaisyhteiskunnan aloitteita, jotka seuraavat tämän järjestelmän toteutusta; korostaa, että on tärkeää ottaa käyttöön yhteistyön muotoja, joilla edesautetaan kolmansien maiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä ottaen erityisesti huomioon väestön tarpeet; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita noudattamaan tinkimättä EU:n käytännesääntöjä aseiden viennistä ja erityisesti estämään kaikkien sellaisten aseiden ja valvonta- ja tiedustelulaitteiden ja -materiaalien siirrot, joita hallitukset voisivat käyttää meneillään olevissa ihmisoikeuksien rajoittamistoimissaan ja siviileihin kohdistettavissa hyökkäyksissä; huomauttaa, että maailmanlaajuinen aseiden ja sotatarvikkeiden kauppa myötävaikuttaa niiden käyttöön useissa konflikteissa kolmansissa maissa; korostaa, että EU:n jäsenvaltiot kuuluvat maailman suurimpiin aseidenviejämaihin, ja pitää välttämättömänä varmistaa aseiden myyntiä koskevien kansainvälisten normien noudattaminen ja vahvistaa niitä; |
| --- | --- |

52.

| 53. | tuomitsee jyrkästi kaikki syrjinnän muodot, mukaan luettuna rotuun, uskontoon, kastijärjestelmään ja vastaaviin perimysjärjestelmiin, seksuaaliseen suuntautumiseen, sukupuoleen, vammaisuuteen tai muuhun seikkaan perustuva syrjintä; pitää huolestuttavana rasismin, muukalaisvihan ja muun suvaitsemattomuuden monia esiintymiä ja sitä, että heikoimmassa asemassa olevilla ryhmillä, kuten etnisillä, uskonnollisilla ja kielivähemmistöillä, vammaisilla, hlbti-yhteisöillä sekä naisilla ja lapsilla, ei ole poliittista edustusta; kehottaa EU:ta tehostamaan pyrkimyksiään poistaa kaikki syrjinnän muodot, lisätä tietoisuutta, suvaitsevaisuuden ja osallistavuuden kulttuuria ja haavoittuvimmassa asemassa olevien ryhmien erityistä suojelua ihmisoikeuksien ja poliittisten vuoropuhelujen, EU:n edustustojen työn ja julkisen diplomatian avulla; kehottaa kaikkia maita varmistamaan, että niiden asiaankuuluvat toimielimet tarjoavat tehokasta oikeudellista suojaa oikeudenkäyttöalueillaan; korostaa, että on tärkeää kehittää koulujen koulutusstrategioita, jotta lapsille tiedotetaan kaikenlaisesta syrjinnästä ja heille annetaan tarvitsemansa välineet sen havaitsemiseksi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | korostaa tarvetta valtavirtaistaa uskottavasti yleisen esteettömyyden periaate ja vammaisten henkilöiden oikeudet kaikissa EU:n asiaankuuluvissa politiikkatoimissa, myös kehitysyhteistyössä, ja painottaa asian ohjailevaa ja horisontaalista luonnetta; kehottaa EU:ta sisällyttämään vammaisuuden perusteella tapahtuvan syrjinnän torjumisen sen ulkosuhde- ja kehitysapupolitiikkaan; vaatii kolmansien maiden hallituksia tarkistamaan kaiken lainsäädännön sen yhdenmukaistamiseksi vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen kanssa; kehottaa kaikkia maita ratifioimaan vammaisyleissopimuksen ja palauttaa mieliin sen tehokkaan täytäntöönpanon tärkeyden; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pitää myönteisenä EU:n ja sen jäsenvaltioiden osallistumista ikääntymistä tarkastelevan YK:n avoimen työryhmän kahdeksanteen istuntoon ja erityisesti EU:n yhteisten panosten esittämistä sekä EU:n yhteisten julistusten antamista tasa-arvosta, syrjimättömyydestä, väkivallasta, väärinkäytöksistä ja ikääntyneiden laiminlyönnistä; on edelleen huolestunut ikäsyrjinnän esiintymisestä sekä ikääntyneiden henkilöiden ihmisoikeuksien toteutukselle aiheutuvista rajoituksista; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tukemaan täysimääräisesti työryhmän toimintaa myös tarjoamalla riittäviä varoja tämän ryhmän toimintaan tai tukemalla varojen tarjontaa, ja kehottaa niitä myös vastaamaan tuleviin näkemysten esittämistä koskeviin pyyntöihin ja kuulemaan ikääntyneitä henkilöitä sekä ottamaan heitä mukaan niiden valmisteluun sekä ottamaan ikääntyneitä henkilöitä mukaan valtuuskuntiinsa; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pitää myönteisenä EU:n aktiivista osallistumista ikääntymistä koskevan Madridin kansainvälisen toimintaohjelman (MIPAA) Lissabonissa vuonna 2017 suoritettuun Euroopan alueellisen täytäntöönpanostrategian uudelleentarkasteluun; korostaa, että MIPAAlla voidaan tehokkaasti edistää kääntyneiden henkilöiden oikeuksien parempaa toteutumista; |
| --- | --- |

56.

| 57. | tuomitsee hlbti-henkilöiden mielivaltaiset pidätykset, kidutuksen, vainoamisen ja teloitukset; toteaa, että seksuaalinen suuntautuminen ja sukupuoli-identiteetti voivat lisätä syrjinnän, väkivallan ja vainon riskiä; huomauttaa, että monissa maissa ympäri maailmaa hlbti-henkilöihin kohdistuu vieläkin vainoa ja väkivaltaa heidän seksuaalisen suuntautumisensa perusteella; tuomitsee naisiin ja vähemmistöryhmiin kohdistetut loukkaukset, joilla rikotaan perusoikeutta ruumiilliseen koskemattomuuteen ja identiteettiin, kuten naisten ja interseksuaalisten henkilöiden sukuelinten silpominen; huomauttaa, että samaa sukupuolta olevien henkilöiden suhteet ovat edelleen rikos 72 maassa, joista 13:ssa siitä voi saada jopa kuolemantuomion; kehottaa näitä valtioita muuttamaan lainsäädäntöään välittömästi; pitää myönteisenä EU:n pyrkimyksiä parantaa hlbti-henkilöiden oikeuksia ja oikeudellista suojelua; kehottaa EU:n edustustoja ja jäsenvaltioiden suurlähetystöjä panemaan täysimääräisesti täytäntöön EU:n hlbti-henkilöitä koskevat suuntaviivat; kehottaa komissiota laatimaan vuosikertomuksia neuvoston päätelmien täytäntöönpanosta tältä osin; toteaa, että vuosille 2016–2020 hyväksytyn toisen tasa-arvoa koskevan toimintasuunnitelman ensimmäisen toteuttamisvuoden arvioinnin perusteella kolmannes edustustoista edisti hlbti-ihmisten ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

57.

| 58. | tuomitsee kastihierarkiasta ja kastiin perustuvasta syrjinnästä, erottelusta ja kastiin perustuvista rajoista kärsiviin ihmisiin edelleen kohdistuvat ihmisoikeusrikkomukset, mukaan luettuina työn, oikeusturvan ja muiden perusihmisoikeuksien epääminen; on hyvin huolestunut tästä seuraavasta syrjinnän institutionalisoitumisesta ja kastiin perustuvien väkivallantekojen hälyttävästä määrästä; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tehostamaan niiden toimia ja tukemaan aloitteita YK:n tasolla ja delegaatioiden tasolla kastijärjestelmään perustuvan syrjinnän poistamiseksi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pitää tärkeänä sellaisen tasa-arvopolitiikan harjoittamista, joka tarjoaa kaikille kansallisille, etnisille, uskonnollisille ja kielellisille vähemmistöille sekä alkuperäisväestölle mahdollisuuden nauttia perusoikeuksistaan; pitää myönteisenä, että alkuperäiskansojen oikeuksia koskevassa Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen päätöslauselmassa 71/178 19. joulukuuta 2016 vuosi 2019 julistettiin kansainväliseksi alkuperäiskielien vuodeksi; muistuttaa, että alkuperäisväestöjen oikeuksien erityisraportoijan mukaan viime vuosina alkuperäiskansoihin kohdistuneet syrjintätapaukset, hyökkäykset, uhkailut sekä maitaan, alueitaan ja luonnonvarojaan suojelevien henkilöiden, erityisesti naisten, kriminalisointi ja heihin kohdistuneet surmat ovat lisääntyneet huolestuttavalla tavalla; painottaa, että EU:n on varmistettava näiden puolustajien suojelu ja huolehdittava, että kaikki rikokset tutkitaan ja niihin syyllistyneet saatetaan vastuuseen; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita välittömästi tunnustamaan täysimääräisesti alkuperäisväestöjen oikeudet sekä suojelemaan ja edistämään niitä; kehottaa maita ratifioimaan alkuperäis- ja heimokansoja koskevan ILOn yleissopimuksen nro 169 määräykset; |
| --- | --- |

59.

| 60. | panee merkille internetin tarjoamat monet edut; on kuitenkin huolissaan siitä, että suuret kaupalliset toimijat, ilman että käyttäjät ovat täysin tietoisia asiasta ja/tai antaneet suostumuksensa, keräävät markkinointia varten massoittain käyttäjien henkilötietoja, joita voitaisiin käyttää mahdollisesti haitallisilla tavoilla, kuten ihmisoikeuksien puolustajien sortamiseen ja heidän ilmaisuvapautensa heikentämiseen sekä vaalien tuloksiin ja poliittiseen päätöksentekoon vaikuttamiseen; kehottaa tietoyrityksiä suorittamaan ihmisoikeusarviointeja; pitää valitettavana liiketoimintamalleja, jotka perustuvat ihmisoikeusloukkauksiin, ja kehottaa keräämään henkilötietoja tietosuojasääntöjen mukaisesti ja ihmisoikeuksia kunnioittaen; kehottaa kansainvälistä yhteisöä, EU ja sen jäsenvaltiot mukaan luettuina, edistämään tämän alan vaikuttavaa lainsäädäntöä ja panemaan sen pikaisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

60.

| 61. | toteaa, että terrorismi ja radikalisoituminen aiheuttavat akuutin uhan demokratialle ja ihmisoikeuksille ja vahingoittavat siten yhteiskuntia, ja pitää valitettavana, että vuonna 2017 tehdyt iskut usein kohdistuivat juuri niihin yksilöihin tai ryhmiin, jotka edustavat näitä arvoja; tuomitsee jyrkästi sen, että maailmassa tehtiin vuonna 2017 yli 1 000 terrori-iskua ja että ne johtivat arviolta 6 123 kuolemantapaukseen; tukee EU:n terrorismin ja radikalisoitumisen ehkäisy- ja torjuntapyrkimyksiä sekä EU:n laajuisia aloitteita ja verkostoja, kuten radikalisoitumisen torjunnan verkostoa, mutta muistuttaa, että kaikissa pyrkimyksissä pitää noudattaa kansainvälisiä ihmisoikeuslakeja; muistuttaa koulutuksen olevan paras väline radikalisoitumisen torjunnassa; korostaa, että terrorismin uhreille on annettava erityistä huomiota ja tukea, myös psykologista tukea, kunkin uhrin yksilöllistä arviointia, oikeudellista tukea, oikeussuojan saatavuutta, käännös- ja tulkkauspalveluja ja tehokkaita yleisiä uhrien tukipalveluja; painottaa, että terrorismin torjuntastrategioissa on noudatettava oikeusvaltioperiaatetta ja varmistettava ihmisoikeuksien kunnioittaminen; suosittaa, että kolmansien maiden kanssa tehtävään terrorismin torjuntaa koskevaan yhteistyöhön sisältyy perusteellinen arviointi perusvapauksiin ja ihmisoikeuksiin kohdistuvista riskeistä ja suojatoimenpiteitä rikkomusten varalta; kehottaa komissiota kehittämään tiedonvaihtoa ja tiedon koordinointia kanaviensa ja virastojensa kautta terroristiuhkien nopeaa estämistä ja tunnistamista varten ja terroritekoihin syyllistyneiden saattamiseksi oikeuden eteen; |
| --- | --- |

61.

| 62. | muistuttaa, että pakotteet ovat yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tärkeä väline; kehottaa neuvostoa hyväksymään EU:n lainsäädännössä säädettyjä pakotteita, jos ne katsotaan tarpeellisiksi yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) tavoitteiden saavuttamiseksi, erityisesti ihmisoikeuksien suojelun sekä demokratiakehityksen lujittamisen ja tukemisen kannalta samalla kun varmistetaan, että ne eivät vaikuta siviiliväestöön; pyytää, että nämä pakotteet kohdennetaan virkamiehiin, joiden on todettu olevan vastuussa ihmisoikeusloukkauksista, jotta heitä voidaan rankaista rikoksista ja väärinkäytöksistä; |
| --- | --- |

62.

| 63. | katsoo, että urheilulla voi olla myönteinen vaikutus ihmisoikeuksien edistämiseen; pitää kuitenkin valitettavana tiettyä korrelaatiota tiettyjen ihmisoikeusrikkomusten ja suurten urheilutapahtumien isäntämaiden tai kyseisten tapahtumien isäntäehdokasmaiden välillä; palauttaa mieliin, että tällaisia rikkomuksia ovat esimerkiksi häädöt, kansalaisyhteiskunnan ja ihmisoikeuksien puolustajien vaientaminen ja työntekijöiden hyväksikäyttö suurten urheilutilojen rakentamisessa; kehottaa EU:ta luomaan urheilua ja ihmisoikeuksia koskevan unionin tason poliittisen kehyksen ja tarkastelemaan yksityiskohtaisia sääntöjä kansallisten urheiluliittojen, yritysten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa niiden osallistumisesta tällaisiin tapahtumiin; kehottaa kansainvälisiä ja kansallisia urheiluelimiä ja -järjestöjä sekä suurten tapahtumien isäntämaita sitoutumaan hyvään hallintotapaan ja ihmisoikeuksien suojeluun, työoikeudet, tiedotusvälineiden vapaus ja ympäristönsuojelu mukaan luettuina, toteuttamaan korruption vastaisia toimia tärkeiden urheilutapahtumien valmistelussa ja niiden aikana sekä tarjoamaan suojakeinoja kaikille ihmisoikeusloukkausten uhreille; pitää myönteisenä Kansainvälisen työjärjestön marraskuussa 2017 tekemää päätöstä lopettaa käsittely asiassa, joka koskee Qataria ja sen siirtotyöläisten kohtelua vuoden 2022 FIFA:n maailmanmestaruuskisojen valmistelussa; panee merkille sopimuksen uudistuksista, joiden tehokas täytäntöönpano antaa työntekijöille paremman suojan; |
| --- | --- |

63.

| 64. | vaatii EU:ta toteuttamaan vaikuttavaa ja kestävää politiikkaa maailman ilmastonmuutoksen torjumiseksi; korostaa, että ilmastonmuutos on yksi sisäisten siirtymisten ja pakkomuuton lisääntymisen pääsyistä; kehottaa kansainvälistä yhteisöä kehittämään toimenpiteitä ilmiön torjumiseksi ja sen vaikutuspiiriin joutuneiden henkilöiden suojelemiseksi; toteaa, että EU:n ulkopolitiikassa olisi kehitettävä ilmastonmuutokseen liittyvien riskien seurantaa koskevia valmiuksia, myös kriisien ehkäisemistä ja konfliktiherkkyyttä; katsoo, että johdonmukaisilla ja nopeilla ilmastotoimilla edistetään olennaisesti sosiaalisten ja taloudellisten riskien mutta myös turvallisuusriskien torjuntaa, konfliktien ja epävakauden ehkäisyä ja että niillä viime kädessä ehkäistään merkittäviä poliittisia, sosiaalisia ja taloudellisia kustannuksia; painottaa näin ollen, että on tärkeää valtavirtaistaa ilmastodiplomatia EU:n konfliktien ehkäisemistä koskevaan politiikkaan laajentamalla ja mukauttamalla EU:n operaatioiden ja ohjelmien soveltamisalaa kolmansissa maissa ja konfliktialueilla; korostaa näin ollen tarvetta panna kiireesti täytäntöön toimintapolitiikkoja, joiden avulla lievennetään ilmastonmuutoksen vaikutuksia Pariisin sopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksista vastaavalle EU:n erityisedustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n turvallisuusneuvostolle, YK:n pääsihteerille, YK:n yleiskokouksen 70. istunnon puheenjohtajalle, YK:n ihmisoikeusneuvoston puheenjohtajalle, YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle sekä EU:n edustustojen päälliköille. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  EUVL L 76, 22.3.2011, s. 56.

(2)  A/HRC/33/44.

(3)  A/AC.278/2017/2.

(4)  EUVL C 303, 15.12.2009, s. 12.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0292.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0201.

(7)  EUVL L 130, 19.5.2017, s. 1.

(8)  EUVL C 75, 26.2.2016, s. 111.

(9)  EUVL C 181, 19.5.2016, s. 69.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0494.

(11)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1.

(12)  EUVL L 88, 31.3.2017, s. 6.

(13)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0247.

(14)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0288.

(15)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0346.

(16)  EUVL C 285, 29.8.2017, s. 110.

(17)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0346.

(18)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0405.

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/116 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/116

---

P8_TA(2018)0518

EU:n ja Ukrainan assosiaatiosopimus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 Ukrainan kanssa tehdyn EU:n assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanosta (2017/2283(INI))

(2020/C 388/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 8 artiklan ja V osaston, erityisesti sen 21, 22, 36 ja 37 artiklan, sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen viidennen osan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 8 artiklan ja V osaston, erityisesti sen 21, 22, 36 ja 37 artiklan, sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen viidennen osan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen sekä siihen liittyvän assosiaatio-ohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen sekä siihen liittyvän assosiaatio-ohjelman,

| — | ottaa huomioon 14. marraskuuta 2017 julkaistun komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon yhteisen valmisteluasiakirjan Ukrainan assosiaatio-ohjelman täytäntöönpanosta (SWD(2017)0376), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. marraskuuta 2017 julkaistun komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon yhteisen valmisteluasiakirjan Ukrainan assosiaatio-ohjelman täytäntöönpanosta (SWD(2017)0376),

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan valtuuskunnan Ukrainaan 4.–6. huhtikuuta 2018 tekemän matkan tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan valtuuskunnan Ukrainaan 4.–6. huhtikuuta 2018 tekemän matkan tulokset,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnalle laaditut asiantuntijalausunnot, mukaan lukien 26. lokakuuta 2017 julkaistu tutkimus ”The electoral reforms in three association countries of the Eastern Neighbourhood – Ukraine, Georgia and Moldova and their impact on political developments in these countries”, kesäkuussa 2018 julkaistu tutkimus ”Institutional Architecture for the Implementation Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine”, sekä heinäkuussa 2018 julkaistu vertaileva tutkimus, jonka otsikkona on ”The Development of an Institutional Framework for the Implementation of the Association Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnalle laaditut asiantuntijalausunnot, mukaan lukien 26. lokakuuta 2017 julkaistu tutkimus ”The electoral reforms in three association countries of the Eastern Neighbourhood – Ukraine, Georgia and Moldova and their impact on political developments in these countries”, kesäkuussa 2018 julkaistu tutkimus ”Institutional Architecture for the Implementation Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine”, sekä heinäkuussa 2018 julkaistu vertaileva tutkimus, jonka otsikkona on ”The Development of an Institutional Framework for the Implementation of the Association Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön ja kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon (A8-0369/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön ja kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon (A8-0369/2018),

| — | ottaa huomioon 7. marraskuuta 2018 julkaistun komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon yhteisen valmisteluasiakirjan Ukrainan assosiaatio-ohjelman täytäntöönpanosta (SWD(2018)0462), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. marraskuuta 2018 julkaistun komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon yhteisen valmisteluasiakirjan Ukrainan assosiaatio-ohjelman täytäntöönpanosta (SWD(2018)0462),

Uudistuksen yleinen ympäristö – sota, turvallisuusuhat sekä sisäiset haasteet

| A. | toteaa, että Ukraina on edennyt tiellä kohti yhdentymistä Eurooppaan ja samalla on saatu aikaan tärkeitä saavutuksia ensimmäisenä vaalikautena Maidanaukion vallankumouksen jälkeen, mutta vielä on käsiteltävä vaikeampia kysymyksiä; toteaa, että kansalaisten tuki nykyaikaistamiselle ja uudistuksille on heikentynyt, koska kansalaiset ovat pettyneitä huononeviin sosiaalisiin oloihin, tulevaisuus on epävarma, hallituksen uudistuspolitiikkaan ei olla tyytyväisiä, oligarkkien valta jatkuu ja valtion elimissä esiintyy edelleen järjestelmällistä korruptiota; toteaa, että vaikka Ukrainan kansa kannattaakin edelleen vahvasti entistä tiiviimpiä suhteita EU:hun, suuri osa väestöstä on kuitenkin tyytymätön maan yleiseen kehitykseen; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Ukraina on edennyt tiellä kohti yhdentymistä Eurooppaan ja samalla on saatu aikaan tärkeitä saavutuksia ensimmäisenä vaalikautena Maidanaukion vallankumouksen jälkeen, mutta vielä on käsiteltävä vaikeampia kysymyksiä; toteaa, että kansalaisten tuki nykyaikaistamiselle ja uudistuksille on heikentynyt, koska kansalaiset ovat pettyneitä huononeviin sosiaalisiin oloihin, tulevaisuus on epävarma, hallituksen uudistuspolitiikkaan ei olla tyytyväisiä, oligarkkien valta jatkuu ja valtion elimissä esiintyy edelleen järjestelmällistä korruptiota; toteaa, että vaikka Ukrainan kansa kannattaakin edelleen vahvasti entistä tiiviimpiä suhteita EU:hun, suuri osa väestöstä on kuitenkin tyytymätön maan yleiseen kehitykseen;

| B. | toteaa, että viisi miljoonaa ukrainalaista työskentelee nyt ulkomailla sekä pitkäaikaisina maahanmuuttajina että lyhytaikaisina kausityöntekijöinä ja että tärkeimpiä kohteita ovat Venäjä ja yhä enemmän Puola; toteaa, että heidän rahalähetyksensä ovat tärkeä tekijä talouden vakauden kannalta; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että viisi miljoonaa ukrainalaista työskentelee nyt ulkomailla sekä pitkäaikaisina maahanmuuttajina että lyhytaikaisina kausityöntekijöinä ja että tärkeimpiä kohteita ovat Venäjä ja yhä enemmän Puola; toteaa, että heidän rahalähetyksensä ovat tärkeä tekijä talouden vakauden kannalta;

| C. | katsoo, että tässä yhteydessä on suhtauduttava myönteisesti merkittäviin saavutuksiin EU:n ja Ukrainan välisissä suhteissa, kuten viisumivapausjärjestelmän käyttöönottoon 11. kesäkuuta 2017 ja 1. syyskuuta 2017 tehtyyn assosiaatiosopimukseen; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että tässä yhteydessä on suhtauduttava myönteisesti merkittäviin saavutuksiin EU:n ja Ukrainan välisissä suhteissa, kuten viisumivapausjärjestelmän käyttöönottoon 11. kesäkuuta 2017 ja 1. syyskuuta 2017 tehtyyn assosiaatiosopimukseen;

| D. | toteaa, että Ukraina ansaitsee erityisen tunnustuksen uudistuksista, joita on tehty energian, terveyden, eläkkeiden, koulutuksen, julkishallinnon, hajauttamisen, julkisten hankintojen, puolustuksen ja turvallisuuden aloilla sekä pankkialalla, ja makrotaloudellisen vakauttamisen varmistamisessa; toteaa, että näihin uudistuksiin on liittynyt erittäin merkittävää hintojen nousua, sosiaalietuuksien leikkauksia sekä heikennyksiä sosiaaliturvajärjestelmien piiriin pääsyssä; toteaa, että jäljellä on edelleen huomattavia haasteita etenkin korruption torjunnan, yksityistämisen ja oikeuslaitoksen uudistamisen aloilla; ottaa huomioon, että EU:n ja Ukrainan assosiaatiosopimukseen kuuluva pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppasopimus on ollut virallisesti toiminnassa 1. tammikuuta 2016 lähtien ja se tarjoaa vankan perustan Ukrainan talouden kehitykselle ja nykyaikaistamiselle; ottaa huomioon, että neljän viime vuoden aikana Ukrainan talous on sekä vakautunut että osoittanut joitakin kohentumisen merkkejä; ottaa huomioon, että sen jälkeen, kun assosiaatiosopimus allekirjoitettiin vuonna 2014, Ukraina on tehnyt enemmän Eurooppaan yhdentymistä edistäviä uudistuksia kuin kaikkina aiempina Ukrainan itsenäisyyden vuosina; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Ukraina ansaitsee erityisen tunnustuksen uudistuksista, joita on tehty energian, terveyden, eläkkeiden, koulutuksen, julkishallinnon, hajauttamisen, julkisten hankintojen, puolustuksen ja turvallisuuden aloilla sekä pankkialalla, ja makrotaloudellisen vakauttamisen varmistamisessa; toteaa, että näihin uudistuksiin on liittynyt erittäin merkittävää hintojen nousua, sosiaalietuuksien leikkauksia sekä heikennyksiä sosiaaliturvajärjestelmien piiriin pääsyssä; toteaa, että jäljellä on edelleen huomattavia haasteita etenkin korruption torjunnan, yksityistämisen ja oikeuslaitoksen uudistamisen aloilla; ottaa huomioon, että EU:n ja Ukrainan assosiaatiosopimukseen kuuluva pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppasopimus on ollut virallisesti toiminnassa 1. tammikuuta 2016 lähtien ja se tarjoaa vankan perustan Ukrainan talouden kehitykselle ja nykyaikaistamiselle; ottaa huomioon, että neljän viime vuoden aikana Ukrainan talous on sekä vakautunut että osoittanut joitakin kohentumisen merkkejä; ottaa huomioon, että sen jälkeen, kun assosiaatiosopimus allekirjoitettiin vuonna 2014, Ukraina on tehnyt enemmän Eurooppaan yhdentymistä edistäviä uudistuksia kuin kaikkina aiempina Ukrainan itsenäisyyden vuosina;

| E. | ottaa huomioon, että menneisyyden painolasti, erityisesti oikeudellinen epävarmuus ja suuri määrä osittain ristiriitaisia lakeja, oligarkkien vastustus ja muiden tahojen omien etujen suojelu, korruptio, nepotismi, heikot julkiset laitokset ja selkeiden prosessien ja assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanoa koordinoivien laitosten puuttuminen haittaavat Ukrainan institutionaalisia uudistuksia; katsoo, että Ukrainan uudistusohjelmassa pitäisi keskittyä laaja-alaisiin hajauttamista, julkishallinnon uudistusta, sääntelyn purkamista ja oligarkkijärjestelmän poistamista koskeviin kysymyksiin; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että menneisyyden painolasti, erityisesti oikeudellinen epävarmuus ja suuri määrä osittain ristiriitaisia lakeja, oligarkkien vastustus ja muiden tahojen omien etujen suojelu, korruptio, nepotismi, heikot julkiset laitokset ja selkeiden prosessien ja assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanoa koordinoivien laitosten puuttuminen haittaavat Ukrainan institutionaalisia uudistuksia; katsoo, että Ukrainan uudistusohjelmassa pitäisi keskittyä laaja-alaisiin hajauttamista, julkishallinnon uudistusta, sääntelyn purkamista ja oligarkkijärjestelmän poistamista koskeviin kysymyksiin;

| F. | katsoo, että valtion laitosten hallinnollisten valmiuksien vahvistaminen on ratkaisevan tärkeää assosiaatiosopimuksen / pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanossa ja uudistusten tehokkuuden varmistamisessa; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että valtion laitosten hallinnollisten valmiuksien vahvistaminen on ratkaisevan tärkeää assosiaatiosopimuksen / pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanossa ja uudistusten tehokkuuden varmistamisessa;

| G. | katsoo, että on parannettava ja tehostettava tiedotusta kansalaisille assosiaatiosopimuksen kehittyvästä ja dynaamisesta luonteesta sekä siihen liittyvien uudistusten luonteesta, sisällöstä ja eduista, jotta voidaan turvata sellaisia toimia koskeva yleinen hyväksyntä ja luottamus, joita Ukrainan lähentyminen Eurooppaan edellyttää; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että on parannettava ja tehostettava tiedotusta kansalaisille assosiaatiosopimuksen kehittyvästä ja dynaamisesta luonteesta sekä siihen liittyvien uudistusten luonteesta, sisällöstä ja eduista, jotta voidaan turvata sellaisia toimia koskeva yleinen hyväksyntä ja luottamus, joita Ukrainan lähentyminen Eurooppaan edellyttää;

| H. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni jatkaa horjumatonta tukeaan Ukrainan itsenäisyydelle, itsemääräämisoikeudelle ja alueelliselle koskemattomuudelle maan kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä ja on sitoutunut niihin; toteaa, että EU tukee edelleen kansainvälisesti koordinoituja sanktioita hallituksille ja toimijoille, jotka heikentävät maan alueellista koskemattomuutta; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni jatkaa horjumatonta tukeaan Ukrainan itsenäisyydelle, itsemääräämisoikeudelle ja alueelliselle koskemattomuudelle maan kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä ja on sitoutunut niihin; toteaa, että EU tukee edelleen kansainvälisesti koordinoituja sanktioita hallituksille ja toimijoille, jotka heikentävät maan alueellista koskemattomuutta;

| I. | tuomitsee Venäjän jatkuvan aggressiivisuuden Itä-Ukrainassa, Krimin autonomisen tasavallan ja Sevastopolin kaupungin laittoman liittämisen sekä Venäjän miehityksen joillakin Donetskin ja Luhanskin alueiden osilla, jotka kaikki rikkovat kansainvälistä oikeutta ja Venäjän sitoumuksia ja velvoitteita kansainvälisten järjestöjen jäsenenä ja ovat vastoin sen osallistumista sekä Venäjän että Ukrainan allekirjoittamiin eurooppalaisiin sopimuksiin, kuten YK:n peruskirjaan, Helsingin päätösasiakirjaan sekä Budapestin muistioon ja vuonna 1997 tehtyyn Ukrainan ja Venäjän federaation väliseen ystävyys-, yhteistyö- ja kumppanuussopimukseen, ja toteaa, että Ukraina kohtaa muutoshaasteita sodankäynnin ja vakauden horjuttamisyritysten ympäristössä; |
| --- | --- |

I.

tuomitsee Venäjän jatkuvan aggressiivisuuden Itä-Ukrainassa, Krimin autonomisen tasavallan ja Sevastopolin kaupungin laittoman liittämisen sekä Venäjän miehityksen joillakin Donetskin ja Luhanskin alueiden osilla, jotka kaikki rikkovat kansainvälistä oikeutta ja Venäjän sitoumuksia ja velvoitteita kansainvälisten järjestöjen jäsenenä ja ovat vastoin sen osallistumista sekä Venäjän että Ukrainan allekirjoittamiin eurooppalaisiin sopimuksiin, kuten YK:n peruskirjaan, Helsingin päätösasiakirjaan sekä Budapestin muistioon ja vuonna 1997 tehtyyn Ukrainan ja Venäjän federaation väliseen ystävyys-, yhteistyö- ja kumppanuussopimukseen, ja toteaa, että Ukraina kohtaa muutoshaasteita sodankäynnin ja vakauden horjuttamisyritysten ympäristössä;

| J. | ottaa huomioon, että Venäjän johtaman Ukrainaan kohdistuneen hyökkäyksen yhteydessä otettiin käyttöön Venäjän federaatioon kohdistuneita EU:n rajoittavia toimenpiteitä, joita on pidennetty säännöllisesti; ottaa huomioon, että EU:n odotetaan osallistuvan entistä vahvemmin konfliktin ratkaisuun esimerkiksi nimittämällä EU:n erityislähettiläs Itä-Ukrainan ja Krimin konfliktia varten; toistaa kehotuksensa käydä Krimin niemimaan miehityksen lopettamisesta kansainvälisiä neuvotteluja, joihin EU osallistuu; katsoo, että Venäjään kohdistettuja pakotteita on jatkettava ja laajennettava ja niitä on kohdistettava etenkin laittomasta tilanteesta hyötyviin yksilöihin ja yrityksiin, kunnes Venäjän federaatio antaa Ukrainalle mahdollisuuden saada takaisin täysimääräisesti itsemääräämisoikeutensa ja alueellisen koskemattomuutensa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Venäjän johtaman Ukrainaan kohdistuneen hyökkäyksen yhteydessä otettiin käyttöön Venäjän federaatioon kohdistuneita EU:n rajoittavia toimenpiteitä, joita on pidennetty säännöllisesti; ottaa huomioon, että EU:n odotetaan osallistuvan entistä vahvemmin konfliktin ratkaisuun esimerkiksi nimittämällä EU:n erityislähettiläs Itä-Ukrainan ja Krimin konfliktia varten; toistaa kehotuksensa käydä Krimin niemimaan miehityksen lopettamisesta kansainvälisiä neuvotteluja, joihin EU osallistuu; katsoo, että Venäjään kohdistettuja pakotteita on jatkettava ja laajennettava ja niitä on kohdistettava etenkin laittomasta tilanteesta hyötyviin yksilöihin ja yrityksiin, kunnes Venäjän federaatio antaa Ukrainalle mahdollisuuden saada takaisin täysimääräisesti itsemääräämisoikeutensa ja alueellisen koskemattomuutensa;

| K. | panee merkille, että 25. marraskuuta 2018 Venäjän rannikkovartiosto pysäytti kolme Ukrainan laivaston alusta, jotka olivat suorittamassa rutiiniluontoista matkaa Odessasta Mariupoliin, ampui aluksia kohti ja takavarikoi ne; toteaa, että useita ukrainalaisia merimiehiä loukkaantui, 24 merimiestä vangittiin ja tämän Venäjän toiminnan seurauksena 10:llä Ukrainan alueella otettiin 26. marraskuuta 2018 käyttöön rajoitettu sotatilalaki 30 päivän ajaksi; tuomitsee Kertšinsalmen yli kulkevan, laittomasti liitetyn Krimin niemimaan Manner-Venäjään yhdistävän sillan rakentamisen ilman Ukrainan suostumusta, mikä rikkoo selvästi Ukrainan itsemääräämisoikeutta ja alueellista koskemattomuutta; tuomitsee Venäjän federaation ylimitoitetut toimet Asovanmerellä siltä osin kuin ne rikkovat kansainvälistä merioikeutta ja Venäjän omia kansainvälisiä sitoumuksia; tuomitsee kauppa-alusten ylimitoitetut pysäyttämiset ja tarkastukset, joita tehdään sekä ukrainalaisille että muiden maiden lippujen alla purjehtiville aluksille ja myös EU:n eri jäsenvaltioiden lippujen alla purjehtiville aluksille; |
| --- | --- |

K.

panee merkille, että 25. marraskuuta 2018 Venäjän rannikkovartiosto pysäytti kolme Ukrainan laivaston alusta, jotka olivat suorittamassa rutiiniluontoista matkaa Odessasta Mariupoliin, ampui aluksia kohti ja takavarikoi ne; toteaa, että useita ukrainalaisia merimiehiä loukkaantui, 24 merimiestä vangittiin ja tämän Venäjän toiminnan seurauksena 10:llä Ukrainan alueella otettiin 26. marraskuuta 2018 käyttöön rajoitettu sotatilalaki 30 päivän ajaksi; tuomitsee Kertšinsalmen yli kulkevan, laittomasti liitetyn Krimin niemimaan Manner-Venäjään yhdistävän sillan rakentamisen ilman Ukrainan suostumusta, mikä rikkoo selvästi Ukrainan itsemääräämisoikeutta ja alueellista koskemattomuutta; tuomitsee Venäjän federaation ylimitoitetut toimet Asovanmerellä siltä osin kuin ne rikkovat kansainvälistä merioikeutta ja Venäjän omia kansainvälisiä sitoumuksia; tuomitsee kauppa-alusten ylimitoitetut pysäyttämiset ja tarkastukset, joita tehdään sekä ukrainalaisille että muiden maiden lippujen alla purjehtiville aluksille ja myös EU:n eri jäsenvaltioiden lippujen alla purjehtiville aluksille;

| L. | toteaa, että Verhovna rada ansaitsee tunnustuksen viisaasta toiminnastaan, kun se on pystynyt tasapainottamaan asianmukaisella tavalla puolustuksen vahvistamisen sekä demokraattisten normien, oikeusvaltioperiaatteen ja perustuslaillisen vallanjaon noudattamisen hyväksyessään sotatilan julistamista koskevan lain; toteaa, että sotatila on julistettu vain sellaisilla Ukrainan alueilla, jotka rajoittuvat Venäjään, Asovanmereen, Mustaanmereen ja Moldovan alueeseen Transdnistriassa, joilla Venäjällä on joukkoja; toteaa, että perusvapauksia ja kansalaisoikeuksia rajoitetaan näillä alueilla vain, jos ja kun Venäjän maajoukot hyökkäävät Ukrainaan; toteaa, että sotatilalaki päättyy 26. joulukuuta 2018; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että Verhovna rada ansaitsee tunnustuksen viisaasta toiminnastaan, kun se on pystynyt tasapainottamaan asianmukaisella tavalla puolustuksen vahvistamisen sekä demokraattisten normien, oikeusvaltioperiaatteen ja perustuslaillisen vallanjaon noudattamisen hyväksyessään sotatilan julistamista koskevan lain; toteaa, että sotatila on julistettu vain sellaisilla Ukrainan alueilla, jotka rajoittuvat Venäjään, Asovanmereen, Mustaanmereen ja Moldovan alueeseen Transdnistriassa, joilla Venäjällä on joukkoja; toteaa, että perusvapauksia ja kansalaisoikeuksia rajoitetaan näillä alueilla vain, jos ja kun Venäjän maajoukot hyökkäävät Ukrainaan; toteaa, että sotatilalaki päättyy 26. joulukuuta 2018;

Institutionaalinen kehys uudistusten toteuttamiseksi

| 1. | korostaa viittä keskeistä alaa, joihin Ukrainan on keskityttävä assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanoprosessin vahvistamiseksi: koordinointi, omistajuus, priorisointi, seuranta ja viestintä; pitää tässä yhteydessä myönteisenä äskettäin hyväksyttyä hallituksen viestintästrategiaa ja EU:n Ukrainan-edustuston ”Moving Forward Together” -tiedotuskampanjaa (”yhdessä eteenpäin”); muistuttaa Euroopan parlamentin kannattamasta ehdotuksesta kehittyneemmästä itäisestä kumppanuudesta (EaP+) lisäulottuvuuksien hyödyntämiseksi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa olevansa vakuuttunut siitä, että mielekäs edistyminen assosiaatiosopimuksen ja uudistusten täytäntöönpanossa on mahdollista vain, jos edistetään oligarkian purkamista ja päästään pysyvästi eroon vakiintuneesta järjestelmästä, jossa taloudellinen, poliittinen ja tiedotusvälineisiin liittyvä valta keskittyy toisiaan tukevien henkilöiden harvalukuiselle joukolle; toteaa, että tämä ongelma vaikuttaa edelleen merkittävästi uudistusten toteutumiseen ja haittaa sitä; arvostelee sitä, että oligarkian purkamista on tähän mennessä käytetty ennen kaikkea keinona tehostaa markkinoita ja palauttaa vuonna 2014 perusteellisesti järkkynyt eri oligarkkiryhmien välinen tasapaino; on huolissaan sääntely- ja valvontaviranomaisten jatkuvista eturistiriidoista, jotka ovat laajentuneet avoimiksi taisteluiksi viranomaisten välillä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että tarvitaan nopeasti eurooppalaisen integraatioprosessin entistä parempaa poliittista valvontaa, synergiaa ja koordinointia korkeimmalla poliittisella tasolla ja että on keskityttävä entistä enemmän uudistuksiin, jotka tuovat kansalaisille konkreettista hyötyä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää myönteisenä lainsäädännöllistä etenemissuunnitelmaa, jonka avulla on tarkoitus käsitellä assosiaatiosopimuksen kunnianhimoista soveltamisalaa, ja korostaa, että sekä laadukas lainsäädäntö että jatkuva tahto ja valmius asianmukaiseen täytäntöönpanoon ovat edelleen olennaisia, jotta saataisiin aikaan todellinen muutos kansalaisten kannalta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että täytäntöönpanon edistyminen riippuu poliittisen johdon sitoutumisesta uudistuksiin, poliittisen eliitin sitoutumisesta eurooppalaiseen integraatioon ja sen asettamisesta etusijalle sekä ministeriöiden, täytäntöönpanovirastojen ja riippumattomien sääntelijöiden valmiuksista; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että Verhovna radan sisäistä päätöksentekoa on parannettava, jotta assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanoon liittyvien lakiluonnosten hyväksymistä voidaan tehostaa ja se voidaan asettaa etusijalle; katsoo tähän liittyen, että EU:hun yhdentymistä käsittelevän valiokunnan roolia olisi laajennettava ja valiokunnan pitäisi voida estää lainsäädäntö, joka on ristiriidassa assosiaatiosopimuksen nojalla tehtyjen sitoumusten kanssa; korostaa, että nämä uudistukset olisi tehtävä ennen kuluvan vaalikauden loppua; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on huolissaan siitä, että EU:hun yhdistymistä käsittelevällä hallituksen virastolla ja eurooppalaisesta ja euroatlanttisesta integraatiosta vastaavalla hallituksen virastolla ei ole käytettävissään riittävästi työkaluja ja resursseja eikä esimerkiksi virallista asemaa, henkilöstöä ja määrärahoja, joita tarvitaan näin suuren ja monimutkaisen tehtävän hoitamiseksi; korostaa, että Ukrainan omien säädösten ja EU:n oikeuden välisen yhdenmukaisuuden asteen arvioimiseksi ei ole kriteereitä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | suhtautuu myönteisesti Ukrainan pyrkimykseen perustaa institutionaalinen ja seurantajärjestelmä assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanolle ja laatia hallituksen toimintasuunnitelma; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että tarvitaan nopeasti lisää teknistä, asiantuntija- ja rahoitusapua, joissa keskitytään Verhovna radan ja keskeisten ministeriöiden valmiuksien parantamiseen; suhtautuu myönteisesti Euroopan parlamentin Verhovna radan kanssa tekemään yhteistyöhön valmiuksien parantamiseksi sekä Jean Monnet -vuoropuheluprosessiin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kiinnittää huomion tiettyjen ministeriöiden ”siilomentaliteettiin”, joka estää muodostamasta johdonmukaista kantaa eurooppalaiseen integraatioprosessiin liittyviin kysymyksiin; kehottaa tämän osalta tekemään EU-asioihin liittyvissä asioissa aiempaa enemmän yhteistyötä hallituksessa ja Verhovna radassa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on huolissaan siitä, että hallituksen ja parlamentin välistä yhteistoimintaa ei ole säännelty erityisellä mekanismilla assosiaatiosopimuksen / pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen täytäntöönpanon yhteydessä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää myönteisenä uuden toimintasuunnitelman hyväksymistä assosiaatiosopimuksen / pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen panemiseksi täytäntöön sekä pyrkimystä vakiinnuttaa kannat ja yhteistyö hallituksen ja parlamentin välillä käyttäen pohjana assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanoa koskevaa etenemissuunnitelmaa; korostaa, että uudistusten täytäntöönpanon tehokkuus on suoraan yhteydessä päätöksenteon ja lainsäädännön valmisteleviin vaiheisiin; painottaa, että suunniteltua lainsäädännön ja sääntelyn lähentämistä Ukrainassa koskevaa prosessia on nopeutettava ja parannettava keskittyen lainsäädännön laatuun; toteaa, että päätöksenteon syklistä puuttuvat julkisen kuulemisen keskeinen väline sekä tutkimukseen perustuva päätöksenteko ja lainsäädännön laadun tarkastukset; korostaa, ettei vaalikampanja saisi haitata käynnissä olevaa uudistusprosessia; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kiinnittää huomiota Euroopan parlamentin valtuuskunnan raportissa sisäisestä uudistuksesta ja valmiuksien vahvistamisesta Ukrainan lainsäädännön lähentämiseksi EU:n säännöstöön esitettyihin suosituksiin, joista useimpia ei ole vielä pantu täytäntöön; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa Ukrainaa keskittymään uudistusohjelmassaan kolmeen tärkeimpään kysymykseen: i) perustetaan korruption torjumiseksi tehokas oikeudellinen kehys, joka käsittää instituutiot, rahoituksen avoimuuden ja tarkastukset; ii) hajauttamisuudistus; iii) oligarkkien vallan rajoittaminen ja yksityistäminen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että assosiaatiosopimus ei ole EU:n ja Ukrainan välisten suhteiden lopullinen päämäärä, ja suhtautuu myönteisesti Ukrainan tavoitteeseen liittyä EU:hun; tukee EU:n kanssa tehtävän tehostetun yhteistyön uusien muotojen kehittämistä, kuten Ukrainan asteittaista lähentymistä tulliliittoon, energiaunioniin ja digitaalisiin sisämarkkinoihin; |
| --- | --- |

15.

| 16. | huomauttaa, että SEU-sopimuksen 49 artiklan nojalla Ukrainalla on mahdollisuus EU:hun yhdentymiseen ja se voi hakea unionin jäsenyyttä sillä edellytyksellä, että se noudattaa Kööpenhaminan kriteereitä ja demokratian periaatteita, kunnioittaa perusvapauksia, ihmisoikeuksia ja vähemmistöjen oikeuksia sekä noudattaa oikeusvaltioperiaatetta; |
| --- | --- |

16.

Poliittinen vuoropuhelu

| 17. | pitää myönteisenä ja tukee EU:n ja Ukrainan monilla eri tasoilla käymää tiivistä vuoropuhelua myös monista kiistanalaisista kysymyksistä, kuten Euroopan parlamentin ja Verhovna radan välistä vuoropuhelua esimerkiksi EU:n ja Ukrainan välisessä parlamentaarisessa assosiaatiovaliokunnassa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | suhtautuu myönteisesti Euroopan parlamentin ja Verhovna radan välisen Jean Monnet -vuoropuhelun ensimmäisiin tuloksiin, jotka koskevat uudistuksia koskevan työryhmän perustamista, institutionaalisten valmiuksien vahvistamista ja ensimmäisen institutionaalisiin uudistuksiin suuntautuvan lainsäädännön hyväksymistä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | suhtautuu myönteisesti Georgian, Moldovan ja Ukrainan parlamenttienvälisen yleiskokouksen perustamiseen ja sen Kiovassa 8.–9. kesäkuuta 2018 pidettyyn ensimmäiseen kokoukseen; kannustaa tätä yleiskokousta valvomaan assosiaatiosopimusten täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | suhtautuu myönteisesti viisumivapausjärjestelmän tehokkaaseen ja turvalliseen täytäntöönpanoon Ukrainan kanssa ja sen myönteisiin vaikutuksiin Ukrainan ja EU:n kansalaisten välisiin yhteyksiin; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että parlamentaarisessa vuoropuhelussa on edistyttävä ja sitä on syvennettävä edelleen, sillä se on ratkaiseva askel, jolla Verhovna radasta saadaan entistä tehokkaampi, avoimempi ja vaikuttavampi lainsäätäjä; |
| --- | --- |

21.

Oikeusvaltio ja hyvä hallinto

| 22. | korostaa, että korruption torjunnan pitäisi säilyä prioriteettina ja sitä olisi jatkettava johdonmukaisesti ja uskottavasti paitsi assosiaatiosopimuksen panemiseksi täytäntöön myös uusien sijoitusten ja puhdin saamiseksi Ukrainan talouteen, mikä on edellytyksenä työpaikkojen luomiselle ja kotitalouksien tuloille; |
| --- | --- |

22.

| 23. | suhtautuu myönteisesti kaikkiin onnistuneisiin toimenpiteisiin korruptiota ja laitonta rikastumista koskevien toimintamahdollisuuksien heikentämiseksi esimerkiksi julkisten hankintojen ja kaasukaupan alalla; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pitää myönteisenä käynnissä olevaa kattavaa oikeuslaitoksen uudistusta, mutta pitää valitettavana sitä, missä määrin Ukrainan tämänhetkinen oikeuslaitos on edelleen tehoton, korruptoitunut ja poliittisesti riippuvainen; korostaa, että tuomareiden seulontaprosessi on tehtävä tiukimpien kansainvälisten standardien mukaisesti ja on perustettava avoin ja erittäin luotettava valintamenettely, jonka avulla edistetään tuomareiden ja syyttäjien rehellisyyttä ja ammattitaitoa ja lisätään kansalaisten luottamusta oikeusjärjestelmään; kehottaa perustamaan korruption vastaisen riippumattoman korkean tuomioistuimen nopeasti, avoimesti ja uskottavasti; suhtautuu myönteisesti uuden korkeimman oikeuden perustamiseen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pitää myönteisenä kansallisen korruptiontorjuntatoimiston (NABU) jo tekemää työtä, mutta panee merkille yleisen syyttäjän ongelmallisen puuttumisen asioihin ja yritykset heikentää korruption torjunnan oikeudellista kehystä; pitää erittäin tärkeänä NABUn riippumattomuuden takaamista; pitää tärkeänä erityisen korruption torjunnasta vastaavan syyttäjän riippumattomuutta ja sitä, että tälle syyttäjänvirastolle annetaan tarvittavat keinot ja riittävät resurssit toimintaa varten; kehottaa tutkimaan tehokkaasti korruption torjunnasta vastaavaa pääsyyttäjää vastaan esitetyt väitteet NABUn tutkimusten häiritsemisestä; kehottaa Ukrainan viranomaisia tehostamaan ponnistelujaan korruption tutkimiseksi, syytteeseenasettamiseksi ja sen torjumiseksi kaikilla tasoilla ja kehottaa esittämään tästä vankkaa näyttöä; kehottaa suorittamaan yleisen syyttäjälaitoksen kattavan uudistuksen, jotta voidaan vahvistaa syyttäjien valmiuksia, tehokkuutta, puolueettomuutta, objektiivisuutta ja riippumattomuutta esimiehistä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | muistuttaa, että hallitus on sitoutunut tarkistamaan perustuslakia edelleen Venetsian komission suositusten mukaisesti, joihin kuuluu myös vähemmistöjen nykyisten oikeuksien kunnioittaminen; kehottaa hyväksymään nopeasti uuden vaalilain, jolla olisi varmistettava yhtäläiset mahdollisuudet edustukseen ja ehdokkaaksi asettumiseen kaikille Ukrainassa eläville kansallisuuksille, sekä uuden puoluerahoitusta koskevan lain; pitää myönteisenä keskusvaalilautakunnan uudistamista, joka on tärkeää Ukrainan vaalimenettelyn uskottavuuden sekä vuonna 2019 pidettävien tärkeiden vaalien kannalta; kehottaa hallitusta toteuttamaan ennen vaaleja järjestelyjä, joiden avulla estetään poliittisen kilpailun vääristyminen ja manipulointi hyödyntämällä sitä, että taloudellinen, poliittinen ja tiedotusvälineiden valta on keskittynyt vain harvoille henkilöille; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa jälleen poistamaan ensi tilassa kansalaisjärjestöaktivistien sähköistä ilmoitusta koskevat vaatimukset ja varmistamaan poliitikkojen ja virkamiesten antamien lausuntojen tehokkaan ja avoimen seurannan; tuomitsee jyrkästi kansalaisoikeusaktivisteihin ja toimittajiin kohdistuneiden fyysisten hyökkäysten määrän kasvun; |
| --- | --- |

27.

| 28. | toteaa huolestuneena, että hallituksen tähänastiset ponnistelut edelleen aseistautuneiden ”Oikean sektorin” ryhmien ja muiden äärioikeistolaisten ryhmittymien riisumiseksi aseista eivät ole olleet riittäviä; kehottaa hallitusta lopettamaan rankaisemattomuuden ilmapiirin, joka liittyy oikeistoradikaalien voimien väkivaltaisiin hyökkäyksiin vähemmistöjä ja toisinajattelijoita kohtaan, tuomareiden pelotteluun ja vaaleihin vaikuttamiseen, ja kehottaa ryhtymään johdonmukaisiin toimiin tällaisiin rikoksiin syyllistyneitä vastaan; odottaa oikeuslaitokselta ja syyttäjälaitokselta selkeää ja itsenäistä toimintaa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | huomauttaa, että Svoboda-puolueen, Oikean sektorin ja lukuisten muiden oikeistoradikaalien ryhmittymien äskettäin hyväksymässä ”kansallisessa manifestissa” vastustetaan selvästi Ukrainan assosioitumista EU:hun ja vaaditaan ”uutta geopoliittista suhtautumista itään ja länteen”; korostaa, että hallituksen epäselvä kanta tähän kehitykseen saattaa rasittaa suhteita asianomaisiin EU:n jäsenvaltioihin ja koko EU:hun ja heikentää poliittisia mahdollisuuksia poistaa maan poliittinen jakautuminen ja ratkaista Donbassin konflikti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa kiinnittämään enemmän huomiota lainsäädännön laatimiseen ja täytäntöönpanoon aloilla, jotka vaikuttavat kansalaisyhteiskunnan toimintatilaan, jotta varmistetaan, ettei lainsäädäntö aseta kohtuuttomia rasitteita kansalaisjärjestöille tai vaikuta niihin syrjivästi taikka kavenna kansalaisyhteiskunnan toimintatilaa; korostaa, että ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen parissa työskentelevien kansalaisjärjestöjen ja myös valvonta- ja etujärjestöjen on saatava riittävästi julkista rahoitusta, mikä koskee myös pieniä ruohonjuuritason järjestöjä ja vähemmistöjen tai syrjäytyneiden ryhmien parissa työskenteleviä; katsoo, että kansalaisjärjestöjen olisi voitava ottaa vapaasti vastaan rahoitusta muilta lahjoittajilta, kuten yksityisiltä lahjoittajilta sekä kansainvälisiltä järjestöiltä, elimiltä ja virastoilta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa toteuttamaan määrätietoisia toimia hajauttamisuudistuksen jatkamiseksi ja kehottaa nopeuttamaan alueellisten yhteisöjen yhteensulauttamista tulevien parlamentti- ja paikallisvaalien alla; |
| --- | --- |

31.

| 32. | katsoo, että uusien kuntien pitäisi voida olla rahoituksellisesti vakaita ja niillä pitäisi olla vankka oikeudellinen asema; katsoo, että myös suurten kaupunkien olisi voitava osallistua yhdistämisprosessiin; pitää tärkeänä, että Ukrainan korruption vastainen politiikka kattaa kaikki alueet ja paikalliset instituutiot; pitää valitettavana, että alueiden ja oblastien hallinnollisten johtajien ja heidän varahenkilöidensä palvelukseenotossa virkamiehinä aiemmin noudatetusta avoimesta ja kilpailuun perustuvasta valintamenettelystä on luovuttu, ja pitää valitettavana myös sitä, että presidentillä on valta nimittää ja erottaa heidät, koska se voi vaarantaa vakavasti poliittisen hajauttamisen ja hajauttamisuudistuksen avulla yleisesti jo aikaansaadut tulokset; |
| --- | --- |

32.

| 33. | huomauttaa, että Ukrainan hallitus on sitoutunut assosiaatiosopimuksen 13 luvussa Kansainvälisen työjärjestön työelämän perusnormien tehokkaaseen täytäntöönpanoon ja Ukrainan lainsäädännön lähentämiseen vastaavaan EU:n lainsäädäntöön; kehottaa noudattamaan näitä sitoumuksia ja painottaa, että työnantajien velvoittaminen ilmoittamaan lakoista tai muista työtaistelutoimista valtion turvallisuuspalvelulle tai ammattiliittojen johtajien ja aktiivisten jäsenten asettaminen valtion turvallisuuspalvelun valvontaan on ristiriidassa Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksen nro 87 (3 artiklan 2 kohta) kanssa; vaatii parantamaan oikeusperustaa, jotta työntekijät voivat vaatia työnantajalta palkkasaataviaan tehdystä työstä oikeudellisesti tehokkain keinoin; |
| --- | --- |

33.

| 34. | suosittaa jatkamaan vuonna 2017 keskeytettyä työtä työsuojelutarkastuksia koskevan lain parissa ja asettamaan tavoitteeksi, että työturvallisuus- ja työterveysnormeja tiukennetaan merkittävästi, työsuojelutarkastuksiin ei enää vaadita yritysten lupaa ja työsuojelutarkastuksista vastaaville viranomaisille annetaan riittävät resurssit ja vahvat täytäntöönpanovaltuudet; pitää välttämättömänä, että työmarkkinaosapuolet ovat aktiivisesti mukana tässä työssä; |
| --- | --- |

34.

Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen

| 35. | on edelleen erittäin huolissaan yhä suuremmasta laittomasti pidätettyjen Ukrainan kansalaisten määrästä väliaikaisesti miehitetyillä alueilla Venäjän viranomaisten pidätettyä, tuomittua ja vangittua ihmisiä ja vaatii Venäjän federaatiota vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta vuoden 2018 Saharov-palkinnon saajan Oleg Sentsovin ja kaikki muut laittomasti pidätettyinä olevat Ukrainan kansalaiset, mukaan lukien uskonnollisiin ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvat ihmiset, kansalaisyhteiskunnan toimijat ja ihmisoikeuksien puolustajat; kehottaa Ukrainan viranomaisia ja kansainvälistä yhteisöä käyttämään kaikkia käytettävissä olevia keinoja heidän vapauttamisekseen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | muistuttaa, että ihmisoikeustilanne Krimin niemimaalla on heikentynyt merkittävästi, että ilmaisunvapauden loukkaamisesta, tiedotusvälineiden väärinkäytöstä ja pakottamisesta Venäjän kansalaisuuden ottamiseen on tullut järjestelmällistä ja että perusihmisoikeudet ja perusvapaudet eivät ole enää taattuja Krimillä; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pitää valitettavana ihmisoikeusaktivisteihin ja toimittajiin kohdistuneiden väkivaltaisten hyökkäysten tehokkaan tutkinnan puuttumista, mistä esimerkkinä on 4. marraskuuta 2018 happoiskun seurauksena kuolleen korruption vastaisen aktivistin Kateryna Handziukin murha; kehottaa viranomaisia saattamaan tällaisiin hyökkäyksiin yllyttäneet ja syyllistyneet oikeuden tuomittaviksi ja lopettamaan tällaisten rikosten rankaisemattomuuden; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa lisäämään yhteistyötä Ukrainan ihmisoikeusstrategian panemiseksi täytäntöön ja vaatii myös politiikkatoimia, joilla parannetaan romanivähemmistön ja muiden vähemmistöryhmien tilannetta; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pitää valitettavana, että Maidanin ja Odessan mielenosoituksissa tapahtuneiden kuolemantapausten ja toimittajien murhien tutkinta on edennyt hitaasti eikä se ole tuottanut konkreettisia tuloksia; |
| --- | --- |

39.

| 40. | suhtautuu myönteisesti kadoksissa olevien henkilöiden oikeudellista asemaa koskevan lain hyväksymiseen; |
| --- | --- |

40.

| 41. | on huolissaan lisääntyvistä rikosoikeudellisista menettelyistä sellaisia toimittajia vastaan, jotka ovat paljastaneet valtiokoneistossa esiintyvää korruptiota tai arvostelleet hallituksen uudistuspolitiikkaa tai Itä-Ukrainan-politiikkaa; muistuttaa, että hallitus on sitoutunut panemaan rajoituksitta täytäntöön kansainvälisesti tunnustetut ihmisoikeudet, kuten ilmaisunvapauden ja vapauden levittää julkisesti mielipiteitään; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa ratifioimaan Kansainvälistä rikostuomioistuinta koskevan Rooman perussäännön ja saattamaan päätökseen kaikki tarvittavat täytäntöönpanotoimet; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa ratifioimaan naisiin kohdistuvan väkivallan vastaisen Istanbulin yleissopimuksen; ottaa tässä yhteydessä huomioon perheväkivallan ehkäisyä ja torjuntaa koskevan lain hyväksymisen; suhtautuu myönteisesti hallituksen sukupuolipolitiikasta vastaavan valtuutetun uuden tehtävän luomiseen; |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa selkeästi Venäjän federaation ja sen liittolaisten ensisijaista vastuuta, mutta kehottaa Ukrainan viranomaisia toteuttamaan lisätoimia, jotta konfliktista kärsimään joutuneen väestön kärsimystä voidaan lieventää, muun muassa tukemalla sisäisiä pakolaisia ja sotaveteraaneja ja takaamalla eläkkeiden sosiaalietuuksien ja -palvelujen helpon saatavuuden niille henkilöille, jotka asuvat tällä hetkellä hallituksen valvonnan ulkopuolella olevilla alueilla; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa, että tarvitaan riippumattomia ja moniarvoisia tiedotusvälineitä tiedotusalan työntekijöiden ja toimittajien turvallisuuden varmistamiseksi; kehottaa olemaan rajoittamatta vähemmistökielisten tietolähteiden mahdollisuuksia, jotta kaikkia etnisiä ryhmiä edustaville kansalaisille voidaan taata yhtäläiset mahdollisuudet saada tietoa; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa tarkistamaan Ukrainan romanivähemmistön integrointia ukrainalaiseen yhteiskuntaan koskevaa kansallista strategiaa ja sisällyttämään siihen turvallisuuden seurannan ensisijaisena tavoitteena, joka pannaan asianmukaisesti täytäntöön kaikilla tasoilla; kehottaa perustamaan valtiollisia ohjelmia, joilla pyritään estämään viharikoksia ja muita syrjinnän muotoja osana kansallisen ihmisoikeusstrategian täytäntöönpanoa; tuomitsee mustalaisvastaisuudesta juontuvan syvään juurtuneen romanien leimaamisen ja yhteiskunnan ulkopuolelle jättämisen; on erittäin huolissaan viimeaikaisesta romani- ja hlbti-yhteisöihin kohdistuneesta väkivallasta ja kehottaa viranomaisia tutkimaan tapaukset välittömästi ja tehokkaasti ja kehottaa hallitusta tuomitsemaan kyseiset teot ja niiden tekijät selvästi ja julkisesti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | panee merkille Ukrainan aikeen tarkistaa koulutusta koskevaa lakia Venetsian komission suositusten mukaisesti ja kehottaa muuttamaan tämän nopeasti konkreettisiksi toimiksi; kehottaa panemaan lain täysimääräisesti täytäntöön kansallisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden edustajien kanssa käytävän perusteellisen vuoropuhelun avulla, mikä koskee myös lainsäädäntöä siirtymäajan jatkamisesta vuoteen 2023 asti ja yksityiskoulujen vapautusten sääntelystä; |
| --- | --- |

47.

| 48. | on huolissaan ukrainalaisen tuomioistuimen äskettäin antamasta tuomiosta, jolla annettiin Radio Free Europen / Radio Libertyn (RFE/RL) tutkivan journalistin matkapuhelintiedot saataville, ja korostaa tiedotusvälineiden vapauden ja toimittajien lähdesuojan perustavanlaatuista merkitystä erityisesti korruption torjunnassa; |
| --- | --- |

48.

| 49. | vaatii poliittisesti ja taloudellisesti riippumattomien, valtiosta erillisten ja vapaaseen mielipiteenmuodostukseen sitoutuneiden julkisen palvelun tiedotusvälineiden johdonmukaista ja pikaista kehittämistä vastapainona oligarkkien yksityisten monopolien valta-asemalle; |
| --- | --- |

49.

| 50. | tuomitsee ankarasti äskettäisen Turkin kansalaisten sieppauksen ja luovuttamisen, joka johtui heidän väitetyistä yhteyksistään Gülen-liikkeeseen, sillä se on oikeusvaltioperiaatteen ja perusihmisoikeuksien vastaista; kehottaa Ukrainan viranomaisia varmistamaan, että kaikki kolmansista maista tulevat luovutuspyynnöt käsitellään avoimesti, että niissä noudatetaan asianmukaisesti oikeusmenettelyjä EU:n periaatteiden ja normien mukaisesti ja että kaikkien paikallisviranomaisten toimien on oltava täysin oikeusvaltioperiaatteen, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien mukaisia; korostaa, että pidättämistä, säilöönottoa tai luovutusta koskevat mielivaltaiset menettelyt ovat näiden periaatteiden vastaisia; kehottaa Ukrainan viranomaisia suojelemaan kaikkia turvapaikanhakijoita ja tutkimaan heidän hakemuksensa kansainvälisten yleissopimusten mukaisesti; vaatii EU:ta tukemaan ja auttamaan itäisen kumppanuuden maita vastustamaan Turkin harjoittamaa painostusta; |
| --- | --- |

50.

| 51. | on huolissaan kansalaisyhteiskunnan vähentyneistä toimintamahdollisuuksista Krimillä ja varsinkin tiedotusvälineiden sulkemisesta, mikä on vaikuttanut kohtuuttomasti Krimin tataariyhteisöön, myös heidän oikeuteensa saada tietoa ja heidän oikeuteensa säilyttää kulttuurinsa ja identiteettinsä; |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa, että ilmaisun- ja lehdistönvapaus on taattava Ukrainassa, ja on huolissaan ilmoitetusta toimittajien ja ihmisoikeuksien puolustajien oikeudellisesta häirinnästä ja seurannasta; |
| --- | --- |

52.

| 53. | on huolissaan Ukrainassa tuhkarokon saaneiden lasten ja aikuisten suuresta määrästä; suhtautuu myönteisesti toteutettuihin vastatoimiin mutta korostaa, että maassa on silti edelleen paljon haavoittuvassa asemassa olevia lapsia ja aikuisia; muistuttaa tähän liittyen, että rokotettujen lasten ja aikuisten määrän lisäämiseksi tarvitaan Euroopan laajuisia toimia; |
| --- | --- |

53.

Kauppaan ja talouteen liittyvä yhteistyö

| 54. | pitää myönteisenä Ukrainan taloudellista vakautumista ja pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen täytäntöönpanossa saavutettua edistystä; kannustaa komissiota tukemaan Ukrainaa sellaisten alojen tunnistamisessa, joilla talouden monipuolistamista voidaan edistää entisestään, ja niiden asettamisessa etusijalle pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

54.

| 55. | suhtautuu myönteisesti EU:n ja Ukrainan välisen kaupan volyymin kasvuun sekä Ukrainan EU:hun suuntautuvan viennin monipuolistumiseen; kannustaa komissiota tukemaan Ukrainaa sellaisten alojen tunnistamisessa, joilla talouden monipuolistamista voidaan edistää entisestään, ja niiden asettamisessa etusijalle pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen täytäntöönpanossa; toteaa, että samaan aikaan vienti Venäjälle on vähentynyt; |
| --- | --- |

55.

| 56. | muistuttaa, että on tärkeää varmistaa, että pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen asianmukaista täytäntöönpanoa ja sen säännösten noudattamista valvotaan; kehottaa komissiota ottamaan välittömästi yhteyttä asianomaiseen osapuoleen, mikäli jotakin määräystä ei noudateta, ja hyödyntämään käytettävissään olevia välineitä kaikkien ongelmien ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa Ukrainaa nimittämään viipymättä sisäisen neuvoa-antavan ryhmän sen varmistamiseksi, että kansalaisyhteiskunnan järjestöt seuraavat sopimuksen täytäntöönpanoa asianmukaisesti; |
| --- | --- |

57.

| 58. | panee merkille Ukrainan taloudellisen kasvun ja uudistusten toteuttamisen; panee kuitenkin merkille suurten väestönosien kasvavan huolen kuluttaja- ja hyödykehintojen noususta ja kannustaa asettamaan etusijalle uudistusohjelman alat, jotka liittyvät muita tiiviimmin maan tuotantorakenteeseen ja vientimahdollisuuksiin, jotta voidaan saada aikaan talouskasvua ja luoda työpaikkoja ja tuloja; pitää erittäin huolestuttavana käynnissä olevaa varallisuuden jakautumista uudelleen niin, että se päätyy oligarkkien rakenteille ja perheille samalla, kun suuri osa väestöstä köyhtyy edelleen; kehottaa siksi kiinnittämään yhä enemmän huomiota maan sosiaaliseen tilanteeseen; |
| --- | --- |

58.

| 59. | katsoo, että Ukrainan talouden vakauttaminen ja kiireellisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin, kuten työttömyyteen, vajaatyöllisyyteen ja harmaaseen talouteen, puuttuminen edellyttävät huomattavaa investointien lisäämistä; kehottaa Ukrainan viranomaisia toteuttamaan tarvittavat uudistukset uusien investointien ja erityisesti suorien ulkomaisten sijoitusten houkuttelemiseksi; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti äskettäin sovittuun investointeja koskevaan uudistussopimukseen ja kehottaa komissiota tehostamaan toimiaan, joilla vähennetään riskejä yksityisen sektorin investoinneissa Ukrainaan; kehottaa jäsenvaltioita yhdistämään tähän liittyen voimansa komission kanssa ja tekemään Ukrainaa tunnetuksi sijoituskohteena elinkeinoelämän yhteisöissään; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa komissiota esittämään Euroopan parlamentille assosiaatiosopimuksesta yksityiskohtaisen arvion, joka perustuu tähän mennessä tapahtuneeseen edistymiseen, sillä vuoden 2007 vaikutustenarviointi on jo pitkään ollut vanhentunut uusien tapahtumien vuoksi; katsoo, että siihen on sisällyttävä erityisesti seuraavat osa-alueet:






  — | perusteellinen, alakohtainen ja aluekohtainen esitys Ukrainan kauppataseesta |
| --- | --- | --- |

60.

—

perusteellinen, alakohtainen ja aluekohtainen esitys Ukrainan kauppataseesta

| — | yleiskuvaus pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) kehityksestä sekä itäisten naapurialueiden pk-yritysten tukemiseksi vuonna 2015 perustetun, 200 miljoonan euron määrärahoilla varustetun DCFTA:n lainamekanismin esittely |
| --- | --- |

—

yleiskuvaus pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) kehityksestä sekä itäisten naapurialueiden pk-yritysten tukemiseksi vuonna 2015 perustetun, 200 miljoonan euron määrärahoilla varustetun DCFTA:n lainamekanismin esittely

| — | markkinaosuuksien esittely |
| --- | --- |

—

markkinaosuuksien esittely

| — | sosioekonomisen tilanteen esittely |
| --- | --- |

—

sosioekonomisen tilanteen esittely

| — | työmarkkinoiden, harmaan talouden ja epävirallisen työllisyyden kuvaus |
| --- | --- |

—

työmarkkinoiden, harmaan talouden ja epävirallisen työllisyyden kuvaus

| — | ajantasainen analyysi Ukrainan makroekonomisesta tilanteesta, verotulot ja menot mukaan luettuina, sekä verovilpistä ja veropetoksista; |
| --- | --- |

—

ajantasainen analyysi Ukrainan makroekonomisesta tilanteesta, verotulot ja menot mukaan luettuina, sekä verovilpistä ja veropetoksista;

| 61. | muistuttaa, että sellaisten Ukrainaa koskevien väliaikaisten yksipuolisten kauppatoimenpiteiden käyttöönotosta, joilla täydennetään assosiaatiosopimuksen mukaisia kauppamyönnytyksiä, annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) 2017/1566 sisältyy oikeudellinen velvoite sisällyttää DCFTA:n täytäntöönpanoa koskevaan komission vuotuiseen kertomukseen yksityiskohtainen arvio yksipuolisista kaupan toimenpiteistä ja niiden sosiaalisesta vaikutuksesta; |
| --- | --- |

61.

| 62. | katsoo, että EU:n ja Ukrainan sääntelyn lähentäminen DCFTA:n yhteydessä on perustavanlaatuinen tapa lähentää Ukrainaa EU:hun ja edistää kaupan helpottamista, parempaa liiketoimintaympäristöä ja investointi-ilmapiiriä sekä kestävää talouskehitystä Ukrainassa; katsoo, että kaupan vapauttaminen olisi tehtävä huolellisesti, jotta voidaan minimoida kustannukset ja samalla maksimoida Ukrainan yritysten ja yhteiskunnan saama hyöty, ja kehottaa komissiota harkitsemaan uusia yksipuolisia kauppaetuuksia ja muita menetelmiä; kannustaa Ukrainaa asettamaan etusijalle uudistusohjelman täytäntöönpanon aloilla, jotka liittyvät tiiviimmin sen tuotantorakenteeseen ja mahdollisuuksiin harjoittaa EU:hun suuntautuvaa vientiä, jotta voidaan minimoida siirtymäkustannukset ja maksimoida mahdollinen hyöty; kehottaa Ukrainaa nimittämään viipymättä sisäisen neuvoa-antavan ryhmän, jotta varmistetaan, että kansalaisjärjestöt voivat seurata sopimuksen täytäntöönpanoa; pitää huolestuttavana väestön köyhyyden lisääntymistä; |
| --- | --- |

62.

| 63. | katsoo, että sääntelyn lähentäminen EU:n säännöstöön on DCFTA:n keskeinen ulottuvuus, koska nykyinen pääsy EU:n markkinoille ja uudistus riippuvat suuresti asiaa koskevan lainsäädännön asianmukaisesta täytäntöönpanosta ja valvonnasta; on tietoinen, että tämä on merkittävä haaste Ukrainan hallinnolle, instituutioille ja julkishallinnolle, ja kannustaa komissiota tarjoamaan riittävää teknistä ja taloudellista tukea; antaa kiitosta Ukrainan tukiryhmän toimista ja kehottaa ryhmää raportoimaan parlamentille entistä enemmän tarjotun avun muodosta erityisesti, kun on kyse EU:n säännöstön saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

63.

| 64. | katsoo, että Ukrainan viranomaisten ottaminen mukaan asiaa koskevan lainsäädännön laatimishetkestä alkaen on hyödyllistä, jotta prosessista tulee osallistavampi ja jotta Ukrainan siirtymäkustannukset pienenevät, ja kehottaa komissiota hyödyntämään kaikilta osin etukäteen tapahtuvan tiedonvaihdon mekanismeja; |
| --- | --- |

64.

| 65. | suhtautuu myönteisesti kansallisen liikennestrategian mukautukseen ja kehottaa toteuttamaan tarvittavat lainsäädännölliset ja institutionaaliset uudistukset sen tehokasta täytäntöönpanoa varten; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pitää valitettavana, että edistystä ei ole tapahtunut eläinten hyvinvointia koskeviin EU:n normeihin lähentymisessä, ja kehottaa Ukrainaa hyväksymään pikaisesti strategian tämän sitoumuksen täyttämiseksi; |
| --- | --- |

66.

| 67. | panee merkille etuuksien korkean käyttöasteen ja suhtautuu myönteisesti niiden tullinimikkeiden jatkuvaan lisääntymiseen, joihin etuuskohtelua sovelletaan; |
| --- | --- |

67.

| 68. | panee merkille, että DCFTA:n täytäntöönpanon arvioinnissa keskitytään hyvin paljon kauppavirtoihin ja kauppaa häiritseviin tekijöihin; kehottaa komissiota seuraamaan ja arvioimaan asianmukaisesti DCFTA:n täytäntöönpanoa ja kiinnittämään erityistä huomiota EU:n säännöstön saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanoon sekä Ukrainan yhteiskuntaan kohdistuvaan vaikutukseen, ja raportoimaan julkisesti ja kattavasti joka vuosi myös EU:n tarjoamasta teknisestä ja taloudellisesta tuesta; |
| --- | --- |

68.

| 69. | odottaa, että Ukraina nimittää välimiehet riitojenratkaisujärjestelmään sekä perustaa elimiä ja nimeää edustajia kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan luvun mukaisesti; |
| --- | --- |

69.

| 70. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Verhovna rada hyväksyi 20. maaliskuuta 2018 ensimmäisessä käsittelyssä lain nro 5495 Ukrainan metsien suojelusta sekä raakapuun laittoman viennin estämisestä; katsoo, että puutavaran kaupan vapauttamisen ehtona olisi oltava laittoman viennin ennaltaehkäisyä ja kieltämistä koskevan oikeudellisen kehyksen toteuttaminen; |
| --- | --- |

70.

| 71. | panee merkille Ukrainan sitoutumisen laittoman kaupan torjuntaan ja ehkäisyyn ja kehottaa maata toteuttamaan toimia sen kriminalisoimiseksi; |
| --- | --- |

71.

| 72. | palauttaa mieliin, että tähän mennessä itäisessä kumppanuudessa on keskitytty erityisesti kahdenväliseen kauppaan sekä EU:n ja osallistujavaltioiden välisiin investointeihin; kehottaa ottamaan käyttöön kaikkia itäisen kumppanuuden maita koskevan entistä yhtenäisemmän lähestymistavan ja lisäämään yhteistyötä Euraasian talousunionin kanssa kauppavaihdon helpottamisen, viisumivapauden ja teknisten normien alalla; |
| --- | --- |

72.

Yhteistyö energia-, turvallisuus- ja puolustusalalla

| 73. | antaa Ukrainalle tunnustuksen hyvästä yhteistyöstä energia-alalla ja etenkin sen energiatehokkuudessa saavuttamasta edistyksestä; korostaa energiatehokkuuden parantamisen ja uusiutuvan energian kehittämisen keskeistä asemaa myös talouskasvun ja työllisyyden edistäjinä; toteaa, että tarvitaan jatkuvia uudistuksia ennen muuta kaasu- ja sähkömarkkinoiden uudistuksen loppuunsaattamiseksi, jotta ne voidaan yhdistää täysimääräisesti EU:n energiamarkkinoihin, ja nykyisten monopolien purkamiseksi ja uusien monopolien estämiseksi, mikä tuo pitkän aikavälin taloudellisia etuja teollisuudelle ja kuluttajille; kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikki putkihankkeet ovat EU:n säädösten mukaisia; kehottaa tehostamaan energia-alan yhteistyötä itäisessä kumppanuudessa, jotta vuoden 2015 Pariisin ilmastosopimus voidaan panna täytäntöön; korostaa, että kaasu- ja sähkömarkkinoiden sääntelyä varten tarvitaan politiikasta ja yksityisistä eduista riippumaton kansallinen viranomainen, jonka on sitouduttava hinnoittelussa sosiaalisesti oikeudenmukaiseen tasapainoon tarjoajien ja loppukäyttäjien etujen välillä ja taattava oikeudenmukainen hinnanmuodostus; |
| --- | --- |

73.

| 74. | suhtautuu myönteisesti ympäristöalalla annettuihin useisiin lakeihin, erityisesti lakeihin strategisesta ympäristöarvioinnista ja ympäristövaikutusten arvioinnista, ja kiinnittää huomiota siihen, että ne on pantava täytäntöön ja niistä on toteutettava merkittäviä yleisön valistuskampanjoita; suhtautuu myönteisesti edistykseen ilmastopolitiikassa vähähiilistä kehitysstrategiaa koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) hyväksymisen ja siihen sitoutumisen myötä; kannustaa hyväksymään ajoissa valtion ympäristöpolitiikan strategian ja uutta jätehuoltoa ja ilmastopolitiikkaa koskevaa lainsäädäntöä, joka on EU:n säännöstön mukaista; |
| --- | --- |

74.

| 75. | muistuttaa, että ympäristöhallinto on olennainen osa assosiaatiosopimuksen vaatimuksia; pyytää viranomaisia harkitsemaan uudelleen sopimusta ja kaikkia tulevia suunnitelmia Dnestrin vesivoimalasta, jotta ne saadaan yhdenmukaisiksi kansainvälisten yleissopimusten ja EU:n normien kanssa, ja pyytää varmistamaan kaikkien, että kaikkia asianosaisia moldovalaisia ja ukrainalaisia osapuolia, myös kansalaisyhteiskuntaa, kuullaan julkisesti ja suojelemaan Dnestr-joen ekosysteemiä ja ympäristöä; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ilmaisee syvän huolensa Itä-Ukrainan ja Krimin ekologisen tilanteen huononemisesta konfliktin seurauksena ja erityisesti vesihuoltoon liittyvistä ongelmista, joilla voi olla tuhoisia seurauksia koko alueelle ja jotka voivat johtaa peruuttamattomaan katastrofiin; kehottaa kaikkia sidosryhmiä estämään tämän tapahtumisen ja toimimaan kaikin keinoin asianmukaisen vesihuollon ja veden pumppauksen varmistamiseksi, myös kaivoksissa; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pitää myönteisinä Ukrainan pyrkimyksiä saada aikaan todellinen digitaalinen markkinatalous ja kehittää avointa dataa edelleen, laajentaa pääsyä digitaalitelevision ehdollisen käyttöoikeuden järjestelmiin ja virtuaalisiin verkkopalveluihin sekä lisätä kansalaisten käytettävissä olevia sähköisiä viestintäpalveluita ja julkisia rekistereitä, kuten ProZorro; korostaa, että tarvitaan lisää työtä sen varmistamiseksi, että internetiä käyttävien Ukrainan kansalaisten oikeudet ja tarpeet suojataan ja digitaalisten sisämarkkinoiden edellytykset toteutuvat täysin; |
| --- | --- |

77.

| 78. | suhtautuu myönteisesti sähköisiä luottamuspalveluja koskevan lain hyväksymiseen sekä painopistealoihin, jotka on määritetty Ukrainan vuosien 2018–2020 digitaalisen talouden ja yhteiskunnan kehityssuunnitelmassa, sillä ne ovat tärkeitä vaiheita Ukrainan integroitumisessa EU:n digitaalisille sisämarkkinoille; |
| --- | --- |

78.

| 79. | muistuttaa Ukrainan ratkaisevan tärkeästä asemasta Euroopan energiantoimitusverkossa; tuomitsee Nord Stream 2 -putken rakentamisen, koska tämä poliittinen hanke uhkaa Euroopan energiaturvallisuutta ja pyrkimyksiä monipuolistaa energiansaantia; kehottaa peruuttamaan hankkeen; |
| --- | --- |

79.

| 80. | on huolissaan luonnonvarojen, kuten meripihkan, hiilen, hiekan ja puun, laittoman hyödyntämisen järjestelmistä, joita paikallis- tai aluehallinnot ja lainvalvontaelimet usein suojelevat ja organisoivat, sillä ne vahingoittavat maisemaa ja luontotyyppejä, kuten metsiä ja jokia, ja vaarantavat ne ja estävät maan luonnonvarojen ekologisten ja taloudellisesti kestävän hoidon kansalaisia hyödyttävällä tavalla; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pitää valitettavana Ukrainan metsien köyhtymistä sellaisten korruptiojärjestelmien vuoksi, joilla edistetään omia etuja Ukrainassa EU:n yritysten etuja; kehottaa laatimaan tehokkaita säädöksiä ja panemaan ne nopeasti täytäntöön ja valvomaan täytäntöönpanoa, jotta Ukrainassa voidaan estää laittomat hakkuut ja puuhun liittyvä korruptio ja aloittaa kestävä metsänhoito, jonka avulla Ukrainan metsiä ja luonnonvaroja voidaan suojella ja ne voidaan säilyttää; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pitää myönteisinä toimia Ukrainan armeijan ja Mustanmeren ja Asovanmeren laivastojen modernisoimiseksi, sillä ne ovat vahvoja takeita Ukrainan vakaudesta ja alueellisesta koskemattomuudesta, ja kannustaa lisäksi puolustusteollisuuden uudistamiseen, joka on tehtävä kiireellisesti; |
| --- | --- |

82.

| 83. | tuomitsee voimakkaasti mielivaltaiset aggressiiviset toimet, joita Venäjän federaatio kohdisti Ukrainaan 25. marraskuuta 2018 Kertšinsalmessa; vaatii vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta kaikki Ukrainan alukset ja merimiehet, joita on kohdeltava nyt sotavankeina; kehottaa unionia ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön kohdennettuja pakotteita, jos Ukrainalaisia sotilaita ei vapauteta ja jos sotilaallinen tilanne kärjistyy; korostaa, ettei tällaiselle Venäjän sotilaalliselle voimankäytölle ole mitään perusteita; on erittäin huolissaan siitä, että kyseessä voi olla yritys puuttua vähitellen Ukrainan itsemääräämisoikeuteen Asovanmerellä ja viime kädessä tehdä Asovanmerestä Venäjän ”sisäjärvi” ja yksinomainen sotilaallinen vyöhyke ja tukahduttaa samalla Kaakkois-Ukrainan taloutta; vaatii, että Venäjä takaa kansainvälisen oikeuden mukaisesti vapaan purjehduksen Kertšinsalmen läpi ja Asovanmerellä; kehottaa Etyjiä ja sen jäseniä laajentamaan Etyjin erityistarkkailuoperaation mandaattia niin, että se kattaa Asovanmeren; kehottaa unionia ja jäsenvaltioita sulkemaan pääsy unionin satamiin Asovanmereltä tulevilta venäläisiltä aluksilta, ellei Venäjä salli jälleen vapaata purjehtimista Kertšinsalmen läpi ja Asovanmerellä; kehottaa käyttämään diplomaattisia keinoja tilanteen liennyttämiseksi ja pitää myönteisenä tarjousta toimia välittäjänä Kiovan ja Moskovan välillä; |
| --- | --- |

83.

| 84. | muistuttaa, että on tärkeää vahvistaa yhteistyötä Ukrainan kanssa eri tasoilla, myös turvallisuudessa ja puolustuksessa; pitää tässä suhteessa myönteisenä Ukrainan halua osallistua edelleen puolustushankkeisiin, kuten turvallisuutta ja puolustusta koskevaan pysyvään rakenteelliseen yhteistyöhön; |
| --- | --- |

84.

| 85. | kannustaa Ukrainaa ja EU:ta jatkamaan yhteistyönsä kehittämistä oikeuden, vapauden ja sisäasioiden aloilla; |
| --- | --- |

85.

Institutionaaliset määräykset

| 86. | korostaa, että Ukrainan kansalaisille on tiedotettava aktiivisesti itäisen kumppanuuden konkreettisista eduista ja päämääristä; |
| --- | --- |

86.

| 87. | korostaa, että Venäjän valeuutisia ja propagandaa on torjuttava samoin kuin sen odotettavissa olevaa sekaantumista vaaleihin Ukrainassa ja kaikkialla Euroopan unionissa; kehottaa Ukrainaa ja EU:ta lisäämään yhteistyötään asiassa; |
| --- | --- |

87.

| 88. | kehottaa parantamaan uudistusten toteutuksen valvontaa ja seurantaa sekä Ukrainassa että EU:ssa yhdenmukaisten ja mitattavissa olevien indikaattoreiden avulla; kehottaa jälleen komissiota ja ulkosuhdehallintoa toimittamaan parlamentille ja neuvostolle entistä useammin yksityiskohtaisia kirjallisia raportteja sopimusten täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

88.

| 89. | kehottaa komissiota seuraamaan ja arvioimaan asianmukaisesti pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanoa ja kiinnittämään erityistä huomiota EU:n säännöstön saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanoon sekä Ukrainan yhteiskuntaan kohdistuvaan vaikutukseen; kehottaa komissiota myös raportoimaan julkisesti ja kattavasti joka vuosi myös EU:n tarjoamasta teknisestä ja taloudellisesta tuesta; |
| --- | --- |

89.

| 90. | katsoo ja korostaa, että EU:n pitäisi myöntää Ukrainalle (ja muille assosioituneille valtioille eli Moldovalle ja Georgialle) erityisiä tukimekanismeja, myös vuoden 2020 jälkeisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä Euroopan parlamentin kannattaman kehittyneemmän itäisen kumppanuuden mallin mukaisesti, edellyttäen, että maa sitoutuu panemaan assosiaatiosopimuksen täytäntöön ja noudattamaan demokratian periaatteita, oikeusvaltioperiaatetta ja perusvapauksia; |
| --- | --- |

90.

| 91. | päättää laatia vuosikertomuksia assosiaatiosopimusten täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

91.

o

o o

| 92. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle sekä Ukrainan presidentille, hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

92.

---

Torstai 13. joulukuuta 2018

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/127 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/127

---

P8_TA(2018)0525

Iran ja erityisesti Nasrin Sotoudehin tapaus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2018 Iranista ja erityisesti Nasrin Sotoudehin tapauksesta (2018/2967(RSP))

(2020/C 388/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Iranista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Iranista,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajien tilannetta käsittelevän erityisraportoijan, tuomareiden ja asianajajien riippumattomuutta käsittelevän erityisraportoijan, mielivaltaista vangitsemista käsittelevän työryhmän puheenjohtajan ja raportoijan, naisten syrjintää oikeudessa ja käytännössä käsittelevän työryhmän puheenjohtajan ja Iranin islamilaisen tasavallan ihmisoikeustilannetta käsittelevän erityisraportoijan 29. marraskuuta 2018 antaman julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajien tilannetta käsittelevän erityisraportoijan, tuomareiden ja asianajajien riippumattomuutta käsittelevän erityisraportoijan, mielivaltaista vangitsemista käsittelevän työryhmän puheenjohtajan ja raportoijan, naisten syrjintää oikeudessa ja käytännössä käsittelevän työryhmän puheenjohtajan ja Iranin islamilaisen tasavallan ihmisoikeustilannetta käsittelevän erityisraportoijan 29. marraskuuta 2018 antaman julkilausuman,

| — | ottaa huomioon kuolemanrangaistusta, kidutusta ja muuta julmaa, kohtelua, sananvapautta verkossa ja verkon ulkopuolella sekä ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kuolemanrangaistusta, kidutusta ja muuta julmaa, kohtelua, sananvapautta verkossa ja verkon ulkopuolella sekä ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon Iranin islamilaisen tasavallan ihmisoikeustilannetta käsittelevän erityisraportoijan 27. syyskuuta 2018 antaman raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Iranin islamilaisen tasavallan ihmisoikeustilannetta käsittelevän erityisraportoijan 27. syyskuuta 2018 antaman raportin,

| — | ottaa huomioon, että vuoden 2012 mielipiteenvapauden Saharov-palkinto myönnettiin Nasrin Sotoudehille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että vuoden 2012 mielipiteenvapauden Saharov-palkinto myönnettiin Nasrin Sotoudehille,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sekä vuonna 1966 tehdyn taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, joiden osapuoli Iran on, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sekä vuonna 1966 tehdyn taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, joiden osapuoli Iran on,

| — | ottaa huomioon Iranin presidentin kansalaisten oikeuksia koskevan perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Iranin presidentin kansalaisten oikeuksia koskevan perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että tunnettu iranilainen ihmisoikeusasianajaja Nasrin Sotoudeh pidätettiin 13. kesäkuuta 2018 hänen edustettuaan naista, jota odotti vankeusrangaistus, koska tämä oli protestoinut rauhanomaisesti pakollista hijab-huivin käyttöä koskevaa Iranin lakia vastaan riisumalla sen julkisesti; ottaa huomioon, että Nasrin Sotoudeh on ollut vangitsemisestaan saakka Evinin vankilan naisten osastolla, ja hän aloitti 26. marraskuuta 2018 kolmannen nälkälakkonsa protestoidakseen sitä vastaan, että Iranin viranomaiset eivät päästäneet Farhad Meysamia sairaalahoitoon; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että tunnettu iranilainen ihmisoikeusasianajaja Nasrin Sotoudeh pidätettiin 13. kesäkuuta 2018 hänen edustettuaan naista, jota odotti vankeusrangaistus, koska tämä oli protestoinut rauhanomaisesti pakollista hijab-huivin käyttöä koskevaa Iranin lakia vastaan riisumalla sen julkisesti; ottaa huomioon, että Nasrin Sotoudeh on ollut vangitsemisestaan saakka Evinin vankilan naisten osastolla, ja hän aloitti 26. marraskuuta 2018 kolmannen nälkälakkonsa protestoidakseen sitä vastaan, että Iranin viranomaiset eivät päästäneet Farhad Meysamia sairaalahoitoon;

| B. | ottaa huomioon, että Nasrin Sotoudehille kerrottiin, että hänet oli pidätetty vallankumoustuomioistuimen tuomarin häntä vastaan poissaolevana vuonna 2015 julistaman viiden vuoden vankeusrangaistuksen perusteella; ottaa huomioon, että häntä syytettiin ”vakoilusta piiloutuneena”; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Nasrin Sotoudehille kerrottiin, että hänet oli pidätetty vallankumoustuomioistuimen tuomarin häntä vastaan poissaolevana vuonna 2015 julistaman viiden vuoden vankeusrangaistuksen perusteella; ottaa huomioon, että häntä syytettiin ”vakoilusta piiloutuneena”;

| C. | ottaa huomioon, että Nasrin Sotoudeh sai poissaolevana vuoden 2012 Saharov-mielipiteenvapauspalkinnon työstään ja sitoutumisestaan ihmisoikeuksiin; ottaa huomioon, että Nasrin Sotoudeh on kampanjoinut pitkään ja väsymättä Iranin ihmisoikeuksien puolesta ja on jo ollut useita vuosia vankilassa toimintansa takia; ottaa huomioon, että häneen kohdistetut syytetoimet ja häntä vastaan nostetut syytteet osoittavat, kuinka vakavasti ja laajasti Iranin oikeuslaitos on valmis kriminalisoimaan ihmisoikeusaktivismin; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Nasrin Sotoudeh sai poissaolevana vuoden 2012 Saharov-mielipiteenvapauspalkinnon työstään ja sitoutumisestaan ihmisoikeuksiin; ottaa huomioon, että Nasrin Sotoudeh on kampanjoinut pitkään ja väsymättä Iranin ihmisoikeuksien puolesta ja on jo ollut useita vuosia vankilassa toimintansa takia; ottaa huomioon, että häneen kohdistetut syytetoimet ja häntä vastaan nostetut syytteet osoittavat, kuinka vakavasti ja laajasti Iranin oikeuslaitos on valmis kriminalisoimaan ihmisoikeusaktivismin;

| D. | ottaa huomioon, että Nasrin Sotoudeh on useaan otteeseen puhunut julkisesti oikeusvaltion puutteista Iranissa ja sen oikeusjärjestelmän ongelmista; toteaa, että Nasrin Sotoudehin vangitseminen on osa tukahduttamistoimia naisten oikeuksien puolustajia vastaan Iranissa; ottaa huomioon, että naisten oikeuksien puolustajat, jotka ovat aktiivisesti kampanjoineet naisten vaikutusmahdollisuuksien ja oikeuksien vahvistamiseksi, ovat joutuneet kokemaan häirintää, mielivaltaisia pidätyksiä ja vangitsemisia, ja heidän oikeuttaan puolueettomaan menettelyyn ja oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin on loukattu; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Nasrin Sotoudeh on useaan otteeseen puhunut julkisesti oikeusvaltion puutteista Iranissa ja sen oikeusjärjestelmän ongelmista; toteaa, että Nasrin Sotoudehin vangitseminen on osa tukahduttamistoimia naisten oikeuksien puolustajia vastaan Iranissa; ottaa huomioon, että naisten oikeuksien puolustajat, jotka ovat aktiivisesti kampanjoineet naisten vaikutusmahdollisuuksien ja oikeuksien vahvistamiseksi, ovat joutuneet kokemaan häirintää, mielivaltaisia pidätyksiä ja vangitsemisia, ja heidän oikeuttaan puolueettomaan menettelyyn ja oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin on loukattu;

| E. | ottaa huomioon, että Sotoudehin aviomies Reza Khandan pidätettiin syyskuussa 2018 tämän osoittaessa rauhanomaisesti mieltään Nasrin Sotoudehin vapauttamiseksi, ja tätä syytettiin ”järjestelmän vastaisen propagandan levittämisestä” ja muiden syytteiden ohella ”julkisen hunnuttomuuden mainostamisesta”; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Sotoudehin aviomies Reza Khandan pidätettiin syyskuussa 2018 tämän osoittaessa rauhanomaisesti mieltään Nasrin Sotoudehin vapauttamiseksi, ja tätä syytettiin ”järjestelmän vastaisen propagandan levittämisestä” ja muiden syytteiden ohella ”julkisen hunnuttomuuden mainostamisesta”;

| F. | ottaa huomioon, että Iranissa köyhyyden, inflaation, korruption ja poliittisen itsevaltaisuuden vastaiset kansalaisyhteiskunnan mielenosoitukset ovat lisääntymässä ja että Iranin viranomaiset ovat reagoineet niihin ankarilla sortotoimilla; ottaa huomioon, että Iranin tiedustelupalvelu on tehostanut kansalaisyhteiskunnan työntekijöihin ja ihmisoikeuksien puolustajiin, lakimiehiin, ympäristöaktivisteihin, naisten oikeuksien puolustajiin, opiskelijoihin, opettajiin, kuorma-autonkuljettajiin ja rauhanomaisiin aktivisteihin kohdistuvia tukahduttamistoimia; ottaa huomioon, että vuonna 2018 Iranin viranomaiset kiristivät sortotoimiaan, jotka kohdistuivat rauhanomaisesti oikeuttaan sananvapauteen, yhdistymisvapauteen ja rauhanomaiseen kokoontumiseen käyttäviin ihmisiin, ja vangitsivat satoja ihmisiä summittaisten ja ympäripyöreästi muotoiltujen turvallisuutta koskevien syytösten perusteella; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Iranissa köyhyyden, inflaation, korruption ja poliittisen itsevaltaisuuden vastaiset kansalaisyhteiskunnan mielenosoitukset ovat lisääntymässä ja että Iranin viranomaiset ovat reagoineet niihin ankarilla sortotoimilla; ottaa huomioon, että Iranin tiedustelupalvelu on tehostanut kansalaisyhteiskunnan työntekijöihin ja ihmisoikeuksien puolustajiin, lakimiehiin, ympäristöaktivisteihin, naisten oikeuksien puolustajiin, opiskelijoihin, opettajiin, kuorma-autonkuljettajiin ja rauhanomaisiin aktivisteihin kohdistuvia tukahduttamistoimia; ottaa huomioon, että vuonna 2018 Iranin viranomaiset kiristivät sortotoimiaan, jotka kohdistuivat rauhanomaisesti oikeuttaan sananvapauteen, yhdistymisvapauteen ja rauhanomaiseen kokoontumiseen käyttäviin ihmisiin, ja vangitsivat satoja ihmisiä summittaisten ja ympäripyöreästi muotoiltujen turvallisuutta koskevien syytösten perusteella;

| G. | ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusasiantuntijat ovat kehottaneet Irania takaamaan oikeudet ihmisoikeuksien puolustajille ja lakimiehille, jotka on vangittu, koska he ovat julkisesti tukeneet hijabin pakollista käyttöä Iranissa vastustavia mielenosoituksia; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusasiantuntijat ovat kehottaneet Irania takaamaan oikeudet ihmisoikeuksien puolustajille ja lakimiehille, jotka on vangittu, koska he ovat julkisesti tukeneet hijabin pakollista käyttöä Iranissa vastustavia mielenosoituksia;

| H. | ottaa huomioon, että Iranin ihmisoikeustilannetta käsittelevä erityisraportoija on useaan otteeseen toistanut YK:n pääsihteerin, YK:n ihmisoikeusvaltuutetun ja hänen edeltäjänsä aiemmin ilmaiseman syvän huolen nuorten rikoksentekijöiden jatkuvista teloituksista Iranissa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Iranin ihmisoikeustilannetta käsittelevä erityisraportoija on useaan otteeseen toistanut YK:n pääsihteerin, YK:n ihmisoikeusvaltuutetun ja hänen edeltäjänsä aiemmin ilmaiseman syvän huolen nuorten rikoksentekijöiden jatkuvista teloituksista Iranissa;

| I. | ottaa huomioon, että Iranin ihmisoikeustilannetta käsittelevän erityisraportoijan ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin raporteissa on kuvattu Iranin uskonnollisten ja etnisten vähemmistöjen oikeuksien huomattavia loukkauksia, myös syytöksiä uskonnollisiin vähemmistöihin, kuten kristittyihin ja bahá’í-yhteisöön, kohdistuvasta syrjinnästä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Iranin ihmisoikeustilannetta käsittelevän erityisraportoijan ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin raporteissa on kuvattu Iranin uskonnollisten ja etnisten vähemmistöjen oikeuksien huomattavia loukkauksia, myös syytöksiä uskonnollisiin vähemmistöihin, kuten kristittyihin ja bahá’í-yhteisöön, kohdistuvasta syrjinnästä;

| J. | katsoo, että iranilaiset tuomioistuimet eivät pysty takaamaan asianmukaista menettelyä ja oikeudenmukaisia oikeudenkäyntejä, ne epäävät oikeuden käyttää oikeusavustajaa erityisesti tutkinnan aikana, sekä oikeuden konsulaatin, YK:n tai humanitaaristen järjestöjen vierailuihin; toteaa, että Iranin oikeuslaitoksen tuomiot perustuvat usein epämääräisiin tai määrittelemättömiin kansallista turvallisuutta ja vakoilua koskeviin syytteisiin; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että iranilaiset tuomioistuimet eivät pysty takaamaan asianmukaista menettelyä ja oikeudenmukaisia oikeudenkäyntejä, ne epäävät oikeuden käyttää oikeusavustajaa erityisesti tutkinnan aikana, sekä oikeuden konsulaatin, YK:n tai humanitaaristen järjestöjen vierailuihin; toteaa, että Iranin oikeuslaitoksen tuomiot perustuvat usein epämääräisiin tai määrittelemättömiin kansallista turvallisuutta ja vakoilua koskeviin syytteisiin;

| K. | katsoo, että vankiloiden epäinhimillisistä ja halventavista oloista on laadittu lukuisia raportteja ja että vangeilla ei ole kunnollista mahdollisuutta saada sairaanhoitoa säilöönoton aikana, minkä tarkoituksena on pelotella, rangaista tai pakottaa heitä YK:n vankeinhoidon vähimmäissääntöjen vastaisesti; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että vankiloiden epäinhimillisistä ja halventavista oloista on laadittu lukuisia raportteja ja että vangeilla ei ole kunnollista mahdollisuutta saada sairaanhoitoa säilöönoton aikana, minkä tarkoituksena on pelotella, rangaista tai pakottaa heitä YK:n vankeinhoidon vähimmäissääntöjen vastaisesti;

| L. | ottaa huomioon, että 12. huhtikuuta 2018 neuvosto jatkoi 13. huhtikuuta 2019 asti rajoittavia toimenpiteitään, joilla vastataan vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin Iranissa, mukaan lukien varojen jäädyttäminen ja viisumikiellot vakavista ihmisoikeusloukkauksista vastuussa oleville henkilöille ja yhteisöille sekä kielto viedä Iraniin tarvikkeita, joita voidaan käyttää kansallisiin tukahduttamistoimiin, sekä televiestinnän seurantalaitteita; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että 12. huhtikuuta 2018 neuvosto jatkoi 13. huhtikuuta 2019 asti rajoittavia toimenpiteitään, joilla vastataan vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin Iranissa, mukaan lukien varojen jäädyttäminen ja viisumikiellot vakavista ihmisoikeusloukkauksista vastuussa oleville henkilöille ja yhteisöille sekä kielto viedä Iraniin tarvikkeita, joita voidaan käyttää kansallisiin tukahduttamistoimiin, sekä televiestinnän seurantalaitteita;

| M. | ottaa huomioon, että EU ja Iran järjestivät korkean tason poliittisen vuoropuhelun neljännen kokouksen 26. marraskuuta 2018 Brysselissä; ottaa huomioon, että ihmisoikeuskeskusteluja on järjestetty kiinteänä osana EU:n ja Iranin poliittista vuoropuhelua ja jatkona marraskuussa 2017 ja helmikuussa 2016 pidetyille säännöllisille keskusteluille; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että EU ja Iran järjestivät korkean tason poliittisen vuoropuhelun neljännen kokouksen 26. marraskuuta 2018 Brysselissä; ottaa huomioon, että ihmisoikeuskeskusteluja on järjestetty kiinteänä osana EU:n ja Iranin poliittista vuoropuhelua ja jatkona marraskuussa 2017 ja helmikuussa 2016 pidetyille säännöllisille keskusteluille;

| N. | katsoo, että kansalaisten oikeuksia koskevan perusoikeuskirjan todellinen täytäntöönpano edistäisi Iranin kansan kansalaisoikeuksien parantamista; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että kansalaisten oikeuksia koskevan perusoikeuskirjan todellinen täytäntöönpano edistäisi Iranin kansan kansalaisoikeuksien parantamista;

| 1. | kehottaa Iranin hallitusta vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta Nasrin Sotoudehin; antaa Nasrin Sotoudehille tunnustusta hänen rohkeudestaan ja sitoutumisestaan; vaatii Iranin oikeuslaitosta kunnioittamaan oikeutta oikeudenmukaiseen ja puolueettomaan oikeudenkäyntiin ja julkistamaan tiedot Nasrin Sotoudehia vastaan esitetyistä syytteistä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa Iranin viranomaisia varmistamaan, että Nasrin Sotoudehin kohtelu vankeudessa täyttää vaatimukset, jotka on esitetty ”pidätettynä tai vangittuna olevien henkilöiden suojelua koskevissa YK:n periaatteissa”, jotka hyväksyttiin 9. joulukuuta 1988 YK:n yleiskokouksen päätöslauselmalla 43/173; korostaa, että Iranin viranomaisten on taattava kaikkien pidätettyjen turvallisuus ja hyvinvointi säilöönoton aikana myös asianmukaisen sairaanhoidon avulla; kehottaa Iranin viranomaisia tutkimaan kaikki väitteet huonosta kohtelusta vankiloissa ja saattamaan syylliset oikeuden eteen; tuomitsee Iranin vankiloissa suoritettavan järjestelmällisen kidutuksen ja vaatii lopettamaan välittömästi kaikenlaisen vankien kidutuksen ja huonon kohtelun; kehottaa Irania varmistamaan lainsäädännössä ja käytännössä, että ketään ei kiduteta tai kohdella tai rangaista julmasti, epäinhimillisesti tai halventavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa Iranin hallitusta kunnioittamaan ihmisoikeuksia ja perusvapauksia, mielipiteen- ja ilmaisunvapaus mukaan luettuna; kehottaa vapauttamaan kaikki sellaiset henkilöt, jotka on pidätetty kokoontumis-, mielipiteen- ja sananvapauden rauhanomaisen käyttämisen vuoksi, mukaan lukien Reza Khandan, sekä muut ihmisoikeuksien puolustajat, ympäristöaktivistit, ammattiyhdistysaktivistit, naisten oikeuksien puolustajat ja mielipidevangit; kehottaa Iranin viranomaisia kunnioittamaan täysimääräisesti kaikkien ihmisten ihmisoikeuksia, erityisesti oikeutta ilmaisunvapauteen verkossa ja sen ulkopuolella; kehottaa Iranin viranomaisia kunnioittamaan ja suojelemaan oikeutta rauhanomaiseen kokoontumiseen ja pidättymään liiallisesta voimankäytöstä hajottaessaan ei-rauhanomaisia joukkokokouksia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ilmaisee myötätuntonsa ja solidaarisuutensa kampanjalle maan pakollisia pukeutumissääntöjä vastaan; tuomitsee kampanjan yhteydessä huntunsa riisuneiden naisten pidätykset ja vaatii vapauttamaan heidät välittömästi ja ehdoitta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ilmaisee myötätuntonsa iranilaisille, jotka osoittavat mieltään parantaakseen sosiaalista ja taloudellista tilannettaan ja vaativat sosiaalisia ja taloudellisia oikeuksia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ilmaisee vakavan huolensa EU:n ja Iranin kaksoiskansalaisten pidätyksistä Iraniin saapumisen yhteydessä; korostaa, että nämä pidätykset estävät mahdollisuuden ihmisten välisiin yhteyksiin, ja kehottaa Iranin viranomaisia antamaan kaikille iranilaisille mahdollisuuden matkustaa turvallisesti syntymämaahansa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa Iranin viranomaisia varmistamaan kaikkien syytettyjen oikeuden käyttää valitsemaansa oikeusavustajaa kaikissa oikeudenkäynneissä ilman kohtuuttomia rajoituksia ja oikeuden puolueettomaan oikeudenkäyntiin kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen perustuvien Iranin kansainvälisten sitoumusten mukaisesti; kehottaa Iranin hallitusta varmistamaan kaikkien Iranissa pidätettyjen kansalaisten oikeuden puolueettomaan menettelyyn ja takaamaan heille oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa Iranin viranomaisia takaamaan uskonnonvapauden Iranin perustuslain ja sen kansainvälisten sitoumusten mukaisesti sekä lopettamaan uskonnollisten vähemmistöjen ja uskonnottomien syrjinnän; tuomitsee bahá’í-vähemmistön järjestelmällisen vainon; kehottaa Iranin viranomaisia myös varmistamaan, että kaikki maassa asuvat henkilöt nauttivat yhtäläistä suojelua lain edessä tiettyyn etniseen ryhmään kuulumisesta, uskonnosta tai vakaumuksesta riippumatta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa Iranin viranomaisia takaamaan kaikissa olosuhteissa, että kaikki Iranin ihmisoikeuksien puolustajat voivat harjoittaa laillista ihmisoikeustoimintaansa ilman pelkoa kostotoimista ja että heihin ei kohdisteta minkäänlaisia rajoituksia, esimerkiksi vapaudenmenetystä, pelottelua ja oikeudellista ahdistelua; kehottaa Iranin viranomaisia lopettamaan kaikki ihmisoikeuksien puolustajiin kohdistetut pelottelu- ja kostotoimet, joiden syynä on esimerkiksi se, että he pitävät yhteyttä EU:n ja YK:n virkamiesten ja riippumattomien ihmisoikeusjärjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja komissiota tehostamaan toimiaan vaarassa olevien Saharov-palkinnon saajien tukemiseksi, mukaan lukien Nasrin Sotoudeh ja muut, jotka on joko pidätetty tai tuomittu tai joita uhkaavat kuolemanrangaistukset tai ilmeisen puolueelliset oikeudenkäynnit kolmansissa maissa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita, joilla on diplomaattisia edustustoja paikan päällä, panemaan täysimääräisesti täytäntöön ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat ja antamaan kaiken tarvittavan tuen Nasrin Sotoudehille ja muille ihmisoikeuksien puolustajille, mukaan lukien vankilavierailut, oikeudenkäyntien seuranta ja oikeusavun tai tarvittavan muunlaisen avun antaminen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuomitsee jyrkästi kuolemanrangaistuksen käyttämisen myös nuorten rikoksentekijöiden tapauksissa ja kehottaa Iranin viranomaisia keskeyttämään välittömästi kuolemanrangaistuksen käytön askeleena kohti kuolemanrangaistuksen lopullista poistamista; panee merkille huumekauppaa koskevaan lakiin tehdyt muutokset, joiden pitäisi vähentää kuolemanrangaistusten määräämistä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toistaa Iranille osoittamansa kehotuksen syventää sitoutumistaan kansainvälisiin ihmisoikeusmekanismeihin tekemällä yhteistyötä erityisraportoijien ja erityismekanismien kanssa, myös hyväksymällä toimeksiantojen haltijoiden pyynnöt päästä maahan; korostaa, että tarvitaan tiiviimpää yhteistyötä ihmisoikeusneuvoston kanssa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa EU:ta, komission varapuheenjohtaja / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja mukaan luettuna, ja jäsenvaltioita ottamaan ihmisoikeuskysymykset järjestelmällisesti esille julkisesti ja yksityisesti Iranin viranomaisten kanssa kahden- ja monenvälisillä foorumeilla, mukaan lukien poliittisten vankien ja ihmisoikeuksien puolustajien tilanne sekä ilmaisun- ja yhdistymisvapaus, olennaisena edellytyksenä taloudellisten ja poliittisten suhteiden edistymiselle; ilmaisee tukensa ihmisoikeuksia koskeville keskusteluille; korostaa kuitenkin, että EU:n ja Iranin on käytävä virallista ihmisoikeusvuoropuhelua, joka perustuu yleismaailmallisiin ihmisoikeuksiin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille sekä Iranin hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

15.

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/131 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/131

---

P8_TA(2018)0526

Egypti ja erityisesti ihmisoikeuksien puolustajien tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2018 Egyptistä ja erityisesti ihmisoikeuksien puolustajien tilanteesta (2018/2968(RSP))

(2020/C 388/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Egyptistä aiemmin antamansa päätöslauselmat ja etenkin 8. helmikuuta 2018 teloituksista Egyptissä (1), 10. maaliskuuta 2016 Egyptistä ja erityisesti Giulio Regenin tapauksesta (2), 17. joulukuuta 2015 Ibrahim Halawan mahdollisesta kuolemantuomiosta (3) ja 15. tammikuuta 2015 Egyptin tilanteesta (4) antamansa päätöslauselmat; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Egyptistä aiemmin antamansa päätöslauselmat ja etenkin 8. helmikuuta 2018 teloituksista Egyptissä (1), 10. maaliskuuta 2016 Egyptistä ja erityisesti Giulio Regenin tapauksesta (2), 17. joulukuuta 2015 Ibrahim Halawan mahdollisesta kuolemantuomiosta (3) ja 15. tammikuuta 2015 Egyptin tilanteesta (4) antamansa päätöslauselmat;

| — | ottaa huomioon kuolemanrangaistusta, kidutusta, ilmaisunvapautta ja ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kuolemanrangaistusta, kidutusta, ilmaisunvapautta ja ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon EU:n ulkoasiainneuvoston elokuussa 2013 ja helmikuussa 2014 hyväksymät päätelmät Egyptistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ulkoasiainneuvoston elokuussa 2013 ja helmikuussa 2014 hyväksymät päätelmät Egyptistä,

| — | ottaa huomioon vuonna 2001 tehdyn ja vuonna 2004 voimaan tulleen EU:n ja Egyptin assosiaatiosopimuksen, jota täydennettiin EU:n ja Egyptin välisellä vuoden 2007 toimintasuunnitelmalla, ottaa huomioon myös 25. heinäkuuta 2017 hyväksytyt EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteet vuosina 2017–2020, EU:n ja Egyptin vuoden 2017 assosiaationeuvoston jälkeen annetun yhteisen julkilausuman sekä EU:n ja Egyptin välisen assosiaatiosopimuksen poliittisten kysymysten, ihmisoikeuksien ja demokratian alakomitean tammikuussa 2018 pidetyn 5. kokouksen jälkeen annetun yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2001 tehdyn ja vuonna 2004 voimaan tulleen EU:n ja Egyptin assosiaatiosopimuksen, jota täydennettiin EU:n ja Egyptin välisellä vuoden 2007 toimintasuunnitelmalla, ottaa huomioon myös 25. heinäkuuta 2017 hyväksytyt EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteet vuosina 2017–2020, EU:n ja Egyptin vuoden 2017 assosiaationeuvoston jälkeen annetun yhteisen julkilausuman sekä EU:n ja Egyptin välisen assosiaatiosopimuksen poliittisten kysymysten, ihmisoikeuksien ja demokratian alakomitean tammikuussa 2018 pidetyn 5. kokouksen jälkeen annetun yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 10. lokakuuta 2017 annetun komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin ja Euroopan neuvoston pääsihteerin yhteisen julkilausuman eurooppalaisena ja kansainvälisenä kuolemanrangaistuksen vastaisena päivänä sekä EUH:n edustajan 2. marraskuuta 2018 antaman lausuman Egyptissä koptikristittyjä vastaan tehdystä hyökkäyksestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. lokakuuta 2017 annetun komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin ja Euroopan neuvoston pääsihteerin yhteisen julkilausuman eurooppalaisena ja kansainvälisenä kuolemanrangaistuksen vastaisena päivänä sekä EUH:n edustajan 2. marraskuuta 2018 antaman lausuman Egyptissä koptikristittyjä vastaan tehdystä hyökkäyksestä,

| — | ottaa huomioon YK:n asiantuntijoiden, kuten kidutusta ja muuta julmaa, epäinhimillistä tai halventavaa kohtelua tai rangaistusta käsittelevän erityisraportoijan Nils Melzerin, 26. tammikuuta 2018 antaman yhteisen julkilausuman, jossa kehotetaan Egyptin viranomaisia keskeyttämään lähiaikojen teloitusten täytäntöönpano, asianmukaista asumista käsittelevän YK:n erityisraportoijan Leilani Farhan ja ihmisoikeuksien puolustajien tilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan Michel Forstin 4. joulukuuta 2018 antaman lausuman sekä YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Michelle Bachelet’n 9. syyskuuta 2018 antaman lausuman, jossa tuomittiin yhdessä ratkaisussa 75 henkilölle langetetut kuolemantuomiot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n asiantuntijoiden, kuten kidutusta ja muuta julmaa, epäinhimillistä tai halventavaa kohtelua tai rangaistusta käsittelevän erityisraportoijan Nils Melzerin, 26. tammikuuta 2018 antaman yhteisen julkilausuman, jossa kehotetaan Egyptin viranomaisia keskeyttämään lähiaikojen teloitusten täytäntöönpano, asianmukaista asumista käsittelevän YK:n erityisraportoijan Leilani Farhan ja ihmisoikeuksien puolustajien tilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan Michel Forstin 4. joulukuuta 2018 antaman lausuman sekä YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Michelle Bachelet’n 9. syyskuuta 2018 antaman lausuman, jossa tuomittiin yhdessä ratkaisussa 75 henkilölle langetetut kuolemantuomiot,

| — | ottaa huomioon Egyptin perustuslain ja etenkin sen 52 pykälän (jossa kielletään kidutus sen kaikissa muodoissa), 73 pykälän (kokoontumisvapaus) ja 93 pykälä (ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden sitova luonne), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Egyptin perustuslain ja etenkin sen 52 pykälän (jossa kielletään kidutus sen kaikissa muodoissa), 73 pykälän (kokoontumisvapaus) ja 93 pykälä (ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden sitova luonne),

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen kuudennen ja kolmannentoista lisäpöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen kuudennen ja kolmannentoista lisäpöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 2 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 2 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudesta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja oikeusapuun annetut afrikkalaiset periaatteet ja suuntaviivat, jotka kieltävät siviilien tuomitsemisen sotilastuomioistuimessa kaikissa olosuhteissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudesta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja oikeusapuun annetut afrikkalaiset periaatteet ja suuntaviivat, jotka kieltävät siviilien tuomitsemisen sotilastuomioistuimessa kaikissa olosuhteissa,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksia koskevan uuden EU:n strategiakehyksen ja toimintasuunnitelman, joiden tarkoituksena on ottaa ihmisoikeuksien suojelu ja tarkkailu unionin kaiken toiminnan keskiöön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksia koskevan uuden EU:n strategiakehyksen ja toimintasuunnitelman, joiden tarkoituksena on ottaa ihmisoikeuksien suojelu ja tarkkailu unionin kaiken toiminnan keskiöön,

| — | ottaa huomioon kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen, lapsen oikeuksien yleissopimuksen sekä ihmisoikeuksista tehdyn Arabiliiton peruskirjan, jotka kaikki Egypti on ratifioinut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen, lapsen oikeuksien yleissopimuksen sekä ihmisoikeuksista tehdyn Arabiliiton peruskirjan, jotka kaikki Egypti on ratifioinut,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka sopimuspuolena Egypti on, ja erityisesti sen 14 ja 18 artiklan ja toisen valinnaisen pöytäkirjan kuolemanrangaistuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka sopimuspuolena Egypti on, ja erityisesti sen 14 ja 18 artiklan ja toisen valinnaisen pöytäkirjan kuolemanrangaistuksesta,

| — | ottaa huomioon Italian parlamentin edustajainhuoneen päätöksen, jolla se keskeyttää suhteensa Egyptin parlamenttiin, koska italialaisen opiskelijan Giulio Regenin kuoleman tutkinta ei ole edistynyt, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Italian parlamentin edustajainhuoneen päätöksen, jolla se keskeyttää suhteensa Egyptin parlamenttiin, koska italialaisen opiskelijan Giulio Regenin kuoleman tutkinta ei ole edistynyt,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksiin kohdistuvat kansallisen ja alueellisen tason vaikutukset, jotka johtuvat Saudi-Arabian, Egyptin, Bahrainin ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien kesäkuussa 2017 Qataria vastaan asettamista pakotteista, sekä YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston (OHCHR) joulukuussa 2017 julkistaman selonteon, joka koskee Persianlahden kriisin vaikutuksia ihmisoikeuksiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksiin kohdistuvat kansallisen ja alueellisen tason vaikutukset, jotka johtuvat Saudi-Arabian, Egyptin, Bahrainin ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien kesäkuussa 2017 Qataria vastaan asettamista pakotteista, sekä YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston (OHCHR) joulukuussa 2017 julkistaman selonteon, joka koskee Persianlahden kriisin vaikutuksia ihmisoikeuksiin,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Egyptin hallitus on tehostanut kansalaisjärjestöihin, ihmisoikeuksien puolustajiin, rauhanomaisiin aktivisteihin, asianajajiin, bloginpitäjiin, toimittajiin, työntekijöiden oikeuksien puolustajiin ja ammattiyhdistysaktivisteihin kohdistamiaan sortotoimia muun muassa pidättämällä ja saamalla katoamaan useita heistä ja turvautumalla yhä useammin terrorismin torjuntaa koskeviin lakeihin ja poikkeustilalainsäädäntöön; ottaa huomioon, että lokakuun 2018 lopusta lähtien ainakin 40 ihmisoikeusaktivistia, asianajajaa ja poliittista aktivistia on pidätetty ja osa heistä on siepattu; ottaa huomioon, että naispuoliset ihmisoikeuksien puolustajat ja hlbti-ihmisten oikeuksia puolustavat aktivistit kohtaavat edelleen monenlaista valtiojohtoista häirintää, erityisesti panettelukampanjoita ja oikeudellisia syytetoimia; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Egyptin hallitus on tehostanut kansalaisjärjestöihin, ihmisoikeuksien puolustajiin, rauhanomaisiin aktivisteihin, asianajajiin, bloginpitäjiin, toimittajiin, työntekijöiden oikeuksien puolustajiin ja ammattiyhdistysaktivisteihin kohdistamiaan sortotoimia muun muassa pidättämällä ja saamalla katoamaan useita heistä ja turvautumalla yhä useammin terrorismin torjuntaa koskeviin lakeihin ja poikkeustilalainsäädäntöön; ottaa huomioon, että lokakuun 2018 lopusta lähtien ainakin 40 ihmisoikeusaktivistia, asianajajaa ja poliittista aktivistia on pidätetty ja osa heistä on siepattu; ottaa huomioon, että naispuoliset ihmisoikeuksien puolustajat ja hlbti-ihmisten oikeuksia puolustavat aktivistit kohtaavat edelleen monenlaista valtiojohtoista häirintää, erityisesti panettelukampanjoita ja oikeudellisia syytetoimia;

| B. | ottaa huomioon, että ihmisoikeusasianajaja ja Egyptin oikeuksia ja vapauksia koordinoivan ryhmän (ECRF) johtaja Ezzat Ghoneim on ollut tutkintavankeudessa maaliskuusta 2018 syytettynä ”ihmisoikeusterrorismista”; ottaa huomioon, että tuomioistuimen määrättyä hänet vapautettavaksi 4. syyskuuta 2018 hänen olinpaikkansa ei ole tiedossa; toteaa, että ihmisoikeusasianajaja ja kadonneiden henkilöiden perheiden liigan yhteisperustaja Ibrahim Metwally Hegazy siepattiin ja häntä kidutettiin, minkä jälkeen hänet määrättiin mielivaltaisesti ennaltaehkäisevästi säilöönotettavaksi ja häntä on pidetty eristyssellissä; ottaa huomioon, että El Nadeem -keskus pakotettiin lopettamaan toimintansa vuonna 2017; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että ihmisoikeusasianajaja ja Egyptin oikeuksia ja vapauksia koordinoivan ryhmän (ECRF) johtaja Ezzat Ghoneim on ollut tutkintavankeudessa maaliskuusta 2018 syytettynä ”ihmisoikeusterrorismista”; ottaa huomioon, että tuomioistuimen määrättyä hänet vapautettavaksi 4. syyskuuta 2018 hänen olinpaikkansa ei ole tiedossa; toteaa, että ihmisoikeusasianajaja ja kadonneiden henkilöiden perheiden liigan yhteisperustaja Ibrahim Metwally Hegazy siepattiin ja häntä kidutettiin, minkä jälkeen hänet määrättiin mielivaltaisesti ennaltaehkäisevästi säilöönotettavaksi ja häntä on pidetty eristyssellissä; ottaa huomioon, että El Nadeem -keskus pakotettiin lopettamaan toimintansa vuonna 2017;

| C. | ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustaja Amal Fathy sai syyskuussa 2018 kahden vuoden vankeustuomion valeuutisten levittämisestä aikomuksenaan vahingoittaa Egyptin valtiota sekä julkisesta siveettömyydestä hänen julkaistua sosiaalisessa mediassa videon, jossa hallitusta arvosteltiin epäonnistumisesta seksuaalisen väkivallan torjumisessa; toteaa, että Amal Fathya pidetään tutkintavankeudessa kansalliseen turvallisuuteen liittyvien uusien syytteiden tutkimisen ajan; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustaja Amal Fathy sai syyskuussa 2018 kahden vuoden vankeustuomion valeuutisten levittämisestä aikomuksenaan vahingoittaa Egyptin valtiota sekä julkisesta siveettömyydestä hänen julkaistua sosiaalisessa mediassa videon, jossa hallitusta arvosteltiin epäonnistumisesta seksuaalisen väkivallan torjumisessa; toteaa, että Amal Fathya pidetään tutkintavankeudessa kansalliseen turvallisuuteen liittyvien uusien syytteiden tutkimisen ajan;

| D. | ottaa huomioon, että Qatarin kansalaista Ola al-Qaradawia ja tämän aviomiestä, Egyptin kansalaista Hosam Khalafia, on pidetty vangittuina Egyptissä hirvittävissä olosuhteissa 30. kesäkuuta 2017 lähtien ilman, että heitä vastaan on nostettu mitään syytteitä; toteaa, että mielivaltaista vangitsemista käsittelevä YK:n työryhmä totesi kesäkuussa 2018 heidän joutuneen kokemaan julmaa, epäinhimillistä tai halventavaa kohtelua, jossa voi olla kyse kidutuksesta, määritti heidän vangitsemansa mielivaltaiseksi ja kehotti Egyptin hallitusta vapauttamaan heidät; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Qatarin kansalaista Ola al-Qaradawia ja tämän aviomiestä, Egyptin kansalaista Hosam Khalafia, on pidetty vangittuina Egyptissä hirvittävissä olosuhteissa 30. kesäkuuta 2017 lähtien ilman, että heitä vastaan on nostettu mitään syytteitä; toteaa, että mielivaltaista vangitsemista käsittelevä YK:n työryhmä totesi kesäkuussa 2018 heidän joutuneen kokemaan julmaa, epäinhimillistä tai halventavaa kohtelua, jossa voi olla kyse kidutuksesta, määritti heidän vangitsemansa mielivaltaiseksi ja kehotti Egyptin hallitusta vapauttamaan heidät;

| E. | ottaa huomioon, että Kairossa 25. tammikuuta kadonnut Giulio Regeni löydettiin kuolleena 2. helmikuuta 2016 ja että hänen ruumiissaan oli hirvittävästä kidutuksesta ja väkivaltaisesta kuolemasta kertovia merkkejä; ottaa huomioon, että Egyptin viranomaiset eivät ole vieläkään paljastaneet totuutta kuoleman syystä eivätkä ole tuoneet kaikkia syyllisiä oikeuteen; ottaa huomioon, että Egypti on jälleen kerran hylännyt Italian syyttäjänviraston vaatimuksen nimetä Regenin katoamiseen ja kuolemaan liittyvät osalliset; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Kairossa 25. tammikuuta kadonnut Giulio Regeni löydettiin kuolleena 2. helmikuuta 2016 ja että hänen ruumiissaan oli hirvittävästä kidutuksesta ja väkivaltaisesta kuolemasta kertovia merkkejä; ottaa huomioon, että Egyptin viranomaiset eivät ole vieläkään paljastaneet totuutta kuoleman syystä eivätkä ole tuoneet kaikkia syyllisiä oikeuteen; ottaa huomioon, että Egypti on jälleen kerran hylännyt Italian syyttäjänviraston vaatimuksen nimetä Regenin katoamiseen ja kuolemaan liittyvät osalliset;

| F. | ottaa huomioon, että Toimittajat ilman rajoja -järjestöllä on tiedot ainakin 38 media-alan työntekijästä, jotka ovat tällä hetkellä pidätettyinä Egyptissä työnsä vuoksi poliittisen syytteeseenpanon perusteella ja joiden oikeuskäsittelyssä on rikottu menettelyjä monella tapaa; ottaa huomioon, että myös ulkomaisiin tiedotusvälineiden edustajiin on kohdistettu häirintää ja että useita kansainvälisiä kirjeenvaihtajia on karkotettu tai heiltä on evätty pääsy Egyptiin; toteaa, että kuvatoimittaja Mahmoud ”Shawkan” Abu Zeid sai laillisesta ammatinharjoittamisestaan viiden vuoden tuomion joukko-oikeudenkäynnissä ja kärsii edelleen ylimääräistä kuuden kuukauden tuomiota suuren sakon maksamatta jättämisestä; ottaa huomioon, että tunnettu toimittaja Ismail al-Iskandarani, joka oli yksi erittäin harvoista ihmisoikeusloukkauksista Siinailla raportoivista toimittajista, vangittiin marraskuussa 2015 ja tuomittiin toukokuussa 2018 sotilastuomioistuimessa kymmenen vuoden vankeusrangaistukseen; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Toimittajat ilman rajoja -järjestöllä on tiedot ainakin 38 media-alan työntekijästä, jotka ovat tällä hetkellä pidätettyinä Egyptissä työnsä vuoksi poliittisen syytteeseenpanon perusteella ja joiden oikeuskäsittelyssä on rikottu menettelyjä monella tapaa; ottaa huomioon, että myös ulkomaisiin tiedotusvälineiden edustajiin on kohdistettu häirintää ja että useita kansainvälisiä kirjeenvaihtajia on karkotettu tai heiltä on evätty pääsy Egyptiin; toteaa, että kuvatoimittaja Mahmoud ”Shawkan” Abu Zeid sai laillisesta ammatinharjoittamisestaan viiden vuoden tuomion joukko-oikeudenkäynnissä ja kärsii edelleen ylimääräistä kuuden kuukauden tuomiota suuren sakon maksamatta jättämisestä; ottaa huomioon, että tunnettu toimittaja Ismail al-Iskandarani, joka oli yksi erittäin harvoista ihmisoikeusloukkauksista Siinailla raportoivista toimittajista, vangittiin marraskuussa 2015 ja tuomittiin toukokuussa 2018 sotilastuomioistuimessa kymmenen vuoden vankeusrangaistukseen;

| G. | ottaa huomioon, että heinäkuussa 2018 hyväksyttiin uusi tiedotusvälineitä koskeva laki, jolla lehdistön määritelmää laajennettiin käsittämään kaikki sosiaalisen median tilinhaltijat, jolla on yli 5 000 seuraajaa, minkä vuoksi tällaisia tilejä voidaan asettaa syytteeseen ”väärien uutisten” julkistamisesta tai mistä tahansa muusta, jota pidetään yllyttämisenä lain rikkomiseen; toteaa, että kansalaisvapauksien – myös sananvapauden ja tiedotusvälineiden vapauden – kunnioittaminen on demokraattisen yhteiskunnan perustan olennainen osa ja että toimittajien olisi voitava harjoittaa ammattiaan ilman pelkoa syytteeseen joutumisesta tai vangitsemisesta; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että heinäkuussa 2018 hyväksyttiin uusi tiedotusvälineitä koskeva laki, jolla lehdistön määritelmää laajennettiin käsittämään kaikki sosiaalisen median tilinhaltijat, jolla on yli 5 000 seuraajaa, minkä vuoksi tällaisia tilejä voidaan asettaa syytteeseen ”väärien uutisten” julkistamisesta tai mistä tahansa muusta, jota pidetään yllyttämisenä lain rikkomiseen; toteaa, että kansalaisvapauksien – myös sananvapauden ja tiedotusvälineiden vapauden – kunnioittaminen on demokraattisen yhteiskunnan perustan olennainen osa ja että toimittajien olisi voitava harjoittaa ammattiaan ilman pelkoa syytteeseen joutumisesta tai vangitsemisesta;

| H. | toteaa, että useisiin EU:n jäsenvaltioihin sijoittautuneet yritykset ovat jatkaneet valvontateknologian vientiä Egyptiin, mikä on helpottanut hakkerointia ja haittaohjelmien käyttöä sekä hyökkäämistä ihmisoikeuksien puolustajia ja kansalaisyhteiskunnan aktivisteja vastaan sosiaalisessa mediassa; toteaa, että tämä on johtanut sananvapauden rajoittamiseen verkossa; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että useisiin EU:n jäsenvaltioihin sijoittautuneet yritykset ovat jatkaneet valvontateknologian vientiä Egyptiin, mikä on helpottanut hakkerointia ja haittaohjelmien käyttöä sekä hyökkäämistä ihmisoikeuksien puolustajia ja kansalaisyhteiskunnan aktivisteja vastaan sosiaalisessa mediassa; toteaa, että tämä on johtanut sananvapauden rajoittamiseen verkossa;

| I. | ottaa huomioon, että Egypti aloitti viime vuonna kansalaisjärjestöjä vastaan oikeudellisen kampanjan säätämällä lain, jossa edellytetään, että valtion turvallisuusviranomaiset hyväksyvät niiden rahoituksen, tulipa se ulkomailta tai kotimaasta, mikä käytännössä kieltää niiden toiminnan; ottaa huomioon, että presidentti al-Sisi kehotti 15. marraskuuta 2018 tarkistamaan kansalaisjärjestöjä koskevaa lakia siten, että siitä tehtäisiin ”tasapainoisempi”, ja antoi parlamentille tehtäväksi lain muuttamisen; ottaa huomioon, että ”ulkomaista rahoitusta” koskevassa asiassa 173/2011 syytettynä olevan 16 henkilön uuden oikeudenkäynnin on määrä alkaa 20. joulukuuta 2018 ja että heidän on vastattava syytteisiin, joiden mukaan he perustivat kansainvälisten järjestöjen osastoja ja olivat vastuussa niiden toiminnasta ilman hallituksen myöntämää toimilupaa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Egypti aloitti viime vuonna kansalaisjärjestöjä vastaan oikeudellisen kampanjan säätämällä lain, jossa edellytetään, että valtion turvallisuusviranomaiset hyväksyvät niiden rahoituksen, tulipa se ulkomailta tai kotimaasta, mikä käytännössä kieltää niiden toiminnan; ottaa huomioon, että presidentti al-Sisi kehotti 15. marraskuuta 2018 tarkistamaan kansalaisjärjestöjä koskevaa lakia siten, että siitä tehtäisiin ”tasapainoisempi”, ja antoi parlamentille tehtäväksi lain muuttamisen; ottaa huomioon, että ”ulkomaista rahoitusta” koskevassa asiassa 173/2011 syytettynä olevan 16 henkilön uuden oikeudenkäynnin on määrä alkaa 20. joulukuuta 2018 ja että heidän on vastattava syytteisiin, joiden mukaan he perustivat kansainvälisten järjestöjen osastoja ja olivat vastuussa niiden toiminnasta ilman hallituksen myöntämää toimilupaa;

| J. | ottaa huomioon, että Egyptissä on vallinnut hätätila huhtikuusta 2017 alkaen ja että sitä on jatkettu kolmella kuukaudella 21. lokakuuta 2018 alkaen; ottaa huomioon, että valtiollisten tiedotusvälineiden mukaan poikkeustilan tarkoituksena on auttaa torjumaan terrorismin vaaroja ja rahoitusta; ottaa huomioon, että presidentillä ja tämän nimissä toimivilla henkilöillä on valtuudet nostaa siviilejä vastaan syytteitä valtion turvallisuuselinten hätätuomioistuimissa kolmen kuukauden ajan; ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutettu Michelle Bachelet on arvostellut pyrkimyksiä antaa turvallisuusjoukkojen jäsenille syytesuoja heidän tekemistään rikoksista, mikä heikentää Egyptin kansan uskoa hallituksen kykyyn tarjota oikeutta kaikille; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Egyptissä on vallinnut hätätila huhtikuusta 2017 alkaen ja että sitä on jatkettu kolmella kuukaudella 21. lokakuuta 2018 alkaen; ottaa huomioon, että valtiollisten tiedotusvälineiden mukaan poikkeustilan tarkoituksena on auttaa torjumaan terrorismin vaaroja ja rahoitusta; ottaa huomioon, että presidentillä ja tämän nimissä toimivilla henkilöillä on valtuudet nostaa siviilejä vastaan syytteitä valtion turvallisuuselinten hätätuomioistuimissa kolmen kuukauden ajan; ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutettu Michelle Bachelet on arvostellut pyrkimyksiä antaa turvallisuusjoukkojen jäsenille syytesuoja heidän tekemistään rikoksista, mikä heikentää Egyptin kansan uskoa hallituksen kykyyn tarjota oikeutta kaikille;

| K. | ottaa huomioon, että vuonna 2015 annetussa Egyptin terrorisminvastaisessa laissa käytetään laajaa terrorismin määritelmää, johon sisältyy ”yleisen järjestyksen rikkominen, yhteiskunnan turvallisuuden, etujen tai turvallisuuden vaarantaminen, perustuslain ja lainsäädännön säännösten soveltamisen estäminen tai kansallisen yhtenäisyyden, yhteiskuntarauhan tai kansallisen turvallisuuden vahingoittaminen” ja jonka perusteella rauhanomaiset toisinajattelijat, demokratia-aktivistit ja ihmisoikeuksien puolustajat ovat vaarassa leimautua terroristeiksi ja joutua tuomituiksi kuolemaan; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että vuonna 2015 annetussa Egyptin terrorisminvastaisessa laissa käytetään laajaa terrorismin määritelmää, johon sisältyy ”yleisen järjestyksen rikkominen, yhteiskunnan turvallisuuden, etujen tai turvallisuuden vaarantaminen, perustuslain ja lainsäädännön säännösten soveltamisen estäminen tai kansallisen yhtenäisyyden, yhteiskuntarauhan tai kansallisen turvallisuuden vahingoittaminen” ja jonka perusteella rauhanomaiset toisinajattelijat, demokratia-aktivistit ja ihmisoikeuksien puolustajat ovat vaarassa leimautua terroristeiksi ja joutua tuomituiksi kuolemaan;

| L. | toteaa, että presidentti al-Sisin vallassa ollessa Egyptin tuomioistuimet ovat suositelleet langettamaan vähintään 2 443 alustavaa kuolemantuomiota, joista ainakin 12 on annettu lapsille, ja ovat vahvistaneet ainakin 1 451 kuolemantuomiota; ottaa huomioon, että vahvistetuista kuolemantuomioista vähintään 926 on langetettu joukko-oikeudenkäynneissä, joissa syytettyinä oli vähintään 15 henkilöä kerrallaan; ottaa huomioon, että samalla ajanjaksolla Egypti on pannut täytäntöön vähintään 144 teloitusta; ottaa huomioon, että erityisesti joukko-oikeudenkäynneissä on usein langetettu kuolemanrangaistus henkilöille siksi, että he käyttivät perusoikeuksiaan, kuten kokoontumisvapautta; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että presidentti al-Sisin vallassa ollessa Egyptin tuomioistuimet ovat suositelleet langettamaan vähintään 2 443 alustavaa kuolemantuomiota, joista ainakin 12 on annettu lapsille, ja ovat vahvistaneet ainakin 1 451 kuolemantuomiota; ottaa huomioon, että vahvistetuista kuolemantuomioista vähintään 926 on langetettu joukko-oikeudenkäynneissä, joissa syytettyinä oli vähintään 15 henkilöä kerrallaan; ottaa huomioon, että samalla ajanjaksolla Egypti on pannut täytäntöön vähintään 144 teloitusta; ottaa huomioon, että erityisesti joukko-oikeudenkäynneissä on usein langetettu kuolemanrangaistus henkilöille siksi, että he käyttivät perusoikeuksiaan, kuten kokoontumisvapautta;

| M. | ottaa huomioon, että syyskuussa egyptiläinen tuomioistuin vahvisti yli 739 henkilölle annetut tuomiot, jotka liittyivät vuoden 2013 vallankaappauksen jälkeen Rabaan aukiolla sattuneisiin tapahtumiin; ottaa huomioon, että tuomioistuin vahvisti kuolemantuomiot 75 henkilölle ja elinkautisen vankeusrangaistuksen 47 henkilölle; ottaa huomioon, useista säännönvastaisuuksista on raportoitu oikeudenkäyntien aikana ja että YK:n ihmisoikeuskomissaari kuvasi oikeudenkäyntiä oikeusmurhaksi; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että syyskuussa egyptiläinen tuomioistuin vahvisti yli 739 henkilölle annetut tuomiot, jotka liittyivät vuoden 2013 vallankaappauksen jälkeen Rabaan aukiolla sattuneisiin tapahtumiin; ottaa huomioon, että tuomioistuin vahvisti kuolemantuomiot 75 henkilölle ja elinkautisen vankeusrangaistuksen 47 henkilölle; ottaa huomioon, useista säännönvastaisuuksista on raportoitu oikeudenkäyntien aikana ja että YK:n ihmisoikeuskomissaari kuvasi oikeudenkäyntiä oikeusmurhaksi;

| N. | ottaa huomioon, että marraskuun lopulla Egypti ilmoitti ”pysyvän korkean tason ihmisoikeuskomission” perustamisesta, jonka tarkoituksena on ”vastata Egyptin ihmisoikeustilanteesta esitettyihin väitteisiin” ja ”määritellä yhtenäinen egyptiläinen kanta”; ottaa huomioon, että komission tärkeimmät jäsenet ovat ulko- ja sisäministeriön, armeijan ja tiedustelujoukkojen edustajia; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että marraskuun lopulla Egypti ilmoitti ”pysyvän korkean tason ihmisoikeuskomission” perustamisesta, jonka tarkoituksena on ”vastata Egyptin ihmisoikeustilanteesta esitettyihin väitteisiin” ja ”määritellä yhtenäinen egyptiläinen kanta”; ottaa huomioon, että komission tärkeimmät jäsenet ovat ulko- ja sisäministeriön, armeijan ja tiedustelujoukkojen edustajia;

| O. | ottaa huomioon, että huolimatta koptikulttuurin perustuslaissa saamasta tunnustuksesta maan ”pilarina”, väkivalta ja syrjintä koptialkuperää olevia egyptiläisiä, jotka muodostavat enemmistön Egyptin yhdeksästä miljoonasta kristitystä, kohtaan on lisääntynyt vuodesta 2011; toteaa, että koptikristityt, joiden osuus on noin 10 prosenttia Egyptin muslimienemmistöisestä väestöstä, ovat kärsineet kaikkein eniten uskonnollisesta väkivallasta; ottaa huomioon, että 2. marraskuuta 2018 islamistitaistelijat hyökkäsivät pyhiinvaelluksella olevien koptikristittyjen bussia vastaan, tappoivat seitsemän pyhiinvaeltajaa ja haavoittivat 19:ää; toteaa, että tämä osoittaa millaisia ovat Egyptin turvallisuushaasteet; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että huolimatta koptikulttuurin perustuslaissa saamasta tunnustuksesta maan ”pilarina”, väkivalta ja syrjintä koptialkuperää olevia egyptiläisiä, jotka muodostavat enemmistön Egyptin yhdeksästä miljoonasta kristitystä, kohtaan on lisääntynyt vuodesta 2011; toteaa, että koptikristityt, joiden osuus on noin 10 prosenttia Egyptin muslimienemmistöisestä väestöstä, ovat kärsineet kaikkein eniten uskonnollisesta väkivallasta; ottaa huomioon, että 2. marraskuuta 2018 islamistitaistelijat hyökkäsivät pyhiinvaelluksella olevien koptikristittyjen bussia vastaan, tappoivat seitsemän pyhiinvaeltajaa ja haavoittivat 19:ää; toteaa, että tämä osoittaa millaisia ovat Egyptin turvallisuushaasteet;

| P. | ottaa huomioon, että EU:n ja Egyptin assosiaationeuvoston on määrä kokoontua 20. joulukuuta 2018; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ihmisoikeuksien alivaliokunnan matka Egyptiin on suunniteltu järjestettäväksi ennen assosiaationeuvoston kokousta; ottaa huomioon, että Egypti ei ole virallisesti kutsunut tätä valtuuskuntaa; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että EU:n ja Egyptin assosiaationeuvoston on määrä kokoontua 20. joulukuuta 2018; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ihmisoikeuksien alivaliokunnan matka Egyptiin on suunniteltu järjestettäväksi ennen assosiaationeuvoston kokousta; ottaa huomioon, että Egypti ei ole virallisesti kutsunut tätä valtuuskuntaa;

| Q. | toteaa, että Egypti on käynyt läpi monia vaikeita vaiheita vuoden 2011 vallankumouksen jälkeen ja että kansainvälinen yhteisö tukee sitä taloudellisten, poliittisten ja turvallisuuteen liittyvien haasteiden ratkaisemisessa; toteaa, että Egyptillä on vakavia turvallisuushaasteita erityisesti Siinain niemimaalla, jossa terroristiryhmät ovat iskeneet turvallisuusjoukkoja vastaan; ottaa huomioon, että Egyptissä on tapahtunut useita tuhoisia terrori-iskuja; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että Egypti on käynyt läpi monia vaikeita vaiheita vuoden 2011 vallankumouksen jälkeen ja että kansainvälinen yhteisö tukee sitä taloudellisten, poliittisten ja turvallisuuteen liittyvien haasteiden ratkaisemisessa; toteaa, että Egyptillä on vakavia turvallisuushaasteita erityisesti Siinain niemimaalla, jossa terroristiryhmät ovat iskeneet turvallisuusjoukkoja vastaan; ottaa huomioon, että Egyptissä on tapahtunut useita tuhoisia terrori-iskuja;

| R. | toteaa, että heinäkuussa 2017 hyväksytyt EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden uudet painopisteet vuosiksi 2017–2020 perustuvat yhteiseen sitoutumiseen yleismaailmallisiin arvoihin, joita ovat demokratia, oikeusvaltioperiaate ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, ja ne muodostavat uudistetut puitteet poliittisille toimille ja tiiviimmälle yhteistyölle ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen pohjalta, mukaan lukien turvallisuutta, oikeuslaitoksen uudistamista sekä terrorismin torjuntaa koskevat toimet; ottaa huomioon, että Egyptin ja Euroopan unionin välisen assosiaatiosopimuksen poliittisten kysymysten, ihmisoikeuksien ja demokratian alakomitean viides istunto pidettiin Kairossa 10. ja 11. tammikuuta 2018 ja siellä käsiteltiin yhteistyötä ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen alalla; ottaa huomioon, että Egyptin ja EU:n välisen assosiaatiokomitean 6. kokous pidettiin 8. marraskuuta 2018; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että heinäkuussa 2017 hyväksytyt EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden uudet painopisteet vuosiksi 2017–2020 perustuvat yhteiseen sitoutumiseen yleismaailmallisiin arvoihin, joita ovat demokratia, oikeusvaltioperiaate ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, ja ne muodostavat uudistetut puitteet poliittisille toimille ja tiiviimmälle yhteistyölle ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen pohjalta, mukaan lukien turvallisuutta, oikeuslaitoksen uudistamista sekä terrorismin torjuntaa koskevat toimet; ottaa huomioon, että Egyptin ja Euroopan unionin välisen assosiaatiosopimuksen poliittisten kysymysten, ihmisoikeuksien ja demokratian alakomitean viides istunto pidettiin Kairossa 10. ja 11. tammikuuta 2018 ja siellä käsiteltiin yhteistyötä ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen alalla; ottaa huomioon, että Egyptin ja EU:n välisen assosiaatiokomitean 6. kokous pidettiin 8. marraskuuta 2018;

| S. | ottaa huomioon, että EU on Egyptin ensisijainen talouskumppani ja sen merkittävin ulkomaisten investointien lähde; ottaa huomioon, että EU:n kahdenvälinen apu Egyptille Euroopan naapuruuspolitiikan rahoitusvälineestä kaudella 2017–2020 on noin 500 miljoonaa euroa; ottaa huomioon, että 21. elokuuta 2013 EU:n ulkoasiainneuvosto antoi korkealle edustajalle tehtäväksi tarkastella EU:n Egyptille antamaa tukea; ottaa huomioon, että neuvosto päätti tarkistaa EU:n yhteistyötä Egyptin kanssa paikan päällä saavutetun kehityksen perusteella; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että EU on Egyptin ensisijainen talouskumppani ja sen merkittävin ulkomaisten investointien lähde; ottaa huomioon, että EU:n kahdenvälinen apu Egyptille Euroopan naapuruuspolitiikan rahoitusvälineestä kaudella 2017–2020 on noin 500 miljoonaa euroa; ottaa huomioon, että 21. elokuuta 2013 EU:n ulkoasiainneuvosto antoi korkealle edustajalle tehtäväksi tarkastella EU:n Egyptille antamaa tukea; ottaa huomioon, että neuvosto päätti tarkistaa EU:n yhteistyötä Egyptin kanssa paikan päällä saavutetun kehityksen perusteella;

| T. | ottaa huomioon, että rauhanomaisen poliittisen opposition osallistumismahdollisuudet estettiin vuoden 2018 presidentinvaaliprosessissa ja että egyptiläisten äänestäjien oikeus poliittiseen osallistumiseen evättiin laajalti; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että rauhanomaisen poliittisen opposition osallistumismahdollisuudet estettiin vuoden 2018 presidentinvaaliprosessissa ja että egyptiläisten äänestäjien oikeus poliittiseen osallistumiseen evättiin laajalti;

| U. | ottaa huomioon, että ulkoasioiden neuvoston 21. elokuuta 2013 antamissa päätelmissä todetaan, että ”jäsenvaltiot päättivät myös keskeyttää sellaisten tarvikkeiden vientiluvat Egyptiin, joita voitaisiin käyttää kansallisissa tukahduttamistoimissa, arvioida uudelleen yhteisen kannan 2008/944/YUTP soveltamisalaan kuuluvien tarvikkeiden vientilupia ja tarkastella uudelleen Egyptin kanssa toteuttamaansa turvallisuusalan avunantoa”; ottaa huomioon, että helmikuussa 2014 ulkoasioiden neuvosto toisti nämä päätelmät; ottaa huomioon, että varapuheenjohtaja / korkea edustaja vahvisti 27. lokakuuta 2015 päivätyssä kirjallisessa vastauksessaan, että nämä päätelmät tarkoittivat poliittista sitoutumista Egyptin sotilaallista tukemista vastaan; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että ulkoasioiden neuvoston 21. elokuuta 2013 antamissa päätelmissä todetaan, että ”jäsenvaltiot päättivät myös keskeyttää sellaisten tarvikkeiden vientiluvat Egyptiin, joita voitaisiin käyttää kansallisissa tukahduttamistoimissa, arvioida uudelleen yhteisen kannan 2008/944/YUTP soveltamisalaan kuuluvien tarvikkeiden vientilupia ja tarkastella uudelleen Egyptin kanssa toteuttamaansa turvallisuusalan avunantoa”; ottaa huomioon, että helmikuussa 2014 ulkoasioiden neuvosto toisti nämä päätelmät; ottaa huomioon, että varapuheenjohtaja / korkea edustaja vahvisti 27. lokakuuta 2015 päivätyssä kirjallisessa vastauksessaan, että nämä päätelmät tarkoittivat poliittista sitoutumista Egyptin sotilaallista tukemista vastaan;

| 1. | tuomitsee painokkaasti jatkuvat rajoitukset, jotka koskevat demokraattisia perusoikeuksia, erityisesti sananvapautta verkossa ja sen ulkopuolella, yhdistymis- ja kokoontumisvapautta, poliittista moniarvoisuutta ja oikeusvaltion periaatetta Egyptissä; vaatii loppua kaikille tapauksille, joissa Egyptin viranomaiset, turvallisuusjoukot ja muut ryhmittymät käyttävät väkivaltaa, yllytystä, vihapuhetta, häirintää, pelottelua, tahdonvastaisia katoamisia tai sensuuria ihmisoikeuksien puolustajia, asianajajia, mielenosoittajia, toimittajia, bloggaajia, ammattiyhdistysaktiiveja, opiskelijoita, naisten oikeuksien puolustajia, hlbti-ihmisiä, kansalaisyhteiskunnan järjestöjä, poliittisia vastustajia ja vähemmistöjä, kuten nubialaisia, kohtaan; tuomitsee liiallisen voimankäytön mielenosoittajia vastaan; kehottaa tutkimaan kaikki ihmisoikeusloukkaukset riippumattomasti ja avoimesti ja vaatii, että syylliset saatetaan vastuuseen teoistaan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa Egyptin hallitusta vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta ihmisoikeusaktivistit Ahmad Amashan, Hanan Badr el-Dinin, Amal Fathyn, Ezzat Ghoneimin, Hoda Abdelmoneimin, Ibrahim Metwally Hegazyn ja Azzouz Mahgoubin sekä median työntekijät Mahmoud ”Shawkan” Abu Zeidin, Hisham Gaafarin, Mohammed ”Oxygen” Ibraimin, Ismail Iskandaranin, Adel Sabrin, Ahmed Tarek Ibrahim Ziadan, Alaa Abdelfattahin, Shady Abu Zaidin, Mostafa al-Aasarin, Hassan al-Bannaandin ja Moataz Wadnanin, ja kaikki muut, jotka on vangittu yksinomaan sananvapauden rauhanomaisen käyttämisen vuoksi ja vastoin Egyptin perustuslakia ja kansainvälisiä velvoitteita; vangittujen vapauttamista odotettaessa kehottaa Egyptiä sallimaan heille mahdollisuuden tavata perheitään ja valitsemiaan asianajajia sekä saada asianmukaista lääketieteellistä hoitoa, ja kehottaa uskottavasti tutkimaan kaikki huonoa kohtelua tai kidutusta koskevat väitteet; kehottaa EU:ta panemaan täysimittaisesti täytäntöön Egyptiä koskevat vientirajoitukset sellaisten tavaroiden osalta, joita voidaan käyttää kidutukseen tai kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa Egyptin hallitusta siitä, että Egyptin ja sen kansan pitkän aikavälin hyvinvointi etenee samaa tahtia yleismaailmallisten ihmisoikeuksien suojelun sekä sellaisten demokraattisten ja avoimien instituutioiden perustamisen ja vakauttamisen kanssa, jotka ovat sitoutuneet suojelemaan kansalaisten perusoikeuksia; kehottaa näin ollen Egyptin viranomaisia panemaan kaikilta osin täytäntöön niiden kansainvälisten yleissopimusten periaatteet, joihin Egypti on liittynyt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa Egyptin viranomaisia luopumaan kaikista nykyisistä kansalaisjärjestöihin kohdistetuista perusteettomista rikosoikeudellisista tutkimuksista, kuten ulkomaista rahoitusta koskevat tutkimukset, ja kumoamaan kohtuuttoman ankaran kansalaisjärjestölain; kehottaa korvaamaan kyseisen lain uudella lainsäädäntökehyksellä, joka laaditaan aidosti kuullen kansalaisyhteiskunnan järjestöjä Egyptin omien ja kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti niin, että voidaan suojella yhdistymisvapautta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ilmaisee vakavan huolensa Egyptin tuomioistuinten joukko-oikeudenkäynneistä ja langetettujen kuolemantuomioiden ja pitkien vankeusrangaistusten suuresta määrästä; kehottaa Egyptin oikeusviranomaisia lopettamaan kuolemanrangaistuksen soveltamisen myös sellaisten henkilöiden osalta, jotka olivat väitetyn rikoksen tapahtuessa alle 18-vuotiaita, sekä noudattamaan ja kunnioittamaan kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaa kansainvälistä yleissopimusta, jonka osapuoli Egypti on, ja erityisesti sen 14 artiklaa, joka koskee oikeutta oikeudenmukaiseen ja oikea-aikaiseen oikeudenkäyntiin, joka perustuu selviin syytteisiin ja jossa varmistetaan vastaajien oikeuksien kunnioittaminen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toistaa Egyptille esittämänsä kehotuksen allekirjoittaa ja ratifioida kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen toisen valinnaisen pöytäkirjan, jolla pyritään kuolemanrangaistuksen lakkauttamiseen, sekä YK:n kansainvälisen yleissopimuksen kaikkien ihmisten suojelemiseksi tahdonvastaiselta katoamiselta; kehottaa Egyptin hallitusta antamaan avoimen vierailukutsun YK:n erityisraportoijille; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa Egyptin parlamenttia tarkistamaan Egyptin rikoslakia, rikosprosessilakia, terrorisminvastaista lainsäädäntöä ja sotilaslakia; kehottaa Egyptin viranomaisia lopettamaan siviiliasioiden käsittelyn sotilastuomioistuimissa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ilmaisee vakavan huolensa sellaisiin henkilöihin kohdistuvista kostotoimista, jotka tekevät yhteistyötä tai pyrkivät tekemään yhteistyötä kansainvälisten ihmisoikeusjärjestöjen tai YK:n ihmisoikeuselinten kanssa, kuten äskettäin toteutetut toimet asianmukaista asumista käsittelevän YK:n erityisraportoijan tapauksessa; muistuttaa Egyptin viranomaisia Egyptin velvoitteista YK:n jäsenenä pidättyä tällaisista teoista; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuomitsee vähemmistöryhmien jatkuvan vainoamisen Egyptissä; toistaa sitoutumisensa omantunnon- ja uskonnonvapauteen Egyptissä ja kehottaa edistämään kansainvälistä yhteistyötä, johon kuuluu myös YK:n riippumaton tutkimus, jossa arvioidaan koptikristittyjen tilannetta Egyptissä; kehottaa Egyptiä tarkistamaan jumalanpilkkalakejaan ja varmistamaan, että uskonnolliset vähemmistöt ovat niiltä suojassa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa Egyptin hallitusta lopettamaan kaikki kesäkuun 2017 jälkeen käyttöön otetut syrjivät toimenpiteet Qatarin kansalaisia, erityisesti Ola al-Qaradawia ja hänen aviomiestään Hosam Khalafia, vastaan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tukee Egyptin väestön enemmistön pyrkimyksiä luoda vapaa, vakaa, vauras, osallistava ja demokraattinen maa, joka kunnioittaa ihmisoikeuksia ja perusvapauksia koskevia kansallisia ja kansainvälisiä sitoumuksiaan; muistuttaa, että on tärkeää kunnioittaa mielipiteen ilmaisemisen ja kritiikin esittämisen vapautta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ilmaisee vilpittömimmän osanottonsa terrorismin uhrien perheille; ilmaisee solidaarisuutensa Egyptin kansaa kohtaan ja vahvistaa olevansa sitoutunut torjumaan radikaalien ideologioiden ja terroristiryhmien leviämistä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa Egyptin hallitusta varmistamaan, että kaikki Siinain operaatiot toteutetaan kansainvälisten ihmisoikeusnormien mukaisesti, tutkimaan perusteellisesti kaikki väärinkäytökset, avaamaan välittömästi Pohjois-Siinai riippumattomille tarkkailijoille ja toimittajille, huolehtimaan asukkaiden olennaisista tarpeista ja antamaan riippumattomille avustusjärjestöille mahdollisuuden tarjota apua sitä tarvitseville; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja jäsenvaltioita asettamaan etusijalle Egyptin ihmisoikeuksien puolustajien tilanteen ja tuomitsemaan maan hälyttävän ihmisoikeustilanteen, mukaan lukien kuolemanrangaistuksen käytön; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa puuttumaan Egyptin viimeaikaisiin tapahtumiin ja käyttämään kaikkia käytettävissään olevia keinoja painostaakseen Egyptiä parantamaan ihmisoikeustilannetta ja lopettamaan välittömät teloitukset, kehottaa vapauttamaan pidätettyinä olevat nopeasti ja kannustaa Egyptin viranomaisia noudattamaan kansainvälisistä normeista ja kansainvälisestä oikeudesta johtuvia sitoumuksiaan; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, kuinka tärkeänä EU pitää yhteistyötään Egyptin kanssa, sillä se on merkittävä naapuri ja kumppani; kehottaa siksi painokkaasti Egyptiä noudattamaan EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteiden yhteydessä 27. heinäkuuta 2017 antamaansa sitoumusta demokratian, perusvapauksien ja ihmisoikeuksien edistämisestä maan perustuslain ja kansainvälisten normien mukaisesti; painottaa, että kumppanuuden painopisteistä sovittiin Egyptin kanssa vuonna 2017 huolimatta jatkuvista taka-askelista ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen alalla; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja jäsenvaltioita asettamaan Egyptin kanssa tehtävän yhteistyön jatkumisen ehdoksi ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja sisällyttämään ihmisoikeuskysymykset kaikkiin Egyptin viranomaisten kanssa käyttäviin keskusteluihin, erityisesti kolmen asetetun painopisteen osalta; toteaa jälleen, että muuttoliikkeen hallinta tai terrorismin vastaiset toimet eivät saisi heikentää ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

15.

| 16. | muistuttaa Egyptin viranomaisia siitä, että EU:n Egyptiin sitoutumisen tason olisi perustuttava kannustimiin, joissa noudatetaan Euroopan naapuruuspolitiikan ”enemmällä enemmän” -periaatetta, ja oltava riippuvainen siitä, miten maa edistyy demokraattisten instituutioiden uudistamisessa, oikeusvaltioperiaatteen noudattamisessa ja ihmisoikeuksien kunnioittamisessa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja jäsenvaltioita säilyttämään vahvan ja yhtenäisen kantansa ihmisoikeuksiin EU:n ja Egyptin assosiaationeuvoston kokouksessa, joka on määrä pitää 20. joulukuuta 2018, koska niin pitääkin tehdä kaikilla ihmisoikeusfoorumeilla ja kahden- ja monenvälisissä kokouksissa, ja ilmaisemaan selvästi seuraukset, joita Egyptin hallitus joutuu kohtaamaan, jos se ei muuta väärinkäytöksiin taipuvaista toimintaansa, kuten seuraamuksia ihmisoikeusrikkomuksista vastuussa olevia henkilöitä vastaan; kehottaa lisäksi EU:ta antamaan selkeän julkilausuman seuraavassa YK:n ihmisoikeusneuvoston istunnossa, myös ottaen huomioon YK:n vuoden 2019 yleisen määräaikaisarvioinnin (UPR) suositukset; |
| --- | --- |

17.

| 18. | muistuttaa olevansa yhä tyrmistynyt italialaisen tutkijan Giulio Regenin kiduttamisesta ja surmaamisesta; korostaa aikovansa edelleenkin painostaa EU:n viranomaisia olemaan yhteydessä egyptiläisiin vastapuoliinsa, kunnes totuus on saatu selville tästä asiasta ja tekoon syyllistyneet saatettu vastuuseen; muistuttaa, että Egyptin viranomaisilla on vastuu Giulio Regenin tapausta tutkivan italialais-egyptiläisen oikeudellisen ryhmän turvallisuudesta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa jälleen jäsenvaltioita lopettamaan sellaisen valvontateknologian ja sellaisten turvallisuuslaitteiden viennin Egyptiin, joita voidaan käyttää hyökkäyksiin ihmisoikeuksien puolustajia ja kansalaisyhteiskunnan aktivisteja vastaan, mukaan lukien hyökkäykset sosiaalisessa mediassa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pitää erittäin valitettavana Egyptin viranomaisten haluttomuutta järjestää parlamentin ihmisoikeuksien alivaliokunnan matka Kairoon; odottaa, että EU:n osapuoli puuttuu siihen, että Egyptin viranomaiset ovat jatkuvasti kieltäytyneet antamasta lupaa tälle vierailulle; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Egyptin hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0035.

(2)  EUVL C 50, 9.2.2018, s. 42.

(3)  EUVL C 399, 24.11.2017, s. 130.

(4)  EUVL C 300, 18.8.2016, s. 34.

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/137 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/137

---

P8_TA(2018)0527

Tansania

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2018 Tansaniasta (2018/2969(RSP))

(2020/C 388/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Tansaniasta, myös 12. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Tansaniasta, myös 12. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman (1),

| — | ottaa huomioon korkean edustajan Federica Mogherinin EU:n puolesta 15. marraskuuta 2018 antaman julkilausuman EU:n ja Tansanian välisistä suhteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon korkean edustajan Federica Mogherinin EU:n puolesta 15. marraskuuta 2018 antaman julkilausuman EU:n ja Tansanian välisistä suhteista,

| — | ottaa huomioon 23. helmikuuta 2018 annetun EU:n paikallisen julkilausuman poliittisen väkivallan ja pelottelun lisääntymisestä Tansaniassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. helmikuuta 2018 annetun EU:n paikallisen julkilausuman poliittisen väkivallan ja pelottelun lisääntymisestä Tansaniassa,

| — | ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät hlbti-henkilöiden tasa-arvosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät hlbti-henkilöiden tasa-arvosta,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Michelle Bachelet’n 2. marraskuuta 2018 antaman lausunnon hlbti-ihmisten syytteeseenpanosta ja pidätyksistä Tansaniassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Michelle Bachelet’n 2. marraskuuta 2018 antaman lausunnon hlbti-ihmisten syytteeseenpanosta ja pidätyksistä Tansaniassa,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston keinovalikoiman homo- ja biseksuaalisten sekä transihmisten kaikkien ihmisoikeuksien edistämiseksi ja suojaamiseksi (HLBT-keinovalikoima), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston keinovalikoiman homo- ja biseksuaalisten sekä transihmisten kaikkien ihmisoikeuksien edistämiseksi ja suojaamiseksi (HLBT-keinovalikoima),

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista,

| — | ottaa huomioon Afrikan peruskirjan ihmisoikeuksista ja kansojen oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan peruskirjan ihmisoikeuksista ja kansojen oikeuksista,

| — | ottaa huomioon AKT–EU-kumppanuussopimuksen (”Cotonoun sopimus”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT–EU-kumppanuussopimuksen (”Cotonoun sopimus”),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että siitä lähtien, kun John Pombe Magufuli valittiin Tansanian presidentiksi vuonna 2015, maassa on heikennetty perusoikeuksia sortavien lakien ja asetusten avulla; ottaa huomioon, että kriittiset toimittajat, oppositiopoliitikot ja suorapuheiset kansalaisyhteiskunnan aktivistit ovat kohdanneet uhkailua ja häirintää ja heitä on pidätetty mielivaltaisesti; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että siitä lähtien, kun John Pombe Magufuli valittiin Tansanian presidentiksi vuonna 2015, maassa on heikennetty perusoikeuksia sortavien lakien ja asetusten avulla; ottaa huomioon, että kriittiset toimittajat, oppositiopoliitikot ja suorapuheiset kansalaisyhteiskunnan aktivistit ovat kohdanneet uhkailua ja häirintää ja heitä on pidätetty mielivaltaisesti;

| B. | ottaa huomioon, että viimeisten kahden vuoden aikana hlbti-ihmisiin on kohdistettu maassa lisääntyvää leimaamista, väkivaltaa ja kohdennettuja pidätyksiä; ottaa huomioon, että Tansanian lainsäädännön mukaan samansukupuolisten ihmisten suhteet ovat rikos ja siitä voi seurata vankeusrangaistus, jonka kesto on 30 vuodesta elinkautiseen; toteaa, että Tansanian homoseksuaalisuuden vastainen laki kuuluu maailman ankarimpiin; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että viimeisten kahden vuoden aikana hlbti-ihmisiin on kohdistettu maassa lisääntyvää leimaamista, väkivaltaa ja kohdennettuja pidätyksiä; ottaa huomioon, että Tansanian lainsäädännön mukaan samansukupuolisten ihmisten suhteet ovat rikos ja siitä voi seurata vankeusrangaistus, jonka kesto on 30 vuodesta elinkautiseen; toteaa, että Tansanian homoseksuaalisuuden vastainen laki kuuluu maailman ankarimpiin;

| C. | ottaa huomioon, että homoiksi epäiltyjä miehiä pakotetaan Tansaniassa peräsuolitutkimuksiin, joka on häpeällinen menetelmä homoseksuaalisen käyttäytymisen todistamiseksi ja jonka Yhdistyneet kansakunnat ja Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien toimikunta ovat tuominneet kidutuksena; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että homoiksi epäiltyjä miehiä pakotetaan Tansaniassa peräsuolitutkimuksiin, joka on häpeällinen menetelmä homoseksuaalisen käyttäytymisen todistamiseksi ja jonka Yhdistyneet kansakunnat ja Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien toimikunta ovat tuominneet kidutuksena;

| D. | ottaa huomioon, että Dar Es Salaamin kuvernööri Paul Makonda on ollut sorron tunnettu kannattaja; ottaa huomioon, että 31. lokakuuta 2018 pidetyssä lehdistötilaisuudessa hän ilmoitti perustavansa työryhmän jäljittämän homomiehiä, prostituoituja ja sosiaalisessa mediassa vilpillisesti rahaa kerääviä henkilöitä; ottaa huomioon, että hän kehotti kansalaisia ilmoittamaan homoiksi epäillyistä henkilöistä viranomaisille; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Dar Es Salaamin kuvernööri Paul Makonda on ollut sorron tunnettu kannattaja; ottaa huomioon, että 31. lokakuuta 2018 pidetyssä lehdistötilaisuudessa hän ilmoitti perustavansa työryhmän jäljittämän homomiehiä, prostituoituja ja sosiaalisessa mediassa vilpillisesti rahaa kerääviä henkilöitä; ottaa huomioon, että hän kehotti kansalaisia ilmoittamaan homoiksi epäillyistä henkilöistä viranomaisille;

| E. | ottaa huomioon, että terveysministeriö on tilapäisesti keskeyttänyt hiv- ja aids-palvelujen tarjoamisen paikallistasolla ja sulkenut klinikoita niiden keskeisiltä asiakkailta, kuten homomiehiltä; toteaa sen sulkeneen 40 terveyskeskusta 17. helmikuuta 2017, koska niiden väitettiin kannustavan homoseksuaalisuuteen; toteaa monien järjestöjen ilmoittaneen, että hlbti-yhteisön tukahduttamisen vuoksi hiv-positiiviset miehet eivät saa multiterapiaa ja että jotkut eivät enää pääse testeihin eivätkä ennaltaehkäiseviin palveluihin; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että terveysministeriö on tilapäisesti keskeyttänyt hiv- ja aids-palvelujen tarjoamisen paikallistasolla ja sulkenut klinikoita niiden keskeisiltä asiakkailta, kuten homomiehiltä; toteaa sen sulkeneen 40 terveyskeskusta 17. helmikuuta 2017, koska niiden väitettiin kannustavan homoseksuaalisuuteen; toteaa monien järjestöjen ilmoittaneen, että hlbti-yhteisön tukahduttamisen vuoksi hiv-positiiviset miehet eivät saa multiterapiaa ja että jotkut eivät enää pääse testeihin eivätkä ennaltaehkäiseviin palveluihin;

| F. | ottaa huomioon, että marraskuussa 2018 Sansibarissa pidätettiin kymmenen miestä, koska heidän väitettiin järjestäneen samansukupuolisten henkilöiden avioliittoseremonian; ottaa huomioon, että 17. lokakuuta 2018 pidätettiin 13 terveys- ja ihmisoikeusaktivistia, koska he olivat osallistuneet kokoukseen, jossa keskusteltiin laista, jolla rajoitetaan hlbti-ihmisten pääsyä tiettyihin terveyspalveluihin; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että marraskuussa 2018 Sansibarissa pidätettiin kymmenen miestä, koska heidän väitettiin järjestäneen samansukupuolisten henkilöiden avioliittoseremonian; ottaa huomioon, että 17. lokakuuta 2018 pidätettiin 13 terveys- ja ihmisoikeusaktivistia, koska he olivat osallistuneet kokoukseen, jossa keskusteltiin laista, jolla rajoitetaan hlbti-ihmisten pääsyä tiettyihin terveyspalveluihin;

| G. | ottaa huomioon, että monet lapset ja nuoret, erityisesti tytöt, altistuvat ihmisoikeusloukkauksille ja haitallisille käytännöille, joihin kuuluvat laajalle levinnyt seksuaalinen väkivalta, ruumiillinen kuritus, lapsiavioliitot ja teiniraskaudet ja jotka tekevät heidän koulunkäynnistään vaikeaa tai mahdotonta; ottaa huomioon, että Tansanian hallitus rajoittaa seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen saatavuutta ja uhkailee järjestöjä, jotka jakavat tietoa tällaisista palveluista; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että monet lapset ja nuoret, erityisesti tytöt, altistuvat ihmisoikeusloukkauksille ja haitallisille käytännöille, joihin kuuluvat laajalle levinnyt seksuaalinen väkivalta, ruumiillinen kuritus, lapsiavioliitot ja teiniraskaudet ja jotka tekevät heidän koulunkäynnistään vaikeaa tai mahdotonta; ottaa huomioon, että Tansanian hallitus rajoittaa seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen saatavuutta ja uhkailee järjestöjä, jotka jakavat tietoa tällaisista palveluista;

| H. | ottaa huomioon, että presidentti Magufuli antoi 22. kesäkuuta 2018 julkilausuman, jossa kiellettiin raskaana olevien tyttöjen koulunkäynti; ottaa huomioon, että viranomaiset uhkailevat kansalaisyhteiskunnan järjestöjä, jotka kannattavat raskaana olevien tyttöjen oikeutta palata kouluun; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että presidentti Magufuli antoi 22. kesäkuuta 2018 julkilausuman, jossa kiellettiin raskaana olevien tyttöjen koulunkäynti; ottaa huomioon, että viranomaiset uhkailevat kansalaisyhteiskunnan järjestöjä, jotka kannattavat raskaana olevien tyttöjen oikeutta palata kouluun;

| I. | ottaa huomioon, että Tansanian ihmisoikeuksia ja hyvää hallintotapaa käsittelevän komission toiminta on loppunut jokin aika sitten; ottaa huomioon, ettei presidentti Magufuli ole nimittänyt komission jäseniä tai muita viranhaltijoita; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Tansanian ihmisoikeuksia ja hyvää hallintotapaa käsittelevän komission toiminta on loppunut jokin aika sitten; ottaa huomioon, ettei presidentti Magufuli ole nimittänyt komission jäseniä tai muita viranhaltijoita;

| J. | ottaa huomioon, että hallitus on sulkenut tai uhannut yksityisomistuksessa olevia radioasemia ja sanomalehtiä ja lopettanut parlamentin täysistuntokeskustelujen suorat lähetykset; toteaa, että paikalliskanavia ja niiden ohjelmaa lähettäviä dekoodereita on suljettu; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että hallitus on sulkenut tai uhannut yksityisomistuksessa olevia radioasemia ja sanomalehtiä ja lopettanut parlamentin täysistuntokeskustelujen suorat lähetykset; toteaa, että paikalliskanavia ja niiden ohjelmaa lähettäviä dekoodereita on suljettu;

| K. | panee merkille, että Tansanian kansalliskokous hyväksyi vuonna 2015 kyberrikollisuutta koskevan lain ja syyskuussa 2018 verkkosisältöä koskevia asetuksia, joiden tarkoituksena on valvoa sosiaalisen median sisältöä; ottaa huomioon, että vuonna 2015 annetussa tilastolaissa todetaan, että tietyistä hallituksen ilmoittamista tilastoista ei ole lupa keskustella eikä niitä saa kyseenalaistaa; |
| --- | --- |

K.

panee merkille, että Tansanian kansalliskokous hyväksyi vuonna 2015 kyberrikollisuutta koskevan lain ja syyskuussa 2018 verkkosisältöä koskevia asetuksia, joiden tarkoituksena on valvoa sosiaalisen median sisältöä; ottaa huomioon, että vuonna 2015 annetussa tilastolaissa todetaan, että tietyistä hallituksen ilmoittamista tilastoista ei ole lupa keskustella eikä niitä saa kyseenalaistaa;

| L. | ottaa huomioon, että johtavia opposition jäseniä pidätetään säännöllisesti ja syytteet vaihtelevat presidentin loukkaamisesta valheellisiin tietoihin ja kansankiihotukseen; ottaa huomioon, että heinäkuussa 2018 pidätettiin 20 Tansanian pääoppositiopuolueen jäsentä ja heidän väitettiin lietsoneen levottomuutta; ottaa huomioon, että vuoden 2018 alusta lähtien useita poliittisen opposition ja parlamentin jäseniä vastaan on hyökätty väkivaltaisesti ja heitä on jopa surmattu; ottaa huomioon, että Tansanian pääoppositiopuolueeseen, Chama Cha Demokrasia na Maendeleo (CHADEMA), kuuluva parlamentin jäsen ja maaoikeuksien äänekäs puolustaja Godfrey Luena tapettiin viidakkoveitsillä kotinsa ulkopuolella 22. helmikuuta 2018; ottaa huomioon, että Committee to Protect Journalists -järjestön Afrikan ohjelmakoordinaattori Angela Quintal ja hänen kollegansa Muthoki Mumo pidätettiin marraskuussa 2018 ja heidät vapautettiin kansainvälisten instituutioiden painostuksen jälkeen; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että johtavia opposition jäseniä pidätetään säännöllisesti ja syytteet vaihtelevat presidentin loukkaamisesta valheellisiin tietoihin ja kansankiihotukseen; ottaa huomioon, että heinäkuussa 2018 pidätettiin 20 Tansanian pääoppositiopuolueen jäsentä ja heidän väitettiin lietsoneen levottomuutta; ottaa huomioon, että vuoden 2018 alusta lähtien useita poliittisen opposition ja parlamentin jäseniä vastaan on hyökätty väkivaltaisesti ja heitä on jopa surmattu; ottaa huomioon, että Tansanian pääoppositiopuolueeseen, Chama Cha Demokrasia na Maendeleo (CHADEMA), kuuluva parlamentin jäsen ja maaoikeuksien äänekäs puolustaja Godfrey Luena tapettiin viidakkoveitsillä kotinsa ulkopuolella 22. helmikuuta 2018; ottaa huomioon, että Committee to Protect Journalists -järjestön Afrikan ohjelmakoordinaattori Angela Quintal ja hänen kollegansa Muthoki Mumo pidätettiin marraskuussa 2018 ja heidät vapautettiin kansainvälisten instituutioiden painostuksen jälkeen;

| M. | toteaa, että viime vuosina matkailun kehitys on johtanut toiminnan lisääntymiseen erityisesti Serengetin alueella, joka on maasai-heimon asuinseutua; panee merkille, että viljelymaan tai niukan maan hallinta keinottelutarkoituksiin on luonut alueella voimakkaita jännitteitä; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että viime vuosina matkailun kehitys on johtanut toiminnan lisääntymiseen erityisesti Serengetin alueella, joka on maasai-heimon asuinseutua; panee merkille, että viljelymaan tai niukan maan hallinta keinottelutarkoituksiin on luonut alueella voimakkaita jännitteitä;

| N. | ottaa huomioon, että EU:n edustuston päällikön Roeland van de Geerin oli pakko lähteä Tansaniasta maan viranomaisten painostettua häntä yhä enemmän; ottaa huomioon, että presidentti Magufuli valinnan jälkeen YK:n tasa-arvojärjestön, YK:n kehitysohjelman ja Unescon johtajat on kaikki karkotettu Tansaniasta; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että EU:n edustuston päällikön Roeland van de Geerin oli pakko lähteä Tansaniasta maan viranomaisten painostettua häntä yhä enemmän; ottaa huomioon, että presidentti Magufuli valinnan jälkeen YK:n tasa-arvojärjestön, YK:n kehitysohjelman ja Unescon johtajat on kaikki karkotettu Tansaniasta;

| O. | toteaa korkean edustajan Federica Mogherinin ilmoittaneen, että unionin ja Tansanian väliset suhteet arvioidaan uudelleen kaikilta osin; |
| --- | --- |

O.

toteaa korkean edustajan Federica Mogherinin ilmoittaneen, että unionin ja Tansanian väliset suhteet arvioidaan uudelleen kaikilta osin;

| 1. | ilmaisee huolensa Tansanian heikkenevästä poliittisesta tilanteesta, jolle on ominaista julkisen tilan kaventuminen kansalaisyhteiskunnan järjestöjä, ihmisoikeuksien puolustajia, tiedotusvälineitä ja monia poliittisia puolueita koskevien rajoitusten tiukentamisen vuoksi; on erityisen huolestunut hlbti-ihmisten tilanteen heikkenemisestä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuomitsee kaiken kiihottamisen vihaan ja väkivaltaan seksuaalisen suuntautumisen perusteella; kehottaa Tansanian viranomaisia varmistamaan, että Paul Makonda lopettaa yllytyksenä hlbti-yhteisöä vastaan ja että hänet tuodaan oikeuden eteen väkivaltaan kiihottamisen vuoksi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa tutkimaan riippumattomasti tapaukset, joissa toimittajia, hlbti-ihmisiä, ihmisoikeuksien puolustajia ja oppositiopuolueiden jäseniä vastaan on hyökätty, jotta teoista epäillyt voidaan saattaa oikeuden eteen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa Tansanian hallitusta sen velvoitteesta suojella kaikissa olosuhteissa kaikkien kansalaistensa oikeuksia, ihmisarvoa ja fyysistä koskemattomuutta, mukaan lukien Cotonoun sopimuksen mukaisesti annetut sitoumukset; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa Tansaniaa kumoamaan homoseksuaalisuuden kriminalisoivat lait; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita hyödyntämään kaikilta osin HLBT-keinovalikoimaa kannustaakseen kolmansia maita poistamaan homoseksuaalisuuden rangaistavuuden, auttaakseen väkivallan ja syrjinnän vähentämistä sekä suojellakseen hlbti-ihmisoikeuksien puolustajia; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa Tansanian viranomaisia muuttamaan kaikkia kyberrikollisuutta koskevan lain, sähköistä ja postiviestintää (verkkosisältö) koskevien asetusten ja tiedotusvälineiden palveluja koskevan lain rajoittavia säännöksiä ja korvaamaan ne säännöksillä, joilla turvataan ilmaisunvapaus ja tiedotusvälineiden vapaus kansainvälisten ihmisoikeusnormien mukaisesti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa Tansanian viranomaisia kumoamaan kaikki lait ja politiikat ja poistamaan muut esteet sellaisten palvelujen ja tietojen saannilta, joita naiset, tytöt ja nuoret äidit tarvitsevat terveellistä elämää varten, ja kehottaa erityisesti kumoamaan presidentti Magufulin julkilausuman, jonka mukaan synnyttäneet tytöt eivät saa palata kouluun, sekä asetukset, joiden mukaan raskaana olevien tyttöjen erottaminen koulusta on laillista; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa Tansanian presidenttiä tekemään maan ihmisoikeuskomissiosta toimintakykyisen mahdollisimman pian, nimittämään komission jäsenet seuraamaan ihmisoikeusloukkauksia ja ryhtymään toimiin ulkomailla työskentelevien kotiapulaisten tukemiseksi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa Tansanian viranomaisia vapauttamaan poliittiset vangit; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ilmaisee vakavan huolensa Tansanian hallituksen EU:n edustuston päällikköä Roeland van de Geeriä kohtaan harjoittamasta painostuksesta; panee tyytyväisenä merkille Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden päätöksen tarkastella kattavasti uudelleen EU:n Tansaniaa koskevaa politiikkaa; pitää poliittista vuoropuhelua tärkeänä, jotta voidaan pyrkiä saamaan Tansanian viranomaisilta konkreettisia sitoumuksia, jotka koskevat kansalaisyhteiskunnan, poliittisten puolueiden ja tiedotusvälineiden toiminnan mahdollistavan ympäristön luomista; kehottaa komissiota varmistamaan, että tulevaan, vuoden 2020 jälkeiseen AKT:n ja EU:n kumppanuussopimukseen sisällytetään nimenomaisesti seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän kielto; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on huolestunut maasai-heimon tilanteesta; ei hyväksy viranomaisten ja turvallisuusjoukkojen voimankäyttöä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa Tansanian viranomaisia toimimaan päättäväisesti ja turvaamaan kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, ihmisoikeuksien puolustajien, toimittajien, terveysalan työntekijöiden ja poliittisten aktivistien oikeudet Tansanian perustuslain, ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan Afrikan peruskirjan ja maan kansainvälisten ja alueellisten velvoitteiden ja sitoumusten mukaisesti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pyytää EU:ta edelleen seuraamaan tiiviisti Tansanian ihmisoikeustilannetta etenkin edustuston säännöllisen raportoinnin avulla; kehottaa Euroopan unionin edustustoa ja jäsenvaltioita tekemään kaikkensa antaakseen vaarassa oleville ihmisoikeuksien puolustajille hätätilanteen suojelua ja tukea; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksista vastaavalle EU:n erityisedustajalle, AKT–EU-ministerineuvostolle, Afrikan unionin toimielimille, Itä-Afrikan yhteisön toimielimille sekä Tansanian presidentille, hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EUVL C 316, 30.8.2016, s. 122.

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/141 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/141

---

P8_TA(2018)0528

Lohkoketju: tulevaisuuteen suuntautuva kauppapolitiikka

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2018 lohkoketjusta: tulevaisuuteen suuntautuva kauppapolitiikka (2018/2085(INI))

(2020/C 388/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 207 artiklan 3 kohdan ja 218 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 207 artiklan 3 kohdan ja 218 artiklan,

| — | ottaa huomioon palvelukaupan yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon palvelukaupan yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Maailman kauppajärjestön (WTO) informaatioteknologiasopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman kauppajärjestön (WTO) informaatioteknologiasopimuksen,

| — | ottaa huomioon WTO:n sähköisen kaupankäynnin työohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon WTO:n sähköisen kaupankäynnin työohjelman,

| — | ottaa huomioon WTO:n sopimuksen kaupan helpottamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon WTO:n sopimuksen kaupan helpottamisesta,

| — | ottaa huomioon Maailman tullijärjestön tarkistetun Kioton yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman tullijärjestön tarkistetun Kioton yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon 26. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman virtuaalivaluutoista (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman virtuaalivaluutoista (1),

| — | ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman uudesta eteenpäin suuntautuvasta ja innovatiivisesta tulevaisuuden kauppa- ja investointistrategiasta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman uudesta eteenpäin suuntautuvasta ja innovatiivisesta tulevaisuuden kauppa- ja investointistrategiasta (2),

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman ”Kohti sähköisen kaupankäynnin strategiaa” (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman ”Kohti sähköisen kaupankäynnin strategiaa” (3),

| — | ottaa huomioon 16. toukokuuta 2017 antamansa päätöslauselman tullin toiminnan ja hallinnon ulkoisten näkökohtien arvioinnista kaupan helpottamisen ja laittoman kaupan torjumisen välineenä (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. toukokuuta 2017 antamansa päätöslauselman tullin toiminnan ja hallinnon ulkoisten näkökohtien arvioinnista kaupan helpottamisen ja laittoman kaupan torjumisen välineenä (4),

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman kansainvälisen kaupan ja EU:n kauppapolitiikan vaikutuksesta globaaleihin arvoketjuihin (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman kansainvälisen kaupan ja EU:n kauppapolitiikan vaikutuksesta globaaleihin arvoketjuihin (5),

| — | ottaa huomioon Buenos Airesissa joulukuussa 2017 pidetyn WTO:n ministerikokouksen antaman yhteisen julkilausuman kaupasta ja naisten taloudellisesta voimaannuttamisesta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Buenos Airesissa joulukuussa 2017 pidetyn WTO:n ministerikokouksen antaman yhteisen julkilausuman kaupasta ja naisten taloudellisesta voimaannuttamisesta (6),

| — | ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (7),

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen monialaisiksi säännöksiksi, joita sovelletaan rajat ylittäviin tietovirtoihin henkilötietojen suojelun alalla (EU:n kauppa- ja investointisopimuksissa), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen monialaisiksi säännöksiksi, joita sovelletaan rajat ylittäviin tietovirtoihin henkilötietojen suojelun alalla (EU:n kauppa- ja investointisopimuksissa),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle annetun komission kertomuksen ”Kaikkien kauppa” -strategian täytäntöönpanosta: Globalisaation hallinta tasapainoisen ja edistyksellisen kauppapolitiikan avulla (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle annetun komission kertomuksen ”Kaikkien kauppa” -strategian täytäntöönpanosta: Globalisaation hallinta tasapainoisen ja edistyksellisen kauppapolitiikan avulla (COM(2017)0491),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan Government Office for Science -yksikön tieteellisen pääneuvonantajan vuonna 2016 julkaistun raportin ”Distributed Ledger Technology: beyond blockchain” (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan Government Office for Science -yksikön tieteellisen pääneuvonantajan vuonna 2016 julkaistun raportin ”Distributed Ledger Technology: beyond blockchain” (8),

| — | ottaa huomioon YK:n kaupan ja sähköisen liiketoiminnan kehittämiskeskuksen (UN/CEFACT) vuonna 2018 julkaistun valkoisen kirjan lohkoketjun teknisistä sovelluksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kaupan ja sähköisen liiketoiminnan kehittämiskeskuksen (UN/CEFACT) vuonna 2018 julkaistun valkoisen kirjan lohkoketjun teknisistä sovelluksista,

| — | ottaa huomioon EU:n 21 jäsenvaltion ja Norjan 10. huhtikuuta 2018 antaman julkilausuman EU:n lohkoketjukumppanuuden perustamisesta (9), minkä jälkeen viisi muuta jäsenvaltiota on liittynyt kumppanuuteen ja allekirjoittajamaiden lukumäärä on noussut 27:ään, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n 21 jäsenvaltion ja Norjan 10. huhtikuuta 2018 antaman julkilausuman EU:n lohkoketjukumppanuuden perustamisesta (9), minkä jälkeen viisi muuta jäsenvaltiota on liittynyt kumppanuuteen ja allekirjoittajamaiden lukumäärä on noussut 27:ään,

| — | ottaa huomioon komission 1. helmikuuta 2018 käynnistämän EU:n lohkoketjuteknologian seurantakeskuksen ja foorumin (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 1. helmikuuta 2018 käynnistämän EU:n lohkoketjuteknologian seurantakeskuksen ja foorumin (10),

| — | ottaa huomioon 19. lokakuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. lokakuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät (11),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnot (A8-0407/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnot (A8-0407/2018),

| A. | toteaa, että jollei toisin mainita, tässä mietinnössä lohkoketjua tarkastellaan yksityisenä luvanvaraisena hajautetun tilikirjan teknologiana, johon sisältyy tietokanta, joka on muodostettu verkko-operaattorien myötävaikutuksella lisätyistä peräkkäisistä tietolohkoista; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että jollei toisin mainita, tässä mietinnössä lohkoketjua tarkastellaan yksityisenä luvanvaraisena hajautetun tilikirjan teknologiana, johon sisältyy tietokanta, joka on muodostettu verkko-operaattorien myötävaikutuksella lisätyistä peräkkäisistä tietolohkoista;

| B. | toteaa, että monissa tapaustutkimuksissa ja monilla toimialoilla hyödynnetään eri tavoin yksityisten tai julkisten, luvanvaraisten ja muiden lohkoketjujen yhdistelmiä; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että monissa tapaustutkimuksissa ja monilla toimialoilla hyödynnetään eri tavoin yksityisten tai julkisten, luvanvaraisten ja muiden lohkoketjujen yhdistelmiä;

| C. | ottaa huomioon, että jokainen lohkoketjun lohko sisältää tiivisteen (hash), jolla varmennetaan edellisten lohkojen tiedot, jolloin erilliset osapuolet voivat toteuttaa transaktioita entistä laajemman luottamuksen ja vastuuvelvollisuuden vallitessa, koska tilikirjaan tallennetut tiedot ovat vaikeasti väärennettävissä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että jokainen lohkoketjun lohko sisältää tiivisteen (hash), jolla varmennetaan edellisten lohkojen tiedot, jolloin erilliset osapuolet voivat toteuttaa transaktioita entistä laajemman luottamuksen ja vastuuvelvollisuuden vallitessa, koska tilikirjaan tallennetut tiedot ovat vaikeasti väärennettävissä;

| D. | toteaa, että avoimen lähdekoodin lohkoketjuteknologia on luvanvaraisten lohkoketjujen maailmanlaajuisen yleistymisen perusta ja auttaa lisäämään osallistujien luottamusta tiettyä liiketoimintaverkostoa kohtaan; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että avoimen lähdekoodin lohkoketjuteknologia on luvanvaraisten lohkoketjujen maailmanlaajuisen yleistymisen perusta ja auttaa lisäämään osallistujien luottamusta tiettyä liiketoimintaverkostoa kohtaan;

| E. | toteaa, että tietyt hallinnoijat voisivat lohkoketjun avulla määrittää selkeämmin osallistujien tehtäviä, vastuualueita, pääsyoikeuksien tasoja ja validointioikeuksia; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että tietyt hallinnoijat voisivat lohkoketjun avulla määrittää selkeämmin osallistujien tehtäviä, vastuualueita, pääsyoikeuksien tasoja ja validointioikeuksia;

| F. | toteaa, että maailmanlaajuinen kauppa perustuu arviolta 16 biljoonan euron arvoiseen toimitusketjualaan, jolla transaktioiden korkeat kustannukset ja rasittava paperityö johtavat monimutkaisiin prosesseihin ja virhealttiisiin järjestelmiin; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että maailmanlaajuinen kauppa perustuu arviolta 16 biljoonan euron arvoiseen toimitusketjualaan, jolla transaktioiden korkeat kustannukset ja rasittava paperityö johtavat monimutkaisiin prosesseihin ja virhealttiisiin järjestelmiin;

| G. | ottaa huomioon, että on käynnistetty kokeiluhankkeita, joihin liittyy lupaavia mahdollisuuksia vähentää kuljetuskustannuksia, lisätä toimialan ympäristöystävällisyyttä ja edistää talouden suorituskykyä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että on käynnistetty kokeiluhankkeita, joihin liittyy lupaavia mahdollisuuksia vähentää kuljetuskustannuksia, lisätä toimialan ympäristöystävällisyyttä ja edistää talouden suorituskykyä;

| H. | toteaa, että hallitukset ovat käynnistäneet ainakin 202 lohkoketjualoitetta 45 maassa eri puolilla maailmaa ja erityisesti Aasian ja Tyynenmeren, Amerikkojen ja Lähi-idän talouksissa on investoitu kaupan alan lohkoketjuteknologiaan; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että hallitukset ovat käynnistäneet ainakin 202 lohkoketjualoitetta 45 maassa eri puolilla maailmaa ja erityisesti Aasian ja Tyynenmeren, Amerikkojen ja Lähi-idän talouksissa on investoitu kaupan alan lohkoketjuteknologiaan;

| I. | toteaa, että lohkoketjun avulla voidaan edistää ja parantaa EU:n kauppapolitiikkaa, kuten vapaakauppasopimuksia, erityisesti valtuutettujen talouden toimijoiden kanssa tehtyjä sopimuksia vastavuoroisesta tunnustamisesta sekä tietosuojan riittävyyttä koskevia päätöksiä ja kaupan suojatoimia; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että lohkoketjun avulla voidaan edistää ja parantaa EU:n kauppapolitiikkaa, kuten vapaakauppasopimuksia, erityisesti valtuutettujen talouden toimijoiden kanssa tehtyjä sopimuksia vastavuoroisesta tunnustamisesta sekä tietosuojan riittävyyttä koskevia päätöksiä ja kaupan suojatoimia;

| J. | katsoo, että lohkoketjulla on suuret mahdollisuudet lisätä koko toimitusketjun avoimuutta ja jäljitettävyyttä, parantaa osallistujien luottamusta tiettyyn verkostoon, virtaviivaistaa tullitarkastuksia ja sääntelyn noudattamista, vähentää transaktioiden kustannuksia ja vahvistaa tietojen muuttumattomuutta ja tietoturvaa sekä toimia korruption torjumisen välineenä; toteaa, että mahdollisten hyötyjen ohella on otettava huomioon myös haasteet, kuten kyberturvallisuus; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että lohkoketjulla on suuret mahdollisuudet lisätä koko toimitusketjun avoimuutta ja jäljitettävyyttä, parantaa osallistujien luottamusta tiettyyn verkostoon, virtaviivaistaa tullitarkastuksia ja sääntelyn noudattamista, vähentää transaktioiden kustannuksia ja vahvistaa tietojen muuttumattomuutta ja tietoturvaa sekä toimia korruption torjumisen välineenä; toteaa, että mahdollisten hyötyjen ohella on otettava huomioon myös haasteet, kuten kyberturvallisuus;

| K. | toteaa, että lohkoketjulla voidaan luoda toimitusketjulle avoimet puitteet, vähentää korruptiota, paljastaa veropetoksia, mahdollistaa lainvastaisten maksujen jäljittäminen ja torjua kauppaan perustuvaa rahanpesua; ottaa huomioon riskit, jotka liittyvät muiden kuin luvanvaraisten lohkoketjusovellusten käyttöön rikollisessa toiminnassa, muun muassa veropetoksissa, veronkierrossa ja kauppaan perustuvassa rahanpesussa; katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden on seurattava näitä kysymyksiä ja puututtava niihin kiireellisesti; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että lohkoketjulla voidaan luoda toimitusketjulle avoimet puitteet, vähentää korruptiota, paljastaa veropetoksia, mahdollistaa lainvastaisten maksujen jäljittäminen ja torjua kauppaan perustuvaa rahanpesua; ottaa huomioon riskit, jotka liittyvät muiden kuin luvanvaraisten lohkoketjusovellusten käyttöön rikollisessa toiminnassa, muun muassa veropetoksissa, veronkierrossa ja kauppaan perustuvassa rahanpesussa; katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden on seurattava näitä kysymyksiä ja puututtava niihin kiireellisesti;

| L. | ottaa huomioon, että lohkoketju kehittyy edelleen kansainvälisen kaupan alalla ja edellyttää siksi innovaatiomyönteistä, mahdollistavaa ja kannustavaa lähestymistapaa, joka tarjoaa oikeusvarmuutta ja samalla edistää kuluttajan- ja sijoittajansuojaa sekä ympäristönsuojelua, lisää teknologian sosiaalista arvoa, kaventaa digitaalista kuilua ja parantaa kansalaisten digitaalisia taitoja; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että lohkoketju kehittyy edelleen kansainvälisen kaupan alalla ja edellyttää siksi innovaatiomyönteistä, mahdollistavaa ja kannustavaa lähestymistapaa, joka tarjoaa oikeusvarmuutta ja samalla edistää kuluttajan- ja sijoittajansuojaa sekä ympäristönsuojelua, lisää teknologian sosiaalista arvoa, kaventaa digitaalista kuilua ja parantaa kansalaisten digitaalisia taitoja;

| M. | toteaa, että lohkoketjuteknologia voi tarjota kaikille kaupan alalla toimiville julkisille ja yksityisille osapuolille mahdollisuuden käyttää jatkuvasti ja tosiaikaisesti muuttumatonta, aikaleimattua tietokantaa, joka sisältää liiketoimiin liittyviä asiakirjoja, ja auttaa siten lisäämään luottamusta, välttämään säännösten noudattamiseen liittyviä ongelmia ja torjumaan väärennettyjen tuotteiden tai asiakirjojen käyttöä; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että lohkoketjuteknologia voi tarjota kaikille kaupan alalla toimiville julkisille ja yksityisille osapuolille mahdollisuuden käyttää jatkuvasti ja tosiaikaisesti muuttumatonta, aikaleimattua tietokantaa, joka sisältää liiketoimiin liittyviä asiakirjoja, ja auttaa siten lisäämään luottamusta, välttämään säännösten noudattamiseen liittyviä ongelmia ja torjumaan väärennettyjen tuotteiden tai asiakirjojen käyttöä;

| N. | toteaa, että joillakin EU:n suurkaupunkialueilla ja muilla alueilla on jo alettu kehittää tätä teknologiaa erityishankkeissa ja -ohjelmissa alueiden omien erityispiirteiden pohjalta sekä alettu luoda verkostoja parhaiden käytäntöjen levittämiseksi; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että joillakin EU:n suurkaupunkialueilla ja muilla alueilla on jo alettu kehittää tätä teknologiaa erityishankkeissa ja -ohjelmissa alueiden omien erityispiirteiden pohjalta sekä alettu luoda verkostoja parhaiden käytäntöjen levittämiseksi;

EU:n kauppapolitiikka

| 1. | toteaa, että aikaisemmista kaupallisista onnistumista huolimatta EU:n vapaakauppasopimuksilla on runsaasti käyttämätöntä potentiaalia, sillä keskimäärin vain 67 prosenttia EU:n viejistä ja 90 prosenttia EU:n tuojista hyödyntää tullietuusjärjestelyjä sekä EU:ssa että sen kumppanimaissa tai -alueilla, ja kehottaa analysoimaan teknisiä ratkaisuja, jotka saattavat lisätä vapaakauppasopimuksen käyttöä ja vientiä; toteaa, että viejät voisivat ladata kaikki asiakirjansa lohkoketjuun perustuvaan julkisen viranomaisen sovellukseen ja osoittaa siten noudattavansa vapaakauppasopimuksessa myönnettyä etuuskohtelua ja täyttävänsä muun muassa etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevien sääntöjen, terveys- ja kasvinsuojelusääntöjen, kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan luvun vaatimukset; katsoo, että lohkoketju voisi tehostaa vapaakauppasopimusten kumulaatiomääräyksiä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että menettelyt, joiden perusteella myönnetään todistus etuuskohteluun oikeuttavasta ja oikeuttamattomasta alkuperästä, ovat yritysten kannalta kalliita ja vaivalloisia; katsoo, että etuusalkuperäsääntöjen tapauksessa lohkoketju voi auttaa vahvistamaan tietyn tuotteen taloudellisen alkuperän; katsoo lisäksi, että etuuskohteluun oikeuttamatonta alkuperää koskevien sääntöjen osalta lohkoketjun avulla voitaisiin tukea EU:n oikeasuhteisia kaupan suojatoimia siten, että taataan unionin markkinoille saapuvien tuotteiden alkuperän avoimuus ja luodaan yleiskatsaus tuontivirtoihin yritysten tasavertaisempien toimintaedellytysten varmistamiseksi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | painottaa, että lohkoketjun avulla voidaan tukea kaupan ja kestävän kehityksen toimintasuunnitelmaa lisäämällä luottamusta raaka-aineiden ja tuotteiden alkuperään ja läpinäkyviin tuotantoprosesseihin ja toimitusketjuihin sekä siihen, että prosesseissa noudatetaan työ-, sosiaali- ja ympäristöalan oikeuksia koskevia kansainvälisiä sääntöjä siten, että otetaan huomioon niiden erityinen merkitys konfliktimineraalien, kulttuuriesineiden laittoman kaupan, vientivalvonnan ja lahjonnan osalta; painottaa, että lohkoketjun avulla voitaisiin edistää yritysten kestävää toimintaa ja vastuullisia liiketoimintatapoja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että yritykset voivat monimuotoistaa toimitusketjujaan valtuutettujen talouden toimijoiden kanssa vastavuoroisesta tunnustamisesta tehtyjen sopimusten avulla, sillä näin vähennetään rajat ylittäviin tullitoimiin käytettävää aikaa ja supistetaan niistä aiheutuvia kustannuksia; toteaa, että on käsiteltävä täytäntöönpanoon liittyviä ongelmia; katsoo, että lohkoketjun avulla voidaan saumattoman tiedonvaihdon kautta vähentää epävarmuutta, joka liittyy valtuutettujen talouden toimijoiden kanssa vastavuoroisesta tunnustamisesta tehtyjen sopimuksien täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

4.

Tulleihin ja kaupan helpottamiseen liittyvät ulkoiset näkökulmat

| 5. | suhtautuu hyvin myönteisesti kaupan helpottamisesta tehtyyn sopimukseen; katsoo, että sopimus toimii perustana, jonka pohjalta WTO:n jäsenet voivat tutkia muita keinoja helpottaa kauppaa myös lohkoketjun välityksellä; pitää myönteisenä, että EU pyrkii säilyttämään WTO:n ja vahvistamaan sitä ja että se on sitoutunut sääntöihin perustuvaan kauppajärjestelmään, jotta voidaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset ja valvoa maailmanlaajuisten kaupan sääntöjen noudattamista; |
| --- | --- |

5.

| 6. | katsoo, että tulliviranomaiset voisivat lohkoketjun avulla saada automaattisesti tulli-ilmoituksessa vaaditut tiedot, minkä lisäksi olisi mahdollista vähentää manuaalisen todentamisen ja asiakirjojen tarvetta ja saada täsmällinen selvitys EU:hun tulevien tuotteiden tilasta ja ominaisuuksista samanaikaisesti kaikille asiaankuuluville osapuolille sekä parantaa tällä tavoin jäljittämistä, seurantaa ja avoimuutta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo, että digitalisointi lisää tiedonvaihdon tehokkuutta ja avoimuutta; katsoo, että lohkoketjun avulla tuottajat, laboratoriot, logistiikan toimijat, sääntelyviranomaiset ja kuluttajat saavat käyttöönsä kaikki tarvittavat tiedot muun muassa alkuperästä, testauksesta ja todistusten ja lupien myöntämisestä ja voivat jakaa niitä; toteaa, että lohkoketjulla voitaisiin tukea myös sähköisten todistusten asianmukaista antamista; katsoo, että digitalisoinnin ja sovellusten käytön on oltava toimitusketjuissa lohkoketjun täyden toiminnallisuuden kannalta sekä ennakkoedellytys että täydentävä tekijä; toteaa, että digitalisoinnissa on huomattavia eroja jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | katsoo, että lohkoketjuteknologian käyttöönotto kaikkialla toimitusketjussa voi tehostaa, nopeuttaa ja laajentaa maailmanlaajuista kauppaa vähentämällä kansainvälisten transaktioiden kustannuksia ja auttaa yrityksiä löytämään uusia kauppakumppaneita sekä lisätä kuluttajien suojaa ja näiden luottamusta digitaalista kaupankäyntiä kohtaan; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa lohkoketjun käytön hyödyllisyyttä erityisesti seuraavissa yhteyksissä:






  a) | vahvistetaan tuotteiden alkuperään sekä teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvää varmuutta ja vähennetään tällä tavoin riskiä, joka koskee laittomien tuotteiden, muun muassa väärennettyjen tuotteiden, tuloa toimitusketjuun, |
| --- | --- | --- |

9.

a)

vahvistetaan tuotteiden alkuperään sekä teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvää varmuutta ja vähennetään tällä tavoin riskiä, joka koskee laittomien tuotteiden, muun muassa väärennettyjen tuotteiden, tuloa toimitusketjuun,

| b) | annetaan viranomaisille tarkkoja tietoja siitä, missä toimitusketjun vaiheessa tuote on voinut vahingoittua tai milloin sitä on voitu muuttaa, |
| --- | --- |

b)

annetaan viranomaisille tarkkoja tietoja siitä, missä toimitusketjun vaiheessa tuote on voinut vahingoittua tai milloin sitä on voitu muuttaa,

| c) | parannetaan avoimuutta ja jäljitettävyyttä tarjoamalla kaikille toimijoille mahdollisuus transaktioidensa rekisteröintiin ja kyseisten tietojen jakamiseen verkossa, |
| --- | --- |

c)

parannetaan avoimuutta ja jäljitettävyyttä tarjoamalla kaikille toimijoille mahdollisuus transaktioidensa rekisteröintiin ja kyseisten tietojen jakamiseen verkossa,

| d) | ylläpidetään kuluttajien suojelua ja luottamusta, kun näille annetaan yksityiskohtaista tietoa tavaroista ja vaikutetaan osaltaan yritysten kestävyyttä koskevaan työhön, |
| --- | --- |

d)

ylläpidetään kuluttajien suojelua ja luottamusta, kun näille annetaan yksityiskohtaista tietoa tavaroista ja vaikutetaan osaltaan yritysten kestävyyttä koskevaan työhön,

| e) | vähennetään toimitusketjun hallintokustannuksia, kun välittäjistä tulee tarpeettomia ja niihin liittyvät kustannukset poistuvat, samoin kuin fyysinen vaatimus tuottaa, kuljettaa ja käsitellä paperisia asiakirjoja, |
| --- | --- |

e)

vähennetään toimitusketjun hallintokustannuksia, kun välittäjistä tulee tarpeettomia ja niihin liittyvät kustannukset poistuvat, samoin kuin fyysinen vaatimus tuottaa, kuljettaa ja käsitellä paperisia asiakirjoja,

| f) | tehostetaan tulli- ja alv-maksujen oikeaa soveltamista sekä kauppapolitiikan alalla tapahtuvaa tulojen keräämistä, ja |
| --- | --- |

f)

tehostetaan tulli- ja alv-maksujen oikeaa soveltamista sekä kauppapolitiikan alalla tapahtuvaa tulojen keräämistä, ja

| g) | vähennetään tuotteiden passitukseen kuluvaa kokonaisaikaa automatisoimalla toimintoja, jotka yleensä suoritetaan manuaalisesti; panee merkille tähän liittyvän hyödyn erityisesti JOT-toimitusketjuissa, kun vähennetään sekä logistiikka-alan kustannuksia että sen hiilijalanjälkeä; |
| --- | --- |

g)

vähennetään tuotteiden passitukseen kuluvaa kokonaisaikaa automatisoimalla toimintoja, jotka yleensä suoritetaan manuaalisesti; panee merkille tähän liittyvän hyödyn erityisesti JOT-toimitusketjuissa, kun vähennetään sekä logistiikka-alan kustannuksia että sen hiilijalanjälkeä;

| 10. | toteaa, että rikolliset voivat käyttää hyväkseen laillista kauppaa laittomien toimiensa peittämiseksi muun muassa kauppaan perustuvassa rahanpesussa ja väärentää tarvittavia asiakirjoja ja ilmoittaa niissä vääriä tietoja, esimerkiksi tuotteen todellista arvoa suuremman tai pienemmän arvon; katsoo, että tulliviranomaiset ja muut viranomaiset voivat lohkoketjun avulla toteuttaa laittomien rahavirtojen paljastamiseksi tarvittavia toimia oikea-aikaisesti, täsmällisesti ja koordinoidusti; |
| --- | --- |

10.

Rajat ylittävät tietovirrat ja tietosuoja

| 11. | toteaa, että rajat ylittävät tietovirrat ovat erottamaton osa tavaroiden ja palvelujen kansainvälistä kauppaa ja lohkoketjuarkkitehtuuria; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa lohkoketjun mahdollisuuksia validoitaessa transaktioita kansainvälisessä toimitusketjussa siten, että määritetään osallistujien pääsyoikeuksien tasot ja validointimenettelyt; |
| --- | --- |

12.

| 13. | panee merkille lohkoketjun ja kaupan alan rajat ylittävien tietovirtojen välisen yhteyden; toteaa, että yksityinen luvanvarainen tilikirjojen välinen verkko voi lisätä alustojen välistä luottamusta integroimalla tietoa eri lähteistä; panee merkille rajat ylittävien tietovirtojen merkityksen kasvun ja työpaikkojen kannalta; painottaa henkilötietojen ja muiden tietojen erottamista lohkoketjuissa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ottaa huomioon haasteen, joka liittyy lohkoketjun ja yleisen tietosuoja-asetuksen täytäntöönpanon väliseen suhteeseen; painottaa, että lohkoketjun täytäntöönpanossa olisi noudatettava kaikkea EU:n voimassa olevaa ja tulevaa tietosuojalainsäädäntöä sekä yksityisyyden suojaa koskevia sääntöjä; korostaa, että lohkoketjuteknologian avulla voidaan tuottaa ratkaisuja yleisen tietosuoja-asetuksen sisäänrakennettua tietosuojaa koskevien säännösten täytäntöönpanoa varten niiden suojattujen ja itsehallinnoitujen tietojen varmistamista koskevien yhteisten periaatteiden pohjalta; korostaa, että yleisen tietosuoja-asetuksen vaikutus kaupallisiin transaktioihin on vähäinen, koska yksityiset luvanvaraiset lohkoketjut eivät sisällä henkilötietoja; panee kuitenkin merkille tarvittavien suojakeinojen ja sääntelyn tarpeen; painottaa, että yleistä tietosuoja-asetusta sovelletaan ainoastaan, jos on kyse henkilötiedoista; kehottaa komissiota tarkastelemaan tätä kysymystä lähemmin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | panee merkille, että lohkoketjut on suunniteltava siten, että kunnioitetaan oikeutta tulla unohdetuksi, ja toteaa, että lohkoketjun ja lohkoketjusovellusten todennettujen käyttäjien on pääsyoikeuksiaan vastaavasti voitava aina tutustua kaikkiin tietoihin, jotka liittyvät transaktioihin, joissa he ovat osallisina; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa uudelleen sisällyttämään vapaakauppasopimuksiin määräyksiä, jotka mahdollistavat digitaalisen ekosysteemin täyden toimivuuden ja edistävät rajat ylittäviä tietovirtoja; toteaa, että tässä yhteydessä riittävyyttä koskevat päätökset eivät edistä muiden kuin henkilötietojen vapaata liikkuvuutta; kehottaa siksi komissiota neuvottelemaan vapaakauppasopimusten yhteydessä sitovista ja täytäntöönpanokelpoisista tietojen, myös muiden kuin henkilötietojen, siirtoa koskevista sitoumuksista; |
| --- | --- |

16.

| 17. | painottaa, että lohkoketju edustaa uutta tapaa säilyttää ja hallita tietoja, ja se mahdollistaa ihmisten välisen kanssakäymisen, markkinoiden, pankkitoiminnan ja kansainvälisen kaupan muotojen hajauttamisen; korostaa, että lohkoketjun yleistyminen tarjoaa sekä mahdollisuuksia että haasteita tietosuojan, avoimuuden ja talousrikollisuuden suhteen, koska tiedot ovat muuttumattomia sen jälkeen, kun ne on tallennettu ja ne jaetaan kaikkien osallistuvien osapuolten kanssa, millä varmistetaan myös ketjun turvallisuus ja eheys; pyytää tekemään myös kansallisella tasolla kaiken mahdollisen sen varmistamiseksi, että ketjua ei väärennetä tai muuteta ja että tietosuojaa koskevaa perusoikeutta ei vaaranneta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | panee merkille haasteen, joka aiheutuu lohkoketjuteknologian ja EU:n tietosuojakehyksen täytäntöönpanon ja erityisesti yleisen tietosuoja-asetuksen välisestä suhteesta, ja muistuttaa, että tämä suhde saattaa paljastaa ristiriidan, joka vallitsee yhtäältä perusoikeuksien suojelemisen ja toisaalta innovoinnin edistämisen välillä; pitää tarpeellisena varmistaa, että lohkoketju on täysin EU:n tietosuojakehyksen mukainen ja siinä noudatetaan täysimääräisesti unionin oikeuden periaatteita erityisesti henkilötietojen käsittelyn yhteydessä, sillä henkilötietojen suoja on Euroopan unionin perusoikeuskirjan 8 artiklan 1 kohdan ja SEUT 16 artiklan 1 kohdan mukainen perusoikeus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa lisäksi, että osittain edellä kuvatun ristiriidan vuoksi lohkoketjut eivät automaattisesti tue datasuvereniteettiä, minkä vuoksi ne on erityisesti suunniteltava siihen tarkoitukseen, koska lohkoketjut voivat myös aiheuttaa riskejä tietosuojalle; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että asianmukaisesti suunniteltuna lohkoketjuteknologian pitäisi olla sisäänrakennetun tietosuojan periaatteen mukainen, jolloin rekisteröidyillä on enemmän valtaa tietojensa suhteen yleistä tietosuoja-asetusta vastaavasti; korostaa myös, että lohkoketjuun sisältyvät henkilötiedot eivät yleensä ole nimettömiä, jolloin ne kuuluvat yleisen tietosuoja-asetuksen soveltamisalaan; painottaa, että lohkoketjujen olisi oltava täysin EU:n lainsäädännön mukaisia myös silloin, kun niitä käytetään henkilötietojen käsittelyyn; suosittelee tässä yhteydessä, että lohkoketjuihin ja sovelluksiin olisi sisällytettävä mekanismeja, joilla varmistetaan tietojen täysi nimettömyys, jotta voidaan varmistaa, että mitkään säilytettävät tiedot eivät liity tunnistettuun tai tunnistettavissa olevaan luonnolliseen henkilöön; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että tulevissa lohkoketjuteknologian sovelluksissa olisi pantava täytäntöön mekanismeja, joilla suojataan henkilötietoja ja käyttäjien yksityisyyttä sekä varmistetaan tietojen täysi nimettömyys; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita rahoittamaan tutkimusta ja erityisesti akateemista tutkimusta sekä innovointia, jotka liittyvät uusiin lohkoketjuteknologioihin, jotka ovat yhteensopivia yleisen tietosuoja-asetuksen kanssa ja perustuvat sisäänrakennettuun tietosuojaan, kuten zk-SNARK (zero-knowledge succinct non-interactive arguments of knowledge); |
| --- | --- |

21.

| 22. | katsoo, että henkilötietojen suojaa koskevan perusoikeuden rikkomisen estämiseksi lohkoketjuteknologiaa ei saisi käyttää henkilötietojen käsittelyyn ennen kuin käyttäjäorganisaatio pystyy takaamaan yleisen tietosuoja-asetuksen noudattamisen ja etenkin varmistamaan tietojen oikaisua tai poistamista koskevien oikeuksien noudattamisen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | painottaa, että lohkoketjujen käyttäjät voivat toimia samalla sekä rekisterinpitäjinä, kun ne syöttävät järjestelmään henkilötietoja, ja henkilötietojen käsittelijöinä, sillä käyttäjien koneelle tallentuu täydellinen kopio rekisteristä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | toteaa, että jos lohkoketju sisältää henkilötietoja, tiettyjen lohkoketjuteknologioiden muuttumattomuusominaisuus on todennäköisesti yhteensopimaton yleisen tietosuoja-asetuksen 17 artiklassa mainitun tietojen poistamista koskevan oikeuden kanssa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | panee huolestuneena merkille, että jos lohkoketju sisältää henkilötietoja, lohkoketjun tietojen leviäminen kopioina ei todennäköisesti ole yleisen tietosuoja-asetuksen 5 artiklassa säädetyn tietojen minimoinnin periaatteen mukaista; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa Euroopan tietosuojaneuvostoa antamaan ohjeita ja suosituksia, joilla varmistetaan, että lohkoketjuteknologia on EU:n lainsäädännön mukainen; |
| --- | --- |

26.

| 27. | panee huolestuneena merkille, että lohkoketjuteknologian vakavista seurauksista erityisesti rahanpesun, veronkierron ja terrorismin rahoituksen kaltaisilla aloilla ei ole minkäänlaista mainintaa; toteaa, että lohkoketjuteknologioiden mahdollista käyttöä olisi ennakoitava jaottelemalla, mitä säilytetään ketjussa ja mitä sen ulkopuolella, ja toteaa, että henkilötiedot olisi säilytettävä ketjun ulkopuolella; |
| --- | --- |

27.

Pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset)

| 28. | katsoo, että lohkoketjuun liittyvillä innovointi- ja edistämistoimilla voidaan tarjota pk-yrityksille taloudelliset mahdollisuudet kansainvälistää toimintaansa ja selviytyä vientiin liittyvistä kustannuksista, kun helpotetaan vuorovaikutusta kuluttajien, tulliviranomaisten, kansainvälisten ja kansallisten sääntelyelinten ja muiden toimitusketjuun osallistuvien yritysten kanssa; toteaa, että tuotteita ja palveluja voidaan lohkoketjuinfrastruktuurin avulla tuoda markkinoille nopeasti ja edullisesti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa hyötyä, jota lohkoketju voisi tuottaa pk-yrityksille mahdollistamalla vertaisviestinnän, yhteistyövälineet ja turvalliset maksut, millä helpotetaan liiketoimintaa, ja se voisi vähentää maksujen laiminlyönnin riskiä sekä sopimuksen täytäntöönpanoon liittyviä oikeudenkäyntikuluja älysopimusten käytön ansiosta; toteaa, että on varmistettava pk-yritysten huomioon ottaminen, kun kehitetään lohkoketjua kansainvälisessä kaupassa; korostaa, että tällä hetkellä älysopimukset eivät ehkä ole riittävän pitkälle kehitettyjä, jotta niitä voitaisiin pitää oikeudellisesti täytäntöönpanokelpoisina missään alakohtaisessa sääntelyssä, ja että tarvitaan lisää riskinarviointeja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | panee merkille mahdollisuudet, jotka lohkoketjuteknologian käyttöönotto osana EU:n kauppapolitiikkaa tarjoaisi myös pk-yrityksille, ja toteaa, että muiden hyötyjen lisäksi lohkoketjuteknologia voisi alentaa transaktiokustannuksia ja lisätä tehokkuutta; toteaa lisäksi, että lohkoketjuteknologia tarjoaa mahdollisuuden parantaa nykyistä kauppajärjestelmää kohtaan tunnettua luottamusta, sillä kerran tallennetut transaktiot pysyvät muuttumattomina; tunnustaa kuitenkin, että muissa kuin EU:n kauppapolitiikan soveltamisalaan kuuluvissa tapauksissa lohkoketjuteknologian soveltaminen voi aiheuttaa rahanpesun riskejä ja helpottaa järjestäytyneen rikollisuuden rahoitusta; |
| --- | --- |

30.

Yhteentoimivuus, skaalautuvuus ja vuorovaikutus alaan liittyvien teknologioiden kanssa

| 31. | ottaa huomioon skaalautuvuutta koskevat haasteet, jotka liittyvät lohkoketjujärjestelmien täytäntöönpanoon kansainvälisen kaupan laajenevien verkostojen yhteydessä; |
| --- | --- |

31.

| 32. | panee merkille, että on yhä enemmän erilaisia lohkoketjuja, jotka ankkuroivat transaktiotietoa erillisiin yksityisiin ja julkisiin tilikirjoihin; toteaa, että on entistä tärkeämpää kehittää maailmanlaajuiset yhteentoimivuusstandardit lohkoketjujen transaktioiden integroimiseksi siihen, miten tuote liikkuu toimitusketjussa, jotta kannustetaan järjestelmien välistä yhteentoimivuutta, mukaan luettuina perinteiset käyttöjärjestelmät; kehottaa komissiota tehostamaan yhteistyötä Kansainvälisen standardisoimisjärjestön (ISO) ja muiden asianomaisten standardointielinten kanssa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ottaa huomioon lohkoketjuteknologioiden mahdollisen vuorovaikutuksen muiden kansainvälisen kaupan innovaatioiden kanssa; painottaa, että on analysoitava lohkoketjuteknologioiden kehitykseen liittyviä riskejä ja haasteita; kehottaa tutkimaan edelleen niiden soveltuvuutta kansainvälisen kaupan ja julkisen sektorin digitaaliseen siirtymään ja automaatioon etenkin Digitaalinen Eurooppa -ohjelman puitteissa |
| --- | --- |

33.

Päätelmät

| 34. | kehottaa komissiota seuraamaan lohkoketjujen kehitystä ja erityisesti kansainvälisen toimitusketjun alalla parhaillaan toteutettavia kokeiluhankkeita ja aloitteita sekä tulli- ja sääntelyprosessien ulkoisia näkökohtia; kehottaa komissiota laatimaan horisontaalisen strategia-asiakirjan, jonka laatimiseen osallistuvat asiaankuuluvat pääosastot ja jossa tarkastellaan lohkoketjuteknologioiden käyttöönottoa kaupan ja toimitusketjun hallinnan alalla sekä teollis- ja tekijänoikeuksien ja erityisesti väärentämisen torjunnan alalla; kehottaa komissiota arvioimaan lohkoketjun oikeudellisia ja hallintoon liittyviä näkökohtia ja sitä, tarjoaako lohkoketju nykyisille ja tuleville teknologioille parempia ratkaisuja, joilla voidaan puuttua unionin kauppapolitiikan nykyisiin haasteisiin; kehottaa komissiota seuraamaan lohkoketjujen kehitystä ja erityisesti kansainvälisen toimitusketjun alalla parhaillaan toteutettavia kokeiluhankkeita ja aloitteita; kehottaa komissiota laatimaan strategia-asiakirjan, jossa tarkastellaan lohkoketjuteknologian käyttöönottoa kaupan ja toimitusketjun hallinnan alalla; katsoo, että on pyrittävä saavuttamaan lohkoketjutoimijoiden tuki kansainvälisessä toimitusketjussa toteutettaville hankkeille ja aloitteille sekä kehittämään yhteisesti hankkeita, joissa otetaan huomioon eri kumppaneiden identiteetti, alkuperä ja tiedontallennus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa komissiota laatimaan ohjaavat periaatteet, jotka koskevat lohkoketjuteknologian soveltamista kansainvälisessä kaupassa, jotta tarjotaan elinkeinoelämälle, tullille ja sääntelyviranomaisille riittävä oikeusvarmuus, jolla kannustetaan lohkoketjun käyttöä ja alan innovointia; korostaa, että sovellusten perustan muodostavan teknologian säänteleminen rajoittaisi innovointia ja uusien sovellusten kehittämistä; korostaa, että EU:n ja erityisesti Euroopan elinkeinoelämän on tärkeää osoittaa lohkoketjuteknologian alalla johtajuutta ja omavastuullisuutta, sekä taata tasapuoliset kilpailuedellytykset maailmanlaajuisessa kilpailussa sekä kehityksen ja sääntely-ympäristön aloilla; korostaa vuoropuhelun ja käytäntöjen vaihdon tärkeyttä sekä valmiuksien ja digitaalisen osaamisen kehittämistä; kehottaa komissiota yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa käynnistämään ja valvomaan pilottihankkeita, joissa käytetään lohkoketjuteknologiaa kansainvälisessä kaupassa sen etujen testaamiseksi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kannustaa komissiota pyrkimään kohti kaupan helpottamiseen liittyvän tietovirran yksinkertaistamista ja parantamista muun muassa ottamalla käyttöön asianmukaista tieto- ja viestintätekniikkaa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa komissiota perustamaan kauppapolitiikan pääosaston yhteyteen lohkoketjua käsittelevän neuvoa-antavan ryhmän ja laatimaan luvanvaraisia koehankkeita varten yhteenvetoasiakirjan, jonka laatimiseen osallistuu tulliviranomaisia ja muita rajat ylittäviä viranomaisia ja jossa otetaan huomioon teollis- ja tekijänoikeudet ja väärentämisen torjunta; toteaa, että lohkoketjuteknologia on yhä kehityksen alkuvaiheessa mutta tarvitaan toimialastrategia lohkoketjun tehokkaasta täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa komissiota tarkastelemaan tapoja, joilla lohkoketjulla voitaisiin tukea kauppaa ja kestävää kehitystä; muistuttaa parlamentin kannasta, jonka mukaan EU:n sähköisen kaupankäynnin strategiaan liittyvissä toimenpiteissä olisi noudatettava täysin kestävän kehityksen tavoitteita, myös sukupuolten tasa-arvoa ja naisten voimaannuttamista koskevaa kestävän kehityksen tavoitetta 5, ja edistettävä niiden saavuttamista; muistuttaa parlamentin kannasta, jonka mukaan on tärkeää edistää naisten osallistumista STEM-tieteiden (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka) alalla ja poistaa sukupuolten väliset erot uusien teknologioiden saatavuudessa ja käytössä; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa komissiota tutkimaan, miten lohkoketjulla voidaan nykyaikaistaa unionin kaupan suojaamista koskevia toimintapolitiikkoja niiden legitiimiyden ja täytäntöönpanon vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa komissiota arvioimaan sellaisen lohkoketjurakenteen optimaalisuutta, jolla yksityiset tiedot pidetään ketjun ulkopuolella; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa komissiota arvioimaan, miten lohkoketjuteknologialla voidaan helpottaa kauppaa ja parantaa turvallisuutta, mukaan luettuna valtuutettujen talouden toimijoiden käsite; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kannustaa komissiota tekemään yhteistyötä kansainvälisten järjestöjen kanssa sekä osallistumaan niiden toimintaan ja edistämään meneillään olevia hankkeita, joiden yhteydessä laaditaan normeja ja periaatteita, joilla tuetaan lohkoketjun käytön helpottamiseksi annettavaa sääntelyä; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa unionia ja sen jäsenvaltioita toimimaan johtavassa asemassa lohkoketjun standardointia ja turvallisuutta koskevassa prosessissa ja toteuttamaan kansainvälisten kumppaneiden ja kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden ja toimialojen kanssa toimia, jotta kehitetään lohkoketjua koskevia normeja, mukaan lukien terminologia, kehitys sekä teknologian käyttöönotto kaupan ja toimitusketjun hallinnan alalla; korostaa, että kyberturvallisuus on ratkaisevan tärkeää lohkoketjusovelluksissa myös kansainvälisen kaupan alalla, kehottaa komissiota tarkastelemaan turvallisuushaasteita, arvioimaan teknologian riskejä, kuten kvanttilaskentaa, sekä ryhtymään toimiin, joilla puututaan näihin haasteisiin; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa komissiota yhdessä asianomaisten sidosryhmien kanssa tarkistamaan ja kehittämään kehystä, jolla torjutaan lohkoketjujärjestelmien väliseen yhteentoimivuuteen ja yhteensopivuuteen liittyviä haasteita; |
| --- | --- |

44.

| 45. | suhtautuu myönteisesti EU:n lohkoketjuteknologian seurantakeskukseen ja foorumiin ja kannustaa sitä tutkimaan sovelluksia, joiden tarkoituksena on helpottaa kansainvälistä kauppaa; pyytää komissiota tutkimaan mahdollisuutta laajentaa EU:n lohkoketjuteknologian seurantakeskuksen ja foorumin toimeksiantoa ja ottamaan asianomaiset paikalliset ja kansainväliset sidosryhmät mukaan tuleviin haasteisiin vastaamiseen ja edistämään päätöksentekijöiden tukemista; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa komissiota ottamaan johtoaseman lohkoketjuteknologioiden arvioinnissa ja jatkokehityksessä myös tietyillä, esimerkiksi EU:n kauppapolitiikkaan kuuluvilla aloilla ja perustamaan lohkoketjuja käsittelevän neuvoa-antavan ryhmän, johon olisi otettava mukaan rahanpesun ja veronkierron torjuntaan, tietosuojaan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan erikoistuneita asiantuntijoita; |
| --- | --- |

46.

| 47. | muistuttaa komissiota siitä, että unionilla on mahdollisuus tulla johtavaksi toimijaksi lohkoketjun ja kansainvälisen kaupan alalla ja että sen olisi oltava vaikutusvaltaisessa asemassa, kun muovataan lohkoketjun kehittämistä yhdessä kansainvälisten kumppaneiden kanssa; |
| --- | --- |

47.

o

o o

| 48. | pyytää puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  EUVL C 76, 28.2.2018, s. 76.

(2)  EUVL C 101, 16.3.2018, s. 30.

(3)  EUVL C 369, 11.10.2018, s. 22.

(4)  EUVL C 307, 30.8.2018, s. 44.

(5)  EUVL C 337, 20.9.2018, s. 33.

(6)  https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc11_e/genderdeclarationmc11_e.pdf

(7)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1.

(8)  https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/ attachment_data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf

(9)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-countries-join-blockchain-partnership

(10)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-18-521_en.htm

(11)  http://www.consilium.europa.eu/media/21620/19-euco-final-conclusions-en.pdf

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/150 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/150

---

P8_TA(2018)0529

Japanin tarjoaman henkilötietojen suojan riittävyys

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2018 Japanin tarjoaman henkilötietojen suojan riittävyydestä (2018/2979(RSP))

(2020/C 388/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 6, 7, 8, 11, 16, 47 ja 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 6, 7, 8, 11, 16, 47 ja 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) (1) ja muun asianmukaisen tietosuojaa koskevan EU:n säännöstön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) (1) ja muun asianmukaisen tietosuojaa koskevan EU:n säännöstön,

| — | ottaa huomioon unionin tuomioistuimen 6. lokakuuta 2015 antaman tuomion asiassa C-362/14 Maximillian Schrems v. Data Protection Commissioner (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin tuomioistuimen 6. lokakuuta 2015 antaman tuomion asiassa C-362/14 Maximillian Schrems v. Data Protection Commissioner (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 21. joulukuuta 2016 antamat tuomiot yhdistetyissä asioissa C-203/15 Tele2 Sverige AB v. Post- och telestyrelsen ja C-698/15 Secretary of State for the Home Department v. Tom Watson ym. (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 21. joulukuuta 2016 antamat tuomiot yhdistetyissä asioissa C-203/15 Tele2 Sverige AB v. Post- och telestyrelsen ja C-698/15 Secretary of State for the Home Department v. Tom Watson ym. (3),

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman ”Kohti sähköisen kaupankäynnin strategiaa” (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman ”Kohti sähköisen kaupankäynnin strategiaa” (4),

| — | ottaa huomioon 29 artiklan mukaisen työryhmän 6. helmikuuta 2018 antaman asiakirjan ”Adequacy Referential” (5), jossa annetaan ohjeita komissiolle ja Euroopan tietosuojaneuvostolle yleisen tietosuoja-asetuksen mukaisesti tietosuojan tason arvioimiseksi kolmansissa maissa ja kansainvälisissä järjestöissä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29 artiklan mukaisen työryhmän 6. helmikuuta 2018 antaman asiakirjan ”Adequacy Referential” (5), jossa annetaan ohjeita komissiolle ja Euroopan tietosuojaneuvostolle yleisen tietosuoja-asetuksen mukaisesti tietosuojan tason arvioimiseksi kolmansissa maissa ja kansainvälisissä järjestöissä,

| — | ottaa huomioon 5. joulukuuta 2018 annetun Euroopan tietosuojaneuvoston lausunnon ehdotuksesta EU:n ja Japanin väliseksi tietosuojan tason riittävyyttä koskevaksi päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. joulukuuta 2018 annetun Euroopan tietosuojaneuvoston lausunnon ehdotuksesta EU:n ja Japanin väliseksi tietosuojan tason riittävyyttä koskevaksi päätökseksi,

| — | ottaa huomioon Japanin tarjoaman henkilötietojen suojan riittävyydestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 mukaisen luonnoksen komission täytäntöönpanopäätökseksi (COM(2018)XXXX), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Japanin tarjoaman henkilötietojen suojan riittävyydestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 mukaisen luonnoksen komission täytäntöönpanopäätökseksi (COM(2018)XXXX),

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan tilapäisen valtuuskunnan tekemät havainnot tietosuojan riittävyyttä koskevien neuvottelujen yhteydessä lokakuussa 2017 järjestetyllä Japanin-vierailulla, jonka tarkoituksena oli kokoontua Japanin asiasta vastaavien viranomaisten ja sidosryhmien kanssa; toteaa, että havainnot koskevat keskeisiä tekijöitä, jotka komission on otettava huomioon, kun se tekee tietosuojan riittävyyttä koskevan päätöksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan tilapäisen valtuuskunnan tekemät havainnot tietosuojan riittävyyttä koskevien neuvottelujen yhteydessä lokakuussa 2017 järjestetyllä Japanin-vierailulla, jonka tarkoituksena oli kokoontua Japanin asiasta vastaavien viranomaisten ja sidosryhmien kanssa; toteaa, että havainnot koskevat keskeisiä tekijöitä, jotka komission on otettava huomioon, kun se tekee tietosuojan riittävyyttä koskevan päätöksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että yleistä tietosuoja-asetusta on sovellettu 25. toukokuuta 2018 lähtien; ottaa huomioon, että yleisen tietosuoja-asetuksen 45 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan tekijät, jotka komission on otettava huomioon arvioidessaan kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön tietosuojan riittävyyttä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että yleistä tietosuoja-asetusta on sovellettu 25. toukokuuta 2018 lähtien; ottaa huomioon, että yleisen tietosuoja-asetuksen 45 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan tekijät, jotka komission on otettava huomioon arvioidessaan kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön tietosuojan riittävyyttä;

| B. | ottaa huomioon, että komission on otettava erityisesti huomioon oikeusvaltion, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen ja asiaa koskeva yleinen ja alakohtainen lainsäädäntö, mukaan lukien lainsäädäntö, joka koskee yleistä turvallisuutta, puolustusta, kansallista turvallisuutta, rikosoikeutta ja viranomaisten pääsyä henkilötietoihin, yhden tai useamman riippumattoman valvontaviranomaisen olemassaoloa ja tehokasta toimintaa sekä kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön tekemiä kansainvälisiä sitoumuksia; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että komission on otettava erityisesti huomioon oikeusvaltion, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen ja asiaa koskeva yleinen ja alakohtainen lainsäädäntö, mukaan lukien lainsäädäntö, joka koskee yleistä turvallisuutta, puolustusta, kansallista turvallisuutta, rikosoikeutta ja viranomaisten pääsyä henkilötietoihin, yhden tai useamman riippumattoman valvontaviranomaisen olemassaoloa ja tehokasta toimintaa sekä kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön tekemiä kansainvälisiä sitoumuksia;

| C. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin tuomioistuin selvensi 6. lokakuuta 2015 asiassa C-362/14 (Maximillian Schrems v. Data Protection Commissioner) antamassaan tuomiossa, että suojelun tasoa kolmannessa maassa on pidettävä riittävänä, kun se vastaa olennaisilta osin perusoikeuskirjan mukaisesti tulkitun direktiivin 95/46/EY nojalla unionissa tarjottua suojaa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin tuomioistuin selvensi 6. lokakuuta 2015 asiassa C-362/14 (Maximillian Schrems v. Data Protection Commissioner) antamassaan tuomiossa, että suojelun tasoa kolmannessa maassa on pidettävä riittävänä, kun se vastaa olennaisilta osin perusoikeuskirjan mukaisesti tulkitun direktiivin 95/46/EY nojalla unionissa tarjottua suojaa;

| D. | ottaa huomioon, että Japani on yksi EU:n tärkeimmistä kauppakumppaneista, jonka kanssa EU on äskettäin tehnyt talouskumppanuussopimuksen, jossa vahvistetaan yhteiset arvot ja periaatteet siten, että samalla turvataan molempien kumppanien tärkeinä pitämät näkemyserot; katsoo, että perusoikeuksien yhteinen tunnustaminen, mukaan lukien yksityisyyden suoja ja tietosuoja, on tärkeä perusta tietosuojan riittävyyttä koskevalle päätökselle, joka muodostaa oikeusperustan henkilötietojen siirtämiselle EU:sta Japaniin; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Japani on yksi EU:n tärkeimmistä kauppakumppaneista, jonka kanssa EU on äskettäin tehnyt talouskumppanuussopimuksen, jossa vahvistetaan yhteiset arvot ja periaatteet siten, että samalla turvataan molempien kumppanien tärkeinä pitämät näkemyserot; katsoo, että perusoikeuksien yhteinen tunnustaminen, mukaan lukien yksityisyyden suoja ja tietosuoja, on tärkeä perusta tietosuojan riittävyyttä koskevalle päätökselle, joka muodostaa oikeusperustan henkilötietojen siirtämiselle EU:sta Japaniin;

| E. | ottaa huomioon, että kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan Japanissa vieraillut tilapäinen valtuuskunta sai tietää, että Japanin viranomaiset ja sidosryhmät ovat paitsi kiinnostuneita yleisen tietosuoja-asetuksen uusien sääntöjen soveltamisesta niin myös kiinnostuneita luomaan EU:n ja Japanin välille vahvan ja korkeatasoisen henkilötietojen siirtomekanismin, joka täyttäisi EU:n oikeudellisen kehyksen ehdot, jotka koskevat EU:n tietosuojalainsäädännön tarjoamaa suojelun tasoa olennaisilta osin vastaavaa suojelun tasoa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan Japanissa vieraillut tilapäinen valtuuskunta sai tietää, että Japanin viranomaiset ja sidosryhmät ovat paitsi kiinnostuneita yleisen tietosuoja-asetuksen uusien sääntöjen soveltamisesta niin myös kiinnostuneita luomaan EU:n ja Japanin välille vahvan ja korkeatasoisen henkilötietojen siirtomekanismin, joka täyttäisi EU:n oikeudellisen kehyksen ehdot, jotka koskevat EU:n tietosuojalainsäädännön tarjoamaa suojelun tasoa olennaisilta osin vastaavaa suojelun tasoa;

| F. | katsoo, että henkilötietojen siirrot EU:n ja Japanin välillä kaupallisissa tarkoituksissa ovat EU:n ja Japanin suhteiden kannalta tärkeä tekijä, kun otetaan huomioon maailmantalouden jatkuvasti lisääntyvä digitalisointi; katsoo, että nämä siirrot olisi suoritettava noudattaen kaikilta osin oikeutta henkilötietojen suojaan ja yksityisyydensuojaan; toteaa, että yksi EU:n perustavoitteista on perusoikeuksien suojelu, joka on vahvistettu Euroopan unionin perusoikeuskirjassa; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että henkilötietojen siirrot EU:n ja Japanin välillä kaupallisissa tarkoituksissa ovat EU:n ja Japanin suhteiden kannalta tärkeä tekijä, kun otetaan huomioon maailmantalouden jatkuvasti lisääntyvä digitalisointi; katsoo, että nämä siirrot olisi suoritettava noudattaen kaikilta osin oikeutta henkilötietojen suojaan ja yksityisyydensuojaan; toteaa, että yksi EU:n perustavoitteista on perusoikeuksien suojelu, joka on vahvistettu Euroopan unionin perusoikeuskirjassa;

| G. | ottaa huomioon, että EU ja Japani käynnistivät tammikuussa 2017 keskustelut helpottaakseen henkilötietojen siirtoa kaupallisissa tarkoituksissa kaikkien aikojen ensimmäisen ”vastavuoroisen tietosuojan tason riittävyyttä koskevan toteamuksen” avulla; ottaa huomioon, että 12. joulukuuta 2017 antamassaan päätöslauselmassa ”Kohti sähköisen kaupankäynnin strategiaa” Euroopan parlamentti nimenomaisesti totesi, että ”päätökset tietosuojan tason riittävyydestä... ovat keskeinen mekanismi, jolla turvataan henkilötietojen siirto EU:sta kolmanteen maahan”; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että EU ja Japani käynnistivät tammikuussa 2017 keskustelut helpottaakseen henkilötietojen siirtoa kaupallisissa tarkoituksissa kaikkien aikojen ensimmäisen ”vastavuoroisen tietosuojan tason riittävyyttä koskevan toteamuksen” avulla; ottaa huomioon, että 12. joulukuuta 2017 antamassaan päätöslauselmassa ”Kohti sähköisen kaupankäynnin strategiaa” Euroopan parlamentti nimenomaisesti totesi, että ”päätökset tietosuojan tason riittävyydestä... ovat keskeinen mekanismi, jolla turvataan henkilötietojen siirto EU:sta kolmanteen maahan”;

| H. | katsoo, että tietosuojan tason riittävyyttä koskeva päätös henkilötietojen siirtämisestä Japaniin olisi ensimmäinen tällainen päätös, joka hyväksytään yleisen tietosuoja-asetuksen uusien ja tiukempien sääntöjen nojalla; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että tietosuojan tason riittävyyttä koskeva päätös henkilötietojen siirtämisestä Japaniin olisi ensimmäinen tällainen päätös, joka hyväksytään yleisen tietosuoja-asetuksen uusien ja tiukempien sääntöjen nojalla;

| I. | ottaa huomioon, että Japani on hiljattain nykyaikaistanut ja vahvistanut tietosuojalainsäädäntöään, jotta se vastaisi kansainvälisiä standardeja ja erityisesti uuden eurooppalaisen tietosuojalainsäädännön mukaisia suojatoimia ja yksilöllisiä oikeuksia; ottaa huomioon, että Japanin tietosuojalainsäädäntö koostuu eri pilareista, joista laki henkilötietojen suojasta on keskeinen säädös; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Japani on hiljattain nykyaikaistanut ja vahvistanut tietosuojalainsäädäntöään, jotta se vastaisi kansainvälisiä standardeja ja erityisesti uuden eurooppalaisen tietosuojalainsäädännön mukaisia suojatoimia ja yksilöllisiä oikeuksia; ottaa huomioon, että Japanin tietosuojalainsäädäntö koostuu eri pilareista, joista laki henkilötietojen suojasta on keskeinen säädös;

| J. | ottaa huomioon että Japanin hallitus hyväksyi 12. kesäkuuta 2018 valtioneuvoston määräyksen, jonka mukaan henkilötietojen suojasta vastaava komitea on toimivaltainen viranomainen hallinnoimaan ja panemaan täytäntöön lakia henkilötietojen suojasta, ja sille siirretään valtuudet toteuttaa tarvittavat toimet Japanin ja asianomaisen maan välisten järjestelmien ja operaatioiden välisten erojen poistamiseksi lain 6 artiklan perusteella, jotta voidaan varmistaa, että kyseisestä maasta saatuja henkilötietoja käsitellään asianmukaisesti; ottaa huomioon, että päätöksen mukaan tähän sisältyvät valtuudet vahvistaa suojelun tasoa, kun henkilötietojen suojasta vastaava komitea ottaa käyttöön tiukempia sääntöjä, jotka täydentävät laissa henkilötietojen suojasta ja valtioneuvoston määräyksessä annettuja sääntöjä ja menevät niitä pidemmälle; toteaa, että tämän päätöksen mukaisesti nämä tiukemmat säännöt olisivat sitovia ja täytäntöönpanokelpoisia japanilaisten yritysten osalta; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon että Japanin hallitus hyväksyi 12. kesäkuuta 2018 valtioneuvoston määräyksen, jonka mukaan henkilötietojen suojasta vastaava komitea on toimivaltainen viranomainen hallinnoimaan ja panemaan täytäntöön lakia henkilötietojen suojasta, ja sille siirretään valtuudet toteuttaa tarvittavat toimet Japanin ja asianomaisen maan välisten järjestelmien ja operaatioiden välisten erojen poistamiseksi lain 6 artiklan perusteella, jotta voidaan varmistaa, että kyseisestä maasta saatuja henkilötietoja käsitellään asianmukaisesti; ottaa huomioon, että päätöksen mukaan tähän sisältyvät valtuudet vahvistaa suojelun tasoa, kun henkilötietojen suojasta vastaava komitea ottaa käyttöön tiukempia sääntöjä, jotka täydentävät laissa henkilötietojen suojasta ja valtioneuvoston määräyksessä annettuja sääntöjä ja menevät niitä pidemmälle; toteaa, että tämän päätöksen mukaisesti nämä tiukemmat säännöt olisivat sitovia ja täytäntöönpanokelpoisia japanilaisten yritysten osalta;

| K. | ottaa huomioon, että ehdotukseen komission täytäntöönpanopäätökseksi henkilötietojen suojan riittävästä tasosta Japanissa on lisätty sen liitteenä I henkilötietojen suojasta vastaavan komitean 15. kesäkuuta 2018 hyväksymät täydentävät säännöt, jotka perustuvat henkilötietojen suojasta annetun lain 6 artiklaan ja joiden mukaan henkilötietojen suojasta vastaava komitea nimenomaisesti sallii tiukempien sääntöjen antamisen kansainvälisten tiedonsiirtojen helpottamiseksi; ottaa huomioon, että täydentävät säännöt eivät ole vielä julkisesti saatavilla; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että ehdotukseen komission täytäntöönpanopäätökseksi henkilötietojen suojan riittävästä tasosta Japanissa on lisätty sen liitteenä I henkilötietojen suojasta vastaavan komitean 15. kesäkuuta 2018 hyväksymät täydentävät säännöt, jotka perustuvat henkilötietojen suojasta annetun lain 6 artiklaan ja joiden mukaan henkilötietojen suojasta vastaava komitea nimenomaisesti sallii tiukempien sääntöjen antamisen kansainvälisten tiedonsiirtojen helpottamiseksi; ottaa huomioon, että täydentävät säännöt eivät ole vielä julkisesti saatavilla;

| L. | katsoo, että näiden täydentävien sääntöjen tarkoituksena on puuttua Japanin ja EU:n tietosuojalainsäädännön eroihin, jotta voidaan varmistaa EU:sta saatujen henkilötietojen asianmukainen käsittely, joka perustuu tietosuojan tason riittävyyttä koskevaan päätökseen, erityisesti siltä osin kuin on kyse erityisistä huolellisuutta vaativista henkilötiedoista (arkaluonteiset tiedot), säilytetyistä henkilötiedoista, käyttötarkoituksen määrittämisestä, käyttötarkoituksesta johtuvasta rajoituksesta, ulkomaiselle kolmannelle osapuolelle antamisen rajoittamisesta ja nimettömästi käsitellyistä tiedoista; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että näiden täydentävien sääntöjen tarkoituksena on puuttua Japanin ja EU:n tietosuojalainsäädännön eroihin, jotta voidaan varmistaa EU:sta saatujen henkilötietojen asianmukainen käsittely, joka perustuu tietosuojan tason riittävyyttä koskevaan päätökseen, erityisesti siltä osin kuin on kyse erityisistä huolellisuutta vaativista henkilötiedoista (arkaluonteiset tiedot), säilytetyistä henkilötiedoista, käyttötarkoituksen määrittämisestä, käyttötarkoituksesta johtuvasta rajoituksesta, ulkomaiselle kolmannelle osapuolelle antamisen rajoittamisesta ja nimettömästi käsitellyistä tiedoista;

| M. | ottaa huomioon, että täydentävät säännöt olisivat oikeudellisesti sitovia kaikille henkilötietoja käsitteleville yrityksille, jotka saavat EU:sta tietosuojan tason riittävyyttä koskevan päätöksen perusteella siirrettyjä henkilötietoja ja joiden on siksi noudatettava kyseisiä sääntöjä ja niihin liittyviä oikeuksia ja velvoitteita, ja että sekä henkilötietojen suojasta vastaava komitea että Japanin tuomioistuimet voivat panna ne täytäntöön; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että täydentävät säännöt olisivat oikeudellisesti sitovia kaikille henkilötietoja käsitteleville yrityksille, jotka saavat EU:sta tietosuojan tason riittävyyttä koskevan päätöksen perusteella siirrettyjä henkilötietoja ja joiden on siksi noudatettava kyseisiä sääntöjä ja niihin liittyviä oikeuksia ja velvoitteita, ja että sekä henkilötietojen suojasta vastaava komitea että Japanin tuomioistuimet voivat panna ne täytäntöön;

| N. | katsoo, että EU:sta Japaniin siirrettyjen henkilötietojen suojan olennaisilta osin vastaavan tason varmistamiseksi täydentävillä säännöillä luodaan lisäsuojaa, jota voidaan soveltaa EU:sta siirrettyjen henkilötietojen käsittelyä koskevien tiukempien ehtojen tai rajoitusten perusteella, esimerkiksi tapauksissa, joissa on kyse erityistä huolellisuutta vaativista henkilötiedoista, tietojen siirroista eteenpäin, anonyymeistä tiedoista ja käyttötarkoituksen rajoittamisesta; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että EU:sta Japaniin siirrettyjen henkilötietojen suojan olennaisilta osin vastaavan tason varmistamiseksi täydentävillä säännöillä luodaan lisäsuojaa, jota voidaan soveltaa EU:sta siirrettyjen henkilötietojen käsittelyä koskevien tiukempien ehtojen tai rajoitusten perusteella, esimerkiksi tapauksissa, joissa on kyse erityistä huolellisuutta vaativista henkilötiedoista, tietojen siirroista eteenpäin, anonyymeistä tiedoista ja käyttötarkoituksen rajoittamisesta;

| O. | ottaa huomioon, että Japanin tietosuojalainsäädännössä tehdään ero käsitteiden ”henkilötiedot” (personal information) ja ”henkilödata” (personal data) välillä ja että joissakin tapauksissa viitataan tiettyyn henkilödatan ryhmään, eli ”säilytettyyn henkilödataan”; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Japanin tietosuojalainsäädännössä tehdään ero käsitteiden ”henkilötiedot” (personal information) ja ”henkilödata” (personal data) välillä ja että joissakin tapauksissa viitataan tiettyyn henkilödatan ryhmään, eli ”säilytettyyn henkilödataan”;

| P. | ottaa huomioon, että henkilötietojen suojasta annetun lain 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”henkilötietojen” (personal information) käsitteeseen sisältyvät kaikki sellaiset elävään henkilöön liittyvät tiedot, jonka avulla tämä henkilö voidaan tunnistaa; ottaa huomioon, että määritelmässä erotetaan toisistaan kaksi henkilötietojen ryhmää, joita ovat i) yksilölliset tunnistuskoodit ja ii) muut henkilötiedot, joiden avulla voidaan tunnistaa tietty henkilö; toteaa, että viimeksi mainittuun ryhmään kuuluvat tiedot, joiden avulla pelkästään henkilöä ei voida tunnistaa, mutta jotka ”koottuna” muiden tietojen kanssa mahdollistavat yksittäisen henkilön tunnistamisen; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että henkilötietojen suojasta annetun lain 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”henkilötietojen” (personal information) käsitteeseen sisältyvät kaikki sellaiset elävään henkilöön liittyvät tiedot, jonka avulla tämä henkilö voidaan tunnistaa; ottaa huomioon, että määritelmässä erotetaan toisistaan kaksi henkilötietojen ryhmää, joita ovat i) yksilölliset tunnistuskoodit ja ii) muut henkilötiedot, joiden avulla voidaan tunnistaa tietty henkilö; toteaa, että viimeksi mainittuun ryhmään kuuluvat tiedot, joiden avulla pelkästään henkilöä ei voida tunnistaa, mutta jotka ”koottuna” muiden tietojen kanssa mahdollistavat yksittäisen henkilön tunnistamisen;

| Q. | ottaa huomioon, että henkilötietojen suojasta annetun lain 2 artiklan 4 kohdan mukaan ”henkilödatalla” (personal data) tarkoitetaan henkilötietoja, jotka muodostavat henkilötietokannan jne.; ottaa huomioon, että henkilötietojen suojasta annetun lain 2 artiklan 1 kohdassa täsmennetään, että tällaisissa tietokannoissa olevat tiedot on järjestelmällisesti järjestetty, mikä vastaa yleisen tietosuoja-asetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaista rekisteröintijärjestelmän käsitettä; ottaa huomioon, että yleisen tietosuoja-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaan ”henkilötiedoilla” tarkoitetaan kaikkia tunnistettuun tai tunnistettavissa olevaan luonnolliseen henkilöön liittyviä tietoja; ottaa huomioon, että tunnistettavissa olevana pidetään luonnollista henkilöä, joka voidaan suoraan tai epäsuorasti tunnistaa erityisesti tunnistetietojen, kuten nimen, henkilötunnuksen, sijaintitiedon, verkkotunnistetietojen taikka yhden tai useamman hänelle tunnusomaisen fyysisen, fysiologisen, geneettisen, psyykkisen, taloudellisen, kulttuurillisen tai sosiaalisen tekijän perusteella; toteaa, että luonnollisen henkilön tunnistettavuuden määrittämiseksi olisi otettava huomioon kaikki keinot, joita joko rekisterinpitäjä tai muu henkilö voi kohtuullisen todennäköisesti käyttää mainitun luonnollisen henkilön tunnistamiseen suoraan tai välillisesti, kuten kyseisen henkilön erottaminen muista; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että henkilötietojen suojasta annetun lain 2 artiklan 4 kohdan mukaan ”henkilödatalla” (personal data) tarkoitetaan henkilötietoja, jotka muodostavat henkilötietokannan jne.; ottaa huomioon, että henkilötietojen suojasta annetun lain 2 artiklan 1 kohdassa täsmennetään, että tällaisissa tietokannoissa olevat tiedot on järjestelmällisesti järjestetty, mikä vastaa yleisen tietosuoja-asetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaista rekisteröintijärjestelmän käsitettä; ottaa huomioon, että yleisen tietosuoja-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaan ”henkilötiedoilla” tarkoitetaan kaikkia tunnistettuun tai tunnistettavissa olevaan luonnolliseen henkilöön liittyviä tietoja; ottaa huomioon, että tunnistettavissa olevana pidetään luonnollista henkilöä, joka voidaan suoraan tai epäsuorasti tunnistaa erityisesti tunnistetietojen, kuten nimen, henkilötunnuksen, sijaintitiedon, verkkotunnistetietojen taikka yhden tai useamman hänelle tunnusomaisen fyysisen, fysiologisen, geneettisen, psyykkisen, taloudellisen, kulttuurillisen tai sosiaalisen tekijän perusteella; toteaa, että luonnollisen henkilön tunnistettavuuden määrittämiseksi olisi otettava huomioon kaikki keinot, joita joko rekisterinpitäjä tai muu henkilö voi kohtuullisen todennäköisesti käyttää mainitun luonnollisen henkilön tunnistamiseen suoraan tai välillisesti, kuten kyseisen henkilön erottaminen muista;

| R. | ottaa huomioon, että henkilötietojen suojasta annetun lain 2 artiklan 7 kohdan mukaan ”säilytetyllä henkilödatalla” tarkoitetaan henkilödataa, jonka sisältöä henkilötietojen käsittelystä vastaavalla yrityksellä on oikeus julkaista, korjata, lisätä tai poistaa, tietoja, jonka käyttö sillä on oikeus keskeyttää, jonka se voi hävittää tai jonka antamisen kolmannelle osapuolelle se voi lopettaa ja joka ei ole tietoa, joka hallituksen päätöksen mukaan todennäköisesti vahingoittaa yleistä etua tai muita etuja, jos sen olemassaolo tai puuttuminen annetaan tiedoksi, eikä tietoa, joka on määrätty poistettavaksi enintään vuoden kuluessa hallituksen määräyksellä; ottaa huomioon, että täydentävissä säännöissä ”säilytetyn henkilödatan” käsite on saatettu ”henkilödatan” käsitteen mukaiseksi, jotta voidaan varmistaa, että tiettyjä ensimmäiseen ryhmään kuuluviin oikeuksiin liittyviä rajoituksia ei sovelleta EU:sta siirrettyihin tietoihin; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että henkilötietojen suojasta annetun lain 2 artiklan 7 kohdan mukaan ”säilytetyllä henkilödatalla” tarkoitetaan henkilödataa, jonka sisältöä henkilötietojen käsittelystä vastaavalla yrityksellä on oikeus julkaista, korjata, lisätä tai poistaa, tietoja, jonka käyttö sillä on oikeus keskeyttää, jonka se voi hävittää tai jonka antamisen kolmannelle osapuolelle se voi lopettaa ja joka ei ole tietoa, joka hallituksen päätöksen mukaan todennäköisesti vahingoittaa yleistä etua tai muita etuja, jos sen olemassaolo tai puuttuminen annetaan tiedoksi, eikä tietoa, joka on määrätty poistettavaksi enintään vuoden kuluessa hallituksen määräyksellä; ottaa huomioon, että täydentävissä säännöissä ”säilytetyn henkilödatan” käsite on saatettu ”henkilödatan” käsitteen mukaiseksi, jotta voidaan varmistaa, että tiettyjä ensimmäiseen ryhmään kuuluviin oikeuksiin liittyviä rajoituksia ei sovelleta EU:sta siirrettyihin tietoihin;

| S. | ottaa huomioon, että täytäntöönpanopäätösehdotuksen kohteena olevan Japanin tietosuojalain soveltamisalan ulkopuolelle on jätetty useita aloja, kun ne käsittelevät henkilödataa tiettyihin tarkoituksiin; ottaa huomioon, että ehdotus täytäntöönpanopäätökseksi ei koske henkilötietojen siirtoa EU:sta vastaanottajalle, joka kuuluu edellä mainittuihin Japanin tietosuojalainsäädännön mukaisiin poikkeuksiin; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että täytäntöönpanopäätösehdotuksen kohteena olevan Japanin tietosuojalain soveltamisalan ulkopuolelle on jätetty useita aloja, kun ne käsittelevät henkilödataa tiettyihin tarkoituksiin; ottaa huomioon, että ehdotus täytäntöönpanopäätökseksi ei koske henkilötietojen siirtoa EU:sta vastaanottajalle, joka kuuluu edellä mainittuihin Japanin tietosuojalainsäädännön mukaisiin poikkeuksiin;

| T. | ottaa huomioon, että kun on kyse EU:n henkilötietojen siirtämisestä Japanista edelleen kolmanteen maahan, täytäntöönpanopäätösehdotuksessa kielletään käyttämästä niihin sellaisia tiedonsiirtovälineitä, joilla ei luoda sitovaa suhdetta japanilaisen tietojen viejän ja kolmannen maan tietojen tuojan välille ja jotka eivät takaa vaadittua suojan tasoa; katsoo, että tämä koskisi esimerkiksi Aasian ja Tyynenmeren alueen taloudellisen yhteistyön rajat ylittävien, yksityisyyden suojaan liittyvien sääntöjen järjestelmää (APEC CBPR), johon Japani osallistuu, koska kyseisessä järjestelmässä suoja ei perustu järjestelyyn, joka sitoo viejiä ja tuojia niiden kahdenvälisessä suhteessa, ja on selvästi alempitasoinen kuin henkilötietojen suojasta annetun lain ja täydentävien sääntöjen yhdistelmä; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että kun on kyse EU:n henkilötietojen siirtämisestä Japanista edelleen kolmanteen maahan, täytäntöönpanopäätösehdotuksessa kielletään käyttämästä niihin sellaisia tiedonsiirtovälineitä, joilla ei luoda sitovaa suhdetta japanilaisen tietojen viejän ja kolmannen maan tietojen tuojan välille ja jotka eivät takaa vaadittua suojan tasoa; katsoo, että tämä koskisi esimerkiksi Aasian ja Tyynenmeren alueen taloudellisen yhteistyön rajat ylittävien, yksityisyyden suojaan liittyvien sääntöjen järjestelmää (APEC CBPR), johon Japani osallistuu, koska kyseisessä järjestelmässä suoja ei perustu järjestelyyn, joka sitoo viejiä ja tuojia niiden kahdenvälisessä suhteessa, ja on selvästi alempitasoinen kuin henkilötietojen suojasta annetun lain ja täydentävien sääntöjen yhdistelmä;

| U. | ottaa huomioon, että Euroopan tietosuojaneuvosto arvioi 5. joulukuuta 2018 antamassaan lausunnossa komission toimittaman asiakirja-aineiston perusteella, tarjoaako tietosuojaa koskeva Japanin oikeudellinen kehys riittävät takeet yksilöiden tietosuojan asianmukaisesta tasosta; toteaa, että Euroopan tietosuojaneuvosto panee tyytyväisenä merkille komission ja Japanin henkilötietojen suojasta vastaavan komitean pyrkimykset lähentää Japanin ja EU:n oikeudellisia kehyksiä henkilötietojen siirtojen helpottamiseksi; ottaa huomioon, että Euroopan tietosuojaneuvosto toteaa, että parannukset, jotka saatiin aikaan täydentävillä säännöillä kyseisten kehysten välisten erojen poistamiseksi, ovat erittäin tärkeitä ja ovat saaneet myönteisen vastaanoton; ottaa huomioon tietosuojaneuvoston panneen merkille, että huolenaiheita on edelleen, kuten EU:sta Japaniin siirrettyjen henkilötietojen suoja niiden koko elinkaaren ajan, ja suosittelevan, että komissio esittää lisätodisteita ja lisäselvityksiä esiin tulleista ongelmista ja seuraa tiiviisti sääntöjen tosiasiallista soveltamista; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että Euroopan tietosuojaneuvosto arvioi 5. joulukuuta 2018 antamassaan lausunnossa komission toimittaman asiakirja-aineiston perusteella, tarjoaako tietosuojaa koskeva Japanin oikeudellinen kehys riittävät takeet yksilöiden tietosuojan asianmukaisesta tasosta; toteaa, että Euroopan tietosuojaneuvosto panee tyytyväisenä merkille komission ja Japanin henkilötietojen suojasta vastaavan komitean pyrkimykset lähentää Japanin ja EU:n oikeudellisia kehyksiä henkilötietojen siirtojen helpottamiseksi; ottaa huomioon, että Euroopan tietosuojaneuvosto toteaa, että parannukset, jotka saatiin aikaan täydentävillä säännöillä kyseisten kehysten välisten erojen poistamiseksi, ovat erittäin tärkeitä ja ovat saaneet myönteisen vastaanoton; ottaa huomioon tietosuojaneuvoston panneen merkille, että huolenaiheita on edelleen, kuten EU:sta Japaniin siirrettyjen henkilötietojen suoja niiden koko elinkaaren ajan, ja suosittelevan, että komissio esittää lisätodisteita ja lisäselvityksiä esiin tulleista ongelmista ja seuraa tiiviisti sääntöjen tosiasiallista soveltamista;

| V. | ottaa huomioon, että täytäntöönpanopäätösehdotuksen liitteenä on myös oikeusministerin 14. syyskuuta 2018 päivätty kirje, jossa viitataan oikeusministeriön ja useiden ministeriöiden ja virastojen laatimaan asiakirjaan, joka koskee Japanin viranomaisten rikosoikeudellisessa lainvalvontatarkoituksessa ja kansallista turvallisuutta varten harjoittamaa henkilötietojen keräämistä ja käyttöä ja jossa esitetään yleiskatsaus sovellettavasta oikeudellisesta kehyksestä ja annetaan komissiolle viralliset kuvaukset, vakuutukset ja sitoumukset, jotka on allekirjoitettu korkeimmalla ministerien ja virastojen tasolla ja jotka on liitetty täytäntöönpanopäätökseen liitteenä II; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että täytäntöönpanopäätösehdotuksen liitteenä on myös oikeusministerin 14. syyskuuta 2018 päivätty kirje, jossa viitataan oikeusministeriön ja useiden ministeriöiden ja virastojen laatimaan asiakirjaan, joka koskee Japanin viranomaisten rikosoikeudellisessa lainvalvontatarkoituksessa ja kansallista turvallisuutta varten harjoittamaa henkilötietojen keräämistä ja käyttöä ja jossa esitetään yleiskatsaus sovellettavasta oikeudellisesta kehyksestä ja annetaan komissiolle viralliset kuvaukset, vakuutukset ja sitoumukset, jotka on allekirjoitettu korkeimmalla ministerien ja virastojen tasolla ja jotka on liitetty täytäntöönpanopäätökseen liitteenä II;

| 1. | panee merkille komission täytäntöönpanopäätösehdotuksessa esittämät yksityiskohtaiset analyysit, jotka liittyvät suojatoimiin ja varsinkin valvonta- ja oikaisujärjestelyihin ja joita sovelletaan kaupallisten toimijoiden suorittamaan tietojen käsittelyyn sekä Japanin viranomaisten tiedonsaantiin erityisesti lainvalvonnan ja kansallisen turvallisuuden alalla; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille, että Japani valmistelee samanaikaisesti myös henkilötietojen suojasta annetun lain 23 artiklan nojalla Japanista EU:hun siirrettyjen henkilötietojen suojan tason tunnustamista, mikä johtaisi ensimmäiseen ”kaksisuuntaiseen” tietosuojan tason riittävyyttä koskevaan toteamukseen koko maailmassa ja siihen, että perustettaisiin maailman suurin alue, jossa tiedot liikkuvat vapaasti ja turvallisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | suhtautuu myönteisesti tähän kehitykseen, joka osoittaa korkeatasoisten tietosuojanormien leviävän maailmanlaajuisesti; huomauttaa kuitenkin, että tämä ei saa millään tavalla johtaa ”samalla mitalla” -lähestymistapaan EU:n tietosuojan tason riittävyyttä koskevissa päätöksissä; muistuttaa, että yleisen tietosuoja-asetuksen mukaisessa tietosuojan riittävyyttä koskevassa päätöksessä komission on arvioitava objektiivisesti kolmannen maan, alueen, sektorin tai kansainvälisen järjestön oikeudellinen ja käytännön tilanne; |
| --- | --- |

3.

| 4. | huomauttaa, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on todennut, että ilmaisu ”tietosuojan riittävä taso” ei edellytä samantasoista suojaa kuin EU:ssa, mutta sen on katsottava edellyttävän, että kolmas maa varmistaa kansallisen lainsäädäntönsä tai kansainvälisten sitoumustensa vuoksi sellaisten perusoikeuksien ja -vapauksien suojan tason, joka vastaa olennaisilta osin perusoikeuskirjan mukaisesti tulkitun tietosuoja-asetuksen nojalla unionissa tarjottua suojaa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toteaa, että oikeus yksityisyyteen ja henkilötietojen suojaan taataan perustuslaillisella tasolla sekä Japanissa että EU:ssa, mutta EU:n ja Japanin sääntöjen täydellinen yhdenmukaistaminen ei ole mahdollista perustuslaillisessa rakenteessa ja kulttuurissa olevien erojen vuoksi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | panee merkille 30. toukokuuta 2017 voimaan tulleet muutokset lakiin henkilötietojen suojasta; panee tyytyväisenä merkille merkittävät parannukset; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että yritys- ja tiedonkäsittelytoiminnan luokat, jotka eivät kuulu henkilötietojen suojaa koskevan lain aineellisen soveltamisalan piiriin, on yksiselitteisesti jätetty tietosuojan tason riittävyyttä koskevan toteamuksen soveltamisalan ulkopuolelle; |
| --- | --- |

7.

| 8. | katsoo, että muutetun henkilötietojen suojasta annetun lain ja yleisen tietosuoja-asetuksen hyväksymisen jälkeen vuonna 2016 Japanin ja EU:n tietosuojajärjestelmät ovat hyvin lähellä toisiaan periaatteiden, suojatoimien ja yksilön oikeuksien sekä valvonta- ja täytäntöönpanomekanismien osalta; nostaa erityisesti esille riippumattoman valvontaviranomaisen eli henkilötietojen suojasta vastaavan komitean perustamisen muutetulla henkilötietojen suojasta annetulla lailla; |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee kuitenkin merkille, että henkilötietojen suojasta vastaava komitea toteaa itse, että vaikka näiden kahden järjestelmän välillä on tapahtunut runsaasti lähentymistä, niissä on yhä joitakin merkittäviä eroja; panee myös merkille, että EU:sta siirrettyjen henkilötietojen suojan korkeamman tason varmistamiseksi henkilötietojen suojasta vastaava komitea hyväksyi 15. kesäkuuta 2018 täydentävät säännöt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | suhtautuu myönteisesti useisiin täydentäviin sääntöihin sisältyviin merkittäviin selvennyksiin, joihin kuuluu henkilötietojen suojasta annetussa laissa mainittujen ”anonymisoitujen henkilötietojen” yhdenmukaistaminen yleisessä tietosuoja-asetuksessa olevan ”anonyymien tietojen” määritelmän kanssa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | katsoo, että täydentävien sääntöjen tarjoama lisäsuoja kattaa ainoastaan tietosuojan tason riittävyyttä koskevien päätösten mukaiset siirrot, muistuttaa, että tietosuojan riittävyyttä koskevan päätöksen soveltamisalan vuoksi osa tiedonsiirroista toteutetaan näiden muiden käytettävissä olevien mekanismien mukaisesti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toteaa, että täydentävissä säännöissä määrätty lisäsuoja koskee vain Euroopasta siirrettyjä henkilötietoja, ja näin ollen alan toimijoiden, joiden on käsiteltävä samanaikaisesti japanilaisia ja eurooppalaisia henkilötietoja, on noudatettava täydentäviä sääntöjä varmistamalla esimerkiksi tekniset keinot (”tunnisteet”) tai organisointitavat (esim. varastointi erityiseen tietokantaan), jotta tällaiset henkilötiedot voidaan tunnistaa koko niiden elinkaaren ajan; kehottaa komissiota seuraamaan tilannetta mahdollisten porsaanreikien estämiseksi, jotta toimijat eivät pystyisi kiertämään täydentävissä säännöissä määrättyjä velvoitteita siirtämällä tietoja kolmansien maiden kautta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | panee merkille, että henkilötietojen suojasta annetussa laissa ”henkilödatan” määritelmän ulkopuolelle jäävät tiedot, joita ”pidetään hallituksen määräyksen nojalla sellaisina, että ne eivät todennäköisesti vahingoita yksilön oikeuksia ja etuja ottaen huomioon niiden käyttömenetelmän”; pyytää komissiota arvioimaan, onko tämä vahinkoon perustuva lähestymistapa ristiriidassa EU:n lähestymistavan kanssa, jonka mukaan kaikki henkilötietojen käsittely kuuluu tietosuojalainsäädännön soveltamisalaan; toteaa kuitenkin myös, että tätä lähestymistapaa sovellettaisiin hyvin rajatuissa tilanteissa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | panee lisäksi merkille, että henkilötietojen suojasta annetun lain ”henkilötietojen” määritelmä rajoittuu tietoihin, ”joiden avulla tietty henkilö voidaan tunnistaa”; panee myös merkille, että tämä määritelmä ei sisällä yleisessä tietosuoja-asetuksessa esitettyä täsmennystä, jonka mukaan henkilötietoja (personal information) olisi myös pidettävä henkilödatana (personal data), jos niitä voidaan käyttää vain yhden henkilön erottamiseen muista, kuten Euroopan unionin tuomioistuin on selkeästi todennut; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on huolissaan siitä, että henkilötietojen suojasta annetussa laissa esitetty ”henkilödatan” (personal data) suppeampi määritelmä (joka perustuu ”henkilötietojen” (personal information) määritelmään) ei välttämättä täytä vaatimusta vastata ”olennaisilta osin” yleistä tietosuoja-asetusta ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä; kyseenalaistaa siksi ehdotuksessa täytäntöönpanopäätökseksi esitetyn väitteen, jonka mukaan EU:n tiedot kuuluvat aina henkilötietojen suojasta annetun lain mukaiseen henkilödatan (personal data) luokkaan; kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti eri käsitteiden käytännön vaikutuksia tietosuojan tason riittävyyttä koskevan päätöksen soveltamisen ja sen säännöllisen uudelleentarkastelun yhteydessä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa komissiota antamaan lisäselvennyksiä ja vaatimaan Japanin viranomaisilta tarvittaessa uusia sitovia täydentäviä sääntöjä sen varmistamiseksi, että kaikki yleisessä tietosuoja-asetuksessa tarkoitetut henkilötiedot suojataan, kun ne siirretään Japaniin; |
| --- | --- |

16.

| 17. | panee huolestuneena merkille, että automaattisen päätöksenteon ja profiloinnin osalta lakiin henkilötietojen suojasta tai henkilötietojen suojasta vastaavan komitean suuntaviivoihin ei sisälly oikeudellisia säännöksiä, toisin kuin EU:n lainsäädäntöön, ja että tästä asiasta on ainoastaan tiettyjä alakohtaisia sääntöjä, jotka eivät muodosta kattavaa oikeudellista kehystä, joka antaisi konkreettisen ja vahvan suojan automatisoitua päätöksentekoa ja profilointia vastaan; kehottaa komissiota osoittamaan, miten tätä käsitellään Japanin tietosuojakehyksessä siten, että varmistetaan vastaava suojelun taso; katsoo, että tämä on erityisen tärkeää, kun otetaan huomioon äskettäiset Facebook / Cambridge Analytica -profilointitapaukset; |
| --- | --- |

17.

| 18. | katsoo, että tietosuojaneuvoston Adequacy Referential -asiakirjan valossa tarvitaan lisää perinpohjaisia selvityksiä suoramarkkinoinnin osalta, koska henkilötietojen suojasta annetusta laista puuttuvat erityiset säännökset, jotta voidaan osoittaa, että Japanin henkilötietojen suoja on vastaavalla tasolla; |
| --- | --- |

18.

| 19. | panee merkille Euroopan tietosuojaneuvoston lausunnon, jossa tuodaan esille useita huolenaiheita, kuten EU:sta Japaniin siirrettyjen henkilötietojen suoja niiden koko elinkaaren ajan; kehottaa komissiota tarkastelemaan huolenaiheita asianmukaisesti ja antamaan täytäntöönpanopäätöksessä lisätodisteita ja -selvityksiä riittävien takeiden olemassaolosta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota selvittämään tietojen edelleensiirtämisen osalta puuttuuko täydentävissä säännöissä esitetystä ratkaisusta, jossa edellytetään EU:n rekisteröidyiltä ennakkosuostumusta tietojen edelleensiirtämiseen kolmannelle osapuolelle ulkomailla, tiettyjä olennaisia tekijöitä, joiden avulla rekisteröidyt voisivat ilmoittaa suostumuksensa, koska siinä ei nimenomaisesti määritellä, mitä tarkoitetaan ilmaisulla ”tiedot siirtoon liittyvistä olosuhteista, jotka [rekisteröity] tarvitsee voidakseen päättää suostumuksestaan”, yleisen tietosuoja-asetuksen 13 artiklan mukaisesti, kuten edelleensiirtämisen määräpaikkana oleva kolmas maa; kehottaa komissiota lisäksi täsmentämään rekisteröidylle aiheutuvat seuraukset, jos hän antaa tai epää suostumuksensa henkilötietojensa edelleensiirtämiseen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pitää valitettavana, että henkilötietojen suojaa koskevan lain tehokkaan täytäntöönpanon osalta viranomaisten mahdollisesti määräämät sakot eivät ole riittäviä varmistamaan lain tosiasiallista noudattamista, sillä ne eivät vaikuta olevan rikkomuksen vakavuuteen nähden oikeasuhtaisia, vaikuttavia tai varoittavia; panee kuitenkin merkille, että henkilötietojen suojaa koskevassa laissa määrätään myös rikosoikeudellisia seuraamuksia, kuten vankeusrangaistuksia; kehottaa komissiota antamaan tietoja hallinnollisten sakkojen ja rikosoikeudellisten seuraamusten tosiasiallisesta käytöstä tähän mennessä; |
| --- | --- |

21.

| 22. | panee merkille, että vaikka henkilötietojen suojasta vastaava komitea ei valvo lainvalvonnan tiedonkäsittelytoimintoja, käytössä on muita valvontamekanismeja, mukaan lukien riippumattomien yleisen turvallisuuden komiteoiden harjoittama maakuntakohtainen valvonta; panee merkille, että tietojen julkistamista ja henkilötietojen suojaa käsittelevällä lautakunnalla on jonkin verran toimivaltaa tällä alalla, mukaan luettuna käyttöoikeuspyyntöjen tarkastelu ja lausuntojen julkaiseminen, mutta huomauttaa, että nämä valtuudet eivät ole oikeudellisesti sitovia; pitää myönteisenä, että EU ja Japani ovat sopineet ottavansa käyttöön erityisen muutoksenhakumekanismin, jota henkilötietojen suojasta vastaava komitea hallinnoi ja valvoo ja jota sovelletaan henkilötietojen käsittelyyn lainvalvonnan ja kansallisen turvallisuuden aloilla; |
| --- | --- |

22.

| 23. | toteaa, että hallintoelimien hallussa olevien henkilötietojen suojaa koskevan Japanin lain mukaan yrittäjät voivat myös toimittaa tietoja lainvalvontaviranomaisille ”vapaaehtoisuuden pohjalta”; huomauttaa, että tästä ei säädetä yleisessä tietosuoja-asetuksessa tai poliisidirektiivissä ja kehottaa komissiota arvioimaan, täyttääkö tämä vaatimuksen vastata ”olennaisilta osin” yleistä tietosuoja-asetusta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on tietoinen uutisista, jotka koskevat Japanin signaalitiedustelua (DFS), jonka noin 1 700 työntekijää salakuuntelevat ja vakoilevat kellon ympäri puheluja ja sähköposti- ja muita viestejä ainakin kuudessa valvontakeskuksessa (6); on huolestunut siitä, että tätä summittaista massavalvontaa ei edes mainita ehdotuksessa täytäntöönpanopäätökseksi; kehottaa komissiota antamaan lisätietoja Japanin massavalvonnasta; on vakavasti huolissaan siitä, että tämä joukkovalvonta ei täytä Euroopan unionin tuomioistuimen asiassa Schrems antamassa tuomiossa (asia C-362/14) vahvistamia kriteerejä; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pitää valitettavana, että asiakirjalla, joka koskee Japanin viranomaisten suorittamaa henkilötietojen keräämistä ja niiden käyttöä rikosoikeuden täytäntöönpanoa ja kansallista turvallisuutta varten ja joka on täytäntöönpanopäätösehdotuksen liitteessä II, ei ole oikeudellisesti samanlaista sitovaa vaikutusta kuin täydentävillä säännöillä on; |
| --- | --- |

25.

Päätelmät

| 26. | kehottaa komissiota esittämään lisätodisteita ja selvityksiä edellä mainituista seikoista, 5. joulukuuta 2018 annetussa Euroopan tietosuojaneuvoston lausunnossa esiin tuodut seikat mukaan luettuina, jotta voidaan osoittaa, että Japanin tietosuojaoikeudellisen kehyksen tarjoaman suojan taso takaa riittävän suojan tason, joka vastaa olennaisilta osin tietosuojaa koskevaa unionin oikeudellista kehystä; |
| --- | --- |

26.

| 27. | katsoo, että tämä tietosuojan tason riittävyyttä koskeva päätös voi lisäksi antaa maille eri puolilla maailmaa vahvan signaalin siitä, että lähentyminen EU:n tiukkoihin tietosuojanormeihin tarjoaa hyvin konkreettisia tuloksia; korostaa tässä yhteydessä tietosuojan riittävyyttä koskevan päätöksen merkitystä ennakkotapauksena tuleville kumppanuuksille muiden maiden kanssa, jotka ovat ottaneet käyttöön nykyaikaisia tietosuojalakeja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokuntaa jatkamaan alan kehityksen seuraamista, mukaan lukien tapaukset, joita käsitellään unionin tuomioistuimessa, sekä seuraamaan tässä päätöslauselmassa annettuja suosituksia koskevia jatkotoimia; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Euroopan tietosuojaneuvostolle, Euroopan tietosuojavaltuutetulle sekä yleisen tietosuoja-asetuksen 93 artiklan 1 kohdan nojalla perustetulle komitealle, Euroopan neuvostolle ja Japanin hallitukselle. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1.

(2)  ECLI:EU:C:2015:650.

(3)  ECLI:EU:C:2016:970.

(4)  EUVL C 369, 11.10.2018, s. 22.

(5)  http://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=614108; Euroopan tietosuojaneuvosto hyväksyi sen ensimmäisessä täysistunnossaan,

(6)  Ryan Gallagher, ”The Untold Story of Japan’s Secret Spy Agency”, The Intercept, 19. toukokuuta 2018, https://theintercept.com/2018/05/19/japan-dfs-surveillance-agency/

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/157 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/157

---

P8_TA(2018)0530

Eturistiriita ja EU:n talousarvion suojaaminen Tšekin tasavallassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2018 eturistiriidoista ja EU:n talousarvion suojaamisesta Tšekin tasavallassa (2018/2975(RSP))

(2020/C 388/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöksensä ja päätöslauselmansa vastuuvapauden myöntämisestä komissiolle vuosien 2014, 2015 ja 2016 osalta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöksensä ja päätöslauselmansa vastuuvapauden myöntämisestä komissiolle vuosien 2014, 2015 ja 2016 osalta (1),

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 2018/1046 (2) (uusi varainhoitoasetus) ja erityisesti sen 61 artiklan, joka koskee eturistiriitoja, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 2018/1046 (2) (uusi varainhoitoasetus) ja erityisesti sen 61 artiklan, joka koskee eturistiriitoja,

| — | ottaa huomioon Tšekin piraattipuolueen komissiolle 2. elokuuta 2018 lähettämät kysymykset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tšekin piraattipuolueen komissiolle 2. elokuuta 2018 lähettämät kysymykset,

| — | ottaa huomioon Tšekin Transparency International -järjestön komissiolle 19. syyskuuta 2018 tekemän virallisen kantelun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tšekin Transparency International -järjestön komissiolle 19. syyskuuta 2018 tekemän virallisen kantelun,

| — | ottaa huomioon komission oikeudellisen yksikön 19. marraskuuta 2018 antaman lausunnon uuden varainhoitoasetuksen 61 artiklan (Eturistiriidat) vaikutuksesta Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (ERI-rahastot) suoritettaviin maksuihin: ”Impact of Article 61 of the new Financial Regulation (conflict of interests) on payments from the European Structural and Investment (ESI) Funds”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission oikeudellisen yksikön 19. marraskuuta 2018 antaman lausunnon uuden varainhoitoasetuksen 61 artiklan (Eturistiriidat) vaikutuksesta Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (ERI-rahastot) suoritettaviin maksuihin: ”Impact of Article 61 of the new Financial Regulation (conflict of interests) on payments from the European Structural and Investment (ESI) Funds”,

| — | ottaa huomioon, että komission budjettipääosasto esitteli parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle 20. marraskuuta 2018 vuoden 2018 varainhoitoasetukseen sisältyviä eturistiriitoja koskevia sääntöjä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että komission budjettipääosasto esitteli parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle 20. marraskuuta 2018 vuoden 2018 varainhoitoasetukseen sisältyviä eturistiriitoja koskevia sääntöjä,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että vuoden 2012 varainhoitoasetuksen eturistiriitasäännöstä ei sovellettu nimenomaisesti yhteistyöhön perustuvaan varojen hallinnointiin, mutta jäsenvaltioilta edellytettiin kuitenkin, että ne varmistavat vaikuttavan sisäisen valvonnan, johon kuuluu eturistiriitojen välttäminen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että vuoden 2012 varainhoitoasetuksen eturistiriitasäännöstä ei sovellettu nimenomaisesti yhteistyöhön perustuvaan varojen hallinnointiin, mutta jäsenvaltioilta edellytettiin kuitenkin, että ne varmistavat vaikuttavan sisäisen valvonnan, johon kuuluu eturistiriitojen välttäminen;

| B. | ottaa huomioon, että julkisia hankintoja koskevat säännöt velvoittavat (direktiivin 2014/24/EU (3) 24 artikla) jäsenvaltioita välttämään eturistiriitoja, mukaan lukien välittömät tai välilliset henkilökohtaiset intressit, ja että sellaisia tilanteita, joita voidaan pitää eturistiriitoina, ja yhteistyöhön perustuvaa hallinnointia koskevia erityisvelvoitteita koskevat säännöt (esimerkiksi asetus (EU) N:o 1303/2013 (4)) ovat jo olemassa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että julkisia hankintoja koskevat säännöt velvoittavat (direktiivin 2014/24/EU (3) 24 artikla) jäsenvaltioita välttämään eturistiriitoja, mukaan lukien välittömät tai välilliset henkilökohtaiset intressit, ja että sellaisia tilanteita, joita voidaan pitää eturistiriitoina, ja yhteistyöhön perustuvaa hallinnointia koskevia erityisvelvoitteita koskevat säännöt (esimerkiksi asetus (EU) N:o 1303/2013 (4)) ovat jo olemassa;

| C. | ottaa huomioon, että neuvosto vahvisti uutta varainhoitoasetusta koskevan kantansa 16. heinäkuuta 2018 ja lopullinen säädös allekirjoitettiin 18. heinäkuuta 2018; ottaa huomioon myös, että varainhoitoasetuksen 61 artikla, jossa kielletään eturistiriidat, tuli voimaan 2. elokuuta 2018; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että neuvosto vahvisti uutta varainhoitoasetusta koskevan kantansa 16. heinäkuuta 2018 ja lopullinen säädös allekirjoitettiin 18. heinäkuuta 2018; ottaa huomioon myös, että varainhoitoasetuksen 61 artikla, jossa kielletään eturistiriidat, tuli voimaan 2. elokuuta 2018;

| D. | ottaa huomioon, että varainhoitoasetuksen 61 artiklan 1 kohdassa (yhdessä 61 artiklan 3 kohdan kanssa) säädetään seuraavista:






  i) | taloushallinnon toimijoiden negatiivinen velvoite estää EU:n talousarvioon liittyvät eturistiriitatilanteet |
| --- | --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että varainhoitoasetuksen 61 artiklan 1 kohdassa (yhdessä 61 artiklan 3 kohdan kanssa) säädetään seuraavista:

i)

taloushallinnon toimijoiden negatiivinen velvoite estää EU:n talousarvioon liittyvät eturistiriitatilanteet

| ii) | taloushallinnon toimijoiden positiivinen velvoite toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet estääkseen eturistiriitojen syntymisen vastuullaan olevissa tehtävissä ja puuttua tilanteisiin, joita voidaan objektiivisesti tarkasteltuna pitää eturistiriitoina; |
| --- | --- |

ii)

taloushallinnon toimijoiden positiivinen velvoite toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet estääkseen eturistiriitojen syntymisen vastuullaan olevissa tehtävissä ja puuttua tilanteisiin, joita voidaan objektiivisesti tarkasteltuna pitää eturistiriitoina;

| E. | ottaa huomioon, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (5) mukaan ”eturistiriita on itsessään ja objektiivisesti tarkasteltuna vakava toimintahäiriö, eikä sen oikeudellisessa luonnehdinnassa ole tarpeen ottaa huomioon kyseessä olevien henkilöiden aikomuksia tai vilpitöntä tai vilpillistä mieltä”; ottaa myös huomioon, että komissio on velvollinen keskeyttämään EU:n varojen maksun tapauksissa, joissa hallinnointi- ja valvontajärjestelmien toiminnassa on vakavia puutteita ja joissa ilmenee havaitsematta, raportoimatta ja korjaamatta jääneitä vakavia eturistiriitoihin liittyviä sääntöjenvastaisuuksia; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (5) mukaan ”eturistiriita on itsessään ja objektiivisesti tarkasteltuna vakava toimintahäiriö, eikä sen oikeudellisessa luonnehdinnassa ole tarpeen ottaa huomioon kyseessä olevien henkilöiden aikomuksia tai vilpitöntä tai vilpillistä mieltä”; ottaa myös huomioon, että komissio on velvollinen keskeyttämään EU:n varojen maksun tapauksissa, joissa hallinnointi- ja valvontajärjestelmien toiminnassa on vakavia puutteita ja joissa ilmenee havaitsematta, raportoimatta ja korjaamatta jääneitä vakavia eturistiriitoihin liittyviä sääntöjenvastaisuuksia;

| F. | ottaa huomioon, että Tšekin Transparency International -järjestö teki 19. syyskuuta 2018 komissiolle virallisen kantelun, jonka mukaan Tšekin pääministeri Andrej Babiš oli rikkonut jatkuvasti eturistiriitoja koskevaa EU:n ja Tšekin lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Tšekin Transparency International -järjestö teki 19. syyskuuta 2018 komissiolle virallisen kantelun, jonka mukaan Tšekin pääministeri Andrej Babiš oli rikkonut jatkuvasti eturistiriitoja koskevaa EU:n ja Tšekin lainsäädäntöä;

| G. | ottaa huomioon, että Babiš on paljastunut Agrofertin tosiasialliseksi omistajaksi, ja toteaa, että kyseinen yhtiö hallinnoi Agrofert-konsernia – johon kuuluu muun muassa useita tärkeitä tšekkiläisiä tiedotusvälineitä – sijoitusyhtiöiden AB I and AB II kautta, joiden perustaja ja samalla ainut edunsaaja hän on; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Babiš on paljastunut Agrofertin tosiasialliseksi omistajaksi, ja toteaa, että kyseinen yhtiö hallinnoi Agrofert-konsernia – johon kuuluu muun muassa useita tärkeitä tšekkiläisiä tiedotusvälineitä – sijoitusyhtiöiden AB I and AB II kautta, joiden perustaja ja samalla ainut edunsaaja hän on;

| H. | ottaa huomioon, että Babiš on myös Euroopan rakenne- ja investointirahastojen Tšekin hallintoneuvoston puheenjohtaja; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Babiš on myös Euroopan rakenne- ja investointirahastojen Tšekin hallintoneuvoston puheenjohtaja;

| I. | ottaa huomioon, että Agrofert-konserniin kuuluvia yhtiöitä on mukana hankkeissa, joita tuetaan Tšekin tasavallan maaseudun kehittämisohjelmasta, jota puolestaan rahoitetaan Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Agrofert-konserniin kuuluvia yhtiöitä on mukana hankkeissa, joita tuetaan Tšekin tasavallan maaseudun kehittämisohjelmasta, jota puolestaan rahoitetaan Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta;

| J. | ottaa huomioon, että Agrofert-konserniin kuuluvat yhtiöt ovat saaneet huomattavia summia rahoitusta Euroopan rakenne- ja investointirahastoista kaudella 2014–2020 ja että rahoituksen määrä on vaihdellut 42 miljoonasta eurosta (vuonna 2013) aina 82 miljoonaan euroon (vuonna 2017); |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Agrofert-konserniin kuuluvat yhtiöt ovat saaneet huomattavia summia rahoitusta Euroopan rakenne- ja investointirahastoista kaudella 2014–2020 ja että rahoituksen määrä on vaihdellut 42 miljoonasta eurosta (vuonna 2013) aina 82 miljoonaan euroon (vuonna 2017);

| K. | ottaa huomioon, että komission oikeudellisen yksikön lausunnossa todetaan, että Tšekin valtionhallinnon virkamiesten tuloista annettavan ilmoituksen mukaan Babiš sai vuoden 2018 kuuden ensimmäisen kuukauden aikana 3,5 miljoonan euron tulot Agrofert-konsernilta sijoitusyhtiöidensä kautta; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että komission oikeudellisen yksikön lausunnossa todetaan, että Tšekin valtionhallinnon virkamiesten tuloista annettavan ilmoituksen mukaan Babiš sai vuoden 2018 kuuden ensimmäisen kuukauden aikana 3,5 miljoonan euron tulot Agrofert-konsernilta sijoitusyhtiöidensä kautta;

| L. | toteaa, että parlamentti on vastuuvapaudesta antamissaan päätöslauselmissa toistuvasti kehottanut komissiota nopeuttamaan sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyä, jotta saadaan tietoa Tšekin tasavallan maatalousinterventiorahastoon liittyvän eturistiriidan riskistä; toteaa myös korostaneensa, että eturistiriidan ehkäisemiseen tarvittavien toimenpiteiden laiminlyönti voisi pakottaa Tšekin viranomaisen perumaan maksajaviraston akkreditoinnin ja voisi johtaa myös siihen, että komissio soveltaa rahoitusoikaisua; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että parlamentti on vastuuvapaudesta antamissaan päätöslauselmissa toistuvasti kehottanut komissiota nopeuttamaan sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyä, jotta saadaan tietoa Tšekin tasavallan maatalousinterventiorahastoon liittyvän eturistiriidan riskistä; toteaa myös korostaneensa, että eturistiriidan ehkäisemiseen tarvittavien toimenpiteiden laiminlyönti voisi pakottaa Tšekin viranomaisen perumaan maksajaviraston akkreditoinnin ja voisi johtaa myös siihen, että komissio soveltaa rahoitusoikaisua;

| M. | ottaa huomioon, että parlamentin talousarvion valvontavaliokunta päätti syyskuussa 2018 käsitellä tätä asiaa vuotuisen vastuuvapausmenettelyn yhteydessä, erityisesti niiden komission jäsenten kuulemistilaisuuksissa, joita asia eniten koskee; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että parlamentin talousarvion valvontavaliokunta päätti syyskuussa 2018 käsitellä tätä asiaa vuotuisen vastuuvapausmenettelyn yhteydessä, erityisesti niiden komission jäsenten kuulemistilaisuuksissa, joita asia eniten koskee;

| N. | toteaa, että nämä kuulemiset eivät antaneet parlamentin jäsenille riittäviä ja selkeitä vastauksia siihen, mikä Tšekin pääministerin mahdollista eturistiriitaa koskevan asian tämänhetkinen tilanne on; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että nämä kuulemiset eivät antaneet parlamentin jäsenille riittäviä ja selkeitä vastauksia siihen, mikä Tšekin pääministerin mahdollista eturistiriitaa koskevan asian tämänhetkinen tilanne on;

| O. | ottaa huomioon, että eurooppalaiset tiedotusvälineet, kuten The Guardian, Le Monde, De Standaard ja Süddeutsche Zeitung, julkaisivat 1. joulukuuta 2018 komission oikeudellisen yksikön laatimasta oikeudellisesta lausunnosta tietoja, joissa vahvistetaan Babišin eturistiriitatilanne; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että eurooppalaiset tiedotusvälineet, kuten The Guardian, Le Monde, De Standaard ja Süddeutsche Zeitung, julkaisivat 1. joulukuuta 2018 komission oikeudellisen yksikön laatimasta oikeudellisesta lausunnosta tietoja, joissa vahvistetaan Babišin eturistiriitatilanne;

| 1. | on erittäin huolissaan siitä, että Tšekin tasavalta ei ole noudattanut varainhoitoasetuksen 61 artiklan 1 kohtaa asiassa, joka koskee Tšekin pääministerin eturistiriitaa ja hänen yhteyksiään Agrofert-konserniin; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää valitettavina kaikenlaisia eturistiriitoja, jotka voivat vaarantaa EU:n talousarvion toteuttamisen ja heikentää EU:n kansalaisten luottamusta siihen, että EU:n veronmaksajien rahoja hallinnoidaan asianmukaisesti; pyytää komissiota varmistamaan, että kaikkien EU:n poliitikkojen eturistiriitojen suhteen on nollatoleranssi ja ettei minkäänlaisia kaksoisstandardeja sovelleta, sekä huolehtimaan siitä, ettei asioita viivytetä millään verukkeella, kun on kyse unionin taloudellisten etujen suojaamisesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palauttaa mieliin 27. huhtikuuta 2017 varainhoitovuotta 2015 koskevan vastuuvapauden myöntämisestä antamansa päätöslauselman (6), jossa se totesi, että ”Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) käynnisti hallinnollisia tutkimuksia [...] Tšekin tasavallassa ’haikaranpesänä’ tunnetusta hankkeesta väitettyjen sääntöjenvastaisuuksien pohjalta” ja kehotti ”komissiota tiedottamaan parlamentin asiasta vastaavalle valiokunnalle viipymättä tutkimusten valmistumisesta”; palauttaa mieliin myös 18. huhtikuuta 2018 varainhoitovuotta 2016 koskevan vastuuvapauden myöntämisestä antamansa päätöslauselman (7), jossa se pani ”tyytyväisenä merkille, että Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) on saattanut päätökseen Tšekin ns. haikaranpesähanketta koskevan hallinnollisen tutkinnan” ja piti valitettavana, että ”OLAF havaitsi vakavia sääntöjenvastaisuuksia”; |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee merkille komission jäsen Oettingerin vuoden 2017 vastuuvapausmenettelyn yhteydessä 29. marraskuuta 2018 antaman vastauksen kirjalliseen kysymykseen nro 51, jossa hän ilmoitti parlamentille, että OLAFin joulukuussa 2017 Stork Nest -tapauksessa hyväksymän suosituksen mukaisesti Tšekin viranomaiset ovat vetäneet Olafin tutkinnan kohteena olleen hankkeen pois Keski-Böömin alueellista toimenpideohjelmaa koskevasta lopullisesta hakemuksesta ja että tähän toimenpiteeseen ei ole osoitettu EU:n varoja; panee lisäksi merkille OLAFin suositelleen kansallisille oikeusviranomaisille, että ne käynnistäisivät rikostutkinnan OLAFin tutkinnassa todetuista seikoista, ja toteaa, että kyseiset viranomaiset ovat nyt toimivaltaisia viranomaisia tässä asiassa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että koska varainhoitoasetuksen 61 artiklan 1 kohtaa eturistiriidoista sovelletaan suoraan, kaikki EU:n talousarvion toteuttamiseen osallistuvat henkilöt, myös hallitusten päämiehet, ovat vastuussa siitä, että noudatetaan eturistiriitojen ehkäisemistä koskevaa velvoitetta ja puututaan tilanteisiin, joita voidaan objektiivisesti tarkasteltuna pitää eturistiriitoina; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää valitettavana, että komissio oli pitkään passiivinen, vaikka vuodesta 2014 lähtien oli vahvoja viitteitä siitä, että Babišilla oli eturistiriita hänen toimiessaan valtiovarainministerinä ja myöhemmin pääministerinä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa kansallisten viranomaisten velvollisuudesta varmistaa, että eturistiriitoja koskevaa unionin lainsäädäntöä sovelletaan kaikissa tapauksissa ja kaikkiin henkilöihin; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa komissiota perustamaan valvontamekanismin, jolla puututaan eturistiriitatilanteisiin jäsenvaltioissa ja asettamaan eturistiriitojen aktiivisen välttämisen yhdeksi painopisteistään; kehottaa komissiota myös toimimaan päättäväisesti erityisesti silloin, kun kansalliset viranomaiset eivät ryhdy toimiin korkeimpien edustajiensa eturistiriitojen ehkäisemiseksi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa komissiota toteuttamaan viipymättä jatkotoimia, jotka perustuvat sen oikeudellisen yksikön Tšekin Transparency International -järjestön tekemän kantelun johdosta antamaan lausuntoon, sekä toteuttamaan tarpeelliset korjaavat toimenpiteet ja menettelyt mahdolliseen laittomaan tilanteeseen puuttumiseksi, myös keskeyttämällä kaiken Agrofert-konsernille annettavan EU:n rahoituksen, kunnes eturistiriita on täysin tutkittu ja ratkaistu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa kaikkia kansallisia viranomaisia ja valtion virkamiehiä soveltamaan ennakoivasti uutta varainhoitoasetusta ja erityisesti sen 61 artiklaa, joka koskee eturistiriitoja, jotta voidaan estää EU:n mainetta, sen jäsenvaltioiden mainetta, demokratiaa ja EU:n taloudellisia etuja vahingoittavat tilanteet, sekä toimimaan esimerkkinä työskentelystä yhteisen hyvän eikä henkilökohtaisen hyödyn tavoittelemiseksi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa jäsenvaltioiden kansallisia parlamentteja varmistamaan, ettei mikään eturistiriitojen ehkäisemistä koskeva kansallinen lainsäädäntö ole uuden varainhoitoasetuksen kirjaimen ja hengen vastainen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | panee merkille komission oikeudellisen yksikön laatiman lausunnon Tšekin nykyisen pääministerin Babišin mahdollisesta eturistiriidasta hänen toimiessaan valtiovarainministerinä vuonna 2014; kehottaa komissiota tutkimaan perusteellisesti kaikkien niiden EU-tukien laillisuuden, jotka on maksettu Agrofert-konsernille Babišin tultua Tšekin hallituksen jäseneksi, ottaen huomioon aiemman varainhoitoasetuksen, jota sovellettiin ennen 2. elokuuta 2018 ja sen eturistiriitoja koskevan osan; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vaatii komissiota julkaisemaan kaikki hallussaan olevat asiakirjat, jotka liittyvät Tšekin pääministerin ja maatalousministerin mahdolliseen eturistiriitaan, ja kertomaan, mihin toimiin se aikoo ryhtyä tilanteen korjaamiseksi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa komissiota perimään takaisin kaikki varat, jotka on maksettu laittomasti tai sääntöjenvastaisesti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vaatii täyttä avoimuutta Babišin mahdollisista kytköksistä Agrofert-konserniin ja sitä, etteivät nämä kytkökset saa vaikuttaa hänen toimintaansa Tšekin tasavallan pääministerinä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa neuvostoa ryhtymään kaikkiin tarvittaviin ja asianmukaisiin toimiin, jotta tulevaa EU:n talousarviota ja seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevien neuvottelujen yhteydessä estetään eturistiriidat varainhoitoasetuksen 61 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle ja neuvostolle sekä Tšekin tasavallan hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  EUVL L 246, 14.9.2016, s. 1, EUVL L 252, 29.9.2017, s. 1 ja EUVL L 248, 3.10.2018, s. 1.

(2)  EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1.

(3)  EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65.

(4)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

(5)  Ismeri Europa v. tilintarkastustuomioistuin, 15. kesäkuuta 1999 annettu tuomio, asia T-277/97, ECLI:EU:T:1999:124.

(6)  EUVL L 252, 29.9.2017, s. 28.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0121.

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/161 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/161

---

P8_TA(2018)0531

Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomus 2017

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2018 Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksesta 2017 (2018/2105(INI))

(2020/C 388/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksen 2017, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksen 2017,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 9, 11, 15, 24 ja 228 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 9, 11, 15, 24 ja 228 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11, 35, 37, 41, 42 ja 43 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11, 35, 37, 41, 42 ja 43 artiklan,

| — | ottaa huomioon perussopimuksiin liitetyn pöytäkirjan N:o 1 kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimuksiin liitetyn pöytäkirjan N:o 1 kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa,

| — | ottaa huomioon perussopimuksiin liitetyn pöytäkirjan N:o 2 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimuksiin liitetyn pöytäkirjan N:o 2 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta,

| — | ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista,

| — | ottaa huomioon oikeusasiamiehen ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista 9. maaliskuuta 1994 tehdyn Euroopan parlamentin päätöksen 94/262/EHTY, EY, Euratom (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeusasiamiehen ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista 9. maaliskuuta 1994 tehdyn Euroopan parlamentin päätöksen 94/262/EHTY, EY, Euratom (1),

| — | ottaa huomioon parlamentin 6. syyskuuta 2001 hyväksymän eurooppalaisen hyvän hallintotavan säännöstön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parlamentin 6. syyskuuta 2001 hyväksymän eurooppalaisen hyvän hallintotavan säännöstön,

| — | ottaa huomioon 15. maaliskuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin ja Euroopan oikeusasiamiehen yhteistyötä koskevan puitesopimuksen, joka tuli voimaan 1. huhtikuuta 2006, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. maaliskuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin ja Euroopan oikeusasiamiehen yhteistyötä koskevan puitesopimuksen, joka tuli voimaan 1. huhtikuuta 2006,

| — | ottaa huomioon aikaisemmat Euroopan oikeusasiamiehen toiminnasta antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat Euroopan oikeusasiamiehen toiminnasta antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan ja 220 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan ja 220 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön (A8-0411/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön (A8-0411/2018),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomus 2017 luovutettiin virallisesti parlamentin puhemiehelle 22. toukokuuta 2018 ja että oikeusasiamies Emily O’Reilly esitteli kertomuksen vetoomusvaliokunnalle Brysselissä 16. toukokuuta 2018; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomus 2017 luovutettiin virallisesti parlamentin puhemiehelle 22. toukokuuta 2018 ja että oikeusasiamies Emily O’Reilly esitteli kertomuksen vetoomusvaliokunnalle Brysselissä 16. toukokuuta 2018;

| B. | ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 24 ja 228 artiklalla Euroopan oikeusasiamiehelle annetaan valtuudet ottaa vastaan kanteluja unionin toimielinten, elinten ja laitosten toiminnassa ilmenneistä epäkohdista, lukuun ottamatta Euroopan unionin tuomioistuimen toimintaa lainkäyttöelimenä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 24 ja 228 artiklalla Euroopan oikeusasiamiehelle annetaan valtuudet ottaa vastaan kanteluja unionin toimielinten, elinten ja laitosten toiminnassa ilmenneistä epäkohdista, lukuun ottamatta Euroopan unionin tuomioistuimen toimintaa lainkäyttöelimenä;

| C. | ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 10 artiklan 3 kohdan mukaan kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa ja päätökset tehdään mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä kansalaisia; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 10 artiklan 3 kohdan mukaan kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa ja päätökset tehdään mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä kansalaisia;

| D. | ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 15 artiklan mukaan ”Unionin toimielimet, elimet ja laitokset toimivat mahdollisimman avoimesti edistääkseen hyvää hallintotapaa ja varmistaakseen kansalaisyhteiskunnan osallistumisen” ja ”Kaikilla unionin kansalaisilla sekä kaikilla luonnollisilla henkilöillä, jotka asuvat jossain jäsenvaltiossa, tai kaikilla oikeushenkilöillä, joilla on sääntömääräinen kotipaikka jossain jäsenvaltiossa, on oikeus tutustua unionin toimielinten, elinten ja laitosten asiakirjoihin”; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 15 artiklan mukaan ”Unionin toimielimet, elimet ja laitokset toimivat mahdollisimman avoimesti edistääkseen hyvää hallintotapaa ja varmistaakseen kansalaisyhteiskunnan osallistumisen” ja ”Kaikilla unionin kansalaisilla sekä kaikilla luonnollisilla henkilöillä, jotka asuvat jossain jäsenvaltiossa, tai kaikilla oikeushenkilöillä, joilla on sääntömääräinen kotipaikka jossain jäsenvaltiossa, on oikeus tutustua unionin toimielinten, elinten ja laitosten asiakirjoihin”;

| E. | ottaa huomioon, että hyvää hallintotapaa koskevan perusoikeuskirjan 41 artiklan mukaan ”jokaisella on oikeus siihen, että unionin toimielimet, elimet ja laitokset käsittelevät hänen asiansa puolueettomasti, oikeudenmukaisesti ja kohtuullisessa ajassa”; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että hyvää hallintotapaa koskevan perusoikeuskirjan 41 artiklan mukaan ”jokaisella on oikeus siihen, että unionin toimielimet, elimet ja laitokset käsittelevät hänen asiansa puolueettomasti, oikeudenmukaisesti ja kohtuullisessa ajassa”;

| F. | ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 43 artiklan mukaan ”jokaisella unionin kansalaisella sekä jokaisella luonnollisella henkilöllä ja oikeushenkilöllä, jonka asuinpaikka tai sääntömääräinen kotipaikka on jäsenvaltiossa, on oikeus tehdä Euroopan oikeusasiamiehelle kantelu, joka koskee unionin toimielinten, elinten tai laitosten toiminnassa ilmenneitä epäkohtia, lukuun ottamatta Euroopan unionin tuomioistuimen toimintaa lainkäyttöelimenä”; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 43 artiklan mukaan ”jokaisella unionin kansalaisella sekä jokaisella luonnollisella henkilöllä ja oikeushenkilöllä, jonka asuinpaikka tai sääntömääräinen kotipaikka on jäsenvaltiossa, on oikeus tehdä Euroopan oikeusasiamiehelle kantelu, joka koskee unionin toimielinten, elinten tai laitosten toiminnassa ilmenneitä epäkohtia, lukuun ottamatta Euroopan unionin tuomioistuimen toimintaa lainkäyttöelimenä”;

| G. | ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 298 artiklan 1 kohdassa todetaan, että unionin toimielimet, elimet ja virastot tukeutuvat tehtäviään hoitaessaan avoimeen, tehokkaaseen ja riippumattomaan eurooppalaiseen hallintoon; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 298 artiklan 1 kohdassa todetaan, että unionin toimielimet, elimet ja virastot tukeutuvat tehtäviään hoitaessaan avoimeen, tehokkaaseen ja riippumattomaan eurooppalaiseen hallintoon;

| H. | toteaa, että vuonna 2017 oikeusasiamies käynnisti 447 tutkimusta, joista 433 käynnistettiin kantelun perusteella ja 14 oli oma-aloitteisia, ja saattoi päätökseen 363 tutkimusta (348 kantelun perusteella ja 15 oma-aloitteista); toteaa, että suurin osa tutkimuksista koski komissiota (256 tutkimusta eli 57,3 prosenttia), jonka jälkeen seurasivat EU:n erillisvirastot (35 tutkimusta eli 7,8 prosenttia), Euroopan unionin henkilöstövalintatoimisto (EPSO) (34 tutkimusta eli 7,6 prosenttia), parlamentti (22 tutkimusta eli 4,9 prosenttia), Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH) (17 tutkimusta eli 3,8 prosenttia), Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) (16 tutkimusta eli 3,6 prosenttia) ja muut toimielimet (67 tutkimusta eli 15 prosenttia); |
| --- | --- |

H.

toteaa, että vuonna 2017 oikeusasiamies käynnisti 447 tutkimusta, joista 433 käynnistettiin kantelun perusteella ja 14 oli oma-aloitteisia, ja saattoi päätökseen 363 tutkimusta (348 kantelun perusteella ja 15 oma-aloitteista); toteaa, että suurin osa tutkimuksista koski komissiota (256 tutkimusta eli 57,3 prosenttia), jonka jälkeen seurasivat EU:n erillisvirastot (35 tutkimusta eli 7,8 prosenttia), Euroopan unionin henkilöstövalintatoimisto (EPSO) (34 tutkimusta eli 7,6 prosenttia), parlamentti (22 tutkimusta eli 4,9 prosenttia), Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH) (17 tutkimusta eli 3,8 prosenttia), Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) (16 tutkimusta eli 3,6 prosenttia) ja muut toimielimet (67 tutkimusta eli 15 prosenttia);

| I. | ottaa huomioon, että oikeusasiamiehen vuonna 2017 päätökseen saattamien tutkimusten kolme yleisintä aihetta olivat avoimuus, vastuuvelvollisuus sekä yleisön oikeus saada tietoa ja tutustua asiakirjoihin (20,6 prosenttia), palvelukulttuuri (16,8 prosenttia) ja prosessuaalisten oikeuksien kunnioittaminen (16,5 prosenttia); toteaa, että muita aihepiirejä olivat eettiset kysymykset, yleisön osallistuminen unionin päätöksentekoon, harkintavallan asianmukainen käyttö myös rikkomismenettelyissä, EU:n tarjouspyyntöjen, avustusten ja sopimusten moitteeton varainhoito sekä unionin henkilöstökysymysten hyvä hoitaminen; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että oikeusasiamiehen vuonna 2017 päätökseen saattamien tutkimusten kolme yleisintä aihetta olivat avoimuus, vastuuvelvollisuus sekä yleisön oikeus saada tietoa ja tutustua asiakirjoihin (20,6 prosenttia), palvelukulttuuri (16,8 prosenttia) ja prosessuaalisten oikeuksien kunnioittaminen (16,5 prosenttia); toteaa, että muita aihepiirejä olivat eettiset kysymykset, yleisön osallistuminen unionin päätöksentekoon, harkintavallan asianmukainen käyttö myös rikkomismenettelyissä, EU:n tarjouspyyntöjen, avustusten ja sopimusten moitteeton varainhoito sekä unionin henkilöstökysymysten hyvä hoitaminen;

| J. | ottaa huomioon, että vuoden 2017 strategisessa työssään oikeusasiamiehen toimisto saattoi päätökseen neljä strategista tutkimusta ja käynnisti neljä uutta neuvoston avoimuudesta, entisiä komission jäseniä koskevasta ”pyöröovikysymyksestä”, komission verkkosivustojen saavutettavuudesta vammaisten henkilöiden kannalta sekä hakemusten jättämistä edeltävästä toiminnasta, joka liittyy Euroopan lääkeviraston (EMA) lääkearviointeihin; toteaa, että vuonna 2017 oikeusasiamies käynnisti kahdeksan strategista aloitetta muun muassa neuvoston edunvalvonnan avoimuudesta, Euroopan kansalaisaloitteen parantamisesta ja pyöröovi-ilmiötä koskevista säännöistä unionin eri toimielimissä ja laitoksissa ja saattoi päätökseen kuusi strategista aloitetta; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että vuoden 2017 strategisessa työssään oikeusasiamiehen toimisto saattoi päätökseen neljä strategista tutkimusta ja käynnisti neljä uutta neuvoston avoimuudesta, entisiä komission jäseniä koskevasta ”pyöröovikysymyksestä”, komission verkkosivustojen saavutettavuudesta vammaisten henkilöiden kannalta sekä hakemusten jättämistä edeltävästä toiminnasta, joka liittyy Euroopan lääkeviraston (EMA) lääkearviointeihin; toteaa, että vuonna 2017 oikeusasiamies käynnisti kahdeksan strategista aloitetta muun muassa neuvoston edunvalvonnan avoimuudesta, Euroopan kansalaisaloitteen parantamisesta ja pyöröovi-ilmiötä koskevista säännöistä unionin eri toimielimissä ja laitoksissa ja saattoi päätökseen kuusi strategista aloitetta;

| K. | ottaa huomioon, että unioniin kohdistuu edelleen pahin taloudellinen, sosiaalinen ja poliittinen kriisi sitten sen perustamisen; toteaa, että unionin toimielinten tehoton tapa käsitellä avoimuuden puutetta sekä unionin päätöksentekoprosessissa että edunvalvontatoiminnassa heikentää edelleen unionin julkisuuskuvaa yhdessä toimielimiä vaivaavien muiden merkittävien eettisten kysymysten kanssa; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että unioniin kohdistuu edelleen pahin taloudellinen, sosiaalinen ja poliittinen kriisi sitten sen perustamisen; toteaa, että unionin toimielinten tehoton tapa käsitellä avoimuuden puutetta sekä unionin päätöksentekoprosessissa että edunvalvontatoiminnassa heikentää edelleen unionin julkisuuskuvaa yhdessä toimielimiä vaivaavien muiden merkittävien eettisten kysymysten kanssa;

| L. | toteaa, että unionin asiakirjoihin tutustumisen kieltäminen ja vastaavat avoimuuskysymykset muodostivat edelleen suurimman osan Euroopan oikeusasiamiehen tutkimuksista vuonna 2017; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että unionin asiakirjoihin tutustumisen kieltäminen ja vastaavat avoimuuskysymykset muodostivat edelleen suurimman osan Euroopan oikeusasiamiehen tutkimuksista vuonna 2017;

| M. | ottaa huomioon, että koska asiakirjoihin tutustumista koskevat pyynnöt ovat usein aikasidonnaisia, oikeusasiamies otti kokeilumielessä käyttöön nopeutetun menettelyn; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että koska asiakirjoihin tutustumista koskevat pyynnöt ovat usein aikasidonnaisia, oikeusasiamies otti kokeilumielessä käyttöön nopeutetun menettelyn;

| N. | ottaa huomioon, että oikeusasiamiehellä on keskeinen rooli EU:n toimielinten vastuuvelvollisuuden varmistamisessa ja EU:n hallinnon ja päätöksentekoprosessien mahdollisimman suuren avoimuuden ja puolueettomuuden varmistamisessa, jotta voidaan suojella menestyksekkäästi kansalaisten oikeuksia ja lisätä siten heidän luottamustaan, sitoutumistaan ja osallistumistaan demokratian toteuttamiseen unionissa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että oikeusasiamiehellä on keskeinen rooli EU:n toimielinten vastuuvelvollisuuden varmistamisessa ja EU:n hallinnon ja päätöksentekoprosessien mahdollisimman suuren avoimuuden ja puolueettomuuden varmistamisessa, jotta voidaan suojella menestyksekkäästi kansalaisten oikeuksia ja lisätä siten heidän luottamustaan, sitoutumistaan ja osallistumistaan demokratian toteuttamiseen unionissa;

| O. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin tuomioistuin on todennut, että julkisuuden ja avoimuuden periaatteet kuuluvat unionin lainsäädäntöprosessiin ja että lainsäädäntöprosessin tehokkuus ja eheys eivät voi heikentää prosessin perustan muodostavia julkisuuden ja avoimuuden periaatteita; ottaa huomioon, että Euroopan unionin tuomioistuin on antanut asiaa koskevia selkeitä ohjeita, kuten 22. maaliskuuta 2018 asiassa T-540/15 antamassaan tuomiossa; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin tuomioistuin on todennut, että julkisuuden ja avoimuuden periaatteet kuuluvat unionin lainsäädäntöprosessiin ja että lainsäädäntöprosessin tehokkuus ja eheys eivät voi heikentää prosessin perustan muodostavia julkisuuden ja avoimuuden periaatteita; ottaa huomioon, että Euroopan unionin tuomioistuin on antanut asiaa koskevia selkeitä ohjeita, kuten 22. maaliskuuta 2018 asiassa T-540/15 antamassaan tuomiossa;

| P. | ottaa huomioon, että oikeusasiamies suoritti vuoden pituisen kanteluun perustuvan tutkimuksen EKP:n puheenjohtajan jäsenyydestä G30-ryhmässä, joka on yksityinen organisaatio, jonka jäseniin kuuluu EKP:n joko suoraan tai epäsuorasti valvomien pankkien edustajia; ottaa huomioon, että oikeusasiamies suositteli, että EKP:n puheenjohtaja keskeyttää jäsenyytensä G30-ryhmässä; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että oikeusasiamies suoritti vuoden pituisen kanteluun perustuvan tutkimuksen EKP:n puheenjohtajan jäsenyydestä G30-ryhmässä, joka on yksityinen organisaatio, jonka jäseniin kuuluu EKP:n joko suoraan tai epäsuorasti valvomien pankkien edustajia; ottaa huomioon, että oikeusasiamies suositteli, että EKP:n puheenjohtaja keskeyttää jäsenyytensä G30-ryhmässä;

| Q. | ottaa huomioon, että oikeusasiamies tutki kanteluja, jotka koskivat komission tapaa käsitellä entisten komission jäsenten toimikauden jälkeisiä työtehtäviä; muistuttaa oikeusasiamiehen jo aiemmin todenneen, että komissio syyllistyi hallinnolliseen epäkohtaan, kun se ei tehnyt erityistä päätöstä komission entisen puheenjohtajan Barroson tapauksessa; toteaa Barroson tapauksesta, että eettisen komitean mukaan ei ollut riittävää perustetta todeta oikeudellisten velvoitteiden rikkomusta, kun otettiin huomioon komission entisen puheenjohtajan kirjallinen lausunto, jonka mukaan Goldman Sachs ei ollut palkannut häntä edunvalvontatyöhön eikä hän aikonut sitä tehdä; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että oikeusasiamies tutki kanteluja, jotka koskivat komission tapaa käsitellä entisten komission jäsenten toimikauden jälkeisiä työtehtäviä; muistuttaa oikeusasiamiehen jo aiemmin todenneen, että komissio syyllistyi hallinnolliseen epäkohtaan, kun se ei tehnyt erityistä päätöstä komission entisen puheenjohtajan Barroson tapauksessa; toteaa Barroson tapauksesta, että eettisen komitean mukaan ei ollut riittävää perustetta todeta oikeudellisten velvoitteiden rikkomusta, kun otettiin huomioon komission entisen puheenjohtajan kirjallinen lausunto, jonka mukaan Goldman Sachs ei ollut palkannut häntä edunvalvontatyöhön eikä hän aikonut sitä tehdä;

| R. | toteaa, että rahoituskriisi on johtanut talouskriisiin ja sosiaaliseen kriisiin ja siten heikentänyt EU:n toimielinten uskottavuutta; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että rahoituskriisi on johtanut talouskriisiin ja sosiaaliseen kriisiin ja siten heikentänyt EU:n toimielinten uskottavuutta;

| S. | ottaa huomioon, että komission entinen puheenjohtaja Barroso ja nykyinen varapuheenjohtaja tapasivat 25. lokakuuta 2017 ja tämä tapaaminen kirjattiin viralliseksi tapaamiseksi Goldman Sachsin kanssa; toteaa oikeusasiamiehen katsoneen, että tämän tapaamisen tarkka luonne ei ollut selvillä; ottaa huomioon, että oikeusasiamies korosti, että on ymmärrettävää olla huolissaan siitä, että entinen puheenjohtaja käyttää aikaisempaa asemaansa ja yhteyksiään entisiin kollegoihinsa käyttääkseen vaikutusvaltaa ja saadakseen tietoja; ottaa huomioon, että tämä tapaus nostaa esiin systeemisiä kysymyksiä siitä, miten komissio yleisesti ottaen suhtautuu tällaisiin tapauksiin ja miten riippumaton eettinen komitea on; huomauttaa näin ollen, että EU:n tasolla tarvitaan tiukempia sääntöjä, joilla estetään kaikki eturistiriidat EU:n toimielimissä ja virastoissa ja rangaistaan niistä; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että komission entinen puheenjohtaja Barroso ja nykyinen varapuheenjohtaja tapasivat 25. lokakuuta 2017 ja tämä tapaaminen kirjattiin viralliseksi tapaamiseksi Goldman Sachsin kanssa; toteaa oikeusasiamiehen katsoneen, että tämän tapaamisen tarkka luonne ei ollut selvillä; ottaa huomioon, että oikeusasiamies korosti, että on ymmärrettävää olla huolissaan siitä, että entinen puheenjohtaja käyttää aikaisempaa asemaansa ja yhteyksiään entisiin kollegoihinsa käyttääkseen vaikutusvaltaa ja saadakseen tietoja; ottaa huomioon, että tämä tapaus nostaa esiin systeemisiä kysymyksiä siitä, miten komissio yleisesti ottaen suhtautuu tällaisiin tapauksiin ja miten riippumaton eettinen komitea on; huomauttaa näin ollen, että EU:n tasolla tarvitaan tiukempia sääntöjä, joilla estetään kaikki eturistiriidat EU:n toimielimissä ja virastoissa ja rangaistaan niistä;

| T. | ottaa huomioon, että oikeusasiamies käynnisti maaliskuussa 2017 strategisen tutkimuksen neuvoston avoimuudesta ja vastuuvelvollisuudesta; ottaa huomioon, että oikeusasiamies piti hallinnollisena epäkohtana sitä, että neuvosto ei yksilöinyt jäsenvaltioita, jotka ottavat kantaa lainsäädäntömenettelyssä, sekä sitä, että neuvosto ei suhtautunut avoimesti lainsäädäntöasiakirjojensa julkiseen saatavuuteen esimerkiksi käyttämällä asiakirjoissaan suhteettoman paljon ”LIMITE”-merkintöjä (ei jaettavaksi); ottaa huomioon, että 17. toukokuuta 2018 antamassaan strategisessa tutkimuksessa oikeusasiamies toimitti parlamentille erityiskertomuksen neuvoston lainsäädäntötyötä koskevasta vastuuvelvollisuudesta ja avoimuudesta; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että oikeusasiamies käynnisti maaliskuussa 2017 strategisen tutkimuksen neuvoston avoimuudesta ja vastuuvelvollisuudesta; ottaa huomioon, että oikeusasiamies piti hallinnollisena epäkohtana sitä, että neuvosto ei yksilöinyt jäsenvaltioita, jotka ottavat kantaa lainsäädäntömenettelyssä, sekä sitä, että neuvosto ei suhtautunut avoimesti lainsäädäntöasiakirjojensa julkiseen saatavuuteen esimerkiksi käyttämällä asiakirjoissaan suhteettoman paljon ”LIMITE”-merkintöjä (ei jaettavaksi); ottaa huomioon, että 17. toukokuuta 2018 antamassaan strategisessa tutkimuksessa oikeusasiamies toimitti parlamentille erityiskertomuksen neuvoston lainsäädäntötyötä koskevasta vastuuvelvollisuudesta ja avoimuudesta;

| U. | ottaa huomioon, että suurempi avoimuus jäsenvaltioiden hallitusten kantojen suhteen voi auttaa lievittämään ”syyttäkää Brysseliä”-ilmiötä, joka vääristää todellista kuvaa siitä, miten unionin lainsäädäntöä hyväksytään, sekä lisää euroskeptisyyttä ja Euroopan unionin vastaista mielialaa; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että suurempi avoimuus jäsenvaltioiden hallitusten kantojen suhteen voi auttaa lievittämään ”syyttäkää Brysseliä”-ilmiötä, joka vääristää todellista kuvaa siitä, miten unionin lainsäädäntöä hyväksytään, sekä lisää euroskeptisyyttä ja Euroopan unionin vastaista mielialaa;

| V. | ottaa huomioon, että oikeusasiamies tutki, onko asiakirjojen saatavuutta koskeva EIP:n avoimuuspolitiikka unionin ja kansainvälisten sääntöjen mukaista; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että oikeusasiamies tutki, onko asiakirjojen saatavuutta koskeva EIP:n avoimuuspolitiikka unionin ja kansainvälisten sääntöjen mukaista;

| W. | katsoo, että eturistiriitojen asianmukainen ehkäiseminen EU:n toimielimissä, virastoissa ja elimissä on olennainen tekijä, kun pyritään takaamaan hyvä hallinto ja lisäämään kansalaisten luottamusta EU:n päätöksentekoprosessia kohtaan; ottaa huomioon, että oikeusasiamies käynnisti strategisen tutkimuksen siitä, miten komissio arvioi eturistiriitoja, kun kyseessä ovat sen erityisneuvonantajat, jotka työskentelevät usein samanaikaisesti yksityisellä sektorilla; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että eturistiriitojen asianmukainen ehkäiseminen EU:n toimielimissä, virastoissa ja elimissä on olennainen tekijä, kun pyritään takaamaan hyvä hallinto ja lisäämään kansalaisten luottamusta EU:n päätöksentekoprosessia kohtaan; ottaa huomioon, että oikeusasiamies käynnisti strategisen tutkimuksen siitä, miten komissio arvioi eturistiriitoja, kun kyseessä ovat sen erityisneuvonantajat, jotka työskentelevät usein samanaikaisesti yksityisellä sektorilla;

| X. | ottaa huomioon, että oikeusasiamies tutki kansalaisten kanteluita, joissa moitittiin sitä, että komissio ei ollut tehnyt ajoissa päätöstä rikkomistapauksista, jotka koskivat määräaikaisten työsopimusten väärinkäyttöä; toteaa useiden unionin jäsenvaltioiden havainneen vuosien mittaan, että epätyypillisten ja väliaikaisten työsopimusten määrä on kasvanut merkittävästi, mikä on heikentänyt unionin työlainsäädännön eheyttä ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että oikeusasiamies tutki kansalaisten kanteluita, joissa moitittiin sitä, että komissio ei ollut tehnyt ajoissa päätöstä rikkomistapauksista, jotka koskivat määräaikaisten työsopimusten väärinkäyttöä; toteaa useiden unionin jäsenvaltioiden havainneen vuosien mittaan, että epätyypillisten ja väliaikaisten työsopimusten määrä on kasvanut merkittävästi, mikä on heikentänyt unionin työlainsäädännön eheyttä ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä;

| Y. | toteaa, että kysymyksissä, jotka koskevat ihmisten terveyden tai ihmisten, eläinten tai kasvien turvallisuuden suojelua, unionin toimielinten, virastojen ja toimistojen olisi erityisesti keskityttävä kansalaisiin ja oltava palveluhenkisiä, ja niiden olisi vastattava asianmukaisesti yleisön huolenaiheisiin, jotka koskevat täyttä avoimuutta, riippumattomuutta ja täsmällisyyttä tieteellisten todisteiden keruussa ja arvioinnissa; ottaa huomioon, että unionin tasolla käytetyt tieteelliset todisteet ja menettelyt, jotka johtivat muun muassa lupien myöntämiseen geneettisesti modifioiduille organismeille, torjunta-aineille ja glyfosaatille, saivat osakseen merkittävää arvostelua ja käynnistivät laajan julkisen keskustelun; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että kysymyksissä, jotka koskevat ihmisten terveyden tai ihmisten, eläinten tai kasvien turvallisuuden suojelua, unionin toimielinten, virastojen ja toimistojen olisi erityisesti keskityttävä kansalaisiin ja oltava palveluhenkisiä, ja niiden olisi vastattava asianmukaisesti yleisön huolenaiheisiin, jotka koskevat täyttä avoimuutta, riippumattomuutta ja täsmällisyyttä tieteellisten todisteiden keruussa ja arvioinnissa; ottaa huomioon, että unionin tasolla käytetyt tieteelliset todisteet ja menettelyt, jotka johtivat muun muassa lupien myöntämiseen geneettisesti modifioiduille organismeille, torjunta-aineille ja glyfosaatille, saivat osakseen merkittävää arvostelua ja käynnistivät laajan julkisen keskustelun;

| Z. | ottaa huomioon, että komissio ei vieläkään ole pannut täytäntöön oikeusasiamiehen suosituksia, jotka koskevat sen toimia tupakkateollisuuden suhteen, eikä se siten varmista täyttä avoimuutta, johon tupakoinnin torjuntaa koskeva YK:n puitesopimus sen velvoittaa; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että komissio ei vieläkään ole pannut täytäntöön oikeusasiamiehen suosituksia, jotka koskevat sen toimia tupakkateollisuuden suhteen, eikä se siten varmista täyttä avoimuutta, johon tupakoinnin torjuntaa koskeva YK:n puitesopimus sen velvoittaa;

| AA. | ottaa huomioon, että oikeusasiamies julkaisi selkeät ja käytännölliset suositukset siitä, miten virkamiesten olisi suhtauduttava edunvalvojiin, ja pyrki lisäämään tietoisuutta näistä neuvostossa ja komissiossa; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että oikeusasiamies julkaisi selkeät ja käytännölliset suositukset siitä, miten virkamiesten olisi suhtauduttava edunvalvojiin, ja pyrki lisäämään tietoisuutta näistä neuvostossa ja komissiossa;

| AB. | toteaa, että oikeusasiamies on osa vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen mukaista EU:n rakennetta, jonka tehtävänä on suojella, edistää ja seurata yleissopimuksen täytäntöönpanoa EU:n toimielinten tasolla; |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että oikeusasiamies on osa vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen mukaista EU:n rakennetta, jonka tehtävänä on suojella, edistää ja seurata yleissopimuksen täytäntöönpanoa EU:n toimielinten tasolla;

| AC. | ottaa huomioon, että oikeusasiamies toteutti tutkimuksen siitä, miten komission puheenjohtajan silloinen kabinettipäällikkö Martin Selmayr nimitettiin komission pääsihteeriksi; ottaa huomioon, että oikeusasiamies korosti, että komissio loi keinotekoisen kiireen pääsihteerin viran täyttämiseksi, jotta avointa virkaa koskevaa ilmoitusta ei tarvitsisi julkaista, ja komissio järjesti apulaispääsihteerin valintamenettelyn siten, että häntä ei valittu suoraan tehtävään, vaan komissio teki Selmayrista pääsihteerin nopealla kaksivaiheisella nimitysmenettelyllä; ottaa huomioon, että oikeusasiamies havaitsi neljä hallinnollista epäkohtaa Selmayrin nimityksessä, koska komissio ei ollut noudattanut asianmukaisia sääntöjä kirjaimellisesti eikä sääntöjen henkeä noudattaen; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että oikeusasiamies toteutti tutkimuksen siitä, miten komission puheenjohtajan silloinen kabinettipäällikkö Martin Selmayr nimitettiin komission pääsihteeriksi; ottaa huomioon, että oikeusasiamies korosti, että komissio loi keinotekoisen kiireen pääsihteerin viran täyttämiseksi, jotta avointa virkaa koskevaa ilmoitusta ei tarvitsisi julkaista, ja komissio järjesti apulaispääsihteerin valintamenettelyn siten, että häntä ei valittu suoraan tehtävään, vaan komissio teki Selmayrista pääsihteerin nopealla kaksivaiheisella nimitysmenettelyllä; ottaa huomioon, että oikeusasiamies havaitsi neljä hallinnollista epäkohtaa Selmayrin nimityksessä, koska komissio ei ollut noudattanut asianmukaisia sääntöjä kirjaimellisesti eikä sääntöjen henkeä noudattaen;

| AD. | ottaa huomioon, että Euroopan oikeusasiamiehen työ täydentää täysin hänen kansallisten ja alueellisten kumppaniensa työtä; katsoo, että Euroopan oikeusasiamiehen alaisuudessa toimivan Euroopan oikeusasiamiesten verkoston puitteissa tapahtuva vaihto ja koordinointi on erittäin myönteinen asia, kun pyritään varmistamaan, että kaikilla EU:n kansalaisilla ja asukkailla on oikeus hyvään hallintoon kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että Euroopan oikeusasiamiehen työ täydentää täysin hänen kansallisten ja alueellisten kumppaniensa työtä; katsoo, että Euroopan oikeusasiamiehen alaisuudessa toimivan Euroopan oikeusasiamiesten verkoston puitteissa tapahtuva vaihto ja koordinointi on erittäin myönteinen asia, kun pyritään varmistamaan, että kaikilla EU:n kansalaisilla ja asukkailla on oikeus hyvään hallintoon kaikilla tasoilla;

| AE. | ottaa huomioon, että Euroopan oikeusasiamiehen nykyinen asema päivitettiin viimeksi ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa; ottaa huomioon, että tämän jälkeen EU:n kansalaisten keskuudessa on syntynyt uusia odotuksia hyvästä hallinnosta ja oikeusasiamiehen roolista sen varmistamisessa, erityisesti mitä tulee asiakirjojen saatavuuteen, väärinkäytösten paljastamiseen ja häirintään, sekä sen varmistamiseen, että komissio käsittelee eurooppalaisten kansalaisaloitteiden käsiteltäväksi ottamista oikeudenmukaisesti ja puolueettomasti; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että Euroopan oikeusasiamiehen nykyinen asema päivitettiin viimeksi ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa; ottaa huomioon, että tämän jälkeen EU:n kansalaisten keskuudessa on syntynyt uusia odotuksia hyvästä hallinnosta ja oikeusasiamiehen roolista sen varmistamisessa, erityisesti mitä tulee asiakirjojen saatavuuteen, väärinkäytösten paljastamiseen ja häirintään, sekä sen varmistamiseen, että komissio käsittelee eurooppalaisten kansalaisaloitteiden käsiteltäväksi ottamista oikeudenmukaisesti ja puolueettomasti;

| 1. | hyväksyy Euroopan oikeusasiamiehen antaman vuoden 2017 vuosikertomuksen; panee merkille sen selkeän ja helppolukuisen esitystavan, jossa korostetaan oikeusasiamiehen työtä koskevia tärkeimpiä tosiseikkoja ja lukuja vuonna 2017; |
| --- | --- |

1.

| 2. | antaa Emily O’Reillylle tunnustusta hänen erinomaisesta työstään ja rakentavista ponnisteluistaan, joilla pyritään parantamaan unionin hallinnon laatua sekä sen kansalaisille tarjoamien palvelujen saatavuutta ja laatua; vahvistaa tukevansa vahvasti toimia, joita oikeusasiamies toteuttaa kansalaisten ja eurooppalaisen demokratian kannalta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | suhtautuu myönteisesti oikeusasiamiehen viisivuotiseen strategiaan ”Towards 2019”, jolla pyritään lisäämään hänen toimistonsa vaikutusta ja näkyvyyttä ja luomaan vahvat suhteet EU:n toimielimiin, virastoihin ja organisaatioihin kansalaisten eduksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee huolestuneena merkille, että avoimuuteen ja vastuunalaisuuteen sekä tietojen ja asiakirjojen saatavuuteen liittyvät tutkimukset muodostivat edelleen suurimman osan oikeusasiamiehen vuonna 2017 käsittelemistä tapauksista, joiden lisäksi käsiteltiin unionin toimielimiin ja muihin elimiin liittyviä kanteluita; |
| --- | --- |

4.

| 5. | suhtautuu myönteisesti oikeusasiamiehen pyrkimyksiin myöntää hyvän hallinnon palkinto 2017 EU:n toimielinten henkilöstölle ja erityisesti komission terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosaston henkilöstölle heidän toimistaan harvinaisia tauteja sairastavien potilaiden hyväksi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää tärkeänä täyttä avoimuutta sekä yleisön täyttä oikeutta tutustua unionin toimielinten hallussa oleviin asiakirjoihin; korostaa oikeusasiamiehen järjestelmällistä työtä hallinnollisten epäkohtien tapauskohtaisessa julkistamisessa ja yhä useampien oma-aloitteisten tutkimusten käynnistämisessä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on kiitollinen siitä, että oikeusasiamies ja hänen työryhmänsä ovat tehneet vetoomusvaliokunnan kanssa hyvää yhteistyötä, jota on luonnehdittu arvokkaaksi ja perinpohjaiseksi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että asiakirjoihin tutustumista koskevaa unionin lainsäädäntöä olisi päivitettävä; kehottaa jälleen tarkistamaan 30. toukokuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (2) Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi, jotta helpotetaan oikeusasiamiehen toimintaa hänen valvoessaan oikeutta tutustua parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjoihin; panee tyytyväisenä merkille, että oikeusasiamies on ottanut käyttöön nopeutetun kantelumenettelyn asiakirjoihin tutustumista koskevien tutkimusten käsittelyä varten; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että kansalaisten on voitava osallistua suoremmin EU:n demokraattiseen toimintaan ja seurata unionin toimielinten päätöksentekoprosessiin yksityiskohtaisesti, ja että heillä on oltava oikeus tutustua kaikkeen asiaankuuluvaan tietoon voidakseen täysin hyödyntää demokraattisia oikeuksiaan; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että oikeusasiamiehen tehtävä on työskennellä avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden lisäämiseksi unionin lainsäädäntöprosessissa, jotta kansalaisten luottamusta voidaan lisätä yksittäisten säädösten lainmukaisuuden lisäksi koko päätöksentekoprosessin legitiimiyttä kohtaan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa tarkistamaan LIMITE-asiakirjoja koskevia neuvoston sisäisiä suuntaviivoja, joilla ei ole vakaata oikeusperustaa, jotta voidaan pitää kiinni periaatteesta, jonka mukaan LIMITE-määrite voidaan antaa vain alustavalle luonnokselle, jolla ei vielä ole kirjoittajaa eikä sillä ole vaikutusta lainsäädäntömenettelyyn; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää erittäin tärkeänä, että EU:n päätöksentekoprosessi on mahdollisimman avoin, ja antaa tunnustusta Euroopan oikeusasiamiehen tutkimukselle, joka koskee kolmen tärkeimmän EU:n toimielimen välisiä epävirallisia neuvotteluja (trilogit); tukee kaikkien trilogikokousten asiakirjojen julkaisemista Euroopan unionin tuomioistuimen tuomioiden mukaisesti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uskoo vakaasti, että EIP:n avoimuuspolitiikkaa koskevat oikeusasiamiehen suositukset on pantava täytäntöön viipymättä; korostaa, että tämä politiikka perustuu julkistamisolettamaan ja että EIP:n asiakirjat ja sitä koskevat tiedot ovat kaikkien käytettävissä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | edellyttää EIP-ryhmältä julkistamispolitiikkaa, jolla varmistetaan avoimuuden korkea taso hinnoittelupolitiikkaa ja hallintoelimiä ohjaavien periaatteiden osalta; vaatii, että EIP-ryhmän hallituksen kokousten pöytäkirjat julkaistaan; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että neuvoston puitteissa toimivien jäsenvaltioiden kannat unionin lainsäädäntöprosessissa on kirjattava ja saatettava julkiseen tietoon ajoissa ja saavutettavasti, koska kaikissa demokraattisen legitiimiyden periaatteeseen pohjautuvissa järjestelmissä lainsäädäntövallan käyttäjiä on pidettävä yleisöön nähden vastuussa toimistaan; katsoo, että neuvoston vastuuvelvollisuuden lisääminen unionin lainsäädäntöä koskevista jäsenvaltioiden hallitusten kannoista muun muassa saattamalla lainsäädäntöasiakirjat ennakoivasti yleisön saataville lainsäädäntöprosessin aikana auttaisi korjaamaan avoimuuden puutetta päätöksenteossa ja lievittäisi ”Brysselin syyttämisen” kulttuuria tapauksissa, joissa päätökset viime kädessä ovat kansallisten hallitusten tekemiä; kehottaa neuvostoa tarkistamaan SEUT 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti luottamuksellisuutta koskevaa toimintapolitiikkaansa työnsä mahdollisimman suuren avoimuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa komissiota varmistamaan, että EU Pilot -menettelyissä varmistetaan täysi avoimuus sekä oikeus tutustua asiakirjoihin ja tietoihin vastaanotettujen vetoomusten osalta sekä jo päätökseen saatettujen EU Pilot -menettelyjen ja rikkomismenettelyjen osalta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa oikeusasiamiestä edelleen valvomaan, miten komissio toteuttaa asiantuntijaryhmien järjestelmää koskevaa uudistusta, jotta taataan oikeudellisesti sitovien sääntöjen täysi noudattaminen sekä täysi avoimuus kaikessa asiantuntijaryhmien toiminnassa, sekä tutkimaan kaikki mahdolliset eturistiriitatapaukset ja raportoimaan niistä; katsoo, että kaikista asiantuntijaryhmistä on saatava tietoa, ja niitä on arvioitava huolellisesti, jotta yleisen edun nimissä voidaan saavuttaa käsitys niiden riippumattomuudesta ja lisäarvosta unionin politiikan laatimisen kannalta; katsoo, että kaikkien asiantuntijaryhmien jäsenten on oltava avoimuusrekisterissä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa jälleen perustamaan avoimuuskeskuksen kaikille EU:n toimielimille ja erillisvirastoille; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tukee oikeusasiamiehen sitoutumista EU:ssa tapahtuvan edunvalvonnan avoimuuden parantamiseen; korostaa, että on tärkeää hyväksyä asianmukainen säädös, jolla tehdään EU:n avoimuusrekisteristä pakollinen ja oikeudellisesti sitova kaikille EU:n toimielimille ja virastoille sekä edunvalvojille ja varmistetaan siten edunvalvonnan täysi avoimuus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pitää tärkeänä, että EU:n avoimuusrekisterissä olevien tietojen paikkansapitävyyttä parannetaan merkittävästi, mukaan luettuna edunvalvontaa harjoittavien lakiasiaintoimistojen velvollisuus ilmoittaa kaikki asiakkaansa; korostaa tarvetta asettaa kaikki edunvalvojien vaikuttamista koskevat tiedot yleisön saataville maksutta, ymmärrettävästi ja helposti; uskoo, että on varmistettava kaikkien edunvalvojien rahoituksen täysi avoimuus; vaatii kaikkien pyöröovisääntöjä rikkovien organisaatioiden poistamista avoimuusrekisteristä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa oikeusasiamiehen havaintoja, joiden mukaan EKP:n pääjohtajan jatkuva jäsenyys G30-ryhmässä oli hallinnollinen epäkohta, koska jäsenyyden voitiin katsoa vaarantavan EKP:n riippumattomuuden yksityisistä taloudellisista eduista; painottaa, että EKP:n johtokunnan jäsenten olisi pidättäydyttävä sellaisten foorumeiden tai muiden organisaatioiden jäsenyydestä, joissa on mukana EKP:n valvomien pankkien johtajia; panee merkille oikeusasiamiehen 15. tammikuuta 2018 antamat suositukset EKP:n pääjohtajan ja sen päätöksentekoelinten jäsenten osallistumisesta G30-ryhmään ja kehottaa EKP:tä tarkistamaan asiaa koskevia sääntöjä, jotta varmistetaan, että korkeimmat eettiset ja vastuuvelvollisuutta koskevat normit pannaan täytäntöön käytännössä; |
| --- | --- |

21.

| 22. | katsoo, että komissio ei noudattanut avoimuuden, etiikan ja oikeusvaltion periaatteita menettelyssä, jonka mukaisesti Martin Selmayr nimitettiin komission uudeksi pääsihteeriksi; pitää erittäin valitettavana komission päätöstä vahvistaa Martin Selmayr uudeksi pääsihteeriksi ottamatta huomioon EU:n kansalaisten laajaa ja laajalle levinnyttä arvostelua ja koko EU:lle aiheutunutta vahinkoa; korostaa, että Selmayrin on erottava pääsihteerin toimesta, ja kehottaa komissiota hyväksymään uuden menettelyn pääsihteerin nimittämiseksi ja varmistamaan, että noudatetaan korkeimpia avoimuuden, etiikan ja oikeusvaltion periaatteita; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa oikeusasiamiestä jatkamaan työtään unionin toimielinten eettisten sääntöjen vahvistamiseksi, jotta voidaan ratkaista pyöröovi-ilmiöön liittyvät kysymykset ja taata kaikkien asiaan liittyvien tietojen täydellinen avoimuus, myös julkaisemalla pikaisesti tapauksiin liittyvien EU:n korkeiden virkamiesten nimet; odottaa kiinnostuneena oikeusasiamiehen analyysia siitä, miten komissio panee täytäntöön hänen suuntaviivojaan ja ehdotuksiaan, jotka koskevat pyörövitilanteiden käsittelyn parantamista esimerkiksi hyväksymällä säädöksiä kyseisten tilanteiden estämisestä ja mahdollisten väärinkäytösten seuraamuksista; |
| --- | --- |

23.

| 24. | katsoo vakaasti, että kaikkialla unionin toimielimissä, virastoissa ja elimissä on sovellettava pikaisesti tiukempia ja helpommin sovellettavia moraalisia ja eettisiä sääntöjä, jotta voidaan varmistaa kunniallisuus- ja pidättyvyysvelvollisuuden noudattaminen sekä estää eturistiriidat yksityisen sektorin kanssa; katsoo, että näiden sääntöjen ja normien on perustuttava säädökseen; panee merkille komission jäsenten päivitetyt käytännesäännöt, jotka tulivat voimaan helmikuussa 2018 ja joissa otettiin käyttöön tiukemmat karenssiajat; katsoo kuitenkin, että toimikauden jälkeistä ilmoitusvelvollisuusjaksoa olisi pidennettävä; |
| --- | --- |

24.

| 25. | painottaa, että olemassa olevia hyvän hallintotavan sääntöjä on kiireellisesti parannettava hyväksymällä asiaa koskeva sitova asetus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | katsoo, että entisen komission puheenjohtajan Barroson ja nykyisen komission varapuheenjohtajan tapaaminen, joka kirjattiin viralliseksi tapaamiseksi Goldman Sachsin kanssa, oli jälleen osoitus siitä, että nykyisiä sääntöjä ja käytäntöjä on kiireellisesti tarkistettava, jotta komission jäsenten kunniallisuutta koskevia vaatimuksia voidaan vahvistaa sekä näiden toimikauden aikana että sen jälkeen; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa jälleen komissiota takaamaan, että entisten komission jäsenten toimikauden jälkeistä työtä koskevat tiedot julkaistaan ennakoivasti ja täysin avoimesti; kehottaa komissiota varmistamaan, että eettinen komitea on täysin riippumaton ja vastuuvelvollinen, ja kannustaa oikeusasiamiestä edelleen arvioimaan eettisen komitean jäsenten mahdollisia eturistiriitoja sekä raportoimaan niistä; |
| --- | --- |

27.

| 28. | on tyytyväinen oikeusasiamiehen strategiseen tutkintaan, joka koskee neuvoston lainsäädäntöprosessin avoimuutta (OI/2/2017/TE), mutta pitää valitettavana, että neuvosto ei ole vastannut havaintoihin määräajassa; toteaa, että tämä on valitettavasti toistuva aihe, joka näkyy jatkuvasti oikeusasiamiehelle tehdyissä kanteluissa; katsoo lisäksi, että sen olisi katsottava olevan erittäin tärkeä unionin demokratian toteutumiselle ja kansalaisten tehokkaalle osallistumiselle kaikkialla Euroopassa, koska se haittaa perustuslaillisten sopimusten ja perusoikeuskirjan toteutumista; panee tässä yhteydessä merkille oikeusasiamiehen hiljattain tekemät havainnot (1272/2017/LP – neuvoston kieltäytyminen antamasta yleisön tutustuttavaksi oikeudellisen yksikkönsä lausuntoa, joka koskee toimielinten välistä sopimusta avoimuusrekisteristä), joista kävi ilmi, että kysymys uhkaa toimielinten välisen tasapainon periaatetta ja on vastoin vilpittömän keskinäisen yhteistyön olennaista käytäntöä; huomauttaa, että jälkikäteen tehtäviä tarkastuksia ei voida suorittaa tapauskohtaisesti sen jälkeen, kun pyyntö on hylätty; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että erityisneuvonantajien eturistiriitoja koskeviin sääntöihin on tehtävä merkittäviä parannuksia; kehottaa erityisesti komissiota panemaan täytäntöön kaikki oikeusasiamiehen suositukset siten, että se omaksuu täyden avoimuuden sekä ennakoivan tavan tarkastella mahdollisia eturistiriitoja ennen erityisneuvonantajien nimittämistä ja sen jälkeen, sekä varmistamaan, että kansalaisilla on täysi oikeus tutustua kaikkiin erityisasiantuntijoita koskeviin asiaankuuluviin tietoihin; |
| --- | --- |

29.

| 30. | panee tyytyväisenä merkille, että oikeusasiamies on jatkuvasti kiinnostunut toimielinten henkilöstöä koskevista asioista, ja korostaa, että on tärkeää vähentää kaikenlaista syrjintää, joka voi johtua erilaisesta asemasta; muistuttaa oikeusasiamiehen Euroopan ulkosuhdehallinnon EU:n edustustoissa suoritetusta palkattomasta harjoittelusta tekemien havaintojen merkityksestä (asia 454/2014/PMC) ja suosituksesta, jonka mukaan Euroopan ulkosuhdehallinnon olisi maksettava harjoittelijoille asianmukainen korvaus syrjimättömyysperiaatteen mukaisesti; pitää valitettavana, että muut EU:n toimielimet pitävät yllä samaa epäkohtaa harjoittelun palkattomuudesta, jolloin nuorille ei tarjota oikeudenmukaisia mahdollisuuksia tai yhdenvertaista työtä työntekijöiden kanssa, joten nuoret ammattilaiset jäävät pois, koska heillä ei ole riittävästi varoja itsensä elättämiseen eikä heille tarjota riittävää korvausta työstään; huomauttaa, että harjoittelijoiden asemaa koskevat puutteet ovat havaittavissa myös muilla aloilla: unionissa ei esimerkiksi ole käytössä mekanismeja, joiden avulla voidaan ilmoittaa seksuaalisesta häirinnästä; kehottaa näin ollen oikeusasiamiestä käynnistämään harjoittelijoiden asemaa koskevan yleisen strategisen tutkimuksen; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa komissiota jälleen tekemään työstään täysin avointa julkaisemalla verkossa tiedot kaikista tupakkateollisuuden edunvalvojien tai näiden laillisten edustajien kanssa pitämistään kokouksista sekä kyseisten kokousten pöytäkirjat tupakoinnin torjuntaa koskevan YK:n puitesopimuksen velvoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa oikeusasiamiestä valvomaan, miten on pantu täytäntöön EU:n virkamiehille annetut suositukset, jotka koskevat yhteydenpitoa edunvalvojiin, sekä lisäämään kaikkien EU:n toimielinten henkilöstön tietoisuutta näistä suosituksista koulutuksen, seminaarien ja niihin liittyvien tukitoimenpiteiden avulla; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pitää erittäin valitettavana, että komissio on viivytellyt yksityisen ja julkisen sektorin määräaikaisten työsopimusten väärinkäyttöä koskevien rikkomismenettelyjen suhteen, mikä on mahdollistanut työntekijöiden oikeuksien väärinkäytön jäsenvaltioissa; kehottaa oikeusasiamiestä tarkkailemaan tätä asiaa kansalaisten oikeuksien suojaamiseksi tehokkaasti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tukee oikeusasiamiehen roolia ennakoivan ja avoimen toimintapolitiikan luomiseksi kaikissa unionin virastoissa; kehottaa oikeusasiamiestä edelleen valvomaan kaikkia EU:n virastoja, jotta varmistetaan, että ne täyttävät tiukimmat avoimuuden normit ja antavat täyden oikeuden tutustua asiakirjoihin ja tietoihin siten, että keskitytään erityisesti menettelyihin ja toimintoihin, jotka liittyvät ihmisten terveyden suojeluun; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa oikeusasiamiestä käynnistämään strategisen tutkimuksen, jossa arvioidaan, ovatko unionin toimielimet, toimistot ja virastot, kuten Euroopan kemikaalivirasto, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen ja Euroopan lääkevirasto varmistaneet, että tieteellisten todisteiden keruu ja tutkiminen on täysin riippumatonta, avointa, täsmällistä ja eturistiriidatonta, ja onko noudatettu asianmukaisia toimintapolitiikkoja ja prosessuaalisia suojakeinoja etenkin käsiteltäessä muuntogeenisiä organismeja, glyfosaattia, torjunta-aineita, kasvinsuojelu- ja biosidituotteita ja lääkkeitä; ehdottaa, että näiden virastojen tieteellisten komiteoiden ja lautakuntien kokoonpanoa ja valintaa tutkitaan tarkemmin, jotta voidaan varmistaa, että ne ovat täysin riippumattomia ja että otetaan käyttöön kaikkein tiukimmat mekanismit, joilla estetään mahdolliset eturistiriidat; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pitää myönteisenä, että komissio on käynnistänyt strategisia tutkimuksia, jotka koskevat vammaisten henkilöiden kohtelua komission yhteisessä sairausvakuutusjärjestelmässä sekä komission verkkosivustojen ja verkkotyökalujen saavutettavuutta vammaisten henkilöiden kannalta; kannustaa oikeusasiamiestä tekemään kaikkensa varmistaakseen, että EU:n hallinto noudattaa vammaisyleissopimusta täysin ja johdonmukaisesti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | suhtautuu myönteisesti siihen, että oikeuasiamies on sitoutunut avoimuuteen brexit-neuvottelujen kaikissa vaiheissa; korostaa, että oikeusasiamies on saanut sekä neuvostolta että komissiolta myönteisen vastauksen, jossa tunnustetaan avoimuuden merkitys; kehottaa Yhdistyneen kuningaskunnan hallitusta noudattamaan tätä sitoumusta; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kannustaa oikeusasiamiestä jatkamaan yhteistyötä kansallisten oikeusasiamiesten kanssa Euroopan oikeusasiamiesten verkoston välityksellä; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa Euroopan kansallisten oikeusasiamiesten verkostoa valvomaan tiukemmin, että viranomaiset toimivat välittömästi ihmisoikeuksien ja demokraattisen hallinnon puolesta, kun on kyse poliisin väkivaltaisuuksista, rasismista ja antisemitismistä; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vaatii, että oikeusasiamiehen virastolle osoitetaan enemmän taloudellisia ja henkilöstöresursseja, jotta se selviytyy nykyisestä ja tulevasta työmäärästään, koska sillä on keskeinen tehtävä edistää hyviä hallintokäytäntöjä EU:ssa, mikä on erittäin tärkeä palvelu unionin kansalaisille; |
| --- | --- |

40.

| 41. | suhtautuu myönteisesti Euroopan oikeusasiamiesten verkoston 19. kesäkuuta 2017 järjestämään vuosittaiseen konferenssiin, jossa käsiteltiin brexitin vaikutuksia kansalaisten oikeuksiin ja entistä laajempaa populismia Euroopassa; |
| --- | --- |

41.

| 42. | suhtautuu myönteisesti oikeusasiamiehen hyvän hallinnon palkintoon, jossa tunnustetaan EU:n virkamieskunnan pyrkimykset löytää innovatiivisia tapoja panna täytäntöön kansalaislähtöisiä politiikkoja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | toistaa olevansa halukas saattamaan ajan tasalle Euroopan oikeusasiamiehen ohjesäännön (3) ja kaikki siihen liittyvät yhteisön säännöstön osat, jotta oikeusasiamiehen rooli voidaan räätälöidä vastaamaan unionin kansalaisilla tällä hetkellä olevia hyvää hallintoa koskevia tarpeita ja odotuksia; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pitää tärkeänä työmarkkinavuoropuhelun parantamista; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa, että kansalaisten luottamus toimielimiin on äärimmäisen tärkeää nykyisessä vaikeassa taloustilanteessa; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että oikeusasiamiehen on tutkittava komission troikassa omaksuman roolin sekä komissiolla perussopimusten ja yhteisön säännöstön valvojana olevan vastuun välistä eturistiriitaa; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa oikeusasiamiestä varmistamaan, että komissio auttaa luomaan eurooppalaisille kansalaisaloitteille infrastruktuurin, jolla annetaan oikeudellista neuvontaa ja oikeudellinen kehys siihen osallistujien suojelemiseksi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman ja vetoomusvaliokunnan mietinnön neuvostolle, komissiolle, Euroopan oikeusasiamiehelle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille ja niiden oikeusasiamiehille tai vastaaville toimivaltaisille elimille. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  EYVL L 113, 4.5.1994, s. 15.

(2)  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

(3)  Luonnos Euroopan parlamentin päätökseksi 22. huhtikuuta 2008 oikeusasiamiehen ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista 9 päivänä maaliskuuta 1994 tehdyn päätöksen 94/262/EHTY, EY, Euratom muuttamisesta (EUVL C 259 E, 29.10.2009, s. 116).

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/169 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/169

---

P8_TA(2018)0532

Vetoomusvaliokunnan toimintakertomus 2017

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2018 vetoomusvaliokunnan käsittelemistä asioista vuonna 2017 (2018/2104(INI))

(2020/C 388/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa vetoomusvaliokunnan käsittelemistä asioista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa vetoomusvaliokunnan käsittelemistä asioista,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 10 ja 11 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 10 ja 11 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 24 ja 227 artiklan, joista käy ilmi, kuinka tärkeänä perussopimuksessa pidetään unionin kansalaisten ja asukkaiden oikeutta kertoa huolenaiheistaan parlamentille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 24 ja 227 artiklan, joista käy ilmi, kuinka tärkeänä perussopimuksessa pidetään unionin kansalaisten ja asukkaiden oikeutta kertoa huolenaiheistaan parlamentille,

| — | ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 228 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 228 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 44 artiklan, joka koskee oikeutta vedota Euroopan parlamenttiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 44 artiklan, joka koskee oikeutta vedota Euroopan parlamenttiin,

| — | ottaa huomioon rikkomusmenettelyä koskevat SEUT-sopimuksen määräykset ja erityisesti sen 258 ja 260 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rikkomusmenettelyä koskevat SEUT-sopimuksen määräykset ja erityisesti sen 258 ja 260 artiklan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52, 215 ja 216 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52, 215 ja 216 artiklan,

| — | ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön (A8-0404/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön (A8-0404/2018),

| A. | toteaa, että vuonna 2017 vastaanotettiin 1 271 vetoomusta – vuonna 2016 luku oli 1 569 – ja että niistä 776 (60,2 prosenttia) hyväksyttiin käsiteltäväksi; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että vuonna 2017 vastaanotettiin 1 271 vetoomusta – vuonna 2016 luku oli 1 569 – ja että niistä 776 (60,2 prosenttia) hyväksyttiin käsiteltäväksi;

| B. | toteaa, että parlamentin vetoomusportaalin käyttäjistä 15 540 tuki yhtä tai useampaa vetoomusta vuonna 2017, kun vastaava luku vuonna 2015 oli 902 ja vuonna 2016 6 132 käyttäjää; toteaa, että vetoomuksia tukevien klikkausten kokonaismäärä oli 21 955, kun vastaava luku vuonna 2016 oli 18 810 ja vuonna 2015 1 329; toteaa, että tämä uusi tapa, jolla yleisö voi osallistua esitettyihin vetoomuksiin, on yhä yleisempi ja se olisi otettava huomioon; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että parlamentin vetoomusportaalin käyttäjistä 15 540 tuki yhtä tai useampaa vetoomusta vuonna 2017, kun vastaava luku vuonna 2015 oli 902 ja vuonna 2016 6 132 käyttäjää; toteaa, että vetoomuksia tukevien klikkausten kokonaismäärä oli 21 955, kun vastaava luku vuonna 2016 oli 18 810 ja vuonna 2015 1 329; toteaa, että tämä uusi tapa, jolla yleisö voi osallistua esitettyihin vetoomuksiin, on yhä yleisempi ja se olisi otettava huomioon;

| C. | toteaa, että kolmesta eri aiheesta esitettiin lähes 250 samanlaista tai hyvin samankaltaista vetoomusta vuonna 2017, ja ne käsiteltiin yhdessä aiheryhmittäin; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että kolmesta eri aiheesta esitettiin lähes 250 samanlaista tai hyvin samankaltaista vetoomusta vuonna 2017, ja ne käsiteltiin yhdessä aiheryhmittäin;

| D. | toteaa, että 67 vetoomuksella oli yksi tai useampi allekirjoittaja, 25 vetoomuksella yli 100 allekirjoittajaa, kymmenellä vetoomuksella yli 10 000 allekirjoittajaa ja kahdella yli 100 000 allekirjoittajaa vuonna 2017; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että 67 vetoomuksella oli yksi tai useampi allekirjoittaja, 25 vetoomuksella yli 100 allekirjoittajaa, kymmenellä vetoomuksella yli 10 000 allekirjoittajaa ja kahdella yli 100 000 allekirjoittajaa vuonna 2017;

| E. | ottaa huomioon, että vastaanotettujen vetoomusten määrä on vaatimaton suhteessa EU:n kokonaisväkilukuun; toteaa, että tämä saattaa viitata siihen, että suuri osa EU:n kansalaisista ja asukkaista ei tiedä mahdollisuudesta hyödyntää oikeutta esittää vetoomuksia, kun otetaan huomioon monet mahdolliset huolenaiheet tai odotukset unionin eri toiminta-aloilla; katsoo, että on tehtävä enemmän, jotta voidaan edistää oikeutta vedota Euroopan parlamenttiin; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vastaanotettujen vetoomusten määrä on vaatimaton suhteessa EU:n kokonaisväkilukuun; toteaa, että tämä saattaa viitata siihen, että suuri osa EU:n kansalaisista ja asukkaista ei tiedä mahdollisuudesta hyödyntää oikeutta esittää vetoomuksia, kun otetaan huomioon monet mahdolliset huolenaiheet tai odotukset unionin eri toiminta-aloilla; katsoo, että on tehtävä enemmän, jotta voidaan edistää oikeutta vedota Euroopan parlamenttiin;

| F. | ottaa huomioon, että vain pieni osa EU:n kansalaisia ja asukkaita on tietoinen oikeudesta esittää vetoomus, mikä osoittaa, että tarvitaan lisäponnisteluja ja asianmukaisia toimenpiteitä yleisen tietoisuuden lisäämiseksi ja tämän oikeuden käytön tuntuvan lisäämisen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että vain pieni osa EU:n kansalaisia ja asukkaita on tietoinen oikeudesta esittää vetoomus, mikä osoittaa, että tarvitaan lisäponnisteluja ja asianmukaisia toimenpiteitä yleisen tietoisuuden lisäämiseksi ja tämän oikeuden käytön tuntuvan lisäämisen saavuttamiseksi;

| G. | ottaa huomioon, että SEUT 227 artiklan ja parlamentin työjärjestyksen 215 artiklan mukaisissa vetoomusten käsiteltäväksi hyväksymistä koskevissa perusteissa edellytetään, että vetoomukset täyttävät muodolliset vaatimukset eli että ne käsittelevät aihetta, joka kuuluu unionin toiminnan alaan ja koskee välittömästi vetoomuksen esittäjää, jonka on oltava unionin kansalainen tai asukas; toteaa, että 495:ää vetoomusta ei hyväksytty käsiteltäväksi, koska ne eivät täyttäneet käsiteltäväksi hyväksyttävyyttä koskevia vaatimuksia; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että SEUT 227 artiklan ja parlamentin työjärjestyksen 215 artiklan mukaisissa vetoomusten käsiteltäväksi hyväksymistä koskevissa perusteissa edellytetään, että vetoomukset täyttävät muodolliset vaatimukset eli että ne käsittelevät aihetta, joka kuuluu unionin toiminnan alaan ja koskee välittömästi vetoomuksen esittäjää, jonka on oltava unionin kansalainen tai asukas; toteaa, että 495:ää vetoomusta ei hyväksytty käsiteltäväksi, koska ne eivät täyttäneet käsiteltäväksi hyväksyttävyyttä koskevia vaatimuksia;

| H. | toteaa, että oikeus esittää parlamentille vetoomuksia tarjoaa unionin kansalaisille ja asukkaille keinon ottaa virallisesti yhteyttä omiin edustajiinsa; toteaa, että vetoomusoikeuden olisi oltava tärkeä osa EU:n kansalaisten ja asukkaiden aktiivista osallistumista EU:n toimialoilla ja että sitä olisi tämän vuoksi edistettävä parhaalla mahdollisella tavalla; ottaa huomioon, että vetoomusoikeuden täysimääräinen käyttö on yhteydessä siihen, että EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden on löydettävä nopeita ja tehokkaita ratkaisuja vetoomusten esittäjien esiin tuomiin ongelmiin ja varmistettava heidän perusoikeuksiensa suojelu kaikilta osin; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että oikeus esittää parlamentille vetoomuksia tarjoaa unionin kansalaisille ja asukkaille keinon ottaa virallisesti yhteyttä omiin edustajiinsa; toteaa, että vetoomusoikeuden olisi oltava tärkeä osa EU:n kansalaisten ja asukkaiden aktiivista osallistumista EU:n toimialoilla ja että sitä olisi tämän vuoksi edistettävä parhaalla mahdollisella tavalla; ottaa huomioon, että vetoomusoikeuden täysimääräinen käyttö on yhteydessä siihen, että EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden on löydettävä nopeita ja tehokkaita ratkaisuja vetoomusten esittäjien esiin tuomiin ongelmiin ja varmistettava heidän perusoikeuksiensa suojelu kaikilta osin;

| I. | ottaa huomioon, että parlamentti on jo kauan ollut johtava toimija vetoomusmenettelyn kansainvälisessä kehittämisessä ja sillä on edelleen Euroopan avoimin ja läpinäkyvin järjestelmä, joka mahdollistaa vetoomusten esittäjien täysipainoisen osallistumisen sen toimintaan; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että parlamentti on jo kauan ollut johtava toimija vetoomusmenettelyn kansainvälisessä kehittämisessä ja sillä on edelleen Euroopan avoimin ja läpinäkyvin järjestelmä, joka mahdollistaa vetoomusten esittäjien täysipainoisen osallistumisen sen toimintaan;

| J. | toteaa, että aktiivinen osallistuminen on mahdollista ainoastaan, jos on olemassa demokraattinen ja avoin prosessi, joka tarjoaa parlamentille ja vetoomusvaliokunnalle mahdollisuuden työskennellä kansalaislähtöisesti ja mielekkäästi; katsoo, että tämä edellyttää, että pyritään jatkuvasti parantamaan vuorovaikutusta vetoomusten esittäjien kanssa, seuraamaan ja hyödyntämään muun muassa uuden teknisen kehityksen täytäntöönpanoa sekä parantamaan vuorovaikutusta muiden asianomaisten kansalaisten ja asukkaiden, kuten vetoomusten tukijoiden, kanssa vetoomusportaalin kautta; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että aktiivinen osallistuminen on mahdollista ainoastaan, jos on olemassa demokraattinen ja avoin prosessi, joka tarjoaa parlamentille ja vetoomusvaliokunnalle mahdollisuuden työskennellä kansalaislähtöisesti ja mielekkäästi; katsoo, että tämä edellyttää, että pyritään jatkuvasti parantamaan vuorovaikutusta vetoomusten esittäjien kanssa, seuraamaan ja hyödyntämään muun muassa uuden teknisen kehityksen täytäntöönpanoa sekä parantamaan vuorovaikutusta muiden asianomaisten kansalaisten ja asukkaiden, kuten vetoomusten tukijoiden, kanssa vetoomusportaalin kautta;

| K. | katsoo, että vetoomukset ovat hyödyllisiä välineitä unionin oikeuden rikkomisen, puutteiden, epäjohdonmukaisuuksien ja mahdollisten porsaanreikien havaitsemiseksi, kun pyritään varmistamaan mahdollisimman korkea sosiaalisen oikeudenmukaisuuden taso ja kaikkien kansalaisten perusoikeuksien täysimääräinen suojelu; toteaa, että vetoomukset antavat parlamentille ja muille EU:n toimielimille mahdollisuuden arvioida EU:n lainsäädännön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen soveltamista sekä sen puutteellisen täytäntöönpanon todellista vaikutusta EU:n kansalaisiin ja asukkaisiin; katsoo, että ne voivat myös antaa tietoa siitä, että sääntelyä koskevia säännöksiä ei ole aloilla, joilla EU voisi antaa lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että vetoomukset ovat hyödyllisiä välineitä unionin oikeuden rikkomisen, puutteiden, epäjohdonmukaisuuksien ja mahdollisten porsaanreikien havaitsemiseksi, kun pyritään varmistamaan mahdollisimman korkea sosiaalisen oikeudenmukaisuuden taso ja kaikkien kansalaisten perusoikeuksien täysimääräinen suojelu; toteaa, että vetoomukset antavat parlamentille ja muille EU:n toimielimille mahdollisuuden arvioida EU:n lainsäädännön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen soveltamista sekä sen puutteellisen täytäntöönpanon todellista vaikutusta EU:n kansalaisiin ja asukkaisiin; katsoo, että ne voivat myös antaa tietoa siitä, että sääntelyä koskevia säännöksiä ei ole aloilla, joilla EU voisi antaa lainsäädäntöä;

| L. | katsoo, että vetoomukset ovat lisätakuu EU:n kansalaisille ja asukkaille verrattuna suoraan komissiolle tehtyihin kanteluihin, koska niissä parlamentti tulee mukaan prosessiin, mikä mahdollistaa sen, että voidaan valvoa paremmin komission tutkintatehtävän suorittamista, ja että asiasta käydään avoimia keskusteluja vetoomusten esittäjien, Euroopan parlamentin ja komission jäsenten sekä tarvittaessa muiden asianomaisten viranomaisten läsnä ollessa; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että vetoomukset ovat lisätakuu EU:n kansalaisille ja asukkaille verrattuna suoraan komissiolle tehtyihin kanteluihin, koska niissä parlamentti tulee mukaan prosessiin, mikä mahdollistaa sen, että voidaan valvoa paremmin komission tutkintatehtävän suorittamista, ja että asiasta käydään avoimia keskusteluja vetoomusten esittäjien, Euroopan parlamentin ja komission jäsenten sekä tarvittaessa muiden asianomaisten viranomaisten läsnä ollessa;

| M. | toteaa, että vetoomuksista saadaan usein hyödyllistä tietoa EU:n eri politiikanaloilta muille parlamentin valiokunnille myös niiden lainsäädäntötoiminnan osalta; ottaa huomioon, että vetoomukseen liittyvistä asioista vastaavien valiokuntien odotetaan vastaavasti tarjoavan asiantuntemustaan, jotta vetoomus voidaan käsitellä asianmukaisesti ja jotta parlamentti voi vastata siihen mielekkäällä tavalla; katsoo, että on parlamentin vastuulla kokonaisuudessaan täyttää vetoomusten esittämistä koskeva perusoikeus käsittelemällä vetoomukset asianmukaisesti; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että vetoomuksista saadaan usein hyödyllistä tietoa EU:n eri politiikanaloilta muille parlamentin valiokunnille myös niiden lainsäädäntötoiminnan osalta; ottaa huomioon, että vetoomukseen liittyvistä asioista vastaavien valiokuntien odotetaan vastaavasti tarjoavan asiantuntemustaan, jotta vetoomus voidaan käsitellä asianmukaisesti ja jotta parlamentti voi vastata siihen mielekkäällä tavalla; katsoo, että on parlamentin vastuulla kokonaisuudessaan täyttää vetoomusten esittämistä koskeva perusoikeus käsittelemällä vetoomukset asianmukaisesti;

| N. | katsoo, että kukin vetoomus olisi arvioitava ja käsiteltävä huolellisesti; toteaa, että vetoomuksen esittäjällä on oikeus saada tietoa käsiteltäväksi hyväksymistä koskevasta vetoomusvaliokunnan päätöksestä ja oikeus saada asiansa kaikilta osin käsitellyksi kohtuullisessa ajassa; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että kukin vetoomus olisi arvioitava ja käsiteltävä huolellisesti; toteaa, että vetoomuksen esittäjällä on oikeus saada tietoa käsiteltäväksi hyväksymistä koskevasta vetoomusvaliokunnan päätöksestä ja oikeus saada asiansa kaikilta osin käsitellyksi kohtuullisessa ajassa;

| O. | toteaa, että vetoomusvaliokunnan kokouksissa keskustellaan julkisesti huomattavasta määrästä vetoomuksia; toteaa, että vetoomuksen esittäjillä on oikeus esitellä vetoomuksensa ja että he ottavat usein täysipainoisesti osaa keskusteluun ja siten myötävaikuttavat aktiivisesti valiokunnan työhön; toteaa, että vuonna 2017 valiokunnan kokouksissa käsiteltiin 248 vetoomusta siten, että 208 vetoomuksen esittäjää oli paikalla ja että 59 vetoomuksen esittäjää käytti aktiivisesti puheenvuoroja; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että vetoomusvaliokunnan kokouksissa keskustellaan julkisesti huomattavasta määrästä vetoomuksia; toteaa, että vetoomuksen esittäjillä on oikeus esitellä vetoomuksensa ja että he ottavat usein täysipainoisesti osaa keskusteluun ja siten myötävaikuttavat aktiivisesti valiokunnan työhön; toteaa, että vuonna 2017 valiokunnan kokouksissa käsiteltiin 248 vetoomusta siten, että 208 vetoomuksen esittäjää oli paikalla ja että 59 vetoomuksen esittäjää käytti aktiivisesti puheenvuoroja;

| P. | toteaa, että kansalaisten ja asukkaiden vetoomuksissa ja valiokunnan kokouksissa antamat tiedot – sekä niitä täydentävä komission, jäsenvaltioiden ja muiden elinten tarjoama asiantuntemus – ovat ratkaisevan tärkeitä valiokunnan työlle; katsoo, että vetoomusten esittäjien, joiden vetoomusta käsitellään julkisessa kokouksessa ja jotka ovat halukkaita osallistumaan keskusteluun, olisi voitava saada kohtuullinen korvaus asiaan liittyvistä kustannuksista sosioekonomisen syrjinnän välttämiseksi; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että kansalaisten ja asukkaiden vetoomuksissa ja valiokunnan kokouksissa antamat tiedot – sekä niitä täydentävä komission, jäsenvaltioiden ja muiden elinten tarjoama asiantuntemus – ovat ratkaisevan tärkeitä valiokunnan työlle; katsoo, että vetoomusten esittäjien, joiden vetoomusta käsitellään julkisessa kokouksessa ja jotka ovat halukkaita osallistumaan keskusteluun, olisi voitava saada kohtuullinen korvaus asiaan liittyvistä kustannuksista sosioekonomisen syrjinnän välttämiseksi;

| Q. | toteaa, että vuonna 2017 esitettyjen vetoomusten huolenaiheet koskivat pääasiassa ympäristöasioita (erityisesti jäte- ja vesihuoltoa ja ympäristönsuojelua), perusoikeuksia (erityisesti äänioikeutta ja lapsen oikeuksia), varastettuja vauvoja, henkilöiden vapaata liikkuvuutta, sosiaaliasioita (työoloja), erilaisia syrjinnän muotoja ja maahanmuuttoa useiden muiden aiheiden lisäksi; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että vuonna 2017 esitettyjen vetoomusten huolenaiheet koskivat pääasiassa ympäristöasioita (erityisesti jäte- ja vesihuoltoa ja ympäristönsuojelua), perusoikeuksia (erityisesti äänioikeutta ja lapsen oikeuksia), varastettuja vauvoja, henkilöiden vapaata liikkuvuutta, sosiaaliasioita (työoloja), erilaisia syrjinnän muotoja ja maahanmuuttoa useiden muiden aiheiden lisäksi;

| R. | katsoo, että parlamentin työjärjestyksen tarkistamisen olisi johdettava vetoomusmenettelyn parantumiseen ja että asiaa koskevien sääntöjen avulla olisi optimoitava vetoomusvaliokunnan kyky tutkia kansalaisten huolenaiheita ja siten varmistaa vetoomusoikeuden täysi suoja ja tehokkaampi käyttö; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että parlamentin työjärjestyksen tarkistamisen olisi johdettava vetoomusmenettelyn parantumiseen ja että asiaa koskevien sääntöjen avulla olisi optimoitava vetoomusvaliokunnan kyky tutkia kansalaisten huolenaiheita ja siten varmistaa vetoomusoikeuden täysi suoja ja tehokkaampi käyttö;

| S. | toteaa, että 69,1 prosenttia vuonna 2017 vastaanotetuista vetoomuksista (878 vetoomusta) esitettiin parlamentin verkkoportaalin kautta, kun vastaava osuus vuonna 2016 oli 68 prosenttia (1 067 vetoomusta); katsoo, että tämän esittämistavan hallitseva asema ja sen käytön odotettu lisääntyminen ajan myötä voisi mahdollistaa näiden vetoomusten käsittelyn nopeamman aloittamisen; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että 69,1 prosenttia vuonna 2017 vastaanotetuista vetoomuksista (878 vetoomusta) esitettiin parlamentin verkkoportaalin kautta, kun vastaava osuus vuonna 2016 oli 68 prosenttia (1 067 vetoomusta); katsoo, että tämän esittämistavan hallitseva asema ja sen käytön odotettu lisääntyminen ajan myötä voisi mahdollistaa näiden vetoomusten käsittelyn nopeamman aloittamisen;

| T. | toteaa, että vetoomusten yhteenvedot voidaan nyt ladata portaaliin nopeammin eli noin viikon kuluttua siitä, kun vetoomusvaliokunta on tehnyt päätöksen käsiteltäväksi ottamisesta; toteaa, että vetoomuksiin liittyvien kokousten esityslistojen, pöytäkirjojen ja komission vastausten automaattinen lataaminen otettiin käyttöön vuoden 2017 lopussa, joten nämä asiakirjat ovat julkisesti saatavilla, mikä lisää vetoomusvaliokunnan työskentelyn avoimuutta; ottaa huomioon, että kaikki nämä seikat ilmentävät parlamentin sitoumusta lisätä interaktiivisempaa kokemusta ja reaaliaikaista viestintää vetoomusten esittäjien kanssa; toteaa, että ”Usein kysyttyä” -osiota ja tietosuojaselosteita on tarkistettu, jotta ne vastaavat työjärjestyksen luottamuksellisuutta koskevien määräysten muutoksia; toteaa, että portaaliin on tehty myös teknisiä parannuksia, esimerkiksi lisäparannuksia hakutoimintoon ja tietoja ja neuvoja vetoomuksen esittäjille sisältävä ”Lue tämä ensin” -sivu ennen kuin vetoomusta voidaan jättää; toteaa, että suuri määrä käyttäjien esittämiä tukipyyntöjä on käsitelty onnistuneesti; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että vetoomusten yhteenvedot voidaan nyt ladata portaaliin nopeammin eli noin viikon kuluttua siitä, kun vetoomusvaliokunta on tehnyt päätöksen käsiteltäväksi ottamisesta; toteaa, että vetoomuksiin liittyvien kokousten esityslistojen, pöytäkirjojen ja komission vastausten automaattinen lataaminen otettiin käyttöön vuoden 2017 lopussa, joten nämä asiakirjat ovat julkisesti saatavilla, mikä lisää vetoomusvaliokunnan työskentelyn avoimuutta; ottaa huomioon, että kaikki nämä seikat ilmentävät parlamentin sitoumusta lisätä interaktiivisempaa kokemusta ja reaaliaikaista viestintää vetoomusten esittäjien kanssa; toteaa, että ”Usein kysyttyä” -osiota ja tietosuojaselosteita on tarkistettu, jotta ne vastaavat työjärjestyksen luottamuksellisuutta koskevien määräysten muutoksia; toteaa, että portaaliin on tehty myös teknisiä parannuksia, esimerkiksi lisäparannuksia hakutoimintoon ja tietoja ja neuvoja vetoomuksen esittäjille sisältävä ”Lue tämä ensin” -sivu ennen kuin vetoomusta voidaan jättää; toteaa, että suuri määrä käyttäjien esittämiä tukipyyntöjä on käsitelty onnistuneesti;

| U. | toteaa, että vetoomusvaliokunta pitää eurooppalaista kansalaisaloitetta tärkeänä suoran ja osallistuvan demokratian välineenä, joka antaisi – jos se otetaan vakavasti – kansalaisille mahdollisuuden osallistua aktiivisesti unionin toimintapolitiikkojen ja lainsäädännön muotoiluun; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että vetoomusvaliokunta pitää eurooppalaista kansalaisaloitetta tärkeänä suoran ja osallistuvan demokratian välineenä, joka antaisi – jos se otetaan vakavasti – kansalaisille mahdollisuuden osallistua aktiivisesti unionin toimintapolitiikkojen ja lainsäädännön muotoiluun;

| V. | ottaa huomioon, että vuonna 2017 toteutettiin neljä parlamentin työjärjestyksen 216 a artiklan mukaista tiedonhankintamatkaa: yksi matka Ruotsiin, jossa unionin kansalaisilla oli ollut vaikeuksia saada henkilötunnusta, jota väliaikaisesti Ruotsiin muuttaneet tarvitsevat suurimmassa osassa palveluja, yksi matka Espanjaan, jossa käsiteltiin Francon diktatuurin aikana ja sen jälkeen sairaaloista varastettuja vastasyntyneitä vauvoja koskevia väitteitä, yksi matka Italian Tarantoon, jossa käsiteltiin paikallisen terästehtaan ja jalostamon vaikutusta ympäristöön ja sitä, miten ne ovat aiheuttaneet ilman, maaperän ja veden pilaantumista sekä yksi matka Kyproksen Larnacaan, jossa perehdyttiin hiljattain kaupunkiin rakennetun teollisen sataman ympäristö- ja terveysvaikutuksiin; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että vuonna 2017 toteutettiin neljä parlamentin työjärjestyksen 216 a artiklan mukaista tiedonhankintamatkaa: yksi matka Ruotsiin, jossa unionin kansalaisilla oli ollut vaikeuksia saada henkilötunnusta, jota väliaikaisesti Ruotsiin muuttaneet tarvitsevat suurimmassa osassa palveluja, yksi matka Espanjaan, jossa käsiteltiin Francon diktatuurin aikana ja sen jälkeen sairaaloista varastettuja vastasyntyneitä vauvoja koskevia väitteitä, yksi matka Italian Tarantoon, jossa käsiteltiin paikallisen terästehtaan ja jalostamon vaikutusta ympäristöön ja sitä, miten ne ovat aiheuttaneet ilman, maaperän ja veden pilaantumista sekä yksi matka Kyproksen Larnacaan, jossa perehdyttiin hiljattain kaupunkiin rakennetun teollisen sataman ympäristö- ja terveysvaikutuksiin;

| W. | toteaa, että työjärjestyksen mukaan vetoomusvaliokunta vastaa suhteista Euroopan oikeusasiamieheen, joka tutkii Euroopan unionin toimielimissä ja elimissä havaittuja hallinnollisia epäkohtia koskevia kanteluita; toteaa, että nykyinen Euroopan oikeusasiamies Emily O’Reilly esitteli vuosikertomuksensa 2016 vetoomusvaliokunnalle sen kokouksessa 30. toukokuuta 2017, ja toteaa, että vetoomusvaliokunnan vuotuinen mietintö puolestaan perustuu osittain oikeusasiamiehen vuosikertomukseen tai parlamentille toimitettuihin erityiskertomuksiin, joista viimeisin koskee neuvoston päätöksenteon avoimuutta; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että työjärjestyksen mukaan vetoomusvaliokunta vastaa suhteista Euroopan oikeusasiamieheen, joka tutkii Euroopan unionin toimielimissä ja elimissä havaittuja hallinnollisia epäkohtia koskevia kanteluita; toteaa, että nykyinen Euroopan oikeusasiamies Emily O’Reilly esitteli vuosikertomuksensa 2016 vetoomusvaliokunnalle sen kokouksessa 30. toukokuuta 2017, ja toteaa, että vetoomusvaliokunnan vuotuinen mietintö puolestaan perustuu osittain oikeusasiamiehen vuosikertomukseen tai parlamentille toimitettuihin erityiskertomuksiin, joista viimeisin koskee neuvoston päätöksenteon avoimuutta;

| X. | ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta on Euroopan oikeusasiamiehen lailla Euroopan oikeusasiamiesten verkoston jäsen ja että siihen kuuluu myös kansallisia ja alueellisia oikeusasiamiehiä ja vastaavia elimiä Euroopan unionin jäsenvaltioissa, ehdokasvaltioissa ja muissa Euroopan talousalueen maissa, ja toteaa, että verkoston tavoitteena on edistää tiedonvaihtoa unionin oikeudesta ja politiikasta sekä vaihtaa parhaita käytäntöjä; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta on Euroopan oikeusasiamiehen lailla Euroopan oikeusasiamiesten verkoston jäsen ja että siihen kuuluu myös kansallisia ja alueellisia oikeusasiamiehiä ja vastaavia elimiä Euroopan unionin jäsenvaltioissa, ehdokasvaltioissa ja muissa Euroopan talousalueen maissa, ja toteaa, että verkoston tavoitteena on edistää tiedonvaihtoa unionin oikeudesta ja politiikasta sekä vaihtaa parhaita käytäntöjä;

| 1. | painottaa vetoomusvaliokunnan ratkaisevaa asemaa unionin kansalaisten ja asukkaiden ja unionin toimielinten välisen yhteyden luojana, jonka kautta unionin kansalaiset ja asukkaat voivat virallisesti ilmoittaa EU:n oikeuden soveltamisongelmista ja tuoda huoliaan ja ajatuksiaan vaaleilla valittujen edustajiensa tietoon, mikä mahdollistaa vetoomusten esittäjien pyyntöjen oikea-aikaisen tarkastelun ja ratkaisun mahdollisuuksien mukaan; huomauttaa, että tavalla, jolla vetoomusten esittäjien huolenaiheita käsitellään, on huomattava vaikutus kansalaisiin ja siihen, toteutuuko heidän EU:n oikeuteen kirjattu oikeutensa esittää vetoomuksia tosiasiallisesti, ja heidän mielipiteisiinsä EU:n toimielimistä; muistuttaa komissiota, että vetoomukset tarjoavat ainutlaatuisen keinon yksilöidä tilanteita, joissa EU:n oikeutta ei noudateta, ja tutkia niitä Euroopan parlamentin poliittisen valvonnan avulla; |
| --- | --- |

1.

| 2. | painottaa, että vetoomukset ovat parlamentille ja muille unionin toimielimille sekä mahdollisuus että haaste, koska ne mahdollistavat suoran vuoropuhelun unionin kansalaisten ja asukkaiden kanssa, erityisesti tilanteessa, jossa EU:n oikeuden soveltamisella on heihin vaikutusta ja he etsivät tehokasta ja vaikuttavaa muutoksenhakumekanismia; korostaa, että EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden on tehtävä toimivaltansa puitteissa kaikkensa nopeiden ja tehokkaiden ratkaisujen löytämiseksi vetoomuksen esittäjien esille ottamiin kysymyksiin; |
| --- | --- |

2.

| 3. | painottaa, että on tärkeää lisätä tietoisuutta jatkuvan julkisen keskustelun kautta ja laajentaa tietämystä EU:n nykyisestä toimivallasta, sen toiminnasta ja sen tulevista parannustarpeista, jotta voidaan varmistaa, että kansalaiset ja asukkaat saavat riittävästi tietoa siitä, millä tasolla päätökset tehdään, jotta he voivat osallistua keskusteluihin mahdollisista uudistuksista ja estää ilmiön, jossa joissakin vastuuttomissa jäsenvaltioissa syytetään kaikesta ”Brysseliä”; katsoo, että laajempi julkinen keskustelu EU:sta sekä parempi valistus ja tiedotus ja raportointi tiedotusvälineissä vähentäisi niiden vetoomusten määrää, joita ei voida hyväksyä käsiteltäväksi, koska kansalaiset ja asukkaat olisivat paremmin tietoisia unionin toimivallasta; toteaa, että sellaisenkin vetoomuksen aihe, jota ei voida hyväksyä käsiteltäväksi, voi olla merkittävä poliittisessa päätöksenteossa, vaikka se jäisikin valiokunnan toimivallan ulkopuolelle; |
| --- | --- |

3.

| 4. | painottaa, että komission ja muiden EU:n toimielinten sekä jäsenvaltioiden kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten välistä yhteistyötä on tehostettava, jotta voidaan varmistaa, että hyväksytään ja pannaan täytäntöön EU:n säännöksiä, joilla pyritään saavuttamaan mahdollisimman korkeat sosiaalisen oikeudenmukaisuuden normit sekä kaikkien kansalaisten taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien täysimääräinen ja tehokas suojelu; korostaa, että yhteistyön jäsenvaltioiden edustajien kanssa valiokunnan kokouksissa olisi oltava aktiivisempaa ja että valiokunnan lähettämien pyyntöjen jatkokäsittelyä olisi nopeutettava; kehottaa siksi kaikkia asianomaisia kansallisia ja EU:n viranomaisia sitoutumaan vahvasti vetoomusten käsittelyyn ja ratkaisemiseen ensisijaisena asiana; panee jälleen merkille, että useisiin vetoomuksiin on saatu komissiolta pinnallisia vastauksia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota käyttämään tehtävästään perussopimusten valvojana johtuvaa toimivaltaansa asianmukaisesti, koska tällainen asema on erittäin tärkeä EU:n toiminnalle kansalaisten ja unionin lainsäätäjien kannalta; kehottaa rikkomusmenettelyjen oikea-aikaiseen käsittelyyn, jotta päästään viipymättä tilanteista, joissa EU:n oikeutta ei noudateta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa, että yhteistyö parlamentin muiden valiokuntien kanssa on olennaista vetoomusten kattavan käsittelyn varmistamiseksi; toteaa, että vuonna 2017 18 vetoomusta lähetettiin muihin valiokuntiin lausuntoa varten ja 357 vetoomusta tiedoksi; on tyytyväinen siihen, että muilta valiokunnilta saatiin 21 lausuntoa vetoomuksista; kannustaa edistämään parlamentin eri valiokuntien välistä vuoropuhelua, jotta EU:n kansalaisten esiin tuomiin ongelmiin voidaan kiinnittää asianmukaista huomiota; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että vetoomusverkosto käynnistettiin 21. maaliskuuta 2017 ja että tilaisuuteen osallistui jäseniä kaikista parlamentin valiokunnista ja että siinä esiteltiin verkoston suuntaviivat, sen tarkoitus ja sen jäsenten tehtävät; on vakuuttunut siitä, että jos vetoomusverkosto otetaan vakavasti, se on hyödyllinen väline, joka mahdollistaa vetoomusten paremman seurannan parlamentaarisessa ja lainsäädännöllisessä työssä; korostaa verkoston merkitystä, jotta voidaan lisätä jäsenten tietoisuutta parlamentille vetoomuksin toimitetuista kansalaisten huolenaiheista ja keskustella mahdollisista menettelyllisistä parannuksista ja jakaa parhaita käytäntöjä; korostaa, että valiokuntien tiiviimpi yhteydenpito voi tehostaa samankaltaisia aiheita koskevien kuulemisten ja parlamentin tutkimusten suunnittelua; odottaa kiinnostuneena parlamentin politiikkayksikkö C:n julkaisemaa tutkimusta eri valiokuntien ja vetoomusvaliokunnan välisen yhteistyön nykyisestä toimivuudesta; korostaa, että parlamentin valiokuntien tehostetumpi yhteistyö vetoomusten esittäjien esille nostamien kysymysten osalta antaisi parlamentille mahdollisuuden toteuttaa parempia ja yksilöllisiä jatkotoimia vetoomusten osalta ja vastata paljon nopeammin ja tehokkaammin kansalaisten ja asukkaiden huolenaiheisiin, mikä tuo lisäarvoa unionin kansalaisten ja asukkaiden elämään sekä parlamentin ja unionin toimintaan kokonaisuudessaan; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa niiden ennen brexit-neuvotteluja esitettyjen vetoomusten suurta merkitystä, joita asianosaiset kansalaiset ja asukkaat esittivät; viittaa vetoomusvaliokunnan, kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan (LIBE), perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan (AFCO) sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan (EMPL) 11. toukokuuta 2017 järjestämään kansalaisten oikeuksia brexitin jälkeen koskeneeseen yhteiseen julkiseen kuulemiseen, jonka tarkoituksena oli varmistaa, että nämä oikeudet ovat yksi parlamentin painopisteistä brexit-neuvotteluissa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | katsoo, että vetoomusvaliokunnalle ja sen sihteeristölle olisi osoitettava enemmän resursseja, jotta eri vetoomusten käsittely olisi täysin johdonmukaista; painottaa, että valiokunnan tammikuussa 2016 hyväksymät suuntaviivat tekevät vetoomusten käsittelystä ja päätöksentekomenettelystä avoimen ja selkeän; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palauttaa mieliin, että vetoomuksia tarkastellaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 227 artiklan mukaisesti, jossa määrätään, että kaikilla unionin kansalaisilla sekä niillä luonnollisilla henkilöillä tai oikeushenkilöillä, joiden asuinpaikka tai sääntömääräinen kotipaikka on jossakin jäsenvaltiossa, on oikeus esittää Euroopan parlamentille vetoomus asioissa, jotka kuuluvat Euroopan unionin toimialaan; muistuttaa, että vetoomusten käsittelyä koskeva menettely on vahvistettu Euroopan parlamentin työjärjestyksessä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toteaa, että jos kansalaisten kanteluita ja myös yksittäisiä tapauksia ei suostuta tutkimaan syvällisesti ja nopeasti komission vuonna 2016 antamassa tiedonannossa ”EU:n lainsäädäntö: Parempiin tuloksiin soveltamista parantamalla” (1) esitetyn lähestymistavan mukaisesti, tämä saattaa estää mahdollisten vakavien systeemisten puutteiden nopean havaitsemisen ja rikkoa tätä kautta monia oikeuksia lukuisten kansalaisten kustannuksella, mitä kautta itse asiassa jätetään kansallisille tuomioistuimille suurimman vastuun seurata EU:n oikeuden mahdollista rikkomista, lukuun ottamatta systeemisissä tapauksissa; katsoo, että tämän käsitteen tulkinnassa on liian suurta epäselvyyttä ja että tällainen lähestymistapa ympäristölainsäädännön alalla on erityisen haitallinen; katsoo, että se heikentää aiempaa lähestymistapaa EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoon ja heikentää yleisesti komission velvollisuuksia valvoa perussopimusten noudattamista; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toteaa, että epävarmoja työsuhteita koskevien vetoomusten käsittely on osoittanut, että tietyissä jäsenvaltioissa monet työntekijät joutuvat huonojen ja syrjivien käytäntöjen kohteeksi, mikä on osoitus tehokkaiden ehkäisevien mekanismien ja rangaistusten vähäisyydestä useissa tapauksissa; pitää valitettavana, että komissio on kerryttänyt huomattavan kasauman tapauksia, joissa tietyt jäsenvaltiot ovat rikkoneet EU:n työlainsäädäntöä, mikä on mahdollistanut työntekijöiden oikeuksien loukkaamisen jatkumisen vuosien ajan; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen tiedottaa vetoomusvaliokunnalle järjestelmällisesti vetoomuksiin liittyvistä käynnissä olevista EU:n pilotti- ja rikkomusmenettelyistä, ja antaa menettelyjen aikana vaihdettuja asiakirjoja saataville, kun menettelyt on saatu päätökseen Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti erityisesti silloin, kun ne on käynnistetty kokonaan tai osittain vetoomusten perusteella; on tyytyväinen komission vuonna 2014 perustamaan keskitettyyn alustaan, jolla rikkomista koskevat päätökset julkaistaan; |
| --- | --- |

13.

| 14. | odottaa, että komissio on aina asianmukaisesti edustettuna vetoomusvaliokunnassa julkisten keskustelujen aikana, etenkin sellaisten korkean tason virkamiesten ominaisuudessa, jotka voivat antaa lisätietoja ja vastata vetoomusten esittäjien ja Euroopan parlamentin jäsenten pyyntöihin, ja että voidaan tarvittaessa toimia laajemmin kuin aiemmin toimitetun kirjallisen vastauksen puitteissa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | suhtautuu myönteisesti siihen, että vetoomusvaliokunta ottaa aiempaa enemmän esille asioita täysistunnossa suullisten kysymysten, päätöslauselmien tai lyhyiden päätöslauselmaesitysten avulla työjärjestyksen 216 artiklan 2 kohdan mukaisesti; kiinnittää huomion päätöslauselmiinsa, jotka annettiin vetoomusvaliokunnan vuonna 2016 käsittelemistä asioista annetusta vuotuisesta mietinnöstä (2), Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksesta 2016 (3) ja katsauksesta Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2017 (4); kiinnittää huomiota15. maaliskuuta 2017 annettuun päätöslauselmaansa EU:n kansalaisten vapautta liikkua ja työskennellä sisämarkkinoilla rajoittavista tekijöistä (5); |
| --- | --- |

15.

| 16. | panee merkille kuulemistilaisuudet useista monimuotoisista aiheita, jotka vetoomusvaliokunta järjesti vuonna 2017 yksin tai yhteistyössä muiden valiokuntien kanssa, eli vähemmistöjen syrjinnän torjunta ja vähemmistöjen suojelu (4. toukokuuta), EU-kansalaisten tilanne ja oikeudet Yhdistyneessä kuningaskunnassa brexitin jälkeen (11. toukokuuta yhdessä LIBE- ja EMPL-valiokunnan kanssa), kansalaisten luottamuksen palauttaminen Euroopan yhdentymishankkeeseen (22. kesäkuuta yhdessä LIBE-valiokunnan kanssa), eurooppalainen kansalaisaloite ”Kielletään glyfosaatti ja suojellaan ihmisiä ja ympäristöä myrkyllisiltä torjunta-aineilta” (20. marraskuuta) ja työntekijöiden oikeuksien suojelu tilapäisissä tai epävarmoissa työsuhteissa (22. marraskuuta); panee myös tyytyväisenä merkille, että valiokunta järjesti 12. lokakuuta 2017 pidetyn kokouksensa yhteydessä vuosittaisen työpajan vammaisten henkilöiden oikeuksien suojelusta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toteaa, että vetoomusvaliokunta antoi lausuntonsa erilaisissa vetoomuksissa esiintuoduista kysymyksistä useissa panoksissaan parlamentin mietintöihin, kuten esteettömyyttä koskevasta eurooppalaisesta säädöksestä (6), parempaa lainsäädäntöä koskevan toimielinten välisen sopimuksen tulkinnasta ja täytäntöönpanosta (7), Bryssel IIa -asetuksesta (8), Marrakeshin sopimuksesta (9), EU:n lainsäädännön soveltamisen seurannasta vuonna 2015 (10), uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytöstä (11), Euroopan vammaisstrategiasta (12), EU:n perusoikeustilannetta vuonna 2016 koskevasta vuosikertomuksesta (13) ja kansalaisaloitteesta annetun asetuksen (EU) N:o 211/2011 tarkistamisesta (14); |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteaa, että suurin osa vuonna 2017 vetoomuksen esittäneistä oli huolissaan ympäristökysymyksistä; viittaa marraskuussa 2017 julkaistuun erityiseurobarometriin 468 (15), jonka mukaan ympäristö on yksi unionin kansalaisten yleisimmistä huolenaiheista; painottaa, että on tärkeää vastata unionin kansalaisten ja asukkaiden odotuksiin, jotka koskevat asianmukaista ympäristölainsäädäntöä sekä hyväksytyn politiikan ja hyväksyttyjen sääntöjen täytäntöönpanoa; pitää valitettavana, että ympäristösääntöjä ei aina panna asianmukaisesti täytäntöön jäsenvaltioissa, kuten vetoomuksissa on kuvattu; kehottaa komissiota perussopimusten vartijana varmistamaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa unionin lainsäädännön asianmukaisen täytäntöönpanon; |
| --- | --- |

18.

| 19. | painottaa, että komission on varmistettava, että jäsenvaltiot laativat ympäristöarvioinneissaan tarkat ja kattavat analyysit EU:n oikeuden noudattamisesta, kun on kyse sellaisten infrastruktuurihankkeiden hyväksymisestä, joiden osalta vetoomuksen esittäjät ovat ilmaisseet huolensa ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvista vakavista riskeistä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pitää erittäin valitettavana, että vetoomusten esittäjien monissa jäsenvaltioissa ilmoittamia ilmanlaatuongelmia pahentaa entisestään niiden 43 miljoonan dieselkäyttöisen ajoneuvon aiheuttama pilaantuminen, jotka ei täytä EU:n sääntöjä, jotka koskevat henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen tyyppihyväksyntää ja päästöjä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | viittaa työhön, jota vetoomusvaliokunta on tehnyt työtä vammaisasioita koskevien vetoomusten yhteydessä; toteaa, että vuonna 2017 esitettiin vähemmän vammaisasioita koskevia vetoomuksia; painottaa, että liikenteen ja rakennetun ympäristön esteettömyys sekä syrjintä erityisesti työssä ovat vammaisten henkilöiden pääasiallisia haasteita; toteaa, että erityistä huomiota on kiinnitetty vammaisasioita koskevista vetoomuksista järjestettyihin keskusteluihin, kuten vammaisten henkilöiden omaishoitajien tukeen sekä Marrakeshin sopimuksen pikaiseen ratifiointiin, täytäntöönpanoon ja soveltamiseen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | painottaa vetoomusvaliokunnan suojelutehtävää YK:n vammaisyleissopimuksen soveltamista koskevissa unionin puitteissa; toteaa, että 12. lokakuuta 2017 valiokunnan kokouksessa järjestettiin vammaisten henkilöiden oikeuksien suojelua koskenut työpaja, jossa esiteltiin osallistavaa koulutusta koskeva tutkimus; kehottaa EU:n toimielimiä näyttämään esimerkkiä tässä asiassa ja varmistamaan, että kansalliset viranomaiset panevat tällä alalla annetun lainsäädännön viipymättä asianmukaisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

22.

| 23. | viittaa 15. maaliskuuta 2017 annettuun päätöslauselmaansa EU:n kansalaisten vapautta liikkua ja työskennellä sisämarkkinoilla rajoittavista tekijöistä; toistaa kehotuksensa Euroopan komissiolle, jotta se selkeyttäisi, päivittäisi ja laajentaisi ohjeistustaan parantaakseen direktiivin 2004/38/EY saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen soveltamista, jotta muun muassa viimeaikainen Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö (asiat C-456/12 ja C-457/12) otetaan huomioon; suosittelee unionin lainsäädännön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevien täytäntöönpanosuunnitelmien käyttöä täysimääräisen ja asianmukaisen soveltamisen varmistamisessa; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan direktiiviä 2004/38/EY ja unionin tuomioistuimen nykyistä oikeuskäytäntöä henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta, koska noudattamatta jättäminen on unionin kansalaisten perusoikeuden suora loukkaus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | panee merkille lasten hyvinvointia käsittelevän vetoomusvaliokunnan työryhmän työn ja sen 3. toukokuuta 2017 hyväksytyn loppuraportin ja suositukset; uskoo vakaasti, että komission, neuvoston ja jäsenvaltioiden olisi seurattava johdonmukaisesti ja tehokkaasti työryhmän loppuraportin suosituksia; kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita noudattamaan EU:n lainsäädäntöä ja edistämään ja parantamaan tehokkaasti rajatylittävää yhteistyötä perheasioissa tarjoamalla koulutusta tuomareille ja ammattilaisille sekä kansalaisille tietoa oikeusavusta ja kaksikielisiä asianajajia; |
| --- | --- |

24.

| 25. | toistaa kantansa, jonka mukaan perusoikeuskirjan 51 artiklan liian kapea tai epäyhtenäinen tulkinta etäännyttää kansalaisia unionista; kehottaa komissiota esittämään toimenpiteitä, joilla varmistetaan 51 artiklan johdonmukainen ja kattava soveltaminen; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita etsimään ratkaisuja niiden EU:n kansalaisten äänioikeuden menetykseen, jotka liikkuvat ja oleskelevat vapaasti Euroopan unionissa tai ovat pitkäaikaisia asukkaita; on pettynyt Euroopan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliseen erosopimusluonnokseen, koska siinä ei viitata kansalaisten poliittisiin oikeuksiin; |
| --- | --- |

26.

| 27. | painottaa, että eurooppalaisen kansalaisaloitteen olisi oltava sekä avoin että tehokas, jotta se toimisi merkittävänä aktiivisen kansalaisuuden ja julkisen osallistumisen välineenä; pitää valitettavana, että näin ei ole tapahtunut aikaisemmin ja että aiemmin hyväksyttyjen aloitteiden perusteella ei ole toteutettu konkreettisia lainsäädäntötoimia; panee merkille 13. syyskuuta 2017 julkaistun komission ehdotuksen eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta annetun asetuksen (EU) N:o 211/2011 (16) tarkistamisesta; toteaa, että viimeisin menestyksekäs kansalaisaloite on ”Kielletään glyfosaatti ja suojellaan ihmisiä ja ympäristöä myrkyllisiltä torjunta-aineilta”; toteaa, että aloitetta koskeva julkinen kuuleminen järjestettiin parlamentissa 20. marraskuuta 2017; odottaa, että komissio reagoi sen sisältöön; vahvistaa vetoomusvaliokunnan sitoumuksen osallistua proaktiivisesti menestyksekkäitä aloitteita koskevien julkisten kuulemisten järjestämiseen; sitoutuu asettamaan tämän osallistavan prosessin tehokkuuden etusijalle toimielintasolla ja takaamaan asiamukaiset lainsäädännölliset jatkotoimet; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että eurooppalaista kansalaisaloitetta ”Kielletään glyfosaatti ja suojellaan ihmisiä ja ympäristöä myrkyllisiltä torjunta-aineilta” koskevan julkisen kuulemistilaisuuden yhteydessä ja kun on käsitelty samaa aihetta koskevia vetoomuksia, on käynyt ilmi, että glyfosaatin, muuntogeenisten organismien ja torjunta-aineiden kaltaisten aineiden lupamenettelyt ovat vaarantuneet tieteellisen näytön laadinnan ja arvioinnin puutteellisen riippumattomuuden, riittämättömän avoimuuden ja epätarkkuuksien vuoksi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | panee merkille eläinten hyvinvointia koskevien vetoomusten suuren määrän; kiinnittää huomiota eläinten hyvinvoinnista Euroopan unionissa tehtyyn tutkimukseen sekä sen esittelyyn valiokunnan kokouksessa 23. maaliskuuta 2017, jonka jälkeen keskusteltiin useista aihetta koskevista vetoomuksista; pitää välttämättömänä, että käynnistetään uusi EU-strategia, jonka avulla korjataan kaikki nykyiset puutteet, yhdenmukaistetaan lainsäädäntö ja varmistetaan eläinten hyvinvoinnin, eläinkuljetukset mukaan lukien, kattava ja tehokas suojelu siten, että luodaan selkeä ja kattava lainsäädäntökehys, joka täyttää kaikki SEUT-sopimuksen 13 artiklan vaatimukset; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa sisämarkkinoiden ongelmanratkaisuverkon (SOLVIT) tärkeää tehtävää, sillä se tarjoaa kansalaisille ja yrityksille keinon ilmaista huolensa tilanteista, joissa viranomaiset muissa jäsenvaltioissa ovat mahdollisesti rikkoneet unionin oikeutta; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita edistämään SOLVIT-verkon toimintaa, jotta siitä olisi enemmän apua kansalaisille ja sen toiminta olisi näkyvämpää; panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille komission toukokuussa 2017 julkaiseman toimintaohjelman SOLVITin lujittamiseksi; kehottaa komissiota raportoimaan Euroopan parlamentille toimintaohjelman tuloksista; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että on tärkeää kehittää edelleen vetoomusportaalia ja että siitä on tehtävä kaksisuuntainen viestintäväylä ja helposti saatavilla oleva interaktiivinen väline, joka tarjoaa kaikkien EU:n jäsenvaltioiden kansalaisille mahdollisuuden tutustua kaikkiin vetoomuksia ja niiden käsittelyä koskeviin perustietoihin, avaa viestintäkanavia ja luo aihekohtaisia kokonaisuuksia asiakirjojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa varten; korostaa, että vetoomusten käsittelyn hallinnollista taakkaa on edelleen minimoitava; painottaa, että portaali toimii myös vetoomuksien julkisena rekisterinä; katsoo, että portaalin teknisiä valmiuksia on tehostettava vetoomusten sujuvan käsittelyn aikaansaamiseksi; painottaa tarvetta parantaa viestintää vetoomusten esittäjien kanssa siten, että heille ilmoitetaan heidän vetoomuksensa edistymisestä heidän omalla kielellään; katsoo, että ne, jotka ovat tukeneet vetoomusta tai ilmaisseet kiinnostuksensa vetoomukseen, ovat oikeutettuja saamaan samaa palautetta ja tietoa kuin vetoomuksen esittäjä, erityisesti mitä tulee parlamentin keskusteluihin tai komission vastauksiin; muistuttaa, että on tärkeää tehostaa toimia, joilla varmistetaan, että vetoomusten esittäjät ovat läsnä, kun heidän vetoomuksiaan käsitellään valiokunnassa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa luomaan entistä kohdennetumman ja aktiivisemman lehdistö- ja viestintäpalvelun ja aktiivisemman läsnäolon sosiaalisessa mediassa siten, että valiokunnan työ vastaa paremmin kansalaisten huolenaiheisiin; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman ja vetoomusvaliokunnan mietinnön neuvostolle, komissiolle, Euroopan oikeusasiamiehelle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä niiden vetoomusvaliokunnille ja kansallisille oikeusasiamiehille tai vastaaville toimivaltaisille elimille. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  EUVL C 18, 19.1.2017, s. 10.

(2)  EUVL C 369, 11.10.2018, s. 105.

(3)  EUVL C 356, 4.10.2018, s. 77.

(4)  EUVL C 369, 11.10.2018, s. 11.

(5)  EUVL C 263, 25.7.2018, s. 98.

(6)  Lausunto annettu 24. tammikuuta 2017.

(7)  Lausunto annettu 24. tammikuuta 2017.

(8)  Lausunto annettu 25. huhtikuuta 2017.

(9)  Lausunto annettu 24. tammikuuta 2017.

(10)  Lausunto annettu 22. maaliskuuta 2017.

(11)  Lausunto annettu 7. syyskuuta 2017.

(12)  Lausunto annettu 7. syyskuuta 2017.

(13)  Lausunto annettu 22. marraskuuta 2017.

(14)  Lausunto annettu 7. syyskuuta 2017.

(15)  Erityiseurobarometri 468: Euroopan kansalaisten suhtautuminen ympäristöön, marraskuu 2017: http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/Survey/ getSurveyDetail/instruments/SPECIAL/surveyKy/2156

(16)  EUVL L 65, 11.3.2011, s. 1.

---

III Valmistelevat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 11. joulukuuta 2018

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/177 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/177

---

P8_TA(2018)0486

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto: maksusitoumusten jäljellä olevien määrien sitominen uudelleen ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. joulukuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 516/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse neuvoston päätösten (EU) 2015/1523 ja (EU) 2015/1601 täytäntöönpanon tukemiseksi tehtyjen maksusitoumusten jäljellä olevien määrien sitomisesta uudelleen tai niiden siirtämisestä muihin kansallisten ohjelmien mukaisiin toimiin (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2020/C 388/20)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0719), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0719),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan, 78 artiklan 2 kohdan sekä 79 artiklan 2 ja 4 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0448/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan, 78 artiklan 2 kohdan sekä 79 artiklan 2 ja 4 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0448/2018),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 30. marraskuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 30. marraskuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0370/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0370/2018),

| A. | katsoo, että asian kiireellisyyden vuoksi on perusteltua toimittaa äänestys ennen kuin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamista koskevan pöytäkirjan N:o 2 6 artiklan mukainen kahdeksan viikon määräaika on päättynyt; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että asian kiireellisyyden vuoksi on perusteltua toimittaa äänestys ennen kuin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamista koskevan pöytäkirjan N:o 2 6 artiklan mukainen kahdeksan viikon määräaika on päättynyt;

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Tämä kanta korvaa 29. marraskuuta 2018 hyväksytyt tarkistukset (Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0468).

---

P8_TC1-COD(2018)0371

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 516/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse neuvoston päätösten (EU) 2015/1523 ja (EU) 2015/1601 täytäntöönpanon tukemiseksi tehtyjen maksusitoumusten jäljellä olevien määrien sitomisesta uudelleen tai näiden määrien siirtämisestä muihin kansallisten ohjelmien mukaisiin toimiin

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2018/2000.)

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/179 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/179

---

P8_TA(2018)0487

Ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustaminen ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 11. joulukuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1293/2013 kumoamisesta (COM(2018)0385 – C8-0249/2018 – 2018/0209(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2020/C 388/21)

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | Ympäristön ja ilmastotoimien ohjelma (Life), joka perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1293/2013 (6) kaudeksi 2014–2020, on viimeisin yli 25 vuoden aikana toteutetuista unionin ohjelmista, joilla tuetaan ympäristö- ja ilmastolainsäädännön ja poliittisten painopisteiden täytäntöönpanoa. Tuoreessa väliarvioinnissa (7) ohjelma sai myönteisen arvion, ja siinä katsottiin, että
  ohjelmasta
  on tulossa tehokas, tuloksellinen ja merkityksellinen. Vuosien 2014–2020 Life-ohjelmaa olisi sen vuoksi jatkettava tietyin muutoksin, jotka määritettiin väliarvioinnissa ja sen jälkeisissä arvioissa. Näin ollen olisi perustettava ympäristön ja ilmastotoimien ohjelma (Life), jäljempänä ”ohjelma”, vuonna 2021 alkavaksi kaudeksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Ympäristön ja ilmastotoimien ohjelma (Life), joka perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1293/2013 (6) kaudeksi 2014–2020, on viimeisin yli 25 vuoden aikana toteutetuista unionin ohjelmista, joilla tuetaan ympäristö- ja ilmastolainsäädännön ja poliittisten painopisteiden täytäntöönpanoa. Tuoreessa väliarvioinnissa (7) ohjelma sai myönteisen arvion, ja siinä katsottiin, että
  ohjelmasta
  on tulossa tehokas, tuloksellinen ja merkityksellinen. Vuosien 2014–2020 Life-ohjelmaa olisi sen vuoksi jatkettava tietyin muutoksin, jotka määritettiin väliarvioinnissa ja sen jälkeisissä arvioissa. Näin ollen olisi perustettava ympäristön ja ilmastotoimien ohjelma (Life), jäljempänä ”ohjelma”, vuonna 2021 alkavaksi kaudeksi.

| (2) | Ympäristön ja ilmastotoimien ohjelma (Life), joka perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1293/2013 (6) kaudeksi 2014–2020, on viimeisin yli 25 vuoden aikana toteutetuista unionin ohjelmista, joilla tuetaan ympäristö- ja ilmastolainsäädännön ja poliittisten painopisteiden täytäntöönpanoa. Tuoreessa väliarvioinnissa (7) ohjelma sai myönteisen arvion, ja siinä katsottiin, että
  ohjelma on jo erittäin kustannustehokas ja siitä
  on tulossa
  yleisesti ottaen
  tehokas, tuloksellinen ja merkityksellinen. Vuosien 2014–2020 Life-ohjelmaa olisi sen vuoksi jatkettava tietyin muutoksin, jotka määritettiin väliarvioinnissa ja sen jälkeisissä arvioissa. Näin ollen olisi perustettava ympäristön ja ilmastotoimien ohjelma (Life), jäljempänä ”ohjelma”, vuonna 2021 alkavaksi kaudeksi. |
| --- | --- |

(2)

Ympäristön ja ilmastotoimien ohjelma (Life), joka perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1293/2013 (6) kaudeksi 2014–2020, on viimeisin yli 25 vuoden aikana toteutetuista unionin ohjelmista, joilla tuetaan ympäristö- ja ilmastolainsäädännön ja poliittisten painopisteiden täytäntöönpanoa. Tuoreessa väliarvioinnissa (7) ohjelma sai myönteisen arvion, ja siinä katsottiin, että
  ohjelma on jo erittäin kustannustehokas ja siitä
  on tulossa
  yleisesti ottaen
  tehokas, tuloksellinen ja merkityksellinen. Vuosien 2014–2020 Life-ohjelmaa olisi sen vuoksi jatkettava tietyin muutoksin, jotka määritettiin väliarvioinnissa ja sen jälkeisissä arvioissa. Näin ollen olisi perustettava ympäristön ja ilmastotoimien ohjelma (Life), jäljempänä ”ohjelma”, vuonna 2021 alkavaksi kaudeksi.

Tarkistus 102

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Ohjelmalla pyritään saavuttamaan unionin tavoitteet, jotka on asetettu ympäristöä ja ilmastoa sekä puhdasta energiaa koskevassa lainsäädännössä, politiikassa, suunnitelmissa ja kansainvälisissä sitoumuksissa, ja sillä olisi edistettävä siirtymistä kohti puhdasta, kiertotalouteen perustuvaa, energiatehokasta,
  vähähiilistä
  ja ilmastonmuutoksen kestävää taloutta, ympäristön
  laadun
  suojelua ja parantamista sekä luonnon monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämistä ja tämän suuntauksen kääntämistä joko suorien toimien kautta tai tukemalla näiden tavoitteiden sisällyttämistä muuhun politiikkaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Ohjelmalla pyritään saavuttamaan unionin tavoitteet, jotka on asetettu ympäristöä ja ilmastoa sekä puhdasta energiaa koskevassa lainsäädännössä, politiikassa, suunnitelmissa ja kansainvälisissä sitoumuksissa, ja sillä olisi edistettävä siirtymistä kohti puhdasta, kiertotalouteen perustuvaa, energiatehokasta,
  vähähiilistä
  ja ilmastonmuutoksen kestävää taloutta, ympäristön
  laadun
  suojelua ja parantamista sekä luonnon monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämistä ja tämän suuntauksen kääntämistä joko suorien toimien kautta tai tukemalla näiden tavoitteiden sisällyttämistä muuhun politiikkaan.

| (3) | Ohjelmalla pyritään saavuttamaan unionin tavoitteet, jotka on asetettu ympäristöä ja ilmastoa sekä puhdasta energiaa koskevassa lainsäädännössä, politiikassa, suunnitelmissa ja kansainvälisissä sitoumuksissa, ja sillä olisi
  oikeudenmukaisen siirtymän puitteissa
  edistettävä siirtymistä kohti puhdasta, kiertotalouteen perustuvaa, energiatehokasta,
  hiilineutraalia
  ja ilmastonmuutoksen kestävää taloutta, ympäristön
  ja terveyden
  suojelua ja parantamista sekä luonnon monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämistä ja tämän suuntauksen kääntämistä
  , myös tukemalla Natura 2000 -verkostoa ja hoitamalla tehokkaasti ekosysteemejä ja torjumalla niiden rappeutumista,
  joko suorien toimien kautta tai tukemalla näiden tavoitteiden sisällyttämistä muuhun politiikkaan.
  Oikeudenmukainen siirtymä olisi saavutettava kuulemalla työmarkkinaosapuolia sekä alueita ja yhteisöjä, joihin asia vaikuttaa. Ne olisi myös sisällytettävä mahdollisuuksien mukaan hankkeiden kehittämiseen ja toteuttamiseen. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelmalla pyritään saavuttamaan unionin tavoitteet, jotka on asetettu ympäristöä ja ilmastoa sekä puhdasta energiaa koskevassa lainsäädännössä, politiikassa, suunnitelmissa ja kansainvälisissä sitoumuksissa, ja sillä olisi
  oikeudenmukaisen siirtymän puitteissa
  edistettävä siirtymistä kohti puhdasta, kiertotalouteen perustuvaa, energiatehokasta,
  hiilineutraalia
  ja ilmastonmuutoksen kestävää taloutta, ympäristön
  ja terveyden
  suojelua ja parantamista sekä luonnon monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämistä ja tämän suuntauksen kääntämistä
  , myös tukemalla Natura 2000 -verkostoa ja hoitamalla tehokkaasti ekosysteemejä ja torjumalla niiden rappeutumista,
  joko suorien toimien kautta tai tukemalla näiden tavoitteiden sisällyttämistä muuhun politiikkaan.
  Oikeudenmukainen siirtymä olisi saavutettava kuulemalla työmarkkinaosapuolia sekä alueita ja yhteisöjä, joihin asia vaikuttaa. Ne olisi myös sisällytettävä mahdollisuuksien mukaan hankkeiden kehittämiseen ja toteuttamiseen.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Unioni on sitoutunut kehittämään kattavan lähestymistavan YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030 kestävän kehityksen tavoitteisiin. Niissä korostetaan luontaista yhteyttä pitkän aikavälin saatavuuteen tähtäävän luonnonvarojen hallinnan, ekosysteemipalvelujen, niiden ja ihmisten terveyden välisen linkin sekä kestävän ja sosiaalisesti osallistavan talouskasvun välillä. Tässä hengessä
  ohjelmalla
  olisi annettava materiaalinen panos sekä taloudelliseen kehitykseen että sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Unioni on sitoutunut kehittämään kattavan lähestymistavan YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030 kestävän kehityksen tavoitteisiin. Niissä korostetaan luontaista yhteyttä pitkän aikavälin saatavuuteen tähtäävän luonnonvarojen hallinnan, ekosysteemipalvelujen, niiden ja ihmisten terveyden välisen linkin sekä kestävän ja sosiaalisesti osallistavan talouskasvun välillä. Tässä hengessä
  ohjelmalla
  olisi annettava materiaalinen panos sekä taloudelliseen kehitykseen että sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen.

| (4) | Unioni on sitoutunut kehittämään kattavan lähestymistavan YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030 kestävän kehityksen tavoitteisiin. Niissä korostetaan luontaista yhteyttä pitkän aikavälin saatavuuteen tähtäävän luonnonvarojen hallinnan, ekosysteemipalvelujen, niiden ja ihmisten terveyden välisen linkin sekä kestävän ja sosiaalisesti osallistavan talouskasvun välillä. Tässä hengessä
  ohjelman
  olisi
  kuvastettava solidaarisuuden ja vastuunjaon periaatteita ja
  annettava materiaalinen panos sekä taloudelliseen kehitykseen että sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen. |
| --- | --- |

(4)

Unioni on sitoutunut kehittämään kattavan lähestymistavan YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030 kestävän kehityksen tavoitteisiin. Niissä korostetaan luontaista yhteyttä pitkän aikavälin saatavuuteen tähtäävän luonnonvarojen hallinnan, ekosysteemipalvelujen, niiden ja ihmisten terveyden välisen linkin sekä kestävän ja sosiaalisesti osallistavan talouskasvun välillä. Tässä hengessä
  ohjelman
  olisi
  kuvastettava solidaarisuuden ja vastuunjaon periaatteita ja
  annettava materiaalinen panos sekä taloudelliseen kehitykseen että sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 a) | Kestävää kehitystä edistävät ympäristö- ja ilmastonsuojeluvaatimukset olisi sisällytettävä unionin kaikkien politiikkojen ja toimintojen määrittelyyn ja toteuttamiseen. Sen vuoksi olisi edistettävä synergiaa ja täydentävyyttä unionin muiden rahoitusohjelmien kanssa, myös helpottamalla sellaisten toimien rahoitusta, jotka täydentävät strategisia integroituja hankkeita ja strategisia luontohankkeita, ja tuettava ohjelman puitteissa kehitettyjen ratkaisujen käyttöönottoa ja toistamista. Päällekkäisen rahoituksen ehkäiseminen edellyttää koordinointia. Komission ja jäsenvaltioiden olisi ryhdyttävä toimiin, jotta estetään hallinnolliset päällekkäisyydet ja eri rahoitusvälineiden raportointivelvoitteista hankkeiden edunsaajille aiheutuva hallinnollinen rasite. |

Komission teksti

Tarkistus

(4 a)

Kestävää kehitystä edistävät ympäristö- ja ilmastonsuojeluvaatimukset olisi sisällytettävä unionin kaikkien politiikkojen ja toimintojen määrittelyyn ja toteuttamiseen. Sen vuoksi olisi edistettävä synergiaa ja täydentävyyttä unionin muiden rahoitusohjelmien kanssa, myös helpottamalla sellaisten toimien rahoitusta, jotka täydentävät strategisia integroituja hankkeita ja strategisia luontohankkeita, ja tuettava ohjelman puitteissa kehitettyjen ratkaisujen käyttöönottoa ja toistamista. Päällekkäisen rahoituksen ehkäiseminen edellyttää koordinointia. Komission ja jäsenvaltioiden olisi ryhdyttävä toimiin, jotta estetään hallinnolliset päällekkäisyydet ja eri rahoitusvälineiden raportointivelvoitteista hankkeiden edunsaajille aiheutuva hallinnollinen rasite.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Ohjelmalla olisi edistettävä kestävää kehitystä sekä unionin ympäristöä, ilmastoa ja tilanteen mukaan puhdasta energiaa koskevan lainsäädännön, strategioiden, suunnitelmien ja kansainvälisten sitoumusten tavoitteiden saavuttamista. Näitä kansainvälisiä sitoumuksia ovat erityisesti YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030 (8), biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus (9) sekä ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla hyväksytty Pariisin sopimus (10), jäljempänä ”Pariisin sopimus”. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Ohjelmalla olisi edistettävä kestävää kehitystä sekä unionin ympäristöä, ilmastoa ja tilanteen mukaan puhdasta energiaa koskevan lainsäädännön, strategioiden, suunnitelmien ja kansainvälisten sitoumusten tavoitteiden saavuttamista. Näitä kansainvälisiä sitoumuksia ovat erityisesti YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030 (8), biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus (9) sekä ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla hyväksytty Pariisin sopimus (10), jäljempänä ”Pariisin sopimus”.

| (5) | Ohjelmalla olisi edistettävä kestävää kehitystä sekä unionin ympäristöä, ilmastoa ja tilanteen mukaan puhdasta energiaa koskevan lainsäädännön, strategioiden, suunnitelmien ja kansainvälisten sitoumusten tavoitteiden saavuttamista. Näitä kansainvälisiä sitoumuksia ovat erityisesti YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030 (8), biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus (9) sekä ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla hyväksytty Pariisin sopimus (10), jäljempänä ”Pariisin sopimus”
  , UNECEn yleissopimus tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa (Århusin yleissopimus), UNECEn kaukokulkeutumissopimus, YK:n vaarallisten jätteiden maanrajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskeva Baselin yleissopimus, Rotterdamin yleissopimus kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelystä ja pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskeva Tukholman yleissopimus
  . |
| --- | --- |

(5)

Ohjelmalla olisi edistettävä kestävää kehitystä sekä unionin ympäristöä, ilmastoa ja tilanteen mukaan puhdasta energiaa koskevan lainsäädännön, strategioiden, suunnitelmien ja kansainvälisten sitoumusten tavoitteiden saavuttamista. Näitä kansainvälisiä sitoumuksia ovat erityisesti YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030 (8), biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus (9) sekä ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla hyväksytty Pariisin sopimus (10), jäljempänä ”Pariisin sopimus”
  , UNECEn yleissopimus tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa (Århusin yleissopimus), UNECEn kaukokulkeutumissopimus, YK:n vaarallisten jätteiden maanrajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskeva Baselin yleissopimus, Rotterdamin yleissopimus kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelystä ja pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskeva Tukholman yleissopimus
  .

Tarkistukset 6 ja 101

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Kattavien tavoitteiden saavuttamiseksi erityisen tärkeää on kiertotalouspaketin (11), vuoteen 2030 ulottuvien ilmasto- ja energiapolitiikan puitteiden (12), (13), (14), unionin
  luontolainsäädännön

   (15) sekä siihen liittyvien politiikkojen (16), (17), (18), (19), (20), täytäntöönpano. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Kattavien tavoitteiden saavuttamiseksi erityisen tärkeää on kiertotalouspaketin (11), vuoteen 2030 ulottuvien ilmasto- ja energiapolitiikan puitteiden (12), (13), (14), unionin
  luontolainsäädännön

   (15) sekä siihen liittyvien politiikkojen (16), (17), (18), (19), (20), täytäntöönpano.

| (6) | Kattavien tavoitteiden saavuttamiseksi erityisen tärkeää on kiertotalouspaketin (11), vuoteen 2030 ulottuvien ilmasto- ja energiapolitiikan puitteiden (12), (13), (14), unionin
  luontosäännöstön

   (14 a)

  ,

   (14 b), (15) sekä siihen liittyvien politiikkojen (16), (17), (18), (19), (20), (20 a)

  täytäntöönpano ja SEUT 192 artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksyttyjen ympäristö- ja ilmastopolitiikkaa koskevien yleisten toimintaohjelmien

   (20 b)

  , kuten seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman

   (20 c), täytäntöönpano. |
| --- | --- |

(6)

Kattavien tavoitteiden saavuttamiseksi erityisen tärkeää on kiertotalouspaketin (11), vuoteen 2030 ulottuvien ilmasto- ja energiapolitiikan puitteiden (12), (13), (14), unionin
  luontosäännöstön

   (14 a)

  ,

   (14 b), (15) sekä siihen liittyvien politiikkojen (16), (17), (18), (19), (20), (20 a)

  täytäntöönpano ja SEUT 192 artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksyttyjen ympäristö- ja ilmastopolitiikkaa koskevien yleisten toimintaohjelmien

   (20 b)

  , kuten seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman

   (20 c), täytäntöönpano.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (6 a) | Unioni pitää erittäin tärkeänä Life-hankkeiden tulosten pitkän aikavälin kestävyyttä ja valmiutta varmistaa ne ja ylläpitää niitä hankkeen toteuttamisen jälkeen muun muassa jatkamalla hanketta tai toistamalla ja/tai siirtämällä sen. Tämä edellyttää erityisten vaatimusten asettamista hakijoille ja unionin tason takeita sen varmistamiseksi, että muut EU:n rahoittamat hankkeet eivät heikennä Life-hankkeiden tuloksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(6 a)

Unioni pitää erittäin tärkeänä Life-hankkeiden tulosten pitkän aikavälin kestävyyttä ja valmiutta varmistaa ne ja ylläpitää niitä hankkeen toteuttamisen jälkeen muun muassa jatkamalla hanketta tai toistamalla ja/tai siirtämällä sen. Tämä edellyttää erityisten vaatimusten asettamista hakijoille ja unionin tason takeita sen varmistamiseksi, että muut EU:n rahoittamat hankkeet eivät heikennä Life-hankkeiden tuloksia.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Pariisin ilmastosopimukseen perustuvien unionin sitoumusten noudattaminen edellyttää, että unionista tulee energiatehokas,
  vähähiilinen
  ja ilmastonmuutoksen kestävä yhteiskunta. Tämä puolestaan edellyttää toimia, joissa keskitytään erityisesti niihin aloihin, jotka vaikuttavat eniten tämänhetkisiin
  CO2-päästöjen
  ja pilaantumisen tasoihin. Näin edistetään vuoteen 2030 ulottuvien energia- ja ilmastopolitiikkaa koskevien puitteiden ja jäsenvaltioiden yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien täytäntöönpanoa sekä unionin vuosisadan puoleenväliin
  ulottuviean
  ja pitkän aikavälin ilmasto- ja energiastrategian
  valmistelua
  . Ohjelman olisi myös sisällettävä toimenpiteitä, joilla edistetään ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan politiikan täytäntöönpanoa, jotta vähennetään haavoittuvuutta, joka liittyy ilmastonmuutoksen haitallisiin vaikutuksiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Pariisin ilmastosopimukseen perustuvien unionin sitoumusten noudattaminen edellyttää, että unionista tulee energiatehokas,
  vähähiilinen
  ja ilmastonmuutoksen kestävä yhteiskunta. Tämä puolestaan edellyttää toimia, joissa keskitytään erityisesti niihin aloihin, jotka vaikuttavat eniten tämänhetkisiin
  CO2-päästöjen
  ja pilaantumisen tasoihin. Näin edistetään vuoteen 2030 ulottuvien energia- ja ilmastopolitiikkaa koskevien puitteiden ja jäsenvaltioiden yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien täytäntöönpanoa sekä unionin vuosisadan puoleenväliin
  ulottuviean
  ja pitkän aikavälin ilmasto- ja energiastrategian
  valmistelua
  . Ohjelman olisi myös sisällettävä toimenpiteitä, joilla edistetään ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan politiikan täytäntöönpanoa, jotta vähennetään haavoittuvuutta, joka liittyy ilmastonmuutoksen haitallisiin vaikutuksiin.

| (7) | Pariisin ilmastosopimukseen perustuvien unionin sitoumusten noudattaminen edellyttää, että unionista tulee
  kestävä, kiertotalouteen ja uusiutuvaan energiaan perustuva,
  energiatehokas,
  hiilineutraali
  ja ilmastonmuutoksen kestävä yhteiskunta. Tämä puolestaan edellyttää toimia, joissa keskitytään erityisesti niihin aloihin, jotka vaikuttavat eniten tämänhetkisiin
  kasvihuonekaasupäästöjen
  ja pilaantumisen tasoihin. Näin edistetään vuoteen 2030 ulottuvien energia- ja ilmastopolitiikkaa koskevien puitteiden ja jäsenvaltioiden yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien täytäntöönpanoa sekä unionin vuosisadan puoleenväliin
  ulottuvien
  ja pitkän aikavälin ilmasto- ja energiastrategian
  täytäntöönpanoa Pariisin sopimuksessa asetetun hiilestä irtautumisen tavoitteen mukaisesti
  . Ohjelman olisi myös sisällettävä toimenpiteitä, joilla edistetään ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan politiikan täytäntöönpanoa, jotta vähennetään haavoittuvuutta, joka liittyy ilmastonmuutoksen haitallisiin vaikutuksiin. |
| --- | --- |

(7)

Pariisin ilmastosopimukseen perustuvien unionin sitoumusten noudattaminen edellyttää, että unionista tulee
  kestävä, kiertotalouteen ja uusiutuvaan energiaan perustuva,
  energiatehokas,
  hiilineutraali
  ja ilmastonmuutoksen kestävä yhteiskunta. Tämä puolestaan edellyttää toimia, joissa keskitytään erityisesti niihin aloihin, jotka vaikuttavat eniten tämänhetkisiin
  kasvihuonekaasupäästöjen
  ja pilaantumisen tasoihin. Näin edistetään vuoteen 2030 ulottuvien energia- ja ilmastopolitiikkaa koskevien puitteiden ja jäsenvaltioiden yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien täytäntöönpanoa sekä unionin vuosisadan puoleenväliin
  ulottuvien
  ja pitkän aikavälin ilmasto- ja energiastrategian
  täytäntöönpanoa Pariisin sopimuksessa asetetun hiilestä irtautumisen tavoitteen mukaisesti
  . Ohjelman olisi myös sisällettävä toimenpiteitä, joilla edistetään ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan politiikan täytäntöönpanoa, jotta vähennetään haavoittuvuutta, joka liittyy ilmastonmuutoksen haitallisiin vaikutuksiin.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Siirtyminen
  puhtaaseen
  energiaan edistää keskeisellä tavalla ilmastonmuutoksen hillitsemistä, ja lisäksi siitä saadaan hyötyjä ympäristölle. Valmiuksien parantamiseen liittyvät toimet, joita vuoteen 2020 rahoitetaan Horisontti 2020 -ohjelmasta, olisi sisällytettävä ohjelmaan, koska niiden tavoitteena ei ole rahoittaa huippuosaamista ja luoda innovointia vaan helpottaa jo saatavilla olevan, ilmastonmuutoksen hillintää edistävän teknologian käyttöönottoa. Näiden valmiuksien parantamiseen liittyvien toimien sisällyttäminen ohjelmaan tarjoaa mahdollisuuksia synergiaan alaohjelmien välillä ja lisää unionin rahoituksen yleistä johdonmukaisuutta. Tämän vuoksi olisi kerättävä ja levitettävä tietoja olemassa olevien tutkimus- ja innovointiratkaisujen käyttöönotosta Life-hankkeissa, mukaan lukien Euroopan horisontti -ohjelmasta ja sen edeltäjistä saadut ratkaisut. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Siirtyminen
  puhtaaseen
  energiaan edistää keskeisellä tavalla ilmastonmuutoksen hillitsemistä, ja lisäksi siitä saadaan hyötyjä ympäristölle. Valmiuksien parantamiseen liittyvät toimet, joita vuoteen 2020 rahoitetaan Horisontti 2020 -ohjelmasta, olisi sisällytettävä ohjelmaan, koska niiden tavoitteena ei ole rahoittaa huippuosaamista ja luoda innovointia vaan helpottaa jo saatavilla olevan, ilmastonmuutoksen hillintää edistävän teknologian käyttöönottoa. Näiden valmiuksien parantamiseen liittyvien toimien sisällyttäminen ohjelmaan tarjoaa mahdollisuuksia synergiaan alaohjelmien välillä ja lisää unionin rahoituksen yleistä johdonmukaisuutta. Tämän vuoksi olisi kerättävä ja levitettävä tietoja olemassa olevien tutkimus- ja innovointiratkaisujen käyttöönotosta Life-hankkeissa, mukaan lukien Euroopan horisontti -ohjelmasta ja sen edeltäjistä saadut ratkaisut.

| (8) | Siirtyminen
  uusiutuvaan, energiatehokkaaseen ja hiilineutraaliin
  energiaan edistää keskeisellä tavalla ilmastonmuutoksen hillitsemistä, ja lisäksi siitä saadaan hyötyjä ympäristölle. Valmiuksien parantamiseen liittyvät toimet, joita vuoteen 2020 rahoitetaan Horisontti 2020 -ohjelmasta, olisi sisällytettävä ohjelmaan, koska niiden tavoitteena ei ole rahoittaa huippuosaamista ja luoda innovointia vaan helpottaa jo saatavilla olevan,
  uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevan ja
  ilmastonmuutoksen hillintää edistävän teknologian käyttöönottoa
  . Ohjelmaan olisi otettava mukaan kaikki sidosryhmät ja alat, jotka osallistuvat puhtaaseen energiaan siirtymiseen, kuten rakennusala, teollisuus, liikenne ja maatalous
  . Näiden valmiuksien parantamiseen liittyvien toimien sisällyttäminen ohjelmaan tarjoaa mahdollisuuksia synergiaan alaohjelmien välillä ja lisää unionin rahoituksen yleistä johdonmukaisuutta. Tämän vuoksi olisi kerättävä ja levitettävä tietoja olemassa olevien tutkimus- ja innovointiratkaisujen käyttöönotosta Life-hankkeissa, mukaan lukien Euroopan horisontti -ohjelmasta ja sen edeltäjistä saadut ratkaisut. |
| --- | --- |

(8)

Siirtyminen
  uusiutuvaan, energiatehokkaaseen ja hiilineutraaliin
  energiaan edistää keskeisellä tavalla ilmastonmuutoksen hillitsemistä, ja lisäksi siitä saadaan hyötyjä ympäristölle. Valmiuksien parantamiseen liittyvät toimet, joita vuoteen 2020 rahoitetaan Horisontti 2020 -ohjelmasta, olisi sisällytettävä ohjelmaan, koska niiden tavoitteena ei ole rahoittaa huippuosaamista ja luoda innovointia vaan helpottaa jo saatavilla olevan,
  uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevan ja
  ilmastonmuutoksen hillintää edistävän teknologian käyttöönottoa
  . Ohjelmaan olisi otettava mukaan kaikki sidosryhmät ja alat, jotka osallistuvat puhtaaseen energiaan siirtymiseen, kuten rakennusala, teollisuus, liikenne ja maatalous
  . Näiden valmiuksien parantamiseen liittyvien toimien sisällyttäminen ohjelmaan tarjoaa mahdollisuuksia synergiaan alaohjelmien välillä ja lisää unionin rahoituksen yleistä johdonmukaisuutta. Tämän vuoksi olisi kerättävä ja levitettävä tietoja olemassa olevien tutkimus- ja innovointiratkaisujen käyttöönotosta Life-hankkeissa, mukaan lukien Euroopan horisontti -ohjelmasta ja sen edeltäjistä saadut ratkaisut.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Puhdasta energiaa koskevan lainsäädännön vaikutustenarvioinneissa arvioidaan, että vuoteen 2030 ulottuvien unionin energiatavoitteiden saavuttaminen edellyttää 177 miljardin euron lisäinvestointeja vuodessa kaudella 2021-2030. Suurimmat puutteet liittyvät investointeihin, jotka liittyvät hiilestä luopumiseen rakennuksissa (energiatehokkuuteen ja pienimuotoisiin uusiutuvan energian lähteisiin) ja joissa pääomaa on ohjattava kohti luonteeltaan erittäin hajautettuja hankkeita. Yksi Siirtyminen puhtaaseen energiaan -alaohjelman tavoitteista on luoda valmiuksia hankkeiden kehittämistä ja yhdistämistä varten, jotta voidaan helpommin hyödyntää varoja Euroopan rakenne- ja investointirahastoista ja vauhdittaa investointeja
  puhtaaseen
  energiaan myös käyttämällä InvestEU-ohjelman rahoitusvälineitä. |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Puhdasta energiaa koskevan lainsäädännön vaikutustenarvioinneissa arvioidaan, että vuoteen 2030 ulottuvien unionin energiatavoitteiden saavuttaminen edellyttää 177 miljardin euron lisäinvestointeja vuodessa kaudella 2021-2030. Suurimmat puutteet liittyvät investointeihin, jotka liittyvät hiilestä luopumiseen rakennuksissa (energiatehokkuuteen ja pienimuotoisiin uusiutuvan energian lähteisiin) ja joissa pääomaa on ohjattava kohti luonteeltaan erittäin hajautettuja hankkeita. Yksi Siirtyminen puhtaaseen energiaan -alaohjelman tavoitteista on luoda valmiuksia hankkeiden kehittämistä ja yhdistämistä varten, jotta voidaan helpommin hyödyntää varoja Euroopan rakenne- ja investointirahastoista ja vauhdittaa investointeja
  puhtaaseen
  energiaan myös käyttämällä InvestEU-ohjelman rahoitusvälineitä.

| (9) | Puhdasta energiaa koskevan lainsäädännön vaikutustenarvioinneissa arvioidaan, että vuoteen 2030 ulottuvien unionin energiatavoitteiden saavuttaminen edellyttää 177 miljardin euron lisäinvestointeja vuodessa kaudella 2021-2030. Suurimmat puutteet liittyvät investointeihin, jotka liittyvät hiilestä luopumiseen rakennuksissa (energiatehokkuuteen ja pienimuotoisiin uusiutuvan energian lähteisiin) ja joissa pääomaa on ohjattava kohti luonteeltaan erittäin hajautettuja hankkeita. Yksi Siirtyminen puhtaaseen energiaan -alaohjelman tavoitteista on luoda valmiuksia hankkeiden kehittämistä ja yhdistämistä varten, jotta voidaan helpommin hyödyntää varoja Euroopan rakenne- ja investointirahastoista ja vauhdittaa investointeja
  uusiutuvaan
  energiaan
  ja energiatehokkuuteen
  myös käyttämällä InvestEU-ohjelman rahoitusvälineitä. |
| --- | --- |

(9)

Puhdasta energiaa koskevan lainsäädännön vaikutustenarvioinneissa arvioidaan, että vuoteen 2030 ulottuvien unionin energiatavoitteiden saavuttaminen edellyttää 177 miljardin euron lisäinvestointeja vuodessa kaudella 2021-2030. Suurimmat puutteet liittyvät investointeihin, jotka liittyvät hiilestä luopumiseen rakennuksissa (energiatehokkuuteen ja pienimuotoisiin uusiutuvan energian lähteisiin) ja joissa pääomaa on ohjattava kohti luonteeltaan erittäin hajautettuja hankkeita. Yksi Siirtyminen puhtaaseen energiaan -alaohjelman tavoitteista on luoda valmiuksia hankkeiden kehittämistä ja yhdistämistä varten, jotta voidaan helpommin hyödyntää varoja Euroopan rakenne- ja investointirahastoista ja vauhdittaa investointeja
  uusiutuvaan
  energiaan
  ja energiatehokkuuteen
  myös käyttämällä InvestEU-ohjelman rahoitusvälineitä.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 a) | Life-ohjelma on ainoa nimenomaan ympäristö- ja ilmastotoimille varattu ohjelma, ja sillä on sen vuoksi keskeinen merkitys tuettaessa unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa näillä aloilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 a)

Life-ohjelma on ainoa nimenomaan ympäristö- ja ilmastotoimille varattu ohjelma, ja sillä on sen vuoksi keskeinen merkitys tuettaessa unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa näillä aloilla.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Toimi, joka on saanut rahoitusta ohjelmasta, voi saada rahoitusta myös mistä tahansa muusta unionin ohjelmasta edellyttäen, että rahoitusosuudet eivät kata samoja kuluja. Toimet, jotka saavat rahoitusta unionin eri ohjelmista kumulatiivisesti,
  tarkastetaan
  vain kerran, ja tarkastuksen on katettava kaikki kyseiset ohjelmat ja niihin sovellettavat säännöt. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Toimi, joka on saanut rahoitusta ohjelmasta, voi saada rahoitusta myös mistä tahansa muusta unionin ohjelmasta edellyttäen, että rahoitusosuudet eivät kata samoja kuluja. Toimet, jotka saavat rahoitusta unionin eri ohjelmista kumulatiivisesti,
  tarkastetaan
  vain kerran, ja tarkastuksen on katettava kaikki kyseiset ohjelmat ja niihin sovellettavat säännöt.

| (11) | Toimi, joka on saanut rahoitusta ohjelmasta, voi saada rahoitusta myös mistä tahansa muusta unionin ohjelmasta edellyttäen, että rahoitusosuudet eivät kata samoja kuluja. Toimet, jotka saavat rahoitusta unionin eri ohjelmista kumulatiivisesti,
  olisi tarkastettava
  vain kerran, ja tarkastuksen on katettava kaikki kyseiset ohjelmat ja niihin sovellettavat säännöt. |
| --- | --- |

(11)

Toimi, joka on saanut rahoitusta ohjelmasta, voi saada rahoitusta myös mistä tahansa muusta unionin ohjelmasta edellyttäen, että rahoitusosuudet eivät kata samoja kuluja. Toimet, jotka saavat rahoitusta unionin eri ohjelmista kumulatiivisesti,
  olisi tarkastettava
  vain kerran, ja tarkastuksen on katettava kaikki kyseiset ohjelmat ja niihin sovellettavat säännöt.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | Unionin tuoreimmassa ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arvioinnissa

   (21)

  osoitetaan
  ,
  että tarvitaan merkittävää edistymistä unionin ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon vauhdittamiseksi ja ympäristö- ja ilmastotavoitteiden sisällyttämiseksi muuhun politiikkaan.
  Ohjelman olisi sen vuoksi toimittava katalyyttina, jotta saavutetaan tarvittavaa edistymistä kehittämällä, testaamalla ja toistamalla uusia lähestymistapoja, tukemalla politiikan kehittämistä, seurantaa ja uudelleentarkastelua, parantamalla sidosryhmien osallistumista, saamalla liikkeelle investointeja kaikista unionin investointiohjelmista tai muista rahoituslähteistä ja tukemalla toimia, joilla poistetaan erilaiset esteet ympäristölainsäädännön edellyttämien keskeisten suunnitelmien tehokkaalle täytäntöönpanolle. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Unionin tuoreimmassa ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arvioinnissa

   (21)

  osoitetaan
  ,
  että tarvitaan merkittävää edistymistä unionin ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon vauhdittamiseksi ja ympäristö- ja ilmastotavoitteiden sisällyttämiseksi muuhun politiikkaan.
  Ohjelman olisi sen vuoksi toimittava katalyyttina, jotta saavutetaan tarvittavaa edistymistä kehittämällä, testaamalla ja toistamalla uusia lähestymistapoja, tukemalla politiikan kehittämistä, seurantaa ja uudelleentarkastelua, parantamalla sidosryhmien osallistumista, saamalla liikkeelle investointeja kaikista unionin investointiohjelmista tai muista rahoituslähteistä ja tukemalla toimia, joilla poistetaan erilaiset esteet ympäristölainsäädännön edellyttämien keskeisten suunnitelmien tehokkaalle täytäntöönpanolle.

| (12) | Ohjelman olisi sen vuoksi toimittava katalyyttina, jotta
  voidaan puuttua ympäristöpolitiikan täytäntöönpanon arvioinnissa

   (21)

  havaittuihin horisontaalisiin ja systeemisiin haasteisiin sekä täytäntöönpanon puutteiden perimmäisiin syihin ja
  saavutetaan tarvittavaa edistymistä kehittämällä, testaamalla ja toistamalla uusia lähestymistapoja, tukemalla politiikan kehittämistä, seurantaa ja uudelleentarkastelua,
  parantamalla ympäristö- ja ilmastonmuutosasioiden sekä niihin liittyvän puhtaaseen energiaan siirtymisen hallinnointia, myös
  parantamalla
  monitasoista julkista osallistumista ja
  sidosryhmien osallistumista, saamalla liikkeelle investointeja kaikista unionin investointiohjelmista tai muista rahoituslähteistä ja tukemalla toimia, joilla poistetaan erilaiset esteet ympäristölainsäädännön edellyttämien keskeisten suunnitelmien tehokkaalle täytäntöönpanolle. |
| --- | --- |

(12)

Ohjelman olisi sen vuoksi toimittava katalyyttina, jotta
  voidaan puuttua ympäristöpolitiikan täytäntöönpanon arvioinnissa

   (21)

  havaittuihin horisontaalisiin ja systeemisiin haasteisiin sekä täytäntöönpanon puutteiden perimmäisiin syihin ja
  saavutetaan tarvittavaa edistymistä kehittämällä, testaamalla ja toistamalla uusia lähestymistapoja, tukemalla politiikan kehittämistä, seurantaa ja uudelleentarkastelua,
  parantamalla ympäristö- ja ilmastonmuutosasioiden sekä niihin liittyvän puhtaaseen energiaan siirtymisen hallinnointia, myös
  parantamalla
  monitasoista julkista osallistumista ja
  sidosryhmien osallistumista, saamalla liikkeelle investointeja kaikista unionin investointiohjelmista tai muista rahoituslähteistä ja tukemalla toimia, joilla poistetaan erilaiset esteet ympäristölainsäädännön edellyttämien keskeisten suunnitelmien tehokkaalle täytäntöönpanolle.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Luonnon monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttäminen ja tämän suuntaukseen kääntäminen, myös merien ekosysteemien osalta, edellyttää tukea asiaan liittyvän unionin lainsäädännön ja politiikan kehittämiselle, täytäntöönpanolle, täytäntöönpanon valvonnalle ja arvioinnille, mukaan lukien luonnon monimuotoisuutta koskeva EU:n strategia vuoteen 2020 (22), neuvoston direktiivi 92/43/ETY (23) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivin
  2009/147/EY (24) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 1143/2014 (25), erityisesti kehittämällä tietopohjaa politiikan kehittämistä ja täytäntöönpanoa varten sekä kehittämällä, testaamalla, esittämällä ja soveltamalla parhaita käytäntöjä ja ratkaisuja pienessä mittakaavassa tai räätälöityinä erityisiin paikallisiin, alueellisiin tai kansallisiin olosuhteisiin, mukaan lukien integroidut lähestymistavat direktiivin 92/43/ETY pohjalta laaditun hankkeiden toteutusjärjestyksen sisältävän toimintasuunnitelman täytäntöönpanoon. Unionin olisi myös seurattava luonnon monimuotoisuuteen liittyviä
  menoja
  , jotta täytetään
  sen
  biologista monimuotoisuutta koskevasta yleissopimuksesta johtuvat raportointivelvollisuudet. Lisäksi olisi täytettävä seurantavaatimukset, jotka sisältyvät muuhun asiaa koskevaan unionin lainsäädäntöön. |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Luonnon monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttäminen ja tämän suuntaukseen kääntäminen, myös merien ekosysteemien osalta, edellyttää tukea asiaan liittyvän unionin lainsäädännön ja politiikan kehittämiselle, täytäntöönpanolle, täytäntöönpanon valvonnalle ja arvioinnille, mukaan lukien luonnon monimuotoisuutta koskeva EU:n strategia vuoteen 2020 (22), neuvoston direktiivi 92/43/ETY (23) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivin
  2009/147/EY (24) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 1143/2014 (25), erityisesti kehittämällä tietopohjaa politiikan kehittämistä ja täytäntöönpanoa varten sekä kehittämällä, testaamalla, esittämällä ja soveltamalla parhaita käytäntöjä ja ratkaisuja pienessä mittakaavassa tai räätälöityinä erityisiin paikallisiin, alueellisiin tai kansallisiin olosuhteisiin, mukaan lukien integroidut lähestymistavat direktiivin 92/43/ETY pohjalta laaditun hankkeiden toteutusjärjestyksen sisältävän toimintasuunnitelman täytäntöönpanoon. Unionin olisi myös seurattava luonnon monimuotoisuuteen liittyviä
  menoja
  , jotta täytetään
  sen
  biologista monimuotoisuutta koskevasta yleissopimuksesta johtuvat raportointivelvollisuudet. Lisäksi olisi täytettävä seurantavaatimukset, jotka sisältyvät muuhun asiaa koskevaan unionin lainsäädäntöön.

| (13) | Luonnon monimuotoisuuden vähenemisen
  ja ekosysteemien rappeutumisen
  pysäyttäminen ja tämän suuntaukseen kääntäminen, myös merien
  ja muiden vesiperäisten
  ekosysteemien osalta, edellyttää tukea asiaan liittyvän unionin lainsäädännön ja politiikan kehittämiselle, täytäntöönpanolle, täytäntöönpanon valvonnalle ja arvioinnille, mukaan lukien luonnon monimuotoisuutta koskeva EU:n strategia vuoteen 2020 (22), neuvoston direktiivi 92/43/ETY (23) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivi
  2009/147/EY (24) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU)
  N:o
  1143/2014 (25), erityisesti kehittämällä tietopohjaa politiikan kehittämistä ja täytäntöönpanoa varten sekä kehittämällä, testaamalla, esittämällä ja soveltamalla parhaita käytäntöjä ja ratkaisuja
  , kuten tehokasta hallintoa,
  pienessä mittakaavassa tai räätälöityinä erityisiin paikallisiin, alueellisiin tai kansallisiin olosuhteisiin, mukaan lukien integroidut lähestymistavat direktiivin 92/43/ETY pohjalta laaditun hankkeiden toteutusjärjestyksen sisältävän toimintasuunnitelman täytäntöönpanoon. Unionin
  ja jäsenvaltioiden
  olisi myös seurattava luonnon monimuotoisuuteen liittyviä
  menojaan
  , jotta täytetään
  niiden
  biologista monimuotoisuutta koskevasta yleissopimuksesta johtuvat raportointivelvollisuudet. Lisäksi olisi täytettävä seurantavaatimukset, jotka sisältyvät muuhun asiaa koskevaan unionin lainsäädäntöön. |
| --- | --- |

(13)

Luonnon monimuotoisuuden vähenemisen
  ja ekosysteemien rappeutumisen
  pysäyttäminen ja tämän suuntaukseen kääntäminen, myös merien
  ja muiden vesiperäisten
  ekosysteemien osalta, edellyttää tukea asiaan liittyvän unionin lainsäädännön ja politiikan kehittämiselle, täytäntöönpanolle, täytäntöönpanon valvonnalle ja arvioinnille, mukaan lukien luonnon monimuotoisuutta koskeva EU:n strategia vuoteen 2020 (22), neuvoston direktiivi 92/43/ETY (23) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivi
  2009/147/EY (24) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU)
  N:o
  1143/2014 (25), erityisesti kehittämällä tietopohjaa politiikan kehittämistä ja täytäntöönpanoa varten sekä kehittämällä, testaamalla, esittämällä ja soveltamalla parhaita käytäntöjä ja ratkaisuja
  , kuten tehokasta hallintoa,
  pienessä mittakaavassa tai räätälöityinä erityisiin paikallisiin, alueellisiin tai kansallisiin olosuhteisiin, mukaan lukien integroidut lähestymistavat direktiivin 92/43/ETY pohjalta laaditun hankkeiden toteutusjärjestyksen sisältävän toimintasuunnitelman täytäntöönpanoon. Unionin
  ja jäsenvaltioiden
  olisi myös seurattava luonnon monimuotoisuuteen liittyviä
  menojaan
  , jotta täytetään
  niiden
  biologista monimuotoisuutta koskevasta yleissopimuksesta johtuvat raportointivelvollisuudet. Lisäksi olisi täytettävä seurantavaatimukset, jotka sisältyvät muuhun asiaa koskevaan unionin lainsäädäntöön.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | Tuoreista arvioinneista, mukaan lukien luonnon monimuotoisuutta koskevan unionin strategian 2020 väliarviointi ja luontolainsäädännön toimivuustarkastus, käy ilmi, että yksi tärkeimmistä syistä unionin luontolainsäädännön ja biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian puutteelliselle täytäntöönpanolle on asianmukaisen rahoituksen puute. Keskeiset unionin rahoitusvälineet, mukaan lukien [Euroopan aluekehitysrahasto, koheesiorahasto, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto sekä Euroopan meri- ja kalatalousrahasto], voivat antaa merkittävän panoksen näiden tarpeiden täyttämiseen. Ohjelmassa voidaan edelleen parantaa tällaisen valtavirtaistamisen tehokkuutta strategisilla luontohankkeilla, jotka on omistettu luontoa ja luonnon monimuotoisuutta koskevan unionin lainsäädännön ja politiikan täytäntöönpanon vauhdittamiseen, mukaan lukien toimet, jotka on määritetty direktiivin 92/43/ETY mukaisesti laadituissa hankkeiden toteuttamisjärjestyksen sisältävissä toimintasuunnitelmissa. Strategisilla luontohankkeilla olisi tuettava
  jäsenvaltioiden
  toimintaohjelmia,
  joiden avulla sisällytetään
  asiaan liittyvien luontoa ja luonnon monimuotoisuutta koskevat tavoitteet muihin politiikkoihin ja rahoitusvälineisiin. Siten varmistetaan, että saadaan käyttöön varoja näiden politiikkojen panemiseksi täytäntöön. Jäsenvaltiot voisivat päättää yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevassa strategisessa suunnitelmassa, että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston varoista käytetään tietty osuus antamaan tukea toimille, jotka täydentävät tässä asetuksessa määritettyjä strategisia luontohankkeita. |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Tuoreista arvioinneista, mukaan lukien luonnon monimuotoisuutta koskevan unionin strategian 2020 väliarviointi ja luontolainsäädännön toimivuustarkastus, käy ilmi, että yksi tärkeimmistä syistä unionin luontolainsäädännön ja biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian puutteelliselle täytäntöönpanolle on asianmukaisen rahoituksen puute. Keskeiset unionin rahoitusvälineet, mukaan lukien [Euroopan aluekehitysrahasto, koheesiorahasto, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto sekä Euroopan meri- ja kalatalousrahasto], voivat antaa merkittävän panoksen näiden tarpeiden täyttämiseen. Ohjelmassa voidaan edelleen parantaa tällaisen valtavirtaistamisen tehokkuutta strategisilla luontohankkeilla, jotka on omistettu luontoa ja luonnon monimuotoisuutta koskevan unionin lainsäädännön ja politiikan täytäntöönpanon vauhdittamiseen, mukaan lukien toimet, jotka on määritetty direktiivin 92/43/ETY mukaisesti laadituissa hankkeiden toteuttamisjärjestyksen sisältävissä toimintasuunnitelmissa. Strategisilla luontohankkeilla olisi tuettava
  jäsenvaltioiden
  toimintaohjelmia,
  joiden avulla sisällytetään
  asiaan liittyvien luontoa ja luonnon monimuotoisuutta koskevat tavoitteet muihin politiikkoihin ja rahoitusvälineisiin. Siten varmistetaan, että saadaan käyttöön varoja näiden politiikkojen panemiseksi täytäntöön. Jäsenvaltiot voisivat päättää yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevassa strategisessa suunnitelmassa, että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston varoista käytetään tietty osuus antamaan tukea toimille, jotka täydentävät tässä asetuksessa määritettyjä strategisia luontohankkeita.

| (14) | Tuoreista arvioinneista, mukaan lukien luonnon monimuotoisuutta koskevan unionin strategian 2020 väliarviointi ja luontolainsäädännön toimivuustarkastus, käy ilmi, että yksi tärkeimmistä syistä unionin luontolainsäädännön ja biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian puutteelliselle täytäntöönpanolle on asianmukaisen rahoituksen puute. Keskeiset unionin rahoitusvälineet, mukaan lukien [Euroopan aluekehitysrahasto, koheesiorahasto, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto sekä Euroopan meri- ja kalatalousrahasto], voivat antaa merkittävän panoksen näiden tarpeiden täyttämiseen
  sillä edellytyksellä, että niiden rahoitus on täydentävää
  . Ohjelmassa voidaan edelleen parantaa tällaisen valtavirtaistamisen tehokkuutta strategisilla luontohankkeilla, jotka on omistettu luontoa ja luonnon monimuotoisuutta koskevan unionin lainsäädännön ja politiikan täytäntöönpanon vauhdittamiseen, mukaan lukien toimet, jotka on määritetty direktiivin 92/43/ETY mukaisesti laadituissa hankkeiden toteuttamisjärjestyksen sisältävissä toimintasuunnitelmissa. Strategisilla luontohankkeilla olisi tuettava toimintaohjelmia,
  joilla autetaan sisällyttämään
  asiaan liittyvien luontoa ja luonnon monimuotoisuutta koskevat tavoitteet muihin politiikkoihin ja rahoitusvälineisiin. Siten varmistetaan, että saadaan käyttöön varoja näiden politiikkojen panemiseksi täytäntöön. Jäsenvaltiot voisivat päättää yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevassa strategisessa suunnitelmassa, että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston varoista käytetään tietty osuus antamaan tukea toimille, jotka täydentävät tässä asetuksessa määritettyjä strategisia luontohankkeita. |
| --- | --- |

(14)

Tuoreista arvioinneista, mukaan lukien luonnon monimuotoisuutta koskevan unionin strategian 2020 väliarviointi ja luontolainsäädännön toimivuustarkastus, käy ilmi, että yksi tärkeimmistä syistä unionin luontolainsäädännön ja biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian puutteelliselle täytäntöönpanolle on asianmukaisen rahoituksen puute. Keskeiset unionin rahoitusvälineet, mukaan lukien [Euroopan aluekehitysrahasto, koheesiorahasto, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto sekä Euroopan meri- ja kalatalousrahasto], voivat antaa merkittävän panoksen näiden tarpeiden täyttämiseen
  sillä edellytyksellä, että niiden rahoitus on täydentävää
  . Ohjelmassa voidaan edelleen parantaa tällaisen valtavirtaistamisen tehokkuutta strategisilla luontohankkeilla, jotka on omistettu luontoa ja luonnon monimuotoisuutta koskevan unionin lainsäädännön ja politiikan täytäntöönpanon vauhdittamiseen, mukaan lukien toimet, jotka on määritetty direktiivin 92/43/ETY mukaisesti laadituissa hankkeiden toteuttamisjärjestyksen sisältävissä toimintasuunnitelmissa. Strategisilla luontohankkeilla olisi tuettava toimintaohjelmia,
  joilla autetaan sisällyttämään
  asiaan liittyvien luontoa ja luonnon monimuotoisuutta koskevat tavoitteet muihin politiikkoihin ja rahoitusvälineisiin. Siten varmistetaan, että saadaan käyttöön varoja näiden politiikkojen panemiseksi täytäntöön. Jäsenvaltiot voisivat päättää yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevassa strategisessa suunnitelmassa, että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston varoista käytetään tietty osuus antamaan tukea toimille, jotka täydentävät tässä asetuksessa määritettyjä strategisia luontohankkeita.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (15) | BEST-toimella (biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja unionin syrjäisimmillä sekä merentakaisilla alueilla koskeva vapaaehtoinen järjestelmä) edistetään luonnon monimuotoisuuden suojelua, mukaan lukien meriluonnon monimuotoisuus, ja ekosysteemipalvelujen kestävää käyttöä, mukaan lukien ekosysteemeihin perustuvat lähestymistavat ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen, unionin syrjäisimmillä sekä merentakaisilla alueilla. BEST on auttanut lisäämään tietoisuutta unionin syrjäisimpien alueiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden ekologisesta merkityksestä maailmanlaajuisen luonnon monimuotoisuuden
  säilyttämisen kannalta
  . Vuosina 2017 ja 2018 antamissaan ministerijulistuksissa unionin merentakaiset maat ja alueet ovat ilmaisseet arvostavansa kyseistä pienten avustusten järjestelmää luonnon monimuotoisuutta varten. On asianmukaista
  , että ohjelmaa jatketaan ja siitä rahoitetaan
  pieniä avustuksia luonnon monimuotoisuutta varten sekä syrjäisimmillä alueilla että merentakaisissa maissa ja alueilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

BEST-toimella (biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja unionin syrjäisimmillä sekä merentakaisilla alueilla koskeva vapaaehtoinen järjestelmä) edistetään luonnon monimuotoisuuden suojelua, mukaan lukien meriluonnon monimuotoisuus, ja ekosysteemipalvelujen kestävää käyttöä, mukaan lukien ekosysteemeihin perustuvat lähestymistavat ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen, unionin syrjäisimmillä sekä merentakaisilla alueilla. BEST on auttanut lisäämään tietoisuutta unionin syrjäisimpien alueiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden ekologisesta merkityksestä maailmanlaajuisen luonnon monimuotoisuuden
  säilyttämisen kannalta
  . Vuosina 2017 ja 2018 antamissaan ministerijulistuksissa unionin merentakaiset maat ja alueet ovat ilmaisseet arvostavansa kyseistä pienten avustusten järjestelmää luonnon monimuotoisuutta varten. On asianmukaista
  , että ohjelmaa jatketaan ja siitä rahoitetaan
  pieniä avustuksia luonnon monimuotoisuutta varten sekä syrjäisimmillä alueilla että merentakaisissa maissa ja alueilla.

| (15) | BEST-toimella (biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja unionin syrjäisimmillä sekä merentakaisilla alueilla koskeva vapaaehtoinen järjestelmä) edistetään luonnon monimuotoisuuden suojelua, mukaan lukien meriluonnon monimuotoisuus, ja ekosysteemipalvelujen kestävää käyttöä, mukaan lukien ekosysteemeihin perustuvat lähestymistavat ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen, unionin syrjäisimmillä sekä merentakaisilla alueilla.
  Vuonna 2011 hyväksytyn BEST-valmistelutoimen ja sitä seuraavien BEST 2.0 -ohjelman ja BEST RUP -hankkeen avulla
  BEST on auttanut lisäämään tietoisuutta unionin syrjäisimpien alueiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden ekologisesta merkityksestä
  ja niiden keskeisestä roolista
  maailmanlaajuisen luonnon monimuotoisuuden
  säilyttämisessä. Komissio arvioi, että näillä alueilla toteutettaviin hankkeisiin myönnettävän rahoitustuen tarve on 8 miljoonaa euroa vuodessa.
  Vuosina 2017 ja 2018 antamissaan ministerijulistuksissa unionin merentakaiset maat ja alueet ovat ilmaisseet arvostavansa kyseistä pienten avustusten järjestelmää luonnon monimuotoisuutta varten.
  Siksi
  on asianmukaista
  ohjelmasta rahoitetaan edelleen
  pieniä avustuksia luonnon monimuotoisuutta varten
  , mukaan lukien valmiuksien kehittäminen ja rahoitettavien toimien pääomittaminen,
  sekä syrjäisimmillä alueilla että merentakaisissa maissa ja
  merentakaisilla
  alueilla. |
| --- | --- |

(15)

BEST-toimella (biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja unionin syrjäisimmillä sekä merentakaisilla alueilla koskeva vapaaehtoinen järjestelmä) edistetään luonnon monimuotoisuuden suojelua, mukaan lukien meriluonnon monimuotoisuus, ja ekosysteemipalvelujen kestävää käyttöä, mukaan lukien ekosysteemeihin perustuvat lähestymistavat ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen, unionin syrjäisimmillä sekä merentakaisilla alueilla.
  Vuonna 2011 hyväksytyn BEST-valmistelutoimen ja sitä seuraavien BEST 2.0 -ohjelman ja BEST RUP -hankkeen avulla
  BEST on auttanut lisäämään tietoisuutta unionin syrjäisimpien alueiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden ekologisesta merkityksestä
  ja niiden keskeisestä roolista
  maailmanlaajuisen luonnon monimuotoisuuden
  säilyttämisessä. Komissio arvioi, että näillä alueilla toteutettaviin hankkeisiin myönnettävän rahoitustuen tarve on 8 miljoonaa euroa vuodessa.
  Vuosina 2017 ja 2018 antamissaan ministerijulistuksissa unionin merentakaiset maat ja alueet ovat ilmaisseet arvostavansa kyseistä pienten avustusten järjestelmää luonnon monimuotoisuutta varten.
  Siksi
  on asianmukaista
  ohjelmasta rahoitetaan edelleen
  pieniä avustuksia luonnon monimuotoisuutta varten
  , mukaan lukien valmiuksien kehittäminen ja rahoitettavien toimien pääomittaminen,
  sekä syrjäisimmillä alueilla että merentakaisissa maissa ja
  merentakaisilla
  alueilla.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | Kiertotalouden edistäminen edellyttää ajattelutavan muutosta siinä, miten materiaaleja ja tuotteita, myös muoveja, suunnitellaan, tuotetaan, kulutetaan ja hävitetään. Ohjelmalla olisi edistettävä siirtymistä kiertotalousmalliin erilaisille toimijoille (yritykset, viranomaiset ja kuluttajat) myönnettävällä rahoitustuella, erityisesti soveltamalla, kehittämällä ja toistamalla parasta teknologiaa ja parhaita käytäntöjä ja ratkaisuja, jotka on räätälöity erityisiin paikallisiin, alueellisiin ja kansallisiin olosuhteisiin, myös integroiduilla lähestymistavoilla jätehuoltoa ja jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevien suunnitelmien täytäntöönpanemiseksi. Tukemalla muovistrategian täytäntöönpanoa voidaan toteuttaa toimia, joilla puututaan erityisesti merten roskaantumisen aiheuttamaan ongelmaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(16)

Kiertotalouden edistäminen edellyttää ajattelutavan muutosta siinä, miten materiaaleja ja tuotteita, myös muoveja, suunnitellaan, tuotetaan, kulutetaan ja hävitetään. Ohjelmalla olisi edistettävä siirtymistä kiertotalousmalliin erilaisille toimijoille (yritykset, viranomaiset ja kuluttajat) myönnettävällä rahoitustuella, erityisesti soveltamalla, kehittämällä ja toistamalla parasta teknologiaa ja parhaita käytäntöjä ja ratkaisuja, jotka on räätälöity erityisiin paikallisiin, alueellisiin ja kansallisiin olosuhteisiin, myös integroiduilla lähestymistavoilla jätehuoltoa ja jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevien suunnitelmien täytäntöönpanemiseksi. Tukemalla muovistrategian täytäntöönpanoa voidaan toteuttaa toimia, joilla puututaan erityisesti merten roskaantumisen aiheuttamaan ongelmaan.

| (16) | Kiertotalouden
  ja resurssitehokkuuden
  edistäminen edellyttää ajattelutavan muutosta siinä, miten materiaaleja ja tuotteita, myös muoveja, suunnitellaan, tuotetaan, kulutetaan ja hävitetään. Ohjelmalla olisi edistettävä siirtymistä kiertotalousmalliin erilaisille toimijoille (yritykset, viranomaiset
  , kansalaisyhteiskunta
  ja kuluttajat) myönnettävällä rahoitustuella, erityisesti soveltamalla, kehittämällä ja toistamalla parasta teknologiaa ja parhaita käytäntöjä ja ratkaisuja, jotka on räätälöity erityisiin paikallisiin, alueellisiin ja kansallisiin olosuhteisiin, myös integroiduilla lähestymistavoilla
  jätehierarkian soveltamiseksi ja
  jätehuoltoa ja jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevien suunnitelmien täytäntöönpanemiseksi. Tukemalla muovistrategian täytäntöönpanoa voidaan toteuttaa toimia, joilla puututaan erityisesti merten roskaantumisen aiheuttamaan ongelmaan. |
| --- | --- |

(16)

Kiertotalouden
  ja resurssitehokkuuden
  edistäminen edellyttää ajattelutavan muutosta siinä, miten materiaaleja ja tuotteita, myös muoveja, suunnitellaan, tuotetaan, kulutetaan ja hävitetään. Ohjelmalla olisi edistettävä siirtymistä kiertotalousmalliin erilaisille toimijoille (yritykset, viranomaiset
  , kansalaisyhteiskunta
  ja kuluttajat) myönnettävällä rahoitustuella, erityisesti soveltamalla, kehittämällä ja toistamalla parasta teknologiaa ja parhaita käytäntöjä ja ratkaisuja, jotka on räätälöity erityisiin paikallisiin, alueellisiin ja kansallisiin olosuhteisiin, myös integroiduilla lähestymistavoilla
  jätehierarkian soveltamiseksi ja
  jätehuoltoa ja jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevien suunnitelmien täytäntöönpanemiseksi. Tukemalla muovistrategian täytäntöönpanoa voidaan toteuttaa toimia, joilla puututaan erityisesti merten roskaantumisen aiheuttamaan ongelmaan.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (16 a) | Ympäristönsuojelun korkea taso on olennaisen tärkeä EU:n kansalaisten terveyden ja hyvinvoinnin kannalta. Ohjelmalla olisi tuettava unionin tavoitetta tuottaa ja käyttää kemikaaleja tavalla, jolla minimoidaan merkittävät haitalliset vaikutukset ihmisten terveyteen ja ympäristöön, sekä laatia myrkytöntä ympäristöä koskeva unionin strategia. Ohjelmalla olisi lisäksi tuettava toimia, joilla helpotetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/49/EY

   (1 a)

  täytäntöönpanoa, jotta saavutetaan melutasot, jotka eivät aiheuta ihmisen terveyteen kohdistuvia merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja riskejä. |

Komission teksti

Tarkistus

(16 a)

Ympäristönsuojelun korkea taso on olennaisen tärkeä EU:n kansalaisten terveyden ja hyvinvoinnin kannalta. Ohjelmalla olisi tuettava unionin tavoitetta tuottaa ja käyttää kemikaaleja tavalla, jolla minimoidaan merkittävät haitalliset vaikutukset ihmisten terveyteen ja ympäristöön, sekä laatia myrkytöntä ympäristöä koskeva unionin strategia. Ohjelmalla olisi lisäksi tuettava toimia, joilla helpotetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/49/EY

   (1 a)

  täytäntöönpanoa, jotta saavutetaan melutasot, jotka eivät aiheuta ihmisen terveyteen kohdistuvia merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja riskejä.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | Unionin pitkän aikavälin tavoitteena ilmaa koskevaa politiikkaa varten on saavuttaa sellaiset ilmanlaadun tasot, jotka eivät aiheuta merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ihmisten terveyteen. Ihmiset ovat hyvin tietoisia ilman epäpuhtauksista ja odottavat viranomaisten toimivan. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2016/2284 (26) painotetaan roolia, joka unionin rahoituksella voi olla puhtaan ilman tavoitteiden saavuttamisessa. Tämän vuoksi ohjelmalla olisi tuettava hankkeita, mukaan lukien strategiset integroidut hankkeet, joissa on potentiaalia hyödyntää julkisia ja yksityisiä varoja, toimia esimerkkeinä hyvistä käytännöistä ja katalyyttina ilmanlaatusuunnitelmien ja -lainsäädännön täytäntöönpanolle paikallisella, alueellisella, monen alueen, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla. |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

Unionin pitkän aikavälin tavoitteena ilmaa koskevaa politiikkaa varten on saavuttaa sellaiset ilmanlaadun tasot, jotka eivät aiheuta merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ihmisten terveyteen. Ihmiset ovat hyvin tietoisia ilman epäpuhtauksista ja odottavat viranomaisten toimivan. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2016/2284 (26) painotetaan roolia, joka unionin rahoituksella voi olla puhtaan ilman tavoitteiden saavuttamisessa. Tämän vuoksi ohjelmalla olisi tuettava hankkeita, mukaan lukien strategiset integroidut hankkeet, joissa on potentiaalia hyödyntää julkisia ja yksityisiä varoja, toimia esimerkkeinä hyvistä käytännöistä ja katalyyttina ilmanlaatusuunnitelmien ja -lainsäädännön täytäntöönpanolle paikallisella, alueellisella, monen alueen, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla.

| (17) | Unionin pitkän aikavälin tavoitteena ilmaa koskevaa politiikkaa varten on saavuttaa sellaiset ilmanlaadun tasot, jotka eivät aiheuta merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ihmisten terveyteen
  ja ympäristöön ja samalla lisätä ilmanlaadun parantamisen ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen välisiä synergiaetuja
  . Ihmiset ovat hyvin tietoisia ilman epäpuhtauksista ja odottavat viranomaisten toimivan
  etenkin alueilla, joilla väestö ja ekosysteemit altistuvat ilman epäpuhtauksien suurille pitoisuuksille
  . Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2016/2284 (26) painotetaan roolia, joka unionin rahoituksella voi olla puhtaan ilman tavoitteiden saavuttamisessa. Tämän vuoksi ohjelmalla olisi tuettava hankkeita, mukaan lukien strategiset integroidut hankkeet, joissa on potentiaalia hyödyntää julkisia ja yksityisiä varoja, toimia esimerkkeinä hyvistä käytännöistä ja katalyyttina ilmanlaatusuunnitelmien ja -lainsäädännön täytäntöönpanolle paikallisella, alueellisella, monen alueen, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla. |
| --- | --- |

(17)

Unionin pitkän aikavälin tavoitteena ilmaa koskevaa politiikkaa varten on saavuttaa sellaiset ilmanlaadun tasot, jotka eivät aiheuta merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ihmisten terveyteen
  ja ympäristöön ja samalla lisätä ilmanlaadun parantamisen ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen välisiä synergiaetuja
  . Ihmiset ovat hyvin tietoisia ilman epäpuhtauksista ja odottavat viranomaisten toimivan
  etenkin alueilla, joilla väestö ja ekosysteemit altistuvat ilman epäpuhtauksien suurille pitoisuuksille
  . Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2016/2284 (26) painotetaan roolia, joka unionin rahoituksella voi olla puhtaan ilman tavoitteiden saavuttamisessa. Tämän vuoksi ohjelmalla olisi tuettava hankkeita, mukaan lukien strategiset integroidut hankkeet, joissa on potentiaalia hyödyntää julkisia ja yksityisiä varoja, toimia esimerkkeinä hyvistä käytännöistä ja katalyyttina ilmanlaatusuunnitelmien ja -lainsäädännön täytäntöönpanolle paikallisella, alueellisella, monen alueen, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (19) | Meriympäristön
  suojelu ja ennallistaminen on yksi unionin ympäristöpolitiikan yleisistä tavoitteista. Ohjelmalla olisi tuettava seuraavia: luonnon monimuotoisuuden ja
  merten
  ekosysteemien hoito, säilyttäminen, ennallistaminen ja seuranta erityisesti Natura 2000 -merialueilla sekä lajien suojelu direktiivin 92/43/ETY mukaisesti laadittujen hankkeiden toteuttamisjärjestyksen sisältävien toimintasuunnitelmien mukaisesti; ympäristön hyvän tilan saavuttaminen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY (28) mukaisesti; puhtaiden ja terveiden merien edistäminen; muoveja kiertotaloudessa koskevan EU:n strategian täytäntöönpano, jotta voidaan puuttua erityisesti kadonneiden kalastusvälineiden ja merten roskaantumisen aiheuttamaan ongelmaan; ja unionin osallistuminen kansainväliseen valtamerten hallinnointiin, joka on keskeistä YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030 tavoitteiden saavuttamiselle sekä terveellisten merien turvaamiseksi tuleville sukupolville. Ohjelman strategisten integroitujen hankkeiden ja strategisten luontohankkeiden olisi sisällettävä asiaankuuluvat toimet, joilla pyritään
  meriympäristön
  suojeluun. |

Komission teksti

Tarkistus

(19)

Meriympäristön
  suojelu ja ennallistaminen on yksi unionin ympäristöpolitiikan yleisistä tavoitteista. Ohjelmalla olisi tuettava seuraavia: luonnon monimuotoisuuden ja
  merten
  ekosysteemien hoito, säilyttäminen, ennallistaminen ja seuranta erityisesti Natura 2000 -merialueilla sekä lajien suojelu direktiivin 92/43/ETY mukaisesti laadittujen hankkeiden toteuttamisjärjestyksen sisältävien toimintasuunnitelmien mukaisesti; ympäristön hyvän tilan saavuttaminen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY (28) mukaisesti; puhtaiden ja terveiden merien edistäminen; muoveja kiertotaloudessa koskevan EU:n strategian täytäntöönpano, jotta voidaan puuttua erityisesti kadonneiden kalastusvälineiden ja merten roskaantumisen aiheuttamaan ongelmaan; ja unionin osallistuminen kansainväliseen valtamerten hallinnointiin, joka on keskeistä YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030 tavoitteiden saavuttamiselle sekä terveellisten merien turvaamiseksi tuleville sukupolville. Ohjelman strategisten integroitujen hankkeiden ja strategisten luontohankkeiden olisi sisällettävä asiaankuuluvat toimet, joilla pyritään
  meriympäristön
  suojeluun.

| (19) | Vesiympäristön
  suojelu ja ennallistaminen on yksi unionin ympäristöpolitiikan yleisistä tavoitteista. Ohjelmalla olisi tuettava seuraavia: luonnon monimuotoisuuden ja
  vesiperäisten
  ekosysteemien hoito, säilyttäminen, ennallistaminen ja seuranta erityisesti Natura 2000 -merialueilla sekä lajien suojelu direktiivin 92/43/ETY mukaisesti laadittujen hankkeiden toteuttamisjärjestyksen sisältävien toimintasuunnitelmien mukaisesti; ympäristön hyvän tilan saavuttaminen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY (28) mukaisesti; puhtaiden ja terveiden merien edistäminen; muoveja kiertotaloudessa koskevan EU:n strategian täytäntöönpano, jotta voidaan puuttua erityisesti kadonneiden kalastusvälineiden ja merten roskaantumisen aiheuttamaan ongelmaan; ja unionin osallistuminen kansainväliseen valtamerten hallinnointiin, joka on keskeistä YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030 tavoitteiden saavuttamiselle sekä terveellisten merien turvaamiseksi tuleville sukupolville. Ohjelman strategisten integroitujen hankkeiden ja strategisten luontohankkeiden olisi sisällettävä asiaankuuluvat toimet, joilla pyritään
  vesiympäristön
  suojeluun. |
| --- | --- |

(19)

Vesiympäristön
  suojelu ja ennallistaminen on yksi unionin ympäristöpolitiikan yleisistä tavoitteista. Ohjelmalla olisi tuettava seuraavia: luonnon monimuotoisuuden ja
  vesiperäisten
  ekosysteemien hoito, säilyttäminen, ennallistaminen ja seuranta erityisesti Natura 2000 -merialueilla sekä lajien suojelu direktiivin 92/43/ETY mukaisesti laadittujen hankkeiden toteuttamisjärjestyksen sisältävien toimintasuunnitelmien mukaisesti; ympäristön hyvän tilan saavuttaminen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY (28) mukaisesti; puhtaiden ja terveiden merien edistäminen; muoveja kiertotaloudessa koskevan EU:n strategian täytäntöönpano, jotta voidaan puuttua erityisesti kadonneiden kalastusvälineiden ja merten roskaantumisen aiheuttamaan ongelmaan; ja unionin osallistuminen kansainväliseen valtamerten hallinnointiin, joka on keskeistä YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030 tavoitteiden saavuttamiselle sekä terveellisten merien turvaamiseksi tuleville sukupolville. Ohjelman strategisten integroitujen hankkeiden ja strategisten luontohankkeiden olisi sisällettävä asiaankuuluvat toimet, joilla pyritään
  vesiympäristön
  suojeluun.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (19 a) | Maatalousalueilla sijaitsevien Natura 2000 -alueiden suojelun taso on tätä nykyä erittäin heikko, mikä tarkoittaa, että kyseiset alueet ovat edelleen suojelun tarpeessa. Nykyiset Natura 2000 -alueita koskevat YMP-tuet ovat tehokkain keino säilyttää maatalousalueiden luonnon monimuotoisuus

   (1 a)

  . Kyseiset tuet ovat kuitenkin riittämättömiä, eikä niiden arvo luonnonpääoman kannalta ole suuri. Natura 2000 -alueita koskevia YMP-tukia olisi näin ollen lisättävä, jotta voidaan luoda kannustimia ympäristönsuojelulle kyseisillä alueilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(19 a)

Maatalousalueilla sijaitsevien Natura 2000 -alueiden suojelun taso on tätä nykyä erittäin heikko, mikä tarkoittaa, että kyseiset alueet ovat edelleen suojelun tarpeessa. Nykyiset Natura 2000 -alueita koskevat YMP-tuet ovat tehokkain keino säilyttää maatalousalueiden luonnon monimuotoisuus

   (1 a)

  . Kyseiset tuet ovat kuitenkin riittämättömiä, eikä niiden arvo luonnonpääoman kannalta ole suuri. Natura 2000 -alueita koskevia YMP-tukia olisi näin ollen lisättävä, jotta voidaan luoda kannustimia ympäristönsuojelulle kyseisillä alueilla.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 20 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (20) | Ympäristöä, ilmastonmuutosta ja tähän liittyvää siirtymistä puhtaaseen energiaan koskevien asioiden hallinnon parantaminen edellyttää kansalaisyhteiskunnan osallistumista siten, että lisätään yleisön tietoisuutta, kuluttajien osallistumista ja sidosryhmien, myös valtioista riippumattomien järjestöjen,
  osallistumisen laajentamista,
  siten, että järjestetään tähän liittyviä politiikkoja koskeva kuuleminen ja pannaan kyseiset politiikat täytäntöön. |

Komission teksti

Tarkistus

(20)

Ympäristöä, ilmastonmuutosta ja tähän liittyvää siirtymistä puhtaaseen energiaan koskevien asioiden hallinnon parantaminen edellyttää kansalaisyhteiskunnan osallistumista siten, että lisätään yleisön tietoisuutta, kuluttajien osallistumista ja sidosryhmien, myös valtioista riippumattomien järjestöjen,
  osallistumisen laajentamista,
  siten, että järjestetään tähän liittyviä politiikkoja koskeva kuuleminen ja pannaan kyseiset politiikat täytäntöön.

| (20) | Ympäristöä, ilmastonmuutosta ja tähän liittyvää siirtymistä puhtaaseen energiaan koskevien asioiden hallinnon parantaminen edellyttää kansalaisyhteiskunnan osallistumista siten, että lisätään yleisön tietoisuutta
  myös sellaisen viestintästrategian avulla, jossa otetaan huomioon uudet viestimet ja sosiaaliset verkostot
  , ja kuluttajien osallistumista ja
  laajennetaan monitasoista kansalaisten ja
  sidosryhmien, myös valtioista riippumattomien järjestöjen,
  osallistumista
  siten, että järjestetään tähän liittyviä politiikkoja koskeva kuuleminen ja pannaan kyseiset politiikat täytäntöön.
  Siksi on asianmukaista tukea ohjelmasta laajaa kansalaisjärjestöjen kirjoa ja sellaisten voittoa tavoittelemattomien yksiköiden verkostoja, joiden tavoitteet ovat unionin yleisen edun mukaisia ja jotka toimivat ensisijaisesti ympäristö- tai ilmastotoimien alalla siten, että myönnetään kilpailuttaen ja avoimella tavalla toiminta-avustuksia, jotta voidaan auttaa tällaisia kansalaisjärjestöjä, verkostoja ja yksiköitä edistämään tehokkaasti unionin politiikkaa ja jotta voidaan kehittää ja lujittaa niiden valmiuksia, jotta niistä tulisi tehokkaampia kumppaneita. |
| --- | --- |

(20)

Ympäristöä, ilmastonmuutosta ja tähän liittyvää siirtymistä puhtaaseen energiaan koskevien asioiden hallinnon parantaminen edellyttää kansalaisyhteiskunnan osallistumista siten, että lisätään yleisön tietoisuutta
  myös sellaisen viestintästrategian avulla, jossa otetaan huomioon uudet viestimet ja sosiaaliset verkostot
  , ja kuluttajien osallistumista ja
  laajennetaan monitasoista kansalaisten ja
  sidosryhmien, myös valtioista riippumattomien järjestöjen,
  osallistumista
  siten, että järjestetään tähän liittyviä politiikkoja koskeva kuuleminen ja pannaan kyseiset politiikat täytäntöön.
  Siksi on asianmukaista tukea ohjelmasta laajaa kansalaisjärjestöjen kirjoa ja sellaisten voittoa tavoittelemattomien yksiköiden verkostoja, joiden tavoitteet ovat unionin yleisen edun mukaisia ja jotka toimivat ensisijaisesti ympäristö- tai ilmastotoimien alalla siten, että myönnetään kilpailuttaen ja avoimella tavalla toiminta-avustuksia, jotta voidaan auttaa tällaisia kansalaisjärjestöjä, verkostoja ja yksiköitä edistämään tehokkaasti unionin politiikkaa ja jotta voidaan kehittää ja lujittaa niiden valmiuksia, jotta niistä tulisi tehokkaampia kumppaneita.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (21) | Vaikka hallinnon parantamisen kaikilla tasoilla tulisi olla monialainen tavoite kaikille ohjelman alaohjelmille, ohjelmalla olisi tuettava ympäristöhallintoa koskevan horisontaalisen lainsäädännön kehittämistä ja
  täytäntöönpanoa
  , mukaan lukien lainsäädäntö, jolla pannaan täytäntöön Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) yleissopimus tiedon saannista,
  kansalaisten
  osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja
  vireillepanooikeudesta
  ympäristöasioissa (29). |

Komission teksti

Tarkistus

(21)

Vaikka hallinnon parantamisen kaikilla tasoilla tulisi olla monialainen tavoite kaikille ohjelman alaohjelmille, ohjelmalla olisi tuettava ympäristöhallintoa koskevan horisontaalisen lainsäädännön kehittämistä ja
  täytäntöönpanoa
  , mukaan lukien lainsäädäntö, jolla pannaan täytäntöön Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) yleissopimus tiedon saannista,
  kansalaisten
  osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja
  vireillepanooikeudesta
  ympäristöasioissa (29).

| (21) | Vaikka hallinnon parantamisen kaikilla tasoilla tulisi olla monialainen tavoite kaikille ohjelman alaohjelmille, ohjelmalla olisi tuettava
  ympäristö- ja ilmastoalaa koskevan unionin säännöstön, erityisesti
  ympäristöhallintoa koskevan horisontaalisen lainsäädännön kehittämistä
  , täytäntöönpanoa
  ja
  täytäntöönpanon valvontaa sekä tosiasiallista noudattamista
  , mukaan lukien lainsäädäntö, jolla pannaan täytäntöön Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) yleissopimus tiedon saannista,
  yleisön
  osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja
  vireillepano-oikeudesta
  ympäristöasioissa (29)
   (29 a)

  , myös Århusin yleissopimuksen valvontakomitea huomioon ottaen
  . |
| --- | --- |

(21)

Vaikka hallinnon parantamisen kaikilla tasoilla tulisi olla monialainen tavoite kaikille ohjelman alaohjelmille, ohjelmalla olisi tuettava
  ympäristö- ja ilmastoalaa koskevan unionin säännöstön, erityisesti
  ympäristöhallintoa koskevan horisontaalisen lainsäädännön kehittämistä
  , täytäntöönpanoa
  ja
  täytäntöönpanon valvontaa sekä tosiasiallista noudattamista
  , mukaan lukien lainsäädäntö, jolla pannaan täytäntöön Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) yleissopimus tiedon saannista,
  yleisön
  osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja
  vireillepano-oikeudesta
  ympäristöasioissa (29)
   (29 a)

  , myös Århusin yleissopimuksen valvontakomitea huomioon ottaen
  .

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 22 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (22) | Ohjelmalla olisi autettava markkinatoimijoita valmistautumaan ja tuettava niitä siirtymisessä kohti puhdasta, kiertotalouteen perustuvaa, energiatehokasta,
  vähähiilistä
  ja ilmastonmuutoksen kestävää taloutta testaamalla uusia liiketoimintamahdollisuuksia, parantamalla ammattimaisia taitoja, helpottamalla kuluttajien mahdollisuuksia saada kestäviä tuotteita ja palveluja, saamalla toimiin mukaan ja voimauttamalla mielipidevaikuttajia ja testaamalla uusia menetelmiä, joilla mukautetaan olemassa olevia prosesseja ja liiketoimintaympäristöä. Jotta tuetaan kestävien ratkaisujen laajaa käyttöönottoa markkinoilla, olisi edistettävä yleistä yleisön hyväksyntää ja kuluttajien osallistumista. |

Komission teksti

Tarkistus

(22)

Ohjelmalla olisi autettava markkinatoimijoita valmistautumaan ja tuettava niitä siirtymisessä kohti puhdasta, kiertotalouteen perustuvaa, energiatehokasta,
  vähähiilistä
  ja ilmastonmuutoksen kestävää taloutta testaamalla uusia liiketoimintamahdollisuuksia, parantamalla ammattimaisia taitoja, helpottamalla kuluttajien mahdollisuuksia saada kestäviä tuotteita ja palveluja, saamalla toimiin mukaan ja voimauttamalla mielipidevaikuttajia ja testaamalla uusia menetelmiä, joilla mukautetaan olemassa olevia prosesseja ja liiketoimintaympäristöä. Jotta tuetaan kestävien ratkaisujen laajaa käyttöönottoa markkinoilla, olisi edistettävä yleistä yleisön hyväksyntää ja kuluttajien osallistumista.

| (22) | Ohjelmalla olisi autettava markkinatoimijoita valmistautumaan ja tuettava niitä siirtymisessä kohti puhdasta, kiertotalouteen perustuvaa, energiatehokasta,
  hiilineutraalia
  ja ilmastonmuutoksen kestävää taloutta testaamalla uusia liiketoimintamahdollisuuksia, parantamalla ammattimaisia taitoja, helpottamalla kuluttajien mahdollisuuksia saada kestäviä tuotteita ja palveluja, saamalla toimiin mukaan ja voimauttamalla mielipidevaikuttajia ja testaamalla uusia menetelmiä, joilla mukautetaan olemassa olevia prosesseja ja liiketoimintaympäristöä. Jotta tuetaan kestävien ratkaisujen laajaa käyttöönottoa markkinoilla, olisi edistettävä yleistä yleisön hyväksyntää ja kuluttajien osallistumista. |
| --- | --- |

(22)

Ohjelmalla olisi autettava markkinatoimijoita valmistautumaan ja tuettava niitä siirtymisessä kohti puhdasta, kiertotalouteen perustuvaa, energiatehokasta,
  hiilineutraalia
  ja ilmastonmuutoksen kestävää taloutta testaamalla uusia liiketoimintamahdollisuuksia, parantamalla ammattimaisia taitoja, helpottamalla kuluttajien mahdollisuuksia saada kestäviä tuotteita ja palveluja, saamalla toimiin mukaan ja voimauttamalla mielipidevaikuttajia ja testaamalla uusia menetelmiä, joilla mukautetaan olemassa olevia prosesseja ja liiketoimintaympäristöä. Jotta tuetaan kestävien ratkaisujen laajaa käyttöönottoa markkinoilla, olisi edistettävä yleistä yleisön hyväksyntää ja kuluttajien osallistumista.

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 22 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (22 a) | Ohjelma on tarkoitettu tukemaan sellaisia demonstrointitekniikoita, lähestymistapoja ja parhaita käytäntöjä, jotka voidaan toistaa ja joita voidaan laajentaa. Innovatiiviset ratkaisut auttaisivat parantamaan ympäristönsuojelun tasoa ja kestävyyttä, etenkin kestävien viljelykäytäntöjen kehittämistä ilmastoon, veteen, maaperään, luonnon monimuotoisuuteen ja jätteisiin liittyvillä aloilla. Tässä yhteydessä olisi korostettava synergiaetuja muiden ohjelmien ja politiikkojen, kuten maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden ja ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmän, kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

(22 a)

Ohjelma on tarkoitettu tukemaan sellaisia demonstrointitekniikoita, lähestymistapoja ja parhaita käytäntöjä, jotka voidaan toistaa ja joita voidaan laajentaa. Innovatiiviset ratkaisut auttaisivat parantamaan ympäristönsuojelun tasoa ja kestävyyttä, etenkin kestävien viljelykäytäntöjen kehittämistä ilmastoon, veteen, maaperään, luonnon monimuotoisuuteen ja jätteisiin liittyvillä aloilla. Tässä yhteydessä olisi korostettava synergiaetuja muiden ohjelmien ja politiikkojen, kuten maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden ja ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmän, kanssa.

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (23) | Unionin tasolla suuret investoinnit ympäristö- ja ilmastotoimiin rahoitetaan pääasiassa suurista unionin rahoitusohjelmista
  (valtavirtaistaminen)
  . Katalyyttisen roolinsa perusteella ohjelmassa kehitetyillä strategisilla integroiduilla hankkeilla ja strategisilla luontohankkeilla olisi saatava aikaan rahoitusmahdollisuuksia kyseisistä rahoitusohjelmista sekä muista rahoituslähteistä, kuten kansallisista rahastoista, ja luotava synergiaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(23)

Unionin tasolla suuret investoinnit ympäristö- ja ilmastotoimiin rahoitetaan pääasiassa suurista unionin rahoitusohjelmista
  (valtavirtaistaminen)
  . Katalyyttisen roolinsa perusteella ohjelmassa kehitetyillä strategisilla integroiduilla hankkeilla ja strategisilla luontohankkeilla olisi saatava aikaan rahoitusmahdollisuuksia kyseisistä rahoitusohjelmista sekä muista rahoituslähteistä, kuten kansallisista rahastoista, ja luotava synergiaa.

| (23) | Unionin tasolla suuret investoinnit ympäristö- ja ilmastotoimiin rahoitetaan pääasiassa suurista unionin rahoitusohjelmista
  . Siksi on ehdottoman tärkeää tehostaa valtavirtaistamistoimia, varmistaa, että unionin muissa rahoitusohjelmissa on otettu huomioon kestävyyteen, luonnon monimuotoisuuteen tai ilmastoon liittyvät näkökohdat, ja liittää kestävyystakeet kaikkiin unionin välineisiin. Komissiolla olisi oltava toimivalta hyväksyä yhteinen menetelmä ja ryhtyä vaikuttaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että unionin muut ohjelmat ja toimintapolitiikat eivät vaikuta kielteisesti Life-ohjelman hankkeisiin
  . Katalyyttisen roolinsa perusteella ohjelmassa kehitetyillä strategisilla integroiduilla hankkeilla ja strategisilla luontohankkeilla olisi saatava aikaan rahoitusmahdollisuuksia kyseisistä rahoitusohjelmista sekä muista rahoituslähteistä, kuten kansallisista rahastoista, ja luotava synergiaa. |
| --- | --- |

(23)

Unionin tasolla suuret investoinnit ympäristö- ja ilmastotoimiin rahoitetaan pääasiassa suurista unionin rahoitusohjelmista
  . Siksi on ehdottoman tärkeää tehostaa valtavirtaistamistoimia, varmistaa, että unionin muissa rahoitusohjelmissa on otettu huomioon kestävyyteen, luonnon monimuotoisuuteen tai ilmastoon liittyvät näkökohdat, ja liittää kestävyystakeet kaikkiin unionin välineisiin. Komissiolla olisi oltava toimivalta hyväksyä yhteinen menetelmä ja ryhtyä vaikuttaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että unionin muut ohjelmat ja toimintapolitiikat eivät vaikuta kielteisesti Life-ohjelman hankkeisiin
  . Katalyyttisen roolinsa perusteella ohjelmassa kehitetyillä strategisilla integroiduilla hankkeilla ja strategisilla luontohankkeilla olisi saatava aikaan rahoitusmahdollisuuksia kyseisistä rahoitusohjelmista sekä muista rahoituslähteistä, kuten kansallisista rahastoista, ja luotava synergiaa.

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (23 a) | Strategisten luontohankkeiden ja strategisten integroitujen hankkeiden menestys riippuu kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten sekä sellaisten valtiosta riippumattomien toimijoiden välisestä tiiviistä yhteistyöstä, joita ohjelman tavoitteet koskevat. Siksi hankkeiden kehittämisessä, toteutuksessa, arvioinnissa ja seurannassa olisi sovellettava päätösten avoimuuden ja julkisuuden periaatteita, etenkin kun on kyse valtavirtaistamisesta tai kun mukana on useampia rahoituslähteitä. |

Komission teksti

Tarkistus

(23 a)

Strategisten luontohankkeiden ja strategisten integroitujen hankkeiden menestys riippuu kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten sekä sellaisten valtiosta riippumattomien toimijoiden välisestä tiiviistä yhteistyöstä, joita ohjelman tavoitteet koskevat. Siksi hankkeiden kehittämisessä, toteutuksessa, arvioinnissa ja seurannassa olisi sovellettava päätösten avoimuuden ja julkisuuden periaatteita, etenkin kun on kyse valtavirtaistamisesta tai kun mukana on useampia rahoituslähteitä.

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 24 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (24) | Kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjuminen noudattaen unionin sitoumuksia, jotka liittyvät Pariisin ilmastosopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon, tällä ohjelmalla edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista sekä sen tavoitteen saavuttamista, että
  että
  EU:n talousarvion menoista vähintään 25 prosentilla tuetaan ilmastotavoitteita. Tämän ohjelman toimissa 61 prosentilla ohjelman kokonaisrahoituksesta odotetaan edistettävän ilmastotavoitteita. Asianmukaiset toimet määritetään ohjelman laatimisen ja täytäntöönpanon aikana ja niitä arvioidaan uudestaan arviointi- ja uudelleentarkasteluprosesseissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(24)

Kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjuminen noudattaen unionin sitoumuksia, jotka liittyvät Pariisin ilmastosopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon, tällä ohjelmalla edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista sekä sen tavoitteen saavuttamista, että
  että
  EU:n talousarvion menoista vähintään 25 prosentilla tuetaan ilmastotavoitteita. Tämän ohjelman toimissa 61 prosentilla ohjelman kokonaisrahoituksesta odotetaan edistettävän ilmastotavoitteita. Asianmukaiset toimet määritetään ohjelman laatimisen ja täytäntöönpanon aikana ja niitä arvioidaan uudestaan arviointi- ja uudelleentarkasteluprosesseissa.

| (24) | Kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjuminen
  koordinoidusti ja kunnianhimoisesti
  noudattaen unionin sitoumuksia, jotka liittyvät Pariisin ilmastosopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon, tällä ohjelmalla edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista sekä sen tavoitteen saavuttamista, että EU:n talousarvion menoista vähintään 25 prosentilla tuetaan ilmastotavoitteita
  vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen aikana, ja sitä, että vuotuinen 30 prosentin tavoite saavutetaan mahdollisimman pian ja viimeistään vuonna 2027
  . Tämän ohjelman toimissa [61] prosentilla ohjelman kokonaisrahoituksesta odotetaan edistettävän ilmastotavoitteita. Asianmukaiset toimet määritetään ohjelman laatimisen ja täytäntöönpanon aikana ja niitä arvioidaan uudestaan arviointi- ja uudelleentarkasteluprosesseissa. |
| --- | --- |

(24)

Kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjuminen
  koordinoidusti ja kunnianhimoisesti
  noudattaen unionin sitoumuksia, jotka liittyvät Pariisin ilmastosopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon, tällä ohjelmalla edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista sekä sen tavoitteen saavuttamista, että EU:n talousarvion menoista vähintään 25 prosentilla tuetaan ilmastotavoitteita
  vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen aikana, ja sitä, että vuotuinen 30 prosentin tavoite saavutetaan mahdollisimman pian ja viimeistään vuonna 2027
  . Tämän ohjelman toimissa [61] prosentilla ohjelman kokonaisrahoituksesta odotetaan edistettävän ilmastotavoitteita. Asianmukaiset toimet määritetään ohjelman laatimisen ja täytäntöönpanon aikana ja niitä arvioidaan uudestaan arviointi- ja uudelleentarkasteluprosesseissa.

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 25 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (25) | Ohjelman täytäntöönpanossa olisi asianmukaisella tavalla otettava huomioon syrjäisimpiä alueita koskeva strategia SEUT
  -sopimuksen
  349 artiklan sekä kyseisten alueiden erityistarpeiden ja haavoittuvuuksien mukaisesti. Lisäksi olisi otettava huomioon muut kuin ympäristöä, ilmastoa ja siirtymistä puhtaaseen energiaan koskevat unionin politiikat. |

Komission teksti

Tarkistus

(25)

Ohjelman täytäntöönpanossa olisi asianmukaisella tavalla otettava huomioon syrjäisimpiä alueita koskeva strategia SEUT
  -sopimuksen
  349 artiklan sekä kyseisten alueiden erityistarpeiden ja haavoittuvuuksien mukaisesti. Lisäksi olisi otettava huomioon muut kuin ympäristöä, ilmastoa ja siirtymistä puhtaaseen energiaan koskevat unionin politiikat.

| (25) | Ohjelman täytäntöönpanossa olisi asianmukaisella tavalla otettava huomioon syrjäisimpiä alueita koskeva strategia SEUT 349 artiklan sekä kyseisten alueiden erityistarpeiden ja haavoittuvuuksien mukaisesti.
  Unionin ja jäsenvaltioiden rahoitusta olisi tältä osin lisättävä asianmukaisesti.
  Lisäksi olisi otettava huomioon muut kuin ympäristöä, ilmastoa ja siirtymistä puhtaaseen energiaan koskevat unionin politiikat. |
| --- | --- |

(25)

Ohjelman täytäntöönpanossa olisi asianmukaisella tavalla otettava huomioon syrjäisimpiä alueita koskeva strategia SEUT 349 artiklan sekä kyseisten alueiden erityistarpeiden ja haavoittuvuuksien mukaisesti.
  Unionin ja jäsenvaltioiden rahoitusta olisi tältä osin lisättävä asianmukaisesti.
  Lisäksi olisi otettava huomioon muut kuin ympäristöä, ilmastoa ja siirtymistä puhtaaseen energiaan koskevat unionin politiikat.

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (26) | Ohjelman täytäntöönpanon tukemiseksi komissio tekee yhteistyötä ohjelman kansallisten yhteyspisteiden kanssa, järjestää seminaareja ja työpajoja, julkaisee ohjelmasta rahoitettujen hankkeiden luetteloita tai toteuttaa muita toimia, joilla helpotetaan
  kaikkia
  hankkeiden tulosten levittämistä ja kokemusten, tiedon ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa sekä hankkeiden tulosten toistamista eri puolilla unionia. Näissä toimissa olisi keskityttävä erityisesti jäsenvaltioihin, joissa määrärahojen käyttöaste on alhainen, ja niillä olisi helpotettava viestintää ja yhteistyötä päätökseen saatettujen ja käynnistettyjen hankkeiden rahoituksen saajien, hakijoiden tai sidosryhmien kanssa, jotka toimivat samalla alalla. |

Komission teksti

Tarkistus

(26)

Ohjelman täytäntöönpanon tukemiseksi komissio tekee yhteistyötä ohjelman kansallisten yhteyspisteiden kanssa, järjestää seminaareja ja työpajoja, julkaisee ohjelmasta rahoitettujen hankkeiden luetteloita tai toteuttaa muita toimia, joilla helpotetaan
  kaikkia
  hankkeiden tulosten levittämistä ja kokemusten, tiedon ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa sekä hankkeiden tulosten toistamista eri puolilla unionia. Näissä toimissa olisi keskityttävä erityisesti jäsenvaltioihin, joissa määrärahojen käyttöaste on alhainen, ja niillä olisi helpotettava viestintää ja yhteistyötä päätökseen saatettujen ja käynnistettyjen hankkeiden rahoituksen saajien, hakijoiden tai sidosryhmien kanssa, jotka toimivat samalla alalla.

| (26) | Ohjelman täytäntöönpanon tukemiseksi komissio tekee yhteistyötä ohjelman kansallisten
  , alueellisten ja paikallisten
  yhteyspisteiden kanssa,
  myös paikallistason neuvontaverkoston perustamiseksi suurta lisäarvoa ja toimintapoliittista vaikuttavuutta tarjoavien hankkeiden kehittämisen helpottamiseksi sekä täydentävää rahoitusta, hankkeiden siirrettävyyttä ja pitkän aikavälin kestävyyttä koskevan tiedonsaannin varmistamiseksi,
  järjestää seminaareja ja työpajoja, julkaisee ohjelmasta rahoitettujen hankkeiden luetteloita tai toteuttaa muita toimia,
  kuten mediakampanjoita,
  joilla helpotetaan hankkeiden tulosten levittämistä ja kokemusten, tiedon ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa sekä hankkeiden tulosten toistamista eri puolilla unionia
  ja siten edistetään yhteistyötä ja viestintää
  . Näissä toimissa olisi keskityttävä erityisesti jäsenvaltioihin, joissa määrärahojen käyttöaste on alhainen, ja niillä olisi helpotettava viestintää ja yhteistyötä päätökseen saatettujen ja käynnistettyjen hankkeiden rahoituksen saajien, hakijoiden tai sidosryhmien kanssa, jotka toimivat samalla alalla.
  On olennaisen tärkeää, että myös alueelliset ja paikalliset viranomaiset ja sidosryhmät osallistuvat tähän viestintään ja yhteistyöhön. |
| --- | --- |

(26)

Ohjelman täytäntöönpanon tukemiseksi komissio tekee yhteistyötä ohjelman kansallisten
  , alueellisten ja paikallisten
  yhteyspisteiden kanssa,
  myös paikallistason neuvontaverkoston perustamiseksi suurta lisäarvoa ja toimintapoliittista vaikuttavuutta tarjoavien hankkeiden kehittämisen helpottamiseksi sekä täydentävää rahoitusta, hankkeiden siirrettävyyttä ja pitkän aikavälin kestävyyttä koskevan tiedonsaannin varmistamiseksi,
  järjestää seminaareja ja työpajoja, julkaisee ohjelmasta rahoitettujen hankkeiden luetteloita tai toteuttaa muita toimia,
  kuten mediakampanjoita,
  joilla helpotetaan hankkeiden tulosten levittämistä ja kokemusten, tiedon ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa sekä hankkeiden tulosten toistamista eri puolilla unionia
  ja siten edistetään yhteistyötä ja viestintää
  . Näissä toimissa olisi keskityttävä erityisesti jäsenvaltioihin, joissa määrärahojen käyttöaste on alhainen, ja niillä olisi helpotettava viestintää ja yhteistyötä päätökseen saatettujen ja käynnistettyjen hankkeiden rahoituksen saajien, hakijoiden tai sidosryhmien kanssa, jotka toimivat samalla alalla.
  On olennaisen tärkeää, että myös alueelliset ja paikalliset viranomaiset ja sidosryhmät osallistuvat tähän viestintään ja yhteistyöhön.

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 28 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (28 a) | Yhteisrahoituksen vähimmäis- ja enimmäismäärät olisi asetettava tarvittavalle tasolle, jotta ohjelmasta voidaan edelleen antaa vaikuttavaa tukea, ja samalla olisi otettava huomioon tarvittava jousto ja mukautuvuus nykyisten toimien ja yksiköiden kirjon kannalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(28 a)

Yhteisrahoituksen vähimmäis- ja enimmäismäärät olisi asetettava tarvittavalle tasolle, jotta ohjelmasta voidaan edelleen antaa vaikuttavaa tukea, ja samalla olisi otettava huomioon tarvittava jousto ja mukautuvuus nykyisten toimien ja yksiköiden kirjon kannalta.

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 31 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (31) | Rahoitustyypit ja toteutustavat olisi valittava sen perusteella, miten niillä voidaan saavuttaa toimien erityistavoitteet ja saada tuloksia, ottaen erityisesti huomioon tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasite ja ennakoitu noudattamatta jättämisen riski. Avustusten osalta olisi harkittava kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannustaulukoiden käyttämistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(31)

Rahoitustyypit ja toteutustavat olisi valittava sen perusteella, miten niillä voidaan saavuttaa toimien erityistavoitteet ja saada tuloksia, ottaen erityisesti huomioon tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasite ja ennakoitu noudattamatta jättämisen riski. Avustusten osalta olisi harkittava kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannustaulukoiden käyttämistä.

| (31) | Rahoitustyypit ja toteutustavat olisi valittava sen perusteella, miten niillä voidaan saavuttaa toimien erityistavoitteet ja saada tuloksia, ottaen erityisesti huomioon tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasite ja ennakoitu noudattamatta jättämisen riski. Avustusten osalta olisi harkittava kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannustaulukoiden käyttämistä.
  Komission olisi varmistettava, että täytäntöönpano on helppotajuista, ja edistää todellista yksinkertaistamista hankkeiden kehittäjiä varten. |
| --- | --- |

(31)

Rahoitustyypit ja toteutustavat olisi valittava sen perusteella, miten niillä voidaan saavuttaa toimien erityistavoitteet ja saada tuloksia, ottaen erityisesti huomioon tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasite ja ennakoitu noudattamatta jättämisen riski. Avustusten osalta olisi harkittava kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannustaulukoiden käyttämistä.
  Komission olisi varmistettava, että täytäntöönpano on helppotajuista, ja edistää todellista yksinkertaistamista hankkeiden kehittäjiä varten.

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 36 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (36 a) | Jotta voidaan varmistaa, että ohjelmasta myönnettävä tuki ja ohjelman täytäntöönpano ovat johdonmukaisia unionin toimintapolitiikkojen ja painopisteiden kanssa ja täydentävät unionin muita rahoitusvälineitä, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä tämän asetuksen täydentämiseksi hyväksymällä monivuotisia työohjelmia. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |

Komission teksti

Tarkistus

(36 a)

Jotta voidaan varmistaa, että ohjelmasta myönnettävä tuki ja ohjelman täytäntöönpano ovat johdonmukaisia unionin toimintapolitiikkojen ja painopisteiden kanssa ja täydentävät unionin muita rahoitusvälineitä, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä tämän asetuksen täydentämiseksi hyväksymällä monivuotisia työohjelmia. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 38 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (38) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat
  kestävän kehityksen
  sekä ympäristöä, ilmastoa ja tilanteen mukaan
  puhdasta
  energiaa koskevan unionin politiikan ja lainsäädännön, strategioiden, suunnitelmien ja kansainvälisten sitoumusten tavoitteiden saavuttaminen, vaan ne voidaan tämän asetuksen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(38)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat
  kestävän kehityksen
  sekä ympäristöä, ilmastoa ja tilanteen mukaan
  puhdasta
  energiaa koskevan unionin politiikan ja lainsäädännön, strategioiden, suunnitelmien ja kansainvälisten sitoumusten tavoitteiden saavuttaminen, vaan ne voidaan tämän asetuksen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (38) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat
  ympäristönsuojelun korkean tason ja kunnianhimoisten ilmastotoimien edistäminen hyvän hallinnon ja useita sidosryhmiä käsittävän lähestymistavan avulla
  sekä ympäristöä,
  luonnon monimuotoisuutta,
  ilmastoa
  , kiertotaloutta
  ja tilanteen mukaan
  uusiutuvaa
  energiaa
  ja energiatehokkuutta
  koskevan unionin politiikan ja lainsäädännön, strategioiden, suunnitelmien ja kansainvälisten sitoumusten tavoitteiden saavuttaminen, vaan ne voidaan tämän asetuksen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(38)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat
  ympäristönsuojelun korkean tason ja kunnianhimoisten ilmastotoimien edistäminen hyvän hallinnon ja useita sidosryhmiä käsittävän lähestymistavan avulla
  sekä ympäristöä,
  luonnon monimuotoisuutta,
  ilmastoa
  , kiertotaloutta
  ja tilanteen mukaan
  uusiutuvaa
  energiaa
  ja energiatehokkuutta
  koskevan unionin politiikan ja lainsäädännön, strategioiden, suunnitelmien ja kansainvälisten sitoumusten tavoitteiden saavuttaminen, vaan ne voidaan tämän asetuksen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tällä asetuksella perustetaan ympäristön ja ilmastotoimien ohjelma (Life), jäljempänä
  ”ohjelma”
  . | Tällä asetuksella perustetaan ympäristön ja ilmastotoimien ohjelma (Life), jäljempänä
  ”ohjelma”, ajanjaksoksi, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2021 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2027
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Tällä asetuksella perustetaan ympäristön ja ilmastotoimien ohjelma (Life), jäljempänä
  ”ohjelma”
  .

Tällä asetuksella perustetaan ympäristön ja ilmastotoimien ohjelma (Life), jäljempänä
  ”ohjelma”, ajanjaksoksi, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2021 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2027
  .

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Siinä vahvistetaan ohjelman tavoitteet, talousarvio
  vuosiksi 2021–2027
  , unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt. | Siinä vahvistetaan ohjelman tavoitteet, talousarvio
  kyseiseksi ajanjaksoksi
  , unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt. |

Komission teksti

Tarkistus

Siinä vahvistetaan ohjelman tavoitteet, talousarvio
  vuosiksi 2021–2027
  , unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt.

Siinä vahvistetaan ohjelman tavoitteet, talousarvio
  kyseiseksi ajanjaksoksi
  , unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt.

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1) | ”strategisilla luontohankkeilla” hankkeita, joilla tuetaan luontoa ja luonnon monimuotoisuutta koskevien unionin tavoitteiden saavuttamista toteuttamalla johdonmukaisia toimintaohjelmia
  jäsenvaltioissa kyseisten tavoitteiden ja painopisteiden sisällyttämiseksi
  muihin politiikkoihin ja rahoitusvälineisiin, myös toteuttamalla koordinoidusti direktiivin 92/43/ETY mukaisesti laadittujen hankkeiden toteuttamisjärjestyksen sisältävät toimintasuunnitelmat; |

Komission teksti

Tarkistus

1)

”strategisilla luontohankkeilla” hankkeita, joilla tuetaan luontoa ja luonnon monimuotoisuutta koskevien unionin tavoitteiden saavuttamista toteuttamalla johdonmukaisia toimintaohjelmia
  jäsenvaltioissa kyseisten tavoitteiden ja painopisteiden sisällyttämiseksi
  muihin politiikkoihin ja rahoitusvälineisiin, myös toteuttamalla koordinoidusti direktiivin 92/43/ETY mukaisesti laadittujen hankkeiden toteuttamisjärjestyksen sisältävät toimintasuunnitelmat;

| 1) | ”strategisilla luontohankkeilla” hankkeita, joilla tuetaan luontoa ja luonnon monimuotoisuutta koskevien unionin tavoitteiden saavuttamista toteuttamalla johdonmukaisia toimintaohjelmia
  erityisesti sisällyttämällä kyseiset tavoitteet ja painopisteet
  muihin politiikkoihin ja rahoitusvälineisiin, myös toteuttamalla koordinoidusti direktiivin 92/43/ETY mukaisesti laadittujen hankkeiden toteuttamisjärjestyksen sisältävät toimintasuunnitelmat; |
| --- | --- |

1)

”strategisilla luontohankkeilla” hankkeita, joilla tuetaan luontoa ja luonnon monimuotoisuutta koskevien unionin tavoitteiden saavuttamista toteuttamalla johdonmukaisia toimintaohjelmia
  erityisesti sisällyttämällä kyseiset tavoitteet ja painopisteet
  muihin politiikkoihin ja rahoitusvälineisiin, myös toteuttamalla koordinoidusti direktiivin 92/43/ETY mukaisesti laadittujen hankkeiden toteuttamisjärjestyksen sisältävät toimintasuunnitelmat;

Tarkistus 103

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Ohjelman yleisenä tavoitteena on edistää siirtymistä kohti puhdasta, kiertotalouteen perustuvaa, energiatehokasta,
  vähähiilistä
  ja ilmastonmuutoksen kestävää taloutta,
  myös siirtymällä puhtaaseen energiaan, sekä ympäristön laadun suojelua
  ja
  parantamista sekä
  luonnon monimuotoisuuden
  vähenemisen pysäyttämistä
  ja
  tämän suuntauksen kääntämistä
  ja siten edistää kestävää kehitystä. | 1.   Ohjelman yleisenä tavoitteena on
  oikeudenmukaisen siirtymän puitteissa
  edistää siirtymistä kohti puhdasta, kiertotalouteen perustuvaa, energiatehokasta,
  hiilineutraalia
  ja ilmastonmuutoksen kestävää taloutta,
  suojella ja parantaa ympäristön laatua ja pysäyttää
  ja
  kääntää
  luonnon monimuotoisuuden
  väheneminen
  ja
  ekosysteemien rappeutuminen
  ja siten edistää kestävää kehitystä. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Ohjelman yleisenä tavoitteena on edistää siirtymistä kohti puhdasta, kiertotalouteen perustuvaa, energiatehokasta,
  vähähiilistä
  ja ilmastonmuutoksen kestävää taloutta,
  myös siirtymällä puhtaaseen energiaan, sekä ympäristön laadun suojelua
  ja
  parantamista sekä
  luonnon monimuotoisuuden
  vähenemisen pysäyttämistä
  ja
  tämän suuntauksen kääntämistä
  ja siten edistää kestävää kehitystä.

1.   Ohjelman yleisenä tavoitteena on
  oikeudenmukaisen siirtymän puitteissa
  edistää siirtymistä kohti puhdasta, kiertotalouteen perustuvaa, energiatehokasta,
  hiilineutraalia
  ja ilmastonmuutoksen kestävää taloutta,
  suojella ja parantaa ympäristön laatua ja pysäyttää
  ja
  kääntää
  luonnon monimuotoisuuden
  väheneminen
  ja
  ekosysteemien rappeutuminen
  ja siten edistää kestävää kehitystä.

Tarkistus 39

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta – a alakohta

3 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | kehittää, demonstroida ja edistää innovatiivisia tekniikoita ja lähestymistapoja ympäristöä ja ilmastotoimia koskevan unionin lainsäädännön ja politiikan tavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien siirtyminen puhtaaseen energiaan, ja edistää parhaiden käytäntöjen soveltamista
  luontoon ja luonnon monimuotoisuuteen
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

kehittää, demonstroida ja edistää innovatiivisia tekniikoita ja lähestymistapoja ympäristöä ja ilmastotoimia koskevan unionin lainsäädännön ja politiikan tavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien siirtyminen puhtaaseen energiaan, ja edistää parhaiden käytäntöjen soveltamista
  luontoon ja luonnon monimuotoisuuteen
  ;

luontoon ja luonnon monimuotoisuuteen

| a) | kehittää, demonstroida ja edistää innovatiivisia tekniikoita ja lähestymistapoja ympäristöä ja ilmastotoimia koskevan unionin lainsäädännön ja politiikan tavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien siirtyminen puhtaaseen
  uusiutuvaan
  energiaan
  ja energiatehokkuuden parantaminen
  , ja edistää
  luonnon ja luonnon monimuotoisuuden tehokasta hallintaa, niitä koskevaa tietopohjaa ja
  parhaiden käytäntöjen soveltamista
  niihin, myös tukemalla Natura 2000 -verkostoa
  ; |
| --- | --- |

a)

kehittää, demonstroida ja edistää innovatiivisia tekniikoita ja lähestymistapoja ympäristöä ja ilmastotoimia koskevan unionin lainsäädännön ja politiikan tavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien siirtyminen puhtaaseen
  uusiutuvaan
  energiaan
  ja energiatehokkuuden parantaminen
  , ja edistää
  luonnon ja luonnon monimuotoisuuden tehokasta hallintaa, niitä koskevaa tietopohjaa ja
  parhaiden käytäntöjen soveltamista
  niihin, myös tukemalla Natura 2000 -verkostoa
  ;

uusiutuvaan

ja energiatehokkuuden parantaminen

luonnon ja luonnon monimuotoisuuden tehokasta hallintaa, niitä koskevaa tietopohjaa ja

niihin, myös tukemalla Natura 2000 -verkostoa

Tarkistus 40

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 3 kohta – b alakohta

3 artikla – 3 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | tukea asiaan liittyvän unionin lainsäädännön ja politiikan kehittämistä, täytäntöönpanoa, seurantaa ja täytäntöönpanon valvontaa,
  mukaan lukien hallinnon parantaminen
  vahvistamalla julkisten ja yksityisten toimijoiden valmiuksia ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

tukea asiaan liittyvän unionin lainsäädännön ja politiikan kehittämistä, täytäntöönpanoa, seurantaa ja täytäntöönpanon valvontaa,
  mukaan lukien hallinnon parantaminen
  vahvistamalla julkisten ja yksityisten toimijoiden valmiuksia ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista;

mukaan lukien hallinnon parantaminen

| b) | tukea asiaan liittyvän unionin lainsäädännön ja politiikan kehittämistä, täytäntöönpanoa, seurantaa
  , tosiasiallista noudattamista
  ja täytäntöönpanon valvontaa,
  erityisesti tukemalla SEUT 192 artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksyttyjen yleisten unionin ympäristöalan toimintaohjelmien toteuttamista ja parantamalla ympäristö- ja ilmastoasioiden hallintoa kaikilla tasoilla, myös
  vahvistamalla julkisten ja yksityisten toimijoiden valmiuksia ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista; |
| --- | --- |

b)

tukea asiaan liittyvän unionin lainsäädännön ja politiikan kehittämistä, täytäntöönpanoa, seurantaa
  , tosiasiallista noudattamista
  ja täytäntöönpanon valvontaa,
  erityisesti tukemalla SEUT 192 artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksyttyjen yleisten unionin ympäristöalan toimintaohjelmien toteuttamista ja parantamalla ympäristö- ja ilmastoasioiden hallintoa kaikilla tasoilla, myös
  vahvistamalla julkisten ja yksityisten toimijoiden valmiuksia ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista;

, tosiasiallista noudattamista

erityisesti tukemalla SEUT 192 artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksyttyjen yleisten unionin ympäristöalan toimintaohjelmien toteuttamista ja parantamalla ympäristö- ja ilmastoasioiden hallintoa kaikilla tasoilla, myös

Tarkistus 41

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta

5 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat
  5 450 000 000
  euroa käypinä hintoina. | 1.   Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat
  6 442 000 000  euroa vuoden 2018 hintoina (7 272 000 000
  euroa käypinä hintoina). |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat
  5 450 000 000
  euroa käypinä hintoina.

1.   Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat
  6 442 000 000  euroa vuoden 2018 hintoina (7 272 000 000
  euroa käypinä hintoina).

Tarkistus 42

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta

5 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Seuraavassa esitetään 1 kohdassa tarkoitetun määrän ohjeellinen jakautuminen: | 2.   Seuraavassa esitetään 1 kohdassa tarkoitetun määrän ohjeellinen jakautuminen: |
| a) | 3 500 000 000
  euroa toiminta-alalle Ympäristö, josta |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Seuraavassa esitetään 1 kohdassa tarkoitetun määrän ohjeellinen jakautuminen:

2.   Seuraavassa esitetään 1 kohdassa tarkoitetun määrän ohjeellinen jakautuminen:

a)

3 500 000 000
  euroa toiminta-alalle Ympäristö, josta

3 500 000 000

| a) | 4 715 000 000  euroa vuoden 2018 hintoina (5 322 000 000
   euroa
  käypinä hintoina eli 73,2  prosenttia ohjelman kokonaismäärärahoista)
  toiminta-alalle Ympäristö, josta |
| --- | --- |

a)

4 715 000 000  euroa vuoden 2018 hintoina (5 322 000 000
   euroa
  käypinä hintoina eli 73,2  prosenttia ohjelman kokonaismäärärahoista)
  toiminta-alalle Ympäristö, josta

4 715 000 000  euroa vuoden 2018 hintoina (5 322 000 000

käypinä hintoina eli 73,2  prosenttia ohjelman kokonaismäärärahoista)

| | 1) | 2 150 000 000
  euroa alaohjelmalle
  Luonto ja luonnon monimuotoisuus ja |
| --- | --- | --- |

1)

2 150 000 000
  euroa alaohjelmalle
  Luonto ja luonnon monimuotoisuus ja

euroa alaohjelmalle

| | 1) | 2 829 000 000  euroa vuoden 2018 hintoina (
  3 261 420 000  
  euroa käypinä hintoina eli 44,9  prosenttia ohjelman kokonaismäärärahoista) alaohjelmalle
  Luonto ja luonnon monimuotoisuus ja |
| --- | --- | --- |

1)

2 829 000 000  euroa vuoden 2018 hintoina (
  3 261 420 000  
  euroa käypinä hintoina eli 44,9  prosenttia ohjelman kokonaismäärärahoista) alaohjelmalle
  Luonto ja luonnon monimuotoisuus ja

2 829 000 000  euroa vuoden 2018 hintoina (

euroa käypinä hintoina eli 44,9  prosenttia ohjelman kokonaismäärärahoista) alaohjelmalle

| | 2) | 1 350 000 000
  euroa alaohjelmalle
  Kiertotalous ja elämänlaatu; |
| --- | --- | --- |

2)

1 350 000 000
  euroa alaohjelmalle
  Kiertotalous ja elämänlaatu;

euroa alaohjelmalle

| | 2) | 1 886 000 000  
  euroa vuoden 2018 hintoina (
  2 060 580 000  
  euroa käypinä hintoina eli 28,3  prosenttia ohjelman kokonaismäärärahoista) alaohjelmalle
  Kiertotalous ja elämänlaatu; |
| --- | --- | --- |

2)

1 886 000 000  
  euroa vuoden 2018 hintoina (
  2 060 580 000  
  euroa käypinä hintoina eli 28,3  prosenttia ohjelman kokonaismäärärahoista) alaohjelmalle
  Kiertotalous ja elämänlaatu;

euroa vuoden 2018 hintoina (

euroa käypinä hintoina eli 28,3  prosenttia ohjelman kokonaismäärärahoista) alaohjelmalle

| b) | 1 950 000 000 euroa toiminta-alalle Ilmastotoimet, josta |
| --- | --- |

b)

1 950 000 000 euroa toiminta-alalle Ilmastotoimet, josta

| b) | 1 950 000 000 euroa toiminta-alalle Ilmastotoimet, josta |
| --- | --- |

b)

1 950 000 000 euroa toiminta-alalle Ilmastotoimet, josta

| | 1) | 950 000 000 euroa alaohjelmalle Ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen ja |
| --- | --- | --- |

1)

950 000 000 euroa alaohjelmalle Ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen ja

| | 1) | 950 000 000 euroa alaohjelmalle Ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen ja |
| --- | --- | --- |

1)

950 000 000 euroa alaohjelmalle Ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen ja

| | 2) | 1 000 000 000 euroa alaohjelmalle Siirtyminen puhtaaseen energiaan. |
| --- | --- | --- |

2)

1 000 000 000 euroa alaohjelmalle Siirtyminen puhtaaseen energiaan.

| | 2) | 1 000 000 000 euroa alaohjelmalle Siirtyminen puhtaaseen energiaan. |
| --- | --- | --- |

2)

1 000 000 000 euroa alaohjelmalle Siirtyminen puhtaaseen energiaan.

Tarkistus 43

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta – johdantokappale

6 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat kolmannet maat: | 1.   Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat kolmannet maat
  edellyttäen, että ne noudattavat kaikilta osin ohjelman kaikkia sääntöjä ja määräyksiä
  : |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat kolmannet maat:

1.   Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat kolmannet maat
  edellyttäen, että ne noudattavat kaikilta osin ohjelman kaikkia sääntöjä ja määräyksiä
  :

Tarkistus 44

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 a artikla (uusi)

6 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 a artikla




  Kansainvälinen yhteistyö




  Ohjelman täytäntöönpanon aikana voidaan tehdä yhteistyötä asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen sekä niiden toimielinten ja elinten kanssa, jos se on tarpeen 3 artiklassa vahvistettujen yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 a artikla

Kansainvälinen yhteistyö

Ohjelman täytäntöönpanon aikana voidaan tehdä yhteistyötä asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen sekä niiden toimielinten ja elinten kanssa, jos se on tarpeen 3 artiklassa vahvistettujen yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

Tarkistus 45

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla

7 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ohjelma pannaan täytäntöön siten
  ,
  että varmistetaan sen johdonmukaisuus
  Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahaston, koheesiorahaston, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston ja Euroopan meri- ja kalastusrahaston, Euroopan horisontti -ohjelman, Verkkojen Eurooppa -välineen ja InvestEU-ohjelman kanssa synergiaetujen luomiseksi, erityisesti kun kyse on strategisista luontohankkeista ja strategisista integroiduista hankkeista, ja ohjelman yhteydessä kehitettyjen ratkaisujen käyttöönoton ja toistamisen tukemiseksi. | Komissio varmistaa ohjelman johdonmukaisen täytäntöönpanon
  ,
  ja komissio ja jäsenvaltiot varmistavat yhdenmukaisuuden ja koordinoinnin
  Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahaston, koheesiorahaston, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston ja Euroopan meri- ja kalastusrahaston, Euroopan horisontti -ohjelman, Verkkojen Eurooppa -välineen
  , päästökauppajärjestelmän innovointirahaston
  ja InvestEU-ohjelman kanssa synergiaetujen luomiseksi, erityisesti kun kyse on strategisista luontohankkeista ja strategisista integroiduista hankkeista, ja ohjelman yhteydessä kehitettyjen ratkaisujen käyttöönoton ja toistamisen tukemiseksi.
  Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat täydentävyyden kaikilla tasoilla. Komissio määrittää erityiset toimet ja ottaa käyttöön asiaankuuluvan rahoituksen muissa unionin ohjelmissa ja helpottaa muista lähteistä rahoitettavien täydentävien toimien yhdenmukaista ja koordinoitua täytäntöönpanoa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ohjelma pannaan täytäntöön siten
  ,
  että varmistetaan sen johdonmukaisuus
  Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahaston, koheesiorahaston, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston ja Euroopan meri- ja kalastusrahaston, Euroopan horisontti -ohjelman, Verkkojen Eurooppa -välineen ja InvestEU-ohjelman kanssa synergiaetujen luomiseksi, erityisesti kun kyse on strategisista luontohankkeista ja strategisista integroiduista hankkeista, ja ohjelman yhteydessä kehitettyjen ratkaisujen käyttöönoton ja toistamisen tukemiseksi.

Ohjelma pannaan täytäntöön siten

että varmistetaan sen johdonmukaisuus

Komissio varmistaa ohjelman johdonmukaisen täytäntöönpanon
  ,
  ja komissio ja jäsenvaltiot varmistavat yhdenmukaisuuden ja koordinoinnin
  Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahaston, koheesiorahaston, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston ja Euroopan meri- ja kalastusrahaston, Euroopan horisontti -ohjelman, Verkkojen Eurooppa -välineen
  , päästökauppajärjestelmän innovointirahaston
  ja InvestEU-ohjelman kanssa synergiaetujen luomiseksi, erityisesti kun kyse on strategisista luontohankkeista ja strategisista integroiduista hankkeista, ja ohjelman yhteydessä kehitettyjen ratkaisujen käyttöönoton ja toistamisen tukemiseksi.
  Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat täydentävyyden kaikilla tasoilla. Komissio määrittää erityiset toimet ja ottaa käyttöön asiaankuuluvan rahoituksen muissa unionin ohjelmissa ja helpottaa muista lähteistä rahoitettavien täydentävien toimien yhdenmukaista ja koordinoitua täytäntöönpanoa.

Komissio varmistaa ohjelman johdonmukaisen täytäntöönpanon

ja komissio ja jäsenvaltiot varmistavat yhdenmukaisuuden ja koordinoinnin

, päästökauppajärjestelmän innovointirahaston

Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat täydentävyyden kaikilla tasoilla. Komissio määrittää erityiset toimet ja ottaa käyttöön asiaankuuluvan rahoituksen muissa unionin ohjelmissa ja helpottaa muista lähteistä rahoitettavien täydentävien toimien yhdenmukaista ja koordinoitua täytäntöönpanoa.

Tarkistus 104

Tarkistus 104

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 a kohta (uusi)

8 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Ohjelma pannaan täytäntöön oikeudenmukaisen siirtymän puitteissa siten, että asianomaiset yhteisöt ja alueet otetaan mukaan hankkeiden kehittämiseen ja täytäntöönpanoon erityisesti kuulemisten ja vuoropuhelun avulla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Ohjelma pannaan täytäntöön oikeudenmukaisen siirtymän puitteissa siten, että asianomaiset yhteisöt ja alueet otetaan mukaan hankkeiden kehittämiseen ja täytäntöönpanoon erityisesti kuulemisten ja vuoropuhelun avulla.

Tarkistus 46

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 3 kohta

10 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Alaohjelman ”Luonto ja luonnon monimuotoisuus”
  hankkeita
  , jotka koskevat Natura 2000 -alueiden hoitoa, ennallistamista ja seurantaa direktiivin 92/43/ETY ja direktiivin 2009/147/EY mukaisesti,
  tuetaan
  direktiivin 92/43/ETY mukaisesti
  laadittujen
  hankkeiden toteuttamisjärjestyksen
  sisältävien toimintasuunnitelmien mukaisesti
  . | 3.   Alaohjelman ”Luonto ja luonnon monimuotoisuus”
  hankkeissa
  , jotka koskevat Natura 2000 -alueiden hoitoa, ennallistamista ja seurantaa direktiivin 92/43/ETY ja direktiivin 2009/147/EY mukaisesti,
  on otettava huomioon kansallisten ja alueellisten suunnitelmien, strategioiden ja toimintapolitiikan painopisteet, jotka sisältyvät muun muassa
  direktiivin 92/43/ETY mukaisesti
  laadittuihin
  hankkeiden toteuttamisjärjestyksen
  sisältäviin toimintasuunnitelmiin
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Alaohjelman ”Luonto ja luonnon monimuotoisuus”
  hankkeita
  , jotka koskevat Natura 2000 -alueiden hoitoa, ennallistamista ja seurantaa direktiivin 92/43/ETY ja direktiivin 2009/147/EY mukaisesti,
  tuetaan
  direktiivin 92/43/ETY mukaisesti
  laadittujen
  hankkeiden toteuttamisjärjestyksen
  sisältävien toimintasuunnitelmien mukaisesti
  .

3.   Alaohjelman ”Luonto ja luonnon monimuotoisuus”
  hankkeissa
  , jotka koskevat Natura 2000 -alueiden hoitoa, ennallistamista ja seurantaa direktiivin 92/43/ETY ja direktiivin 2009/147/EY mukaisesti,
  on otettava huomioon kansallisten ja alueellisten suunnitelmien, strategioiden ja toimintapolitiikan painopisteet, jotka sisältyvät muun muassa
  direktiivin 92/43/ETY mukaisesti
  laadittuihin
  hankkeiden toteuttamisjärjestyksen
  sisältäviin toimintasuunnitelmiin
  .

Tarkistus 47

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 4 kohta

10 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Avustuksilla voidaan rahoittaa toimia
  unionin
  ulkopuolella, jos hankkeilla pyritään unionin ympäristö- ja ilmastotavoitteisiin ja unionin ulkopuolella toteutettavat toimet ovat tarpeen jäsenvaltioiden alueilla toteutettujen toimien tehokkuuden varmistamiseksi. | 4.   Avustuksilla voidaan rahoittaa toimia
  jäsenvaltion tai jäsenvaltioon kuuluvan merentakaisen maan tai alueen
  ulkopuolella, jos hankkeilla pyritään unionin ympäristö- ja ilmastotavoitteisiin ja unionin ulkopuolella toteutettavat toimet ovat tarpeen jäsenvaltioiden
  tai merentakaisen maan tai alueen
  alueilla toteutettujen toimien tehokkuuden varmistamiseksi
  tai sellaisten kansainvälisten sopimusten tukemiseksi, joiden sopimuspuoli unioni on
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Avustuksilla voidaan rahoittaa toimia
  unionin
  ulkopuolella, jos hankkeilla pyritään unionin ympäristö- ja ilmastotavoitteisiin ja unionin ulkopuolella toteutettavat toimet ovat tarpeen jäsenvaltioiden alueilla toteutettujen toimien tehokkuuden varmistamiseksi.

4.   Avustuksilla voidaan rahoittaa toimia
  jäsenvaltion tai jäsenvaltioon kuuluvan merentakaisen maan tai alueen
  ulkopuolella, jos hankkeilla pyritään unionin ympäristö- ja ilmastotavoitteisiin ja unionin ulkopuolella toteutettavat toimet ovat tarpeen jäsenvaltioiden
  tai merentakaisen maan tai alueen
  alueilla toteutettujen toimien tehokkuuden varmistamiseksi
  tai sellaisten kansainvälisten sopimusten tukemiseksi, joiden sopimuspuoli unioni on
  .

Tarkistus 48

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 2 kohta – a alakohta – 3 alakohta

11 artikla – 2 kohta – a alakohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3) | muut
  työohjelmassa
  mainitut kolmannet maat 4–6 kohdissa säädetyin edellytyksin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3)

muut
  työohjelmassa
  mainitut kolmannet maat 4–6 kohdissa säädetyin edellytyksin;

työohjelmassa

| 3) | muut
  monivuotisissa työohjelmissa
  mainitut kolmannet maat 4–6 kohdissa säädetyin edellytyksin; |
| --- | --- |

3)

muut
  monivuotisissa työohjelmissa
  mainitut kolmannet maat 4–6 kohdissa säädetyin edellytyksin;

monivuotisissa työohjelmissa

Tarkistus 49

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 6 a kohta (uusi)

11 artikla – 6 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa ohjelman varojen tehokkaan käytön ja 4 kohdassa tarkoitettujen oikeussubjektien tehokkaan osallistumisen varmistamiseksi delegoituja säädöksiä 21 artiklan mukaisesti tämän artiklan täydentämiseksi määrittelemällä, milloin näiden oikeussubjektin osallistuminen unionin harjoittamaan ympäristö- ja ilmastopolitiikkaan on riittävää, jotta niiden voidaan katsoa olevan osallistumiskelpoisia ohjelmaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa ohjelman varojen tehokkaan käytön ja 4 kohdassa tarkoitettujen oikeussubjektien tehokkaan osallistumisen varmistamiseksi delegoituja säädöksiä 21 artiklan mukaisesti tämän artiklan täydentämiseksi määrittelemällä, milloin näiden oikeussubjektin osallistuminen unionin harjoittamaan ympäristö- ja ilmastopolitiikkaan on riittävää, jotta niiden voidaan katsoa olevan osallistumiskelpoisia ohjelmaan.

Tarkistus 50

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 a artikla (uusi)

12 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 12 a artikla




  Hankkeiden esittämis- ja valintamenettelyt





  1.
     
  Ohjelmassa otetaan käyttöön seuraavat hankkeiden esittämis- ja valintamenettelyt










  a) | yksinkertaistettu kaksivaiheinen toimintatapa, jossa esitetään ja arvioidaan ensin tiivistelmä ja sen jälkeen niiden hakijoiden täydellinen ehdotus, joiden ehdotukset on esivalittu; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

12 a artikla

Hankkeiden esittämis- ja valintamenettelyt

1.
     
  Ohjelmassa otetaan käyttöön seuraavat hankkeiden esittämis- ja valintamenettelyt

a)

yksinkertaistettu kaksivaiheinen toimintatapa, jossa esitetään ja arvioidaan ensin tiivistelmä ja sen jälkeen niiden hakijoiden täydellinen ehdotus, joiden ehdotukset on esivalittu;

| b) | yksivaiheinen vakiomuotoinen toimintatapa, jossa esitetään ja arvioidaan yksinomaan täydellinen ehdotus. Vakiomuotoisen toimintatavan valitseminen yksinkertaistetun toimintatavan sijaan on perusteltava työohjelmassa ottaen huomioon kunkin alaohjelman ja mahdollisesti kunkin ehdotuspyynnön organisatoriset ja toiminnalliset rajoitukset. |
| --- | --- |

b)

yksivaiheinen vakiomuotoinen toimintatapa, jossa esitetään ja arvioidaan yksinomaan täydellinen ehdotus. Vakiomuotoisen toimintatavan valitseminen yksinkertaistetun toimintatavan sijaan on perusteltava työohjelmassa ottaen huomioon kunkin alaohjelman ja mahdollisesti kunkin ehdotuspyynnön organisatoriset ja toiminnalliset rajoitukset.

2.
     
  Edellä olevaa 1 kohtaa sovellettaessa tiivistelmällä tarkoitetaan enintään kymmenen sivun pituista muistiota, joka sisältää hankkeen sisällön kuvauksen, mahdollisen kumppanin tai kumppanit, mahdollisesti syntyvät rajoitukset ja valmiussuunnitelman niihin reagoimiseksi sekä strategian, jolla varmistetaan hankkeen tulosten kestävyys sen päättymisen jälkeen, hankkeeseen osallistuvia avustuksen saajia koskevat hallinnolliset lomakkeet ja hankkeen yksityiskohtaisen talousarvion.

Tarkistus 51

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla

13 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 13 artikla | 13 artikla |
| Myöntämisperusteet | Myöntämisperusteet |
| Myöntämisperusteet määritetään ehdotuspyynnöissä ottaen huomioon seuraavat: | Myöntämisperusteet määritetään
  monivuotisissa työohjelmissa 17 artiklan mukaisesti ja
  ehdotuspyynnöissä ottaen huomioon seuraavat: |
| a) | ohjelmasta rahoitetut hankkeet eivät saa haitata ohjelman ympäristö- tai ilmastotavoitteiden tai asiaankuuluvien puhtaaseen energiaan siirtymistä koskevien tavoitteiden saavuttamista ja niiden on mahdollisuuksien mukaan edistettävä ympäristöä säästävien julkisten hankintojen käyttöä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

13 artikla

13 artikla

Myöntämisperusteet

Myöntämisperusteet

Myöntämisperusteet määritetään ehdotuspyynnöissä ottaen huomioon seuraavat:

Myöntämisperusteet määritetään
  monivuotisissa työohjelmissa 17 artiklan mukaisesti ja
  ehdotuspyynnöissä ottaen huomioon seuraavat:

monivuotisissa työohjelmissa 17 artiklan mukaisesti ja

a)

ohjelmasta rahoitetut hankkeet eivät saa haitata ohjelman ympäristö- tai ilmastotavoitteiden tai asiaankuuluvien puhtaaseen energiaan siirtymistä koskevien tavoitteiden saavuttamista ja niiden on mahdollisuuksien mukaan edistettävä ympäristöä säästävien julkisten hankintojen käyttöä;

| a) | ohjelmasta rahoitetut hankkeet eivät saa haitata ohjelman ympäristö- tai ilmastotavoitteiden tai asiaankuuluvien puhtaaseen energiaan siirtymistä koskevien tavoitteiden saavuttamista, ja niiden on
  aina
  mahdollisuuksien mukaan edistettävä ympäristöä säästävien julkisten hankintojen käyttöä; |
| --- | --- |

a)

ohjelmasta rahoitetut hankkeet eivät saa haitata ohjelman ympäristö- tai ilmastotavoitteiden tai asiaankuuluvien puhtaaseen energiaan siirtymistä koskevien tavoitteiden saavuttamista, ja niiden on
  aina
  mahdollisuuksien mukaan edistettävä ympäristöä säästävien julkisten hankintojen käyttöä;

aina

| a a) | hankkeissa on varmistettava kustannustehokas toimintatapa, ja niiden on oltava teknisesti ja taloudellisesti johdonmukaisia; |
| --- | --- |

a a)

a a)

hankkeissa on varmistettava kustannustehokas toimintatapa, ja niiden on oltava teknisesti ja taloudellisesti johdonmukaisia;

hankkeissa on varmistettava kustannustehokas toimintatapa, ja niiden on oltava teknisesti ja taloudellisesti johdonmukaisia;

| a b) | hankkeet, joilla on suurimmat mahdollisuudet edistää 3 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista, asetetaan etusijalle; |
| --- | --- |

a b)

a b)

hankkeet, joilla on suurimmat mahdollisuudet edistää 3 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista, asetetaan etusijalle;

hankkeet, joilla on suurimmat mahdollisuudet edistää 3 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista, asetetaan etusijalle;

| b) | hankkeet, joista saadaan sivuhyötyjä ja jotka edistävät synergiaa 4 artiklassa tarkoitettujen alaohjelmien välillä, asetetaan etusijalle; |
| --- | --- |

b)

hankkeet, joista saadaan sivuhyötyjä ja jotka edistävät synergiaa 4 artiklassa tarkoitettujen alaohjelmien välillä, asetetaan etusijalle;

| b) | hankkeet, joista saadaan sivuhyötyjä ja jotka edistävät synergiaa 4 artiklassa tarkoitettujen alaohjelmien välillä, asetetaan etusijalle; |
| --- | --- |

b)

hankkeet, joista saadaan sivuhyötyjä ja jotka edistävät synergiaa 4 artiklassa tarkoitettujen alaohjelmien välillä, asetetaan etusijalle;

| c) | hankkeet, joissa on eniten mahdollisuuksia siihen, että julkinen tai yksityinen sektori toistaa ne ja ottaa ne käyttöön tai että saadaan liikkeelle
  tai että saadaan liikkeelle
  laajoja investointeja tai taloudellisia resursseja (katalyyttipotentiaali),
  asetetaan etusijalle
  ; |
| --- | --- |

c)

hankkeet, joissa on eniten mahdollisuuksia siihen, että julkinen tai yksityinen sektori toistaa ne ja ottaa ne käyttöön tai että saadaan liikkeelle
  tai että saadaan liikkeelle
  laajoja investointeja tai taloudellisia resursseja (katalyyttipotentiaali),
  asetetaan etusijalle
  ;

tai että saadaan liikkeelle

asetetaan etusijalle

| c) | hankkeet, joissa on eniten mahdollisuuksia siihen, että julkinen tai yksityinen sektori toistaa ne ja ottaa ne käyttöön tai että saadaan liikkeelle laajoja investointeja tai taloudellisia resursseja (katalyyttipotentiaali),
  saavat arvioinnissa lisäpisteitä
  ; |
| --- | --- |

c)

hankkeet, joissa on eniten mahdollisuuksia siihen, että julkinen tai yksityinen sektori toistaa ne ja ottaa ne käyttöön tai että saadaan liikkeelle laajoja investointeja tai taloudellisia resursseja (katalyyttipotentiaali),
  saavat arvioinnissa lisäpisteitä
  ;

saavat arvioinnissa lisäpisteitä

| d) | tavanomaisten hankkeiden toistettavuus on varmistettava; |
| --- | --- |

d)

tavanomaisten hankkeiden toistettavuus on varmistettava;

| d) | tavanomaisten hankkeiden toistettavuus on varmistettava; |
| --- | --- |

d)

tavanomaisten hankkeiden toistettavuus on varmistettava;

| e) | hankkeiden, jotka perustuvat ohjelmasta, sitä edeltävistä ohjelmista tai muista unionin ohjelmista rahoitetuista hankkeista saatuihin tuloksiin tai laajentavat tuloksia, on saatava lisäpisteitä arvioinnissa; |
| --- | --- |

e)

hankkeiden, jotka perustuvat ohjelmasta, sitä edeltävistä ohjelmista tai muista unionin ohjelmista rahoitetuista hankkeista saatuihin tuloksiin tai laajentavat tuloksia, on saatava lisäpisteitä arvioinnissa;

| e) | hankkeiden, jotka perustuvat ohjelmasta, sitä edeltävistä ohjelmista tai muista unionin ohjelmista rahoitetuista hankkeista saatuihin tuloksiin tai laajentavat tuloksia, on saatava lisäpisteitä arvioinnissa; |
| --- | --- |

e)

hankkeiden, jotka perustuvat ohjelmasta, sitä edeltävistä ohjelmista tai muista unionin ohjelmista rahoitetuista hankkeista saatuihin tuloksiin tai laajentavat tuloksia, on saatava lisäpisteitä arvioinnissa;

| f) | tarvittaessa on kiinnitettävä erityistä huomiota hankkeisiin maantieteellisillä alueilla, joilla on tiettyjä tarpeita tai heikkouksia, kuten alueilla, joilla on erityisiä ympäristöhaasteita tai luonnonhaittoja, rajaseutualueilla tai syrjäisimmillä alueilla. |
| --- | --- |

f)

tarvittaessa on kiinnitettävä erityistä huomiota hankkeisiin maantieteellisillä alueilla, joilla on tiettyjä tarpeita tai heikkouksia, kuten alueilla, joilla on erityisiä ympäristöhaasteita tai luonnonhaittoja, rajaseutualueilla tai syrjäisimmillä alueilla.

| f) | tarvittaessa on kiinnitettävä erityistä huomiota
  hankkeiden luonnonmaantieteelliseen tasapainoon ja
  hankkeisiin maantieteellisillä alueilla, joilla on tiettyjä tarpeita tai heikkouksia, kuten alueilla, joilla on erityisiä ympäristöhaasteita tai luonnonhaittoja, rajaseutualueilla
  , luonnonarvoltaan merkittävillä alueilla
  tai syrjäisimmillä alueilla. |
| --- | --- |

f)

tarvittaessa on kiinnitettävä erityistä huomiota
  hankkeiden luonnonmaantieteelliseen tasapainoon ja
  hankkeisiin maantieteellisillä alueilla, joilla on tiettyjä tarpeita tai heikkouksia, kuten alueilla, joilla on erityisiä ympäristöhaasteita tai luonnonhaittoja, rajaseutualueilla
  , luonnonarvoltaan merkittävillä alueilla
  tai syrjäisimmillä alueilla.

hankkeiden luonnonmaantieteelliseen tasapainoon ja

, luonnonarvoltaan merkittävillä alueilla

Tarkistus 52

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 1 kohta

15 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Toimi, joka on saanut rahoitusta jostain toisesta unionin ohjelmasta, voi saada rahoitusta myös tästä ohjelmasta edellyttäen, että rahoitusosuudet eivät kata samoja kuluja. Kunkin rahoitusta myöntävän unionin ohjelman sääntöjä sovelletaan sen rahoitusosuuteen. Kumulatiivinen rahoitus ei saa ylittää kaikkia toimen avustuskelpoisten kustannusten kokonaismäärää ja unionin eri ohjelmista saatava tuki voidaan laskea määräsuhteessa tukiedellytykset vahvistavan asiakirjan mukaisesti. | 1.   Toimi, joka on saanut rahoitusta jostain toisesta unionin ohjelmasta, voi saada rahoitusta myös tästä ohjelmasta edellyttäen, että rahoitusosuudet eivät kata samoja kuluja.
  Muista unionin ohjelmista rahoitusta saaneet toimet eivät ole saaneet haitata 3 artiklassa vahvistettuja ympäristö- tai ilmastotavoitteita, jotta niille voidaan myöntää rahoitusta tästä ohjelmasta.
  Kunkin rahoitusta myöntävän unionin ohjelman sääntöjä sovelletaan sen rahoitusosuuteen. Kumulatiivinen rahoitus ei saa ylittää kaikkia toimen avustuskelpoisten kustannusten kokonaismäärää ja unionin eri ohjelmista saatava tuki voidaan laskea määräsuhteessa tukiedellytykset vahvistavan asiakirjan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Toimi, joka on saanut rahoitusta jostain toisesta unionin ohjelmasta, voi saada rahoitusta myös tästä ohjelmasta edellyttäen, että rahoitusosuudet eivät kata samoja kuluja. Kunkin rahoitusta myöntävän unionin ohjelman sääntöjä sovelletaan sen rahoitusosuuteen. Kumulatiivinen rahoitus ei saa ylittää kaikkia toimen avustuskelpoisten kustannusten kokonaismäärää ja unionin eri ohjelmista saatava tuki voidaan laskea määräsuhteessa tukiedellytykset vahvistavan asiakirjan mukaisesti.

1.   Toimi, joka on saanut rahoitusta jostain toisesta unionin ohjelmasta, voi saada rahoitusta myös tästä ohjelmasta edellyttäen, että rahoitusosuudet eivät kata samoja kuluja.
  Muista unionin ohjelmista rahoitusta saaneet toimet eivät ole saaneet haitata 3 artiklassa vahvistettuja ympäristö- tai ilmastotavoitteita, jotta niille voidaan myöntää rahoitusta tästä ohjelmasta.
  Kunkin rahoitusta myöntävän unionin ohjelman sääntöjä sovelletaan sen rahoitusosuuteen. Kumulatiivinen rahoitus ei saa ylittää kaikkia toimen avustuskelpoisten kustannusten kokonaismäärää ja unionin eri ohjelmista saatava tuki voidaan laskea määräsuhteessa tukiedellytykset vahvistavan asiakirjan mukaisesti.

Tarkistus 53

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 2 kohta

15 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   
  Toimiin
  , jotka ovat jo saaneet huippuosaamismerkin tai jotka noudattavat seuraavia kumulatiivisia, vertailukelpoisia edellytyksiä: | 2.   
  Toimet
  , jotka ovat jo saaneet huippuosaamismerkin tai jotka noudattavat seuraavia kumulatiivisia, vertailukelpoisia edellytyksiä: |
| a) | ne arvioitu ohjelman mukaisen ehdotuspyynnön yhteydessä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   
  Toimiin
  , jotka ovat jo saaneet huippuosaamismerkin tai jotka noudattavat seuraavia kumulatiivisia, vertailukelpoisia edellytyksiä:

2.   
  Toimet
  , jotka ovat jo saaneet huippuosaamismerkin tai jotka noudattavat seuraavia kumulatiivisia, vertailukelpoisia edellytyksiä:

a)

ne arvioitu ohjelman mukaisen ehdotuspyynnön yhteydessä;

| a) | ne arvioitu ohjelman mukaisen ehdotuspyynnön yhteydessä; |
| --- | --- |

a)

ne arvioitu ohjelman mukaisen ehdotuspyynnön yhteydessä;

| b) | ne täyttävät ehdotuspyynnössä esitetyt laatua koskevat vähimmäisvaatimukset; |
| --- | --- |

b)

ne täyttävät ehdotuspyynnössä esitetyt laatua koskevat vähimmäisvaatimukset;

| b) | ne täyttävät ehdotuspyynnössä esitetyt laatua koskevat vähimmäisvaatimukset; |
| --- | --- |

b)

ne täyttävät ehdotuspyynnössä esitetyt laatua koskevat vähimmäisvaatimukset;

| c) | niitä ei voida rahoittaa kyseisen ehdotuspyynnön nojalla budjettirajoitusten vuoksi. |
| --- | --- |

c)

niitä ei voida rahoittaa kyseisen ehdotuspyynnön nojalla budjettirajoitusten vuoksi.

| c) | niitä ei voida rahoittaa kyseisen ehdotuspyynnön nojalla budjettirajoitusten vuoksi. |
| --- | --- |

c)

niitä ei voida rahoittaa kyseisen ehdotuspyynnön nojalla budjettirajoitusten vuoksi.

voivat saada tukea Euroopan aluekehitysrahastosta, koheesiorahastosta, Euroopan sosiaalirahasto plussasta tai Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta asetuksen (EU) XX [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] [67] artiklan 5 kohdan mukaisesti ja asetuksen (EU) XX [yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta annettu asetus] [8] artiklan mukaisesti, edellyttäen, että toimet ovat yhteensopivia kyseessä olevan ohjelman tavoitteiden kanssa. Tällöin sovelletaan rahoitusta myöntävän rahaston sääntöjä.

voivat saada tukea Euroopan aluekehitysrahastosta, koheesiorahastosta, Euroopan sosiaalirahasto plussasta tai Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta asetuksen (EU) XX [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] [67] artiklan 5 kohdan mukaisesti ja asetuksen (EU) XX [yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta annettu asetus] [8] artiklan mukaisesti, edellyttäen, että toimet ovat yhteensopivia kyseessä olevan ohjelman tavoitteiden
  ja tukikelpoisuusperusteiden
  kanssa. Tällöin sovelletaan rahoitusta myöntävän rahaston sääntöjä.

ja tukikelpoisuusperusteiden

Tarkistus 54

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 1 kohta

16 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ohjelmaan sisältyvät rahoitusta yhdistävät toimet toteutetaan [InvestEU-asetuksen] ja varainhoitoasetuksen X osaston mukaisesti. | Ohjelmaan sisältyvät rahoitusta yhdistävät toimet toteutetaan [InvestEU-asetuksen] ja varainhoitoasetuksen X osaston mukaisesti
  ottaen kestävyyttä ja avoimuutta koskevat vaatimukset asianmukaisesti huomioon
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ohjelmaan sisältyvät rahoitusta yhdistävät toimet toteutetaan [InvestEU-asetuksen] ja varainhoitoasetuksen X osaston mukaisesti.

Ohjelmaan sisältyvät rahoitusta yhdistävät toimet toteutetaan [InvestEU-asetuksen] ja varainhoitoasetuksen X osaston mukaisesti
  ottaen kestävyyttä ja avoimuutta koskevat vaatimukset asianmukaisesti huomioon
  .

ottaen kestävyyttä ja avoimuutta koskevat vaatimukset asianmukaisesti huomioon

Tarkistus 55

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – otsikko

17 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Työohjelma | Monivuotinen
  työohjelma |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Työohjelma

Monivuotinen
  työohjelma

Monivuotinen

Tarkistus 56

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 1 kohta

17 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Ohjelma pannaan täytäntöön vähintään kahdella varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitetulla työohjelmalla.
  Työohjelmissa esitetään tarvittaessa rahoitusta yhdistäviä toimia varten varattu kokonaismäärä
  . | 1.   Ohjelma pannaan täytäntöön vähintään kahdella varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitetulla työohjelmalla.
  Komissiolle siirretään valta antaa 21 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän asetuksen täydentämiseksi hyväksymällä kyseiset monivuotiset työohjelmat
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Ohjelma pannaan täytäntöön vähintään kahdella varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitetulla työohjelmalla.
  Työohjelmissa esitetään tarvittaessa rahoitusta yhdistäviä toimia varten varattu kokonaismäärä
  .

1.   Ohjelma pannaan täytäntöön vähintään kahdella varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitetulla työohjelmalla.
  Komissiolle siirretään valta antaa 21 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän asetuksen täydentämiseksi hyväksymällä kyseiset monivuotiset työohjelmat
  .

Tarkistus 57

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 1 a kohta (uusi)

17 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Komissio varmistaa, että molempia lainsäätäjiä ja asiaan liittyviä sidosryhmiä, myös kansalaisjärjestöjä, kuullaan asianmukaisesti, kun monivuotisia työohjelmia laaditaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Komissio varmistaa, että molempia lainsäätäjiä ja asiaan liittyviä sidosryhmiä, myös kansalaisjärjestöjä, kuullaan asianmukaisesti, kun monivuotisia työohjelmia laaditaan.

Tarkistus 58

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 2 kohta – a a alakohta (uusi)

17 artikla – 2 kohta – a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | yhteisrahoituksen vähimmäis- ja enimmäismäärät eriteltyinä 4 artiklassa vahvistettujen alaohjelmien mukaisesti ja 10 artiklassa vahvistetut avustuskelpoiset toimet, joiden yhteisrahoituksen enimmäismäärät ensimmäisessä monivuotisessa työohjelmassa ovat 10 artiklan 2 kohdan a, b ja d alakohdassa tarkoitettujen toimien osalta enintään [60 prosenttia] avustuskelpoisista kuluista ja [75 prosenttia], kun kyseessä ovat Luonto ja luonnon monimuotoisuus -alaohjelmasta rahoitettavat hankkeet, jotka koskevat direktiivin 92/43/ETY täytäntöönpanossa ensisijaisesti suojeltavia luontotyyppejä tai lajeja tai lintulajeja, joita direktiivin 2009/147/EY 16 artiklan nojalla perustettu mukauttamista tekniikan ja tieteen kehitykseen käsittelevä komitea pitää ensisijaisina rahoituskohteina, kun tämä on tarpeen suojelutavoitteen saavuttamiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a a)

a a)

yhteisrahoituksen vähimmäis- ja enimmäismäärät eriteltyinä 4 artiklassa vahvistettujen alaohjelmien mukaisesti ja 10 artiklassa vahvistetut avustuskelpoiset toimet, joiden yhteisrahoituksen enimmäismäärät ensimmäisessä monivuotisessa työohjelmassa ovat 10 artiklan 2 kohdan a, b ja d alakohdassa tarkoitettujen toimien osalta enintään [60 prosenttia] avustuskelpoisista kuluista ja [75 prosenttia], kun kyseessä ovat Luonto ja luonnon monimuotoisuus -alaohjelmasta rahoitettavat hankkeet, jotka koskevat direktiivin 92/43/ETY täytäntöönpanossa ensisijaisesti suojeltavia luontotyyppejä tai lajeja tai lintulajeja, joita direktiivin 2009/147/EY 16 artiklan nojalla perustettu mukauttamista tekniikan ja tieteen kehitykseen käsittelevä komitea pitää ensisijaisina rahoituskohteina, kun tämä on tarpeen suojelutavoitteen saavuttamiseksi;

yhteisrahoituksen vähimmäis- ja enimmäismäärät eriteltyinä 4 artiklassa vahvistettujen alaohjelmien mukaisesti ja 10 artiklassa vahvistetut avustuskelpoiset toimet, joiden yhteisrahoituksen enimmäismäärät ensimmäisessä monivuotisessa työohjelmassa ovat 10 artiklan 2 kohdan a, b ja d alakohdassa tarkoitettujen toimien osalta enintään [60 prosenttia] avustuskelpoisista kuluista ja [75 prosenttia], kun kyseessä ovat Luonto ja luonnon monimuotoisuus -alaohjelmasta rahoitettavat hankkeet, jotka koskevat direktiivin 92/43/ETY täytäntöönpanossa ensisijaisesti suojeltavia luontotyyppejä tai lajeja tai lintulajeja, joita direktiivin 2009/147/EY 16 artiklan nojalla perustettu mukauttamista tekniikan ja tieteen kehitykseen käsittelevä komitea pitää ensisijaisina rahoituskohteina, kun tämä on tarpeen suojelutavoitteen saavuttamiseksi;

Tarkistus 59

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 2 kohta – a b alakohta (uusi)

17 artikla – 2 kohta – a b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a b) | rahoitusta yhdistäviä toimia varten varattu yleinen enimmäismäärä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a b)

a b)

rahoitusta yhdistäviä toimia varten varattu yleinen enimmäismäärä;

rahoitusta yhdistäviä toimia varten varattu yleinen enimmäismäärä;

Tarkistus 60

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 2 kohta – d a alakohta (uusi)

17 artikla – 2 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d a) | monivuotisen työohjelman soveltamisaikana esitettävien ehdotuspyyntöjen suuntaa-antavat aikataulut; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d a)

d a)

monivuotisen työohjelman soveltamisaikana esitettävien ehdotuspyyntöjen suuntaa-antavat aikataulut;

monivuotisen työohjelman soveltamisaikana esitettävien ehdotuspyyntöjen suuntaa-antavat aikataulut;

Tarkistus 61

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 2 kohta – d b alakohta (uusi)

17 artikla – 2 kohta – d b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d b) | hankkeiden esittämis- ja valintamenettelyn tekniset menetelmät ja avustusten osalta 13 artiklassa vahvistetut valinta-ja myöntämisperusteet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d b)

d b)

hankkeiden esittämis- ja valintamenettelyn tekniset menetelmät ja avustusten osalta 13 artiklassa vahvistetut valinta-ja myöntämisperusteet.

hankkeiden esittämis- ja valintamenettelyn tekniset menetelmät ja avustusten osalta 13 artiklassa vahvistetut valinta-ja myöntämisperusteet.

Tarkistus 62

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 2 a kohta (uusi)

17 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Ensimmäisen monivuotisen työohjelman kesto on neljä vuotta, ja toisen työohjelman kesto on kolme vuotta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Ensimmäisen monivuotisen työohjelman kesto on neljä vuotta, ja toisen työohjelman kesto on kolme vuotta.

Tarkistus 63

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 2 b kohta (uusi)

17 artikla – 2 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 b.
     
  Komissio varmistaa, että kussakin ehdotuspyynnössä käyttämättä jäävät varat kohdennetaan uudelleen 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin eri tyyppisiin toimiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 b.
     
  Komissio varmistaa, että kussakin ehdotuspyynnössä käyttämättä jäävät varat kohdennetaan uudelleen 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin eri tyyppisiin toimiin.

Tarkistus 64

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 2 c kohta (uusi)

17 artikla – 2 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 c.
     
  Komissio varmistaa, että sidosryhmiä kuullaan monivuotisia työohjelmia laadittaessa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 c.
     
  Komissio varmistaa, että sidosryhmiä kuullaan monivuotisia työohjelmia laadittaessa.

Tarkistus 65

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 1 kohta

19 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Arvioinnit on suoritettava oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää päätöksenteossa. | 1.   Arvioinnit on suoritettava oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää päätöksenteossa
  ottaen asianmukaisesti huomioon johdonmukaisuuden, synergiat, unionin tason lisäarvon ja pitkän aikavälin kestävyyden ympäristöalan toimintaohjelman asiaa koskevia painopisteitä käyttäen
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Arvioinnit on suoritettava oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää päätöksenteossa.

1.   Arvioinnit on suoritettava oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää päätöksenteossa
  ottaen asianmukaisesti huomioon johdonmukaisuuden, synergiat, unionin tason lisäarvon ja pitkän aikavälin kestävyyden ympäristöalan toimintaohjelman asiaa koskevia painopisteitä käyttäen
  .

Tarkistus 66

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 2 kohta

19 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Ohjelman väliarviointi on suoritettava heti kun ohjelman toteuttamisesta on saatavilla riittävästi tietoa, kuitenkin viimeistään
  neljän
  vuoden kuluttua siitä, kun ohjelman toteuttaminen on käynnistynyt. | 2.   Ohjelman väliarviointi on suoritettava heti kun ohjelman toteuttamisesta on saatavilla riittävästi tietoa, kuitenkin viimeistään
  kolmen
  vuoden kuluttua siitä, kun ohjelman toteuttaminen on käynnistynyt
  , käyttäen liitteen II mukaisesti vahvistettuja tuotos- ja tulosindikaattoreita
  .
  Arviointiin on tarvittaessa liitettävä ehdotus tämän asetuksen muuttamiseksi. |
| | Arvioinnin on sisällettävä ainakin seuraavat tiedot: |
| | a) | ohjelman täytäntöönpanon laadulliset ja määrälliset näkökohdat; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Ohjelman väliarviointi on suoritettava heti kun ohjelman toteuttamisesta on saatavilla riittävästi tietoa, kuitenkin viimeistään
  neljän
  vuoden kuluttua siitä, kun ohjelman toteuttaminen on käynnistynyt.

2.   Ohjelman väliarviointi on suoritettava heti kun ohjelman toteuttamisesta on saatavilla riittävästi tietoa, kuitenkin viimeistään
  kolmen
  vuoden kuluttua siitä, kun ohjelman toteuttaminen on käynnistynyt
  , käyttäen liitteen II mukaisesti vahvistettuja tuotos- ja tulosindikaattoreita
  .
  Arviointiin on tarvittaessa liitettävä ehdotus tämän asetuksen muuttamiseksi.

Arvioinnin on sisällettävä ainakin seuraavat tiedot:

Arvioinnin on sisällettävä ainakin seuraavat tiedot:

a)

a)

ohjelman täytäntöönpanon laadulliset ja määrälliset näkökohdat;

ohjelman täytäntöönpanon laadulliset ja määrälliset näkökohdat;

| b) | resurssien käytön tehokkuus; |
| --- | --- |

b)

b)

resurssien käytön tehokkuus;

resurssien käytön tehokkuus;

| c) | se, missä määrin kaikkien toimenpiteiden tavoitteet on saavutettu, ja mahdollisuuksien mukaan tulokset ja vaikutukset; |
| --- | --- |

c)

c)

se, missä määrin kaikkien toimenpiteiden tavoitteet on saavutettu, ja mahdollisuuksien mukaan tulokset ja vaikutukset;

se, missä määrin kaikkien toimenpiteiden tavoitteet on saavutettu, ja mahdollisuuksien mukaan tulokset ja vaikutukset;

| d) | hankkeiden toteutunut tai odotettu onnistuminen unionin muiden rahastojen käytössä ottaen etenkin huomioon edut, joita saavutetaan entistä paremmalla johdonmukaisuudella unionin muiden rahoitusvälineiden kanssa; |
| --- | --- |

d)

d)

hankkeiden toteutunut tai odotettu onnistuminen unionin muiden rahastojen käytössä ottaen etenkin huomioon edut, joita saavutetaan entistä paremmalla johdonmukaisuudella unionin muiden rahoitusvälineiden kanssa;

hankkeiden toteutunut tai odotettu onnistuminen unionin muiden rahastojen käytössä ottaen etenkin huomioon edut, joita saavutetaan entistä paremmalla johdonmukaisuudella unionin muiden rahoitusvälineiden kanssa;

| e) | tavoitteiden välisen synergian saavuttaminen sekä se, miten ohjelma täydentää muita asiaankuuluvia unionin ohjelmia; |
| --- | --- |

e)

e)

tavoitteiden välisen synergian saavuttaminen sekä se, miten ohjelma täydentää muita asiaankuuluvia unionin ohjelmia;

tavoitteiden välisen synergian saavuttaminen sekä se, miten ohjelma täydentää muita asiaankuuluvia unionin ohjelmia;

| f) | unionin tason lisäarvo ja ohjelman pitkäaikaiset vaikutukset toimenpiteiden uusimista, muuttamista tai keskeyttämistä koskevan päätöksen tekemisen perustaksi; |
| --- | --- |

f)

f)

unionin tason lisäarvo ja ohjelman pitkäaikaiset vaikutukset toimenpiteiden uusimista, muuttamista tai keskeyttämistä koskevan päätöksen tekemisen perustaksi;

unionin tason lisäarvo ja ohjelman pitkäaikaiset vaikutukset toimenpiteiden uusimista, muuttamista tai keskeyttämistä koskevan päätöksen tekemisen perustaksi;

| g) | se, missä määrin sidosryhmät ovat osallistuneet; |
| --- | --- |

g)

g)

se, missä määrin sidosryhmät ovat osallistuneet;

se, missä määrin sidosryhmät ovat osallistuneet;

| h) | määrällinen ja laadullinen analyysi ohjelman vaikutuksesta direktiivissä 92/43/ETY ja direktiivissä 2009/147/EY lueteltujen luontotyyppien ja lajien suojelun tasoon. |
| --- | --- |

h)

h)

määrällinen ja laadullinen analyysi ohjelman vaikutuksesta direktiivissä 92/43/ETY ja direktiivissä 2009/147/EY lueteltujen luontotyyppien ja lajien suojelun tasoon.

määrällinen ja laadullinen analyysi ohjelman vaikutuksesta direktiivissä 92/43/ETY ja direktiivissä 2009/147/EY lueteltujen luontotyyppien ja lajien suojelun tasoon.

Tarkistus 67

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 3 kohta

19 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Komissio suorittaa ohjelman toteuttamisen päätyttyä, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua 1 artiklan toisessa kohdassa mainitun ajanjakson päättymisestä, ohjelman lopullisen arvioinnin. | 3.   Komissio suorittaa ohjelman toteuttamisen päätyttyä, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua 1 artiklan toisessa kohdassa mainitun ajanjakson päättymisestä, ohjelman lopullisen arvioinnin
  , jota täydennetään ulkoisella ja riippumattomalla jälkiarviointikertomuksella, jossa käsitellään ohjelman täytäntöönpanoa ja tuloksia
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Komissio suorittaa ohjelman toteuttamisen päätyttyä, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua 1 artiklan toisessa kohdassa mainitun ajanjakson päättymisestä, ohjelman lopullisen arvioinnin.

3.   Komissio suorittaa ohjelman toteuttamisen päätyttyä, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua 1 artiklan toisessa kohdassa mainitun ajanjakson päättymisestä, ohjelman lopullisen arvioinnin
  , jota täydennetään ulkoisella ja riippumattomalla jälkiarviointikertomuksella, jossa käsitellään ohjelman täytäntöönpanoa ja tuloksia
  .

Tarkistus 68

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 4 kohta

19 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Komissio toimittaa arviointien päätelmät ja
  omat huomautuksensa
  Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. | 4.   Komissio toimittaa arviointien päätelmät ja
  niihin tekemänsä huomautukset
  Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle
  ja julkistaa arviointien tulokset
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Komissio toimittaa arviointien päätelmät ja
  omat huomautuksensa
  Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.

4.   Komissio toimittaa arviointien päätelmät ja
  niihin tekemänsä huomautukset
  Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle
  ja julkistaa arviointien tulokset
  .

Tarkistus 69

Tarkistus 69

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 1 kohta

20 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava unionin rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys (erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi hankkeita ja niiden tuloksia) tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa eri kohderyhmille, tiedotusvälineet ja suuri yleisö mukaan lukien. | 1.   Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava unionin rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys (erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi hankkeita ja niiden tuloksia) tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa eri kohderyhmille, tiedotusvälineet ja suuri yleisö mukaan lukien.
  Rahoituksen saajien on tätä varten käytettävä liitteessä II kuvattua ohjelmalogoa kaikessa viestinnässä, ja sen on oltava esillä kansalaisten nähtävillä olevilla mainostauluilla strategisesti merkittävissä paikoissa. Kaikissa ohjelman yhteydessä hankituissa kestävissä tuotteissa on oltava ohjelmalogo, lukuun ottamatta komission yksilöimiä tapauksia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava unionin rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys (erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi hankkeita ja niiden tuloksia) tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa eri kohderyhmille, tiedotusvälineet ja suuri yleisö mukaan lukien.

1.   Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava unionin rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys (erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi hankkeita ja niiden tuloksia) tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa eri kohderyhmille, tiedotusvälineet ja suuri yleisö mukaan lukien.
  Rahoituksen saajien on tätä varten käytettävä liitteessä II kuvattua ohjelmalogoa kaikessa viestinnässä, ja sen on oltava esillä kansalaisten nähtävillä olevilla mainostauluilla strategisesti merkittävissä paikoissa. Kaikissa ohjelman yhteydessä hankituissa kestävissä tuotteissa on oltava ohjelmalogo, lukuun ottamatta komission yksilöimiä tapauksia.

Tarkistus 70

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 4 kohta

23 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Asetuksella (EU) N:o 1293/2013 perustetuista rahoitusvälineistä takaisin saatavat varat voidaan
  sijoittaa [InvestEU-rahaston] puitteissa perustettuihin rahoitusvälineisiin
  . | 4.   Asetuksella (EU) N:o 1293/2013 perustetuista rahoitusvälineistä takaisin saatavat varat voidaan
  kohdentaa uudelleen tämän ohjelman mukaisiin toimiin
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Asetuksella (EU) N:o 1293/2013 perustetuista rahoitusvälineistä takaisin saatavat varat voidaan
  sijoittaa [InvestEU-rahaston] puitteissa perustettuihin rahoitusvälineisiin
  .

4.   Asetuksella (EU) N:o 1293/2013 perustetuista rahoitusvälineistä takaisin saatavat varat voidaan
  kohdentaa uudelleen tämän ohjelman mukaisiin toimiin
  .

Tarkistus 71

Tarkistus 71

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 2 kohta – 2.1 alakohta – 3 a luetelmakohta (uusi)

Liite II – 2 kohta – 2.1 alakohta – 3 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Kemikaalit |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Kemikaalit

Kemikaalit

Tarkistus 72

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 2 kohta – 2.1 alakohta – 5 a luetelmakohta (uusi)

Liite II – 2 kohta – 2.1 alakohta – 5 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Melu |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Melu

Melu

Tarkistus 73

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 2 kohta – 2.1 alakohta – 5 b luetelmakohta (uusi)

Liite II – 2 kohta – 2.1 alakohta – 5 b luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Resurssien käyttö ja tehokkuus |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Resurssien käyttö ja tehokkuus

Resurssien käyttö ja tehokkuus

Tarkistus 74

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 2 kohta – 2.2 a alakohta (uusi)

Liite II – 2 kohta – 2.2 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2.2 | a Tietoisuuden lisääminen |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.2

2.2

a Tietoisuuden lisääminen

Tarkistus 75

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II a (uusi)

Liite II a (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | LIITE II a |
| | Ohjelmalogo |
| | |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

LIITE II a

LIITE II a

Ohjelmalogo

Ohjelmalogo

Image 1

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A8-0397/2018).

1

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1293/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta ja asetuksen (EY) N:o 614/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 185).

6

(7)  Report on the Mid-term Evaluation of the Programme for Environment and Climate Action (LIFE) (SWD(2017)0355).

7

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1293/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta ja asetuksen (EY) N:o 614/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 185).

6

(7)  Report on the Mid-term Evaluation of the Programme for Environment and Climate Action (LIFE) (SWD(2017)0355).

7

(8)  Agenda 2030, hyväksytty YK:n yleiskokouksessa 25.9.2015.

8

(9)  93/626/ETY: Neuvoston päätös 93/626/ETY, tehty 25 päivänä lokakuuta 1993, biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen tekemisestä (EYVL L 309, 13.12.1993, s. 1).

9

(10)  EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4.

10

(8)  Agenda 2030, hyväksytty YK:n yleiskokouksessa 25.9.2015.

8

(9)  93/626/ETY: Neuvoston päätös 93/626/ETY, tehty 25 päivänä lokakuuta 1993, biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen tekemisestä (EYVL L 309, 13.12.1993, s. 1).

9

(10)  EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4.

10

(11)  COM(2015)0614, 2.12.2015.

11

(12)  Vuoteen 2030 ulottuvat ilmasto- ja energiapolitiikan puitteet, COM(2014)0015, 22.1.2014.

12

(13)  EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi (COM(2013)0216, 16.4.2013).

13

(14)  ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille” -säädöspaketti, COM(2016)0860, 30.11.2016.

14

(15)  Toimintasuunnitelma luontoa, ihmisiä ja taloutta varten, COM(2017)0198, 27.4.2017.

15

(16)  Puhdasta ilmaa Euroopalle, COM(2013)0918.

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).

17

(18)  Maaperän suojelua koskeva teemakohtainen strategia, COM(2006)0231.

18

(19)  Vähäpäästöistä liikkuvuutta koskeva strategia, COM(2016)0501.

19

(20)  Kohti mahdollisimman laajamittaista vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä – Direktiivin 2014/94/EU 10 artiklan 6 kohdan mukainen toimintasuunnitelma, 8.11.2017.

20

(11)  COM(2015)0614, 2.12.2015.

11

(12)  Vuoteen 2030 ulottuvat ilmasto- ja energiapolitiikan puitteet, COM(2014)0015, 22.1.2014.

12

(13)  EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi (COM(2013)0216, 16.4.2013).

13

(14)  ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille” -säädöspaketti, COM(2016)0860, 30.11.2016.

14

(14 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).

14 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).

(14 b)  
  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

14 b

Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

(15)  Toimintasuunnitelma luontoa, ihmisiä ja taloutta varten, COM(2017)0198, 27.4.2017.

15

(16)  Puhdasta ilmaa Euroopalle, COM(2013)0918.

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23
  päivänä
  lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).

17

päivänä

(18)  Maaperän suojelua koskeva teemakohtainen strategia, COM(2006)0231.

18

(19)  Vähäpäästöistä liikkuvuutta koskeva strategia, COM(2016)0501.

19

(20)  Kohti mahdollisimman laajamittaista vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä – Direktiivin 2014/94/EU 10 artiklan 6 kohdan mukainen toimintasuunnitelma, 8.11.2017.

20

(20 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1907/2006, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta (EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1).

20 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1907/2006, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta (EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1).

(20 b)  
  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi veden uudelleenkäytön vähimmäisvaatimuksista.

20 b

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi veden uudelleenkäytön vähimmäisvaatimuksista.

(20 c)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1386/2013/EU, annettu 20 päivänä marraskuuta 2013, vuoteen 2020 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta ”Hyvä elämä maapallon resurssien rajoissa” (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 171).

20 c

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1386/2013/EU, annettu 20 päivänä marraskuuta 2013, vuoteen 2020 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta ”Hyvä elämä maapallon resurssien rajoissa” (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 171).

(21)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arviointi: yhteiset haasteet ja toimien yhdistäminen parempien tulosten aikaansaamiseksi (COM(2017)0063).

21

(21)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arviointi: yhteiset haasteet ja toimien yhdistäminen parempien tulosten aikaansaamiseksi (COM(2017)0063).

21

(22)  COM(2011)0244.

22

(23)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

23

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).

24

(25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1143/2014, annettu 22 päivänä lokakuuta 2014, haitallisten vieraslajien tuonnin ja leviämisen ennalta ehkäisemisestä ja hallinnasta (EUVL L 317, 4.11.2014, s. 35).

25

(22)  COM(2011)0244.

22

(23)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

23

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).

24

(25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1143/2014, annettu 22 päivänä lokakuuta 2014, haitallisten vieraslajien tuonnin ja leviämisen ennalta ehkäisemisestä ja hallinnasta (EUVL L 317, 4.11.2014, s. 35).

25

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/49/EY, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta – Komission lausunto ympäristömelun arviointia ja hallintaa koskevan direktiivin sovittelukomitealle (EYVL L 189, 18.7.2002, s. 12).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/49/EY, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta – Komission lausunto ympäristömelun arviointia ja hallintaa koskevan direktiivin sovittelukomitealle (EYVL L 189, 18.7.2002, s. 12).

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2284, annettu 14 päivänä joulukuuta 2016, tiettyjen ilman epäpuhtauksien kansallisten päästöjen vähentämisestä, direktiivin 2003/35/EY muuttamisesta sekä direktiivin 2001/81/EY kumoamisesta (EUVL L 344, 17.12.2016, s. 1).

26

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2284, annettu 14 päivänä joulukuuta 2016, tiettyjen ilman epäpuhtauksien kansallisten päästöjen vähentämisestä, direktiivin 2003/35/EY muuttamisesta sekä direktiivin 2001/81/EY kumoamisesta (EUVL L 344, 17.12.2016, s. 1).

26

(28)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/56/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista (meristrategiadirektiivi) (EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19).

28

(28)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/56/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista (meristrategiadirektiivi) (EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19).

28

(1 a)  
  G. Pe’er, S. Lakner, R. Müller, G. Passoni, V. Bontzorlos, D. Clough, F. Moreira, C. Azam, J. Berger, P. Bezak, A. Bonn, B. Hansjürgens, L. Hartmann, J.Kleemann, A. Lomba, A. Sahrbacher, S. Schindler, C. Schleyer, J. Schmidt, S.Schüler, C. Sirami, M. von Meyer-Höfer, ja Y. Zinngrebe (2017). Is the CAP Fit for purpose? An evidence based fitness-check assessment. Leipzig, German Centre for Integrative Biodiversity Research (iDiv) Halle-Jena-Leipzig.

1 a

G. Pe’er, S. Lakner, R. Müller, G. Passoni, V. Bontzorlos, D. Clough, F. Moreira, C. Azam, J. Berger, P. Bezak, A. Bonn, B. Hansjürgens, L. Hartmann, J.Kleemann, A. Lomba, A. Sahrbacher, S. Schindler, C. Schleyer, J. Schmidt, S.Schüler, C. Sirami, M. von Meyer-Höfer, ja Y. Zinngrebe (2017). Is the CAP Fit for purpose? An evidence based fitness-check assessment. Leipzig, German Centre for Integrative Biodiversity Research (iDiv) Halle-Jena-Leipzig.

(29)  

  EYVL
  L 124, 17.5.2005, s. 4.

29

EYVL

(29)  

  EUVL
  L 124, 17.5.2005, s. 4.

29

EUVL

(29 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1367/2006, annettu 6 päivänä syyskuuta 2006, tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin (EUVL L 264, 25.9.2006, s. 13).

29 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1367/2006, annettu 6 päivänä syyskuuta 2006, tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin (EUVL L 264, 25.9.2006, s. 13).

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/216 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/216

---

P8_TA(2018)0488

Työntekijöiden suojeleminen syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. joulukuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta annetun direktiivin 2004/37/EY muuttamisesta (COM(2017)0011 – C8-0010/2017 – 2017/0004(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2020/C 388/22)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 153 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0010/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 153 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0010/2017),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 31. toukokuuta 2017 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 31. toukokuuta 2017 antaman lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 24. lokakuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 24. lokakuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 39 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 39 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0142/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0142/2018),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 288, 31.8.2017, s. 56.

---

P8_TC1-COD(2017)0004

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/... antamiseksi työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta annetun direktiivin 2004/37/EY muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 2019/130.)

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/217 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/217

---

P8_TA(2018)0489

Elintarvikeketjuun sovellettavan EU:n riskinarvioinnin avoimuus ja kestävyys ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 11. joulukuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi elintarvikeketjuun sovellettavan EU:n riskinarvioinnin avoimuudesta ja kestävyydestä sekä asetuksen (EY) N:o 178/2002 [yleinen elintarvikelainsäädäntö], direktiivin 2001/18/EY [muuntogeenisten organismien tarkoituksellinen levittäminen ympäristöön], asetuksen (EY) N:o 1829/2003 [muuntogeeniset elintarvikkeet ja rehut], asetuksen (EY) N:o 1831/2003 [rehun lisäaineet], asetuksen (EY) N:o 2065/2003 [savuaromit], asetuksen (EY) N:o 1935/2004 [elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvat materiaalit], asetuksen (EY) N:o 1331/2008 [elintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien ja elintarvikearomien yhtenäinen hyväksymismenettely], asetuksen (EY) N:o 1107/2009 [kasvinsuojeluaineet] ja asetuksen (EU) 2015/2283 [uuselintarvikkeet] muuttamisesta (COM(2018)0179 – C8-0144/2018 – 2018/0088(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2020/C 388/23)

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 viite

| Luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi | Tarkistus |
| --- | --- |
| ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan, 114 artiklan
  ja
  168 artiklan 4 kohdan b alakohdan, | ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan, 114 artiklan, 168 artiklan 4 kohdan b alakohdan
  ja 192 artiklan 1 kohdan
  , |

Luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi

Tarkistus

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan, 114 artiklan
  ja
  168 artiklan 4 kohdan b alakohdan,

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan, 114 artiklan, 168 artiklan 4 kohdan b alakohdan
  ja 192 artiklan 1 kohdan
  ,

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 a) | Riskinhallinnan, riskinarvioinnin ja riskiviestinnän olisi perustuttava muun muassa ennalta varautumisen periaatteen perusteelliseen soveltamiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(2 a)

Riskinhallinnan, riskinarvioinnin ja riskiviestinnän olisi perustuttava muun muassa ennalta varautumisen periaatteen perusteelliseen soveltamiseen.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Sen vuoksi on tarpeen varmistaa koko riskinanalyysin ajaksi
  kattava ja
  jatkuva riskiviestintäprosessi, jossa ovat mukana riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavat unionin ja kansalliset tahot.
  Prosessiin
  olisi
  yhdistettävä avoin vuoropuhelu
  kaikkien asianomaisten osapuolten välillä, jotta varmistetaan riskianalyysin
  johdonmukaisuus
  ja yhtenäisyys. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Sen vuoksi on tarpeen varmistaa koko riskinanalyysin ajaksi
  kattava ja
  jatkuva riskiviestintäprosessi, jossa ovat mukana riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavat unionin ja kansalliset tahot.
  Prosessiin
  olisi
  yhdistettävä avoin vuoropuhelu
  kaikkien asianomaisten osapuolten välillä, jotta varmistetaan riskianalyysin
  johdonmukaisuus
  ja yhtenäisyys.

| (4) | Sen vuoksi on tarpeen varmistaa koko riskinanalyysin ajaksi
  avoin, riippumaton,
  jatkuva
  ja osallistava
  riskiviestintäprosessi, jossa ovat mukana riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavat unionin ja kansalliset tahot.
  Prosessissa
  olisi
  palautettava kansalaisten luottamus siihen, että sen keskiössä on tämän asetuksen tavoite eli korkeatasoinen ihmisten elämän ja terveyden suojelu ja kuluttajien etujen suojelu. Prosessilla olisi myös voitava edistää osallistavaa ja avointa vuoropuhelua
  kaikkien asianomaisten osapuolten
  , erityisesti suuren yleisön,
  välillä, jotta varmistetaan
  ennen kaikkea yleisen edun ehdoton ensisijaisuus sekä
  riskianalyysin
  paikkansapitävyys, kattavuus, avoimuus
  ja yhtenäisyys. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi on tarpeen varmistaa koko riskinanalyysin ajaksi
  avoin, riippumaton,
  jatkuva
  ja osallistava
  riskiviestintäprosessi, jossa ovat mukana riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavat unionin ja kansalliset tahot.
  Prosessissa
  olisi
  palautettava kansalaisten luottamus siihen, että sen keskiössä on tämän asetuksen tavoite eli korkeatasoinen ihmisten elämän ja terveyden suojelu ja kuluttajien etujen suojelu. Prosessilla olisi myös voitava edistää osallistavaa ja avointa vuoropuhelua
  kaikkien asianomaisten osapuolten
  , erityisesti suuren yleisön,
  välillä, jotta varmistetaan
  ennen kaikkea yleisen edun ehdoton ensisijaisuus sekä
  riskianalyysin
  paikkansapitävyys, kattavuus, avoimuus
  ja yhtenäisyys.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 a) | Kauppasopimuksia tehtäessä unionin olisi varmistettava, että kolmansien maiden kumppaneiden elintarvikelainsäädäntö takaa vähintään samantasoisen elintarviketurvallisuuden kuin unionin lainsäädäntö, jotta voidaan varmistaa kuluttajien turvallisuus ja estää epäreilu kilpailu unionin tuotteiden kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

(4 a)

Kauppasopimuksia tehtäessä unionin olisi varmistettava, että kolmansien maiden kumppaneiden elintarvikelainsäädäntö takaa vähintään samantasoisen elintarviketurvallisuuden kuin unionin lainsäädäntö, jotta voidaan varmistaa kuluttajien turvallisuus ja estää epäreilu kilpailu unionin tuotteiden kanssa.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Erityishuomiota olisi kiinnitettävä siihen, että selitetään
  yhtenäisellä
  ja
  asianmukaisella
  tavalla ja viivyttelemättä itse riskinarvioinnin tulokset mutta myös se, miten niitä aiotaan käyttää riskinhallintapäätösten perustana tarpeen mukaan muiden merkityksellisten tekijöiden kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Erityishuomiota olisi kiinnitettävä siihen, että selitetään
  yhtenäisellä
  ja
  asianmukaisella
  tavalla ja viivyttelemättä itse riskinarvioinnin tulokset mutta myös se, miten niitä aiotaan käyttää riskinhallintapäätösten perustana tarpeen mukaan muiden merkityksellisten tekijöiden kanssa.

| (5) | Erityishuomiota olisi kiinnitettävä siihen, että selitetään
  täsmällisellä, selkeällä
  ja
  puolueettomalla
  tavalla ja viivyttelemättä itse riskinarvioinnin tulokset mutta myös se, miten niitä aiotaan käyttää riskinhallintapäätösten perustana tarpeen mukaan muiden merkityksellisten tekijöiden kanssa. |
| --- | --- |

(5)

Erityishuomiota olisi kiinnitettävä siihen, että selitetään
  täsmällisellä, selkeällä
  ja
  puolueettomalla
  tavalla ja viivyttelemättä itse riskinarvioinnin tulokset mutta myös se, miten niitä aiotaan käyttää riskinhallintapäätösten perustana tarpeen mukaan muiden merkityksellisten tekijöiden kanssa.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Tätä varten on tarpeen vahvistaa riskiviestinnän yleiset tavoitteet ja periaatteet
  ottaen
  huomioon riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien tahojen tehtävät. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Tätä varten on tarpeen vahvistaa riskiviestinnän yleiset tavoitteet ja periaatteet
  ottaen
  huomioon riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien tahojen tehtävät.

| (6) | Tätä varten on tarpeen vahvistaa riskiviestinnän yleiset tavoitteet ja periaatteet
  . Tässä yhteydessä on otettava
  huomioon riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien tahojen tehtävät
  ja varmistettava niiden riippumattomuus
  . |
| --- | --- |

(6)

Tätä varten on tarpeen vahvistaa riskiviestinnän yleiset tavoitteet ja periaatteet
  . Tässä yhteydessä on otettava
  huomioon riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien tahojen tehtävät
  ja varmistettava niiden riippumattomuus
  .

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Yleissuunnitelmassa olisi yksilöitävä keskeiset tekijät, jotka on otettava huomioon riskiviestintätoimia harkittaessa, kuten riskin eri tasot, riskin luonne ja sen mahdollinen vaikutus kansanterveyteen, keneen tai mihin riski vaikuttaa suoraan tai välillisesti, riskialtistuksen tasot, kyky hallita
  riskiä
  sekä muut tekijät, jotka vaikuttavat näkemykseen riskistä, mukaan luettuna kiireellisyys sekä sovellettavat lainsäädäntöpuitteet ja markkinayhteys. Yleissuunnitelmassa olisi myös yksilöitävä käytettävät välineet ja kanavat ja perustettava asianmukaiset mekanismit yhtenäisen riskiviestinnän varmistamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Yleissuunnitelmassa olisi yksilöitävä keskeiset tekijät, jotka on otettava huomioon riskiviestintätoimia harkittaessa, kuten riskin eri tasot, riskin luonne ja sen mahdollinen vaikutus kansanterveyteen, keneen tai mihin riski vaikuttaa suoraan tai välillisesti, riskialtistuksen tasot, kyky hallita
  riskiä
  sekä muut tekijät, jotka vaikuttavat näkemykseen riskistä, mukaan luettuna kiireellisyys sekä sovellettavat lainsäädäntöpuitteet ja markkinayhteys. Yleissuunnitelmassa olisi myös yksilöitävä käytettävät välineet ja kanavat ja perustettava asianmukaiset mekanismit yhtenäisen riskiviestinnän varmistamiseksi.

| (8) | Yleissuunnitelmassa olisi
  vahvistettava käytännön järjestelyt, joilla huolehditaan tarvittavien tietojen asettamisesta yleisön saataville, jotta riskinhallintaprosessi olisi mahdollisimman avoin. Siinä olisi
  yksilöitävä keskeiset tekijät, jotka on otettava huomioon riskiviestintätoimia harkittaessa, kuten riskin eri tasot, riskin luonne ja sen mahdollinen vaikutus kansanterveyteen,
  eläinten terveyteen ja ympäristöön,
  keneen tai mihin riski vaikuttaa suoraan tai välillisesti, riskialtistuksen tasot, kyky
  minimoida riski
  ja hallita
  sitä
  sekä muut tekijät, jotka vaikuttavat näkemykseen riskistä, mukaan luettuna kiireellisyys sekä sovellettavat lainsäädäntöpuitteet ja markkinayhteys. Yleissuunnitelmassa olisi myös yksilöitävä käytettävät välineet ja kanavat ja perustettava asianmukaiset mekanismit yhtenäisen riskiviestinnän varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(8)

Yleissuunnitelmassa olisi
  vahvistettava käytännön järjestelyt, joilla huolehditaan tarvittavien tietojen asettamisesta yleisön saataville, jotta riskinhallintaprosessi olisi mahdollisimman avoin. Siinä olisi
  yksilöitävä keskeiset tekijät, jotka on otettava huomioon riskiviestintätoimia harkittaessa, kuten riskin eri tasot, riskin luonne ja sen mahdollinen vaikutus kansanterveyteen,
  eläinten terveyteen ja ympäristöön,
  keneen tai mihin riski vaikuttaa suoraan tai välillisesti, riskialtistuksen tasot, kyky
  minimoida riski
  ja hallita
  sitä
  sekä muut tekijät, jotka vaikuttavat näkemykseen riskistä, mukaan luettuna kiireellisyys sekä sovellettavat lainsäädäntöpuitteet ja markkinayhteys. Yleissuunnitelmassa olisi myös yksilöitävä käytettävät välineet ja kanavat ja perustettava asianmukaiset mekanismit yhtenäisen riskiviestinnän varmistamiseksi.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Riskinarviointiprosessin
  avoimuudella autetaan
  elintarviketurvallisuusviranomaista parantamaan kuluttajien ja yleisesti kansalaisten silmissä tehtävänsä hoitamiseen liittyvää legitimiteettiä,
  lujitetaan
  luottamusta sen toimintaan ja
  varmistetaan
  , että demokraattisessa järjestelmässä elintarviketurvallisuusviranomaisen vastuuvelvollisuus unionin kansalaisiin nähden lisääntyy. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää
  säilyttää
  kansalaisten ja muiden asianomaisten osapuolten luottamus riskianalyysiprosessiin, joka on unionin elintarvikelainsäädännön pohjana, ja erityisesti riskinarviointiin, mukaan luettuna elintarviketurvallisuusviranomaisen organisaatioon ja riippumattomuuteen. |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Riskinarviointiprosessin
  avoimuudella autetaan
  elintarviketurvallisuusviranomaista parantamaan kuluttajien ja yleisesti kansalaisten silmissä tehtävänsä hoitamiseen liittyvää legitimiteettiä,
  lujitetaan
  luottamusta sen toimintaan ja
  varmistetaan
  , että demokraattisessa järjestelmässä elintarviketurvallisuusviranomaisen vastuuvelvollisuus unionin kansalaisiin nähden lisääntyy. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää
  säilyttää
  kansalaisten ja muiden asianomaisten osapuolten luottamus riskianalyysiprosessiin, joka on unionin elintarvikelainsäädännön pohjana, ja erityisesti riskinarviointiin, mukaan luettuna elintarviketurvallisuusviranomaisen organisaatioon ja riippumattomuuteen.

| (9) | Riskinarviointiprosessin
  avoimuuden parantaminen auttaisi
  elintarviketurvallisuusviranomaista parantamaan kuluttajien ja yleisesti kansalaisten silmissä tehtävänsä hoitamiseen liittyvää legitimiteettiä,
  lujittaisi
  luottamusta sen toimintaan ja
  varmistaisi
  , että demokraattisessa järjestelmässä elintarviketurvallisuusviranomaisen vastuuvelvollisuus unionin kansalaisiin nähden lisääntyy. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää
  palauttaa
  kansalaisten ja muiden asianomaisten osapuolten luottamus riskianalyysiprosessiin, joka on unionin elintarvikelainsäädännön pohjana, ja erityisesti riskinarviointiin, mukaan luettuna elintarviketurvallisuusviranomaisen organisaatioon
  , toimintaan
  ja riippumattomuuteen. |
| --- | --- |

(9)

Riskinarviointiprosessin
  avoimuuden parantaminen auttaisi
  elintarviketurvallisuusviranomaista parantamaan kuluttajien ja yleisesti kansalaisten silmissä tehtävänsä hoitamiseen liittyvää legitimiteettiä,
  lujittaisi
  luottamusta sen toimintaan ja
  varmistaisi
  , että demokraattisessa järjestelmässä elintarviketurvallisuusviranomaisen vastuuvelvollisuus unionin kansalaisiin nähden lisääntyy. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää
  palauttaa
  kansalaisten ja muiden asianomaisten osapuolten luottamus riskianalyysiprosessiin, joka on unionin elintarvikelainsäädännön pohjana, ja erityisesti riskinarviointiin, mukaan luettuna elintarviketurvallisuusviranomaisen organisaatioon
  , toimintaan
  ja riippumattomuuteen.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | On aiheellista linjata elintarviketurvallisuusviranomaisen johtokunnan kokoonpano erillisvirastoja koskevan yhteisen lähestymistavan mukaiseksi Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission erillisvirastoista vuonna 2012–2012 antaman julkilausuman

   (22)

  mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

On aiheellista linjata elintarviketurvallisuusviranomaisen johtokunnan kokoonpano erillisvirastoja koskevan yhteisen lähestymistavan mukaiseksi Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission erillisvirastoista vuonna 2012–2012 antaman julkilausuman

   (22)

  mukaisesti.

Poistetaan.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Kokemusten perusteella elintarviketurvallisuusviranomaisen johtokunnan tehtävät keskittyvät hallinto- ja rahoitusnäkökohtiin eivätkä vaikuta elintarviketurvallisuusviranomaisen tieteellisen toiminnan riippumattomuuteen. Sen vuoksi on aiheellista sisällyttää elintarviketurvallisuusviranomaisen johtokuntaan edustajia kaikista jäsenvaltioista ja edellytettävä, että näillä edustajilla on kokemusta erityisesti riskinarvioinnista. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Kokemusten perusteella elintarviketurvallisuusviranomaisen johtokunnan tehtävät keskittyvät hallinto- ja rahoitusnäkökohtiin eivätkä vaikuta elintarviketurvallisuusviranomaisen tieteellisen toiminnan riippumattomuuteen. Sen vuoksi on aiheellista sisällyttää elintarviketurvallisuusviranomaisen johtokuntaan edustajia kaikista jäsenvaltioista ja edellytettävä, että näillä edustajilla on kokemusta erityisesti riskinarvioinnista.

| (11) | Kokemusten perusteella elintarviketurvallisuusviranomaisen johtokunnan tehtävät keskittyvät hallinto- ja rahoitusnäkökohtiin eivätkä vaikuta elintarviketurvallisuusviranomaisen tieteellisen toiminnan riippumattomuuteen. Sen vuoksi on aiheellista sisällyttää elintarviketurvallisuusviranomaisen johtokuntaan edustajia kaikista jäsenvaltioista
  , komissiosta ja Euroopan parlamentista sekä kansalaisyhteiskunnasta ja elinkeinoelämästä
  ja edellytettävä, että näillä edustajilla on kokemusta erityisesti riskinarvioinnista
  ja että vältetään kaikki eturistiriidat
  . |
| --- | --- |

(11)

Kokemusten perusteella elintarviketurvallisuusviranomaisen johtokunnan tehtävät keskittyvät hallinto- ja rahoitusnäkökohtiin eivätkä vaikuta elintarviketurvallisuusviranomaisen tieteellisen toiminnan riippumattomuuteen. Sen vuoksi on aiheellista sisällyttää elintarviketurvallisuusviranomaisen johtokuntaan edustajia kaikista jäsenvaltioista
  , komissiosta ja Euroopan parlamentista sekä kansalaisyhteiskunnasta ja elinkeinoelämästä
  ja edellytettävä, että näillä edustajilla on kokemusta erityisesti riskinarvioinnista
  ja että vältetään kaikki eturistiriidat
  .

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | Johtokunta olisi valittava siten, että varmistetaan korkein mahdollinen pätevyys ja asiaankuuluvan kokemuksen laajuus jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin ja komission edustajien keskuudesta. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Johtokunta olisi valittava siten, että varmistetaan korkein mahdollinen pätevyys ja asiaankuuluvan kokemuksen laajuus jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin ja komission edustajien keskuudesta.

| (12) | Johtokunta olisi valittava siten, että varmistetaan korkein mahdollinen pätevyys
  , sitoutuminen terveyden ja ympäristön suojeluun
  ja asiaankuuluvan kokemuksen laajuus jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin ja komission edustajien keskuudesta. |
| --- | --- |

(12)

Johtokunta olisi valittava siten, että varmistetaan korkein mahdollinen pätevyys
  , sitoutuminen terveyden ja ympäristön suojeluun
  ja asiaankuuluvan kokemuksen laajuus jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin ja komission edustajien keskuudesta.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Yleistä elintarvikelainsäädäntöä koskevan asetuksen toimivuustarkastuksessa yksilöitiin joitakin puutteita elintarviketurvallisuusviranomaisen
  kyvyssä
  pitää pitkällä aikavälillä yllä korkean tason asiantuntemustaan.
  Erityisesti
  tiedelautakuntien jäsenyyttä hakevien ehdokkaiden määrä on vähentynyt. Järjestelmää on näin ollen vahvistettava, ja jäsenvaltioiden olisi
  toimittava aktiivisemmin
  sen varmistamiseksi, että
  unionin riskinarviointijärjestelmän tarpeiden täyttämiseksi – tieteellisen asiantuntemuksen korkean tason, riippumattomuuden ja monialaisen asiantuntemuksen osalta – on
  tarjolla riittävä asiantuntijapooli. |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Yleistä elintarvikelainsäädäntöä koskevan asetuksen toimivuustarkastuksessa yksilöitiin joitakin puutteita elintarviketurvallisuusviranomaisen
  kyvyssä
  pitää pitkällä aikavälillä yllä korkean tason asiantuntemustaan.
  Erityisesti
  tiedelautakuntien jäsenyyttä hakevien ehdokkaiden määrä on vähentynyt. Järjestelmää on näin ollen vahvistettava, ja jäsenvaltioiden olisi
  toimittava aktiivisemmin
  sen varmistamiseksi, että
  unionin riskinarviointijärjestelmän tarpeiden täyttämiseksi – tieteellisen asiantuntemuksen korkean tason, riippumattomuuden ja monialaisen asiantuntemuksen osalta – on
  tarjolla riittävä asiantuntijapooli.

| (13) | Yleistä elintarvikelainsäädäntöä koskevan asetuksen toimivuustarkastuksessa yksilöitiin joitakin puutteita elintarviketurvallisuusviranomaisen
  valmiudessa
  pitää pitkällä aikavälillä yllä korkean tason asiantuntemustaan
  asiantuntijahenkilöstön avulla
  .
  Lisäksi
  tiedelautakuntien jäsenyyttä hakevien ehdokkaiden määrä on vähentynyt
  , ja tämän syitä olisi tarkasteltava
  .
  Kaksi kolmasosaa tiedelautakuntien asiantuntijoista tulee kuudesta jäsenvaltiosta. Koska noin 20 prosenttia kansallisista asiantuntijoista tulee Yhdistyneestä kuningaskunnasta, ongelma pahenee, kun Yhdistynyt kuningaskunta eroaa unionista. Tämän ilmiön torjumiseksi tehokkaammin
  järjestelmää on näin ollen vahvistettava
  ja tuettava, ehdokkaita on kannustettava hakemaan jäsenyyttä
  ja jäsenvaltioiden olisi
  auettava levittämään tiedelautakuntien ja tiedekomitean jäsenyyttä koskevia elintarviketurvallisuusviranomaisen kiinnostuksenilmaisupyyntöjä
  sen varmistamiseksi, että tarjolla
  on
  riittävä
  riippumaton
  asiantuntijapooli
  , toteuttamalla tukitoimia ja käyttämällä kannustimia ja palkitsemisjärjestelmiä osallistujamäärän ja osallistumispyyntöjen lisäämiseksi. |
| --- | --- |

(13)

Yleistä elintarvikelainsäädäntöä koskevan asetuksen toimivuustarkastuksessa yksilöitiin joitakin puutteita elintarviketurvallisuusviranomaisen
  valmiudessa
  pitää pitkällä aikavälillä yllä korkean tason asiantuntemustaan
  asiantuntijahenkilöstön avulla
  .
  Lisäksi
  tiedelautakuntien jäsenyyttä hakevien ehdokkaiden määrä on vähentynyt
  , ja tämän syitä olisi tarkasteltava
  .
  Kaksi kolmasosaa tiedelautakuntien asiantuntijoista tulee kuudesta jäsenvaltiosta. Koska noin 20 prosenttia kansallisista asiantuntijoista tulee Yhdistyneestä kuningaskunnasta, ongelma pahenee, kun Yhdistynyt kuningaskunta eroaa unionista. Tämän ilmiön torjumiseksi tehokkaammin
  järjestelmää on näin ollen vahvistettava
  ja tuettava, ehdokkaita on kannustettava hakemaan jäsenyyttä
  ja jäsenvaltioiden olisi
  auettava levittämään tiedelautakuntien ja tiedekomitean jäsenyyttä koskevia elintarviketurvallisuusviranomaisen kiinnostuksenilmaisupyyntöjä
  sen varmistamiseksi, että tarjolla
  on
  riittävä
  riippumaton
  asiantuntijapooli
  , toteuttamalla tukitoimia ja käyttämällä kannustimia ja palkitsemisjärjestelmiä osallistujamäärän ja osallistumispyyntöjen lisäämiseksi.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | Jotta voidaan pitää riskinarviointi riippumattomana riskinhallinnasta ja muista etunäkökohdista unionin tasolla, on aiheellista, että
  jäsenvaltioiden suorittama
  tiedelautakuntien jäsenten nimeäminen, elintarviketurvallisuusviranomaisen toiminnanjohtajan suorittama jäsenten valinta ja elintarviketurvallisuusviranomaisen johtokunnan suorittama jäsenten nimittäminen perustuvat tiukkoihin kriteereihin, joilla varmistetaan asiantuntijoiden huippuosaaminen ja riippumattomuus ja samalla vaadittava monialainen asiantuntemus kuhunkin tiedelautakuntaan. Tätä varten on myös olennaisen tärkeää, että toiminnanjohtaja, jonka tehtävänä on puolustaa elintarviketurvallisuusviranomaisen etuja ja etenkin sen asiantuntemuksen riippumattomuutta, osallistuu tieteellisten asiantuntijoiden valintaan ja nimittämiseen. Käyttöön olisi myös otettava lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan, että tieteellisillä asiantuntijoilla on keinot toimia riippumattomasti. |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Jotta voidaan pitää riskinarviointi riippumattomana riskinhallinnasta ja muista etunäkökohdista unionin tasolla, on aiheellista, että
  jäsenvaltioiden suorittama
  tiedelautakuntien jäsenten nimeäminen, elintarviketurvallisuusviranomaisen toiminnanjohtajan suorittama jäsenten valinta ja elintarviketurvallisuusviranomaisen johtokunnan suorittama jäsenten nimittäminen perustuvat tiukkoihin kriteereihin, joilla varmistetaan asiantuntijoiden huippuosaaminen ja riippumattomuus ja samalla vaadittava monialainen asiantuntemus kuhunkin tiedelautakuntaan. Tätä varten on myös olennaisen tärkeää, että toiminnanjohtaja, jonka tehtävänä on puolustaa elintarviketurvallisuusviranomaisen etuja ja etenkin sen asiantuntemuksen riippumattomuutta, osallistuu tieteellisten asiantuntijoiden valintaan ja nimittämiseen. Käyttöön olisi myös otettava lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan, että tieteellisillä asiantuntijoilla on keinot toimia riippumattomasti.

| (14) | Jotta voidaan pitää riskinarviointi riippumattomana riskinhallinnasta ja muista etunäkökohdista unionin tasolla, on aiheellista, että tiedelautakuntien jäsenten nimeäminen, elintarviketurvallisuusviranomaisen toiminnanjohtajan suorittama jäsenten valinta ja elintarviketurvallisuusviranomaisen johtokunnan suorittama jäsenten nimittäminen perustuvat tiukkoihin kriteereihin, joilla varmistetaan asiantuntijoiden huippuosaaminen ja riippumattomuus ja samalla vaadittava monialainen asiantuntemus kuhunkin tiedelautakuntaan. Tätä varten on myös olennaisen tärkeää, että toiminnanjohtaja,
  joka on elintarviketurvallisuusviranomaisen oikeudellinen edustaja ja
  jonka tehtävänä on puolustaa elintarviketurvallisuusviranomaisen etuja
  ja valvoa sen toimintaa
  ja etenkin sen asiantuntemuksen riippumattomuutta, osallistuu tieteellisten asiantuntijoiden valintaan ja nimittämiseen. Käyttöön olisi myös otettava toimenpiteitä,
  joihin kuuluu myös asianmukainen rahallinen korvaus ja
  joilla varmistetaan, että tieteellisillä asiantuntijoilla on keinot toimia riippumattomasti
  ja mahdollisuus käyttää riittävästi aikaa elintarviketurvallisuusviranomaiselle tehtävään riskinarviointityöhön
  . |
| --- | --- |

(14)

Jotta voidaan pitää riskinarviointi riippumattomana riskinhallinnasta ja muista etunäkökohdista unionin tasolla, on aiheellista, että tiedelautakuntien jäsenten nimeäminen, elintarviketurvallisuusviranomaisen toiminnanjohtajan suorittama jäsenten valinta ja elintarviketurvallisuusviranomaisen johtokunnan suorittama jäsenten nimittäminen perustuvat tiukkoihin kriteereihin, joilla varmistetaan asiantuntijoiden huippuosaaminen ja riippumattomuus ja samalla vaadittava monialainen asiantuntemus kuhunkin tiedelautakuntaan. Tätä varten on myös olennaisen tärkeää, että toiminnanjohtaja,
  joka on elintarviketurvallisuusviranomaisen oikeudellinen edustaja ja
  jonka tehtävänä on puolustaa elintarviketurvallisuusviranomaisen etuja
  ja valvoa sen toimintaa
  ja etenkin sen asiantuntemuksen riippumattomuutta, osallistuu tieteellisten asiantuntijoiden valintaan ja nimittämiseen. Käyttöön olisi myös otettava toimenpiteitä,
  joihin kuuluu myös asianmukainen rahallinen korvaus ja
  joilla varmistetaan, että tieteellisillä asiantuntijoilla on keinot toimia riippumattomasti
  ja mahdollisuus käyttää riittävästi aikaa elintarviketurvallisuusviranomaiselle tehtävään riskinarviointityöhön
  .

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (15) | On olennaisen tärkeää varmistaa elintarviketurvallisuusviranomaisen tehokas toiminta ja parantaa sen asiantuntemuksen kestävyyttä. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa elintarviketurvallisuusviranomaisen ja jäsenvaltioiden antamaa tukea tiedelautakuntien toimintaan. Elintarviketurvallisuusviranomaisen olisi erityisesti järjestettävä tiedelautakuntien tehtäviä tukevaa valmistelutyötä, myös pyytämällä elintarviketurvallisuusviranomaisen henkilökuntaa tai elintarviketurvallisuusviranomaisen kanssa verkostoituneita kansallisia tieteellisiä organisaatioita laatimaan alustavia tieteellisiä lausuntoja vertaistarkastelua ja tiedelautakuntien hyväksyntää varten. |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

On olennaisen tärkeää varmistaa elintarviketurvallisuusviranomaisen tehokas toiminta ja parantaa sen asiantuntemuksen kestävyyttä. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa elintarviketurvallisuusviranomaisen ja jäsenvaltioiden antamaa tukea tiedelautakuntien toimintaan. Elintarviketurvallisuusviranomaisen olisi erityisesti järjestettävä tiedelautakuntien tehtäviä tukevaa valmistelutyötä, myös pyytämällä elintarviketurvallisuusviranomaisen henkilökuntaa tai elintarviketurvallisuusviranomaisen kanssa verkostoituneita kansallisia tieteellisiä organisaatioita laatimaan alustavia tieteellisiä lausuntoja vertaistarkastelua ja tiedelautakuntien hyväksyntää varten.

| (15) | On olennaisen tärkeää varmistaa elintarviketurvallisuusviranomaisen tehokas toiminta ja parantaa sen asiantuntemuksen kestävyyttä. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa elintarviketurvallisuusviranomaisen ja jäsenvaltioiden antamaa tukea tiedelautakuntien toimintaan. Elintarviketurvallisuusviranomaisen olisi erityisesti järjestettävä tiedelautakuntien tehtäviä tukevaa valmistelutyötä, myös pyytämällä elintarviketurvallisuusviranomaisen henkilökuntaa tai elintarviketurvallisuusviranomaisen kanssa verkostoituneita kansallisia tieteellisiä organisaatioita laatimaan alustavia tieteellisiä lausuntoja vertaistarkastelua ja tiedelautakuntien hyväksyntää varten.
  Tämä ei saisi vaikuttaa elintarviketurvallisuusviranomaisen tieteellisten arviointien riippumattomuuteen. |
| --- | --- |

(15)

On olennaisen tärkeää varmistaa elintarviketurvallisuusviranomaisen tehokas toiminta ja parantaa sen asiantuntemuksen kestävyyttä. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa elintarviketurvallisuusviranomaisen ja jäsenvaltioiden antamaa tukea tiedelautakuntien toimintaan. Elintarviketurvallisuusviranomaisen olisi erityisesti järjestettävä tiedelautakuntien tehtäviä tukevaa valmistelutyötä, myös pyytämällä elintarviketurvallisuusviranomaisen henkilökuntaa tai elintarviketurvallisuusviranomaisen kanssa verkostoituneita kansallisia tieteellisiä organisaatioita laatimaan alustavia tieteellisiä lausuntoja vertaistarkastelua ja tiedelautakuntien hyväksyntää varten.
  Tämä ei saisi vaikuttaa elintarviketurvallisuusviranomaisen tieteellisten arviointien riippumattomuuteen.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | Lupamenettelyt perustuvat periaatteeseen, jonka mukaan on luvanhakijan tehtävänä todistaa, että lupamenettelyn kohde täyttää unionin turvallisuusvaatimukset sen hallussa olevan tieteellisen tiedon pohjalta. Tämän periaatteen lähtöolettamuksena on se, että kansanterveyttä suojellaan paremmin, kun luvanhakijalla on todistustaakka, koska sen on osoitettava, että kohde on turvallinen ennen sen saattamista markkinoille, sen sijaan, että viranomaisten olisi osoitettava, että kohde ei ole turvallinen, jotta ne voivat kieltää sen markkinoille saattamisen. Lisäksi julkisia varoja ei pitäisi käyttää sellaisten kalliiden tutkimusten teettämiseen, jotka viime kädessä auttavat elintarviketeollisuutta saattamaan tuotteita markkinoille. Tämän periaatteen ja sovellettavien sääntelyvaatimusten mukaisesti luvanhakijoiden on toimitettava unionin alakohtaisen elintarvikelainsäädännön nojalla tehtävän lupahakemuksen tueksi asiaan liittyvät tutkimukset, mukaan luettuna testit, kohteen turvallisuuden ja joissakin tapauksissa tehokkuuden osoittamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(16)

Lupamenettelyt perustuvat periaatteeseen, jonka mukaan on luvanhakijan tehtävänä todistaa, että lupamenettelyn kohde täyttää unionin turvallisuusvaatimukset sen hallussa olevan tieteellisen tiedon pohjalta. Tämän periaatteen lähtöolettamuksena on se, että kansanterveyttä suojellaan paremmin, kun luvanhakijalla on todistustaakka, koska sen on osoitettava, että kohde on turvallinen ennen sen saattamista markkinoille, sen sijaan, että viranomaisten olisi osoitettava, että kohde ei ole turvallinen, jotta ne voivat kieltää sen markkinoille saattamisen. Lisäksi julkisia varoja ei pitäisi käyttää sellaisten kalliiden tutkimusten teettämiseen, jotka viime kädessä auttavat elintarviketeollisuutta saattamaan tuotteita markkinoille. Tämän periaatteen ja sovellettavien sääntelyvaatimusten mukaisesti luvanhakijoiden on toimitettava unionin alakohtaisen elintarvikelainsäädännön nojalla tehtävän lupahakemuksen tueksi asiaan liittyvät tutkimukset, mukaan luettuna testit, kohteen turvallisuuden ja joissakin tapauksissa tehokkuuden osoittamiseksi.

| (16) | Lupamenettelyt perustuvat periaatteeseen, jonka mukaan on luvanhakijan tehtävänä todistaa, että lupamenettelyn kohde täyttää unionin turvallisuusvaatimukset sen hallussa olevan tieteellisen tiedon pohjalta. Tämän periaatteen lähtöolettamuksena on se, että kansanterveyttä
  ja ympäristöä
  suojellaan paremmin, kun luvanhakijalla on todistustaakka, koska sen on osoitettava, että kohde on turvallinen ennen sen saattamista markkinoille, sen sijaan, että viranomaisten olisi osoitettava, että kohde ei ole turvallinen, jotta ne voivat kieltää sen markkinoille saattamisen. Lisäksi julkisia varoja ei pitäisi käyttää sellaisten kalliiden tutkimusten teettämiseen, jotka viime kädessä auttavat elintarviketeollisuutta saattamaan tuotteita markkinoille. Tämän periaatteen ja sovellettavien sääntelyvaatimusten mukaisesti luvanhakijoiden on toimitettava unionin alakohtaisen elintarvikelainsäädännön nojalla tehtävän lupahakemuksen tueksi asiaan liittyvät tutkimukset, mukaan luettuna testit, kohteen turvallisuuden ja joissakin tapauksissa tehokkuuden osoittamiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Lupamenettelyt perustuvat periaatteeseen, jonka mukaan on luvanhakijan tehtävänä todistaa, että lupamenettelyn kohde täyttää unionin turvallisuusvaatimukset sen hallussa olevan tieteellisen tiedon pohjalta. Tämän periaatteen lähtöolettamuksena on se, että kansanterveyttä
  ja ympäristöä
  suojellaan paremmin, kun luvanhakijalla on todistustaakka, koska sen on osoitettava, että kohde on turvallinen ennen sen saattamista markkinoille, sen sijaan, että viranomaisten olisi osoitettava, että kohde ei ole turvallinen, jotta ne voivat kieltää sen markkinoille saattamisen. Lisäksi julkisia varoja ei pitäisi käyttää sellaisten kalliiden tutkimusten teettämiseen, jotka viime kädessä auttavat elintarviketeollisuutta saattamaan tuotteita markkinoille. Tämän periaatteen ja sovellettavien sääntelyvaatimusten mukaisesti luvanhakijoiden on toimitettava unionin alakohtaisen elintarvikelainsäädännön nojalla tehtävän lupahakemuksen tueksi asiaan liittyvät tutkimukset, mukaan luettuna testit, kohteen turvallisuuden ja joissakin tapauksissa tehokkuuden osoittamiseksi.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (16 a) | Unionin virastojen vertailu osoittaa, että elintarviketurvallisuusviranomainen tarvitsee lupamenettelyyn jopa 55 kuukautta eli viisi kertaa pidemmän ajan kuin Euroopan lääkevirasto (EMA). Tämä saa yritykset luopumaan investoinneista innovatiivisiin tuotteisiin ja heikentää pitkällä aikavälillä unionin kilpailukykyä. Pitkät lupamenettelyt myös heikentävät luottamusta elintarviketurvallisuusviranomaiseen. Siksi on aiheellista kiireellisesti taata riskinarvioinnin tehokkuus lisäämällä rahoitus- ja henkilöstöresursseja. |

Komission teksti

Tarkistus

(16 a)

Unionin virastojen vertailu osoittaa, että elintarviketurvallisuusviranomainen tarvitsee lupamenettelyyn jopa 55 kuukautta eli viisi kertaa pidemmän ajan kuin Euroopan lääkevirasto (EMA). Tämä saa yritykset luopumaan investoinneista innovatiivisiin tuotteisiin ja heikentää pitkällä aikavälillä unionin kilpailukykyä. Pitkät lupamenettelyt myös heikentävät luottamusta elintarviketurvallisuusviranomaiseen. Siksi on aiheellista kiireellisesti taata riskinarvioinnin tehokkuus lisäämällä rahoitus- ja henkilöstöresursseja.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | Lupahakemusten sisällöstä on olemassa säännöksiä. On keskeisen tärkeää, että elintarviketurvallisuusviranomaiselle riskinarviointia varten toimitettu lupahakemus täyttää sovellettavat vaatimukset, jotta varmistetaan elintarviketurvallisuusviranomaisen tekemän tieteellisen arvioinnin mahdollisimman korkea laatu. Luvanhakijoilla ja erityisesti pienillä ja keskisuurilla yrityksillä ei aina ole selkeää käsitystä näistä vaatimuksista. Sen vuoksi on aiheellista, että elintarviketurvallisuusviranomainen antaa pyynnöstä mahdollisille luvanhakijoille neuvoja lupahakemukseen sovellettavista säännöistä ja sen vaaditusta sisällöstä ennen hakemuksen virallista toimittamista
  puuttumatta kuitenkaan toimitettavien tutkimusten suunnitteluun, mikä on edelleen luvanhakijan vastuulla
  .
  Prosessin avoimuuden varmistamiseksi elintarviketurvallisuusviranomaisen antamat neuvot olisi julkaistava. |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

Lupahakemusten sisällöstä on olemassa säännöksiä. On keskeisen tärkeää, että elintarviketurvallisuusviranomaiselle riskinarviointia varten toimitettu lupahakemus täyttää sovellettavat vaatimukset, jotta varmistetaan elintarviketurvallisuusviranomaisen tekemän tieteellisen arvioinnin mahdollisimman korkea laatu. Luvanhakijoilla ja erityisesti pienillä ja keskisuurilla yrityksillä ei aina ole selkeää käsitystä näistä vaatimuksista. Sen vuoksi on aiheellista, että elintarviketurvallisuusviranomainen antaa pyynnöstä mahdollisille luvanhakijoille neuvoja lupahakemukseen sovellettavista säännöistä ja sen vaaditusta sisällöstä ennen hakemuksen virallista toimittamista
  puuttumatta kuitenkaan toimitettavien tutkimusten suunnitteluun, mikä on edelleen luvanhakijan vastuulla
  .
  Prosessin avoimuuden varmistamiseksi elintarviketurvallisuusviranomaisen antamat neuvot olisi julkaistava.

| (17) | Lupahakemusten sisällöstä on olemassa säännöksiä. On keskeisen tärkeää, että elintarviketurvallisuusviranomaiselle riskinarviointia varten toimitettu lupahakemus täyttää sovellettavat vaatimukset, jotta varmistetaan elintarviketurvallisuusviranomaisen tekemän tieteellisen arvioinnin mahdollisimman korkea laatu. Luvanhakijoilla ja erityisesti pienillä ja keskisuurilla yrityksillä ei aina ole selkeää käsitystä näistä vaatimuksista. Sen vuoksi on aiheellista, että elintarviketurvallisuusviranomainen antaa pyynnöstä mahdollisille luvanhakijoille neuvoja lupahakemukseen sovellettavista säännöistä ja sen vaaditusta sisällöstä ennen hakemuksen virallista toimittamista.
  Komission olisi viimeistään [36 kuukauden kuluttua tämän muutosasetuksen voimaantulosta] arvioitava annettujen yleisten neuvojen vaikutusta elintarviketurvallisuusviranomaisen toimintaan. Komission olisi arvioitava erityisesti niiden vaikutusta elintarviketurvallisuusviranomaisen resurssien jakoon ja sen riippumattomuuteen. |
| --- | --- |

(17)

Lupahakemusten sisällöstä on olemassa säännöksiä. On keskeisen tärkeää, että elintarviketurvallisuusviranomaiselle riskinarviointia varten toimitettu lupahakemus täyttää sovellettavat vaatimukset, jotta varmistetaan elintarviketurvallisuusviranomaisen tekemän tieteellisen arvioinnin mahdollisimman korkea laatu. Luvanhakijoilla ja erityisesti pienillä ja keskisuurilla yrityksillä ei aina ole selkeää käsitystä näistä vaatimuksista. Sen vuoksi on aiheellista, että elintarviketurvallisuusviranomainen antaa pyynnöstä mahdollisille luvanhakijoille neuvoja lupahakemukseen sovellettavista säännöistä ja sen vaaditusta sisällöstä ennen hakemuksen virallista toimittamista.
  Komission olisi viimeistään [36 kuukauden kuluttua tämän muutosasetuksen voimaantulosta] arvioitava annettujen yleisten neuvojen vaikutusta elintarviketurvallisuusviranomaisen toimintaan. Komission olisi arvioitava erityisesti niiden vaikutusta elintarviketurvallisuusviranomaisen resurssien jakoon ja sen riippumattomuuteen.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (18) | Elintarviketurvallisuusviranomaisen olisi saatava tietoonsa luvanhakijan tekemien kaikkien tutkimusten kohteet unionin elintarvikelainsäädännön nojalla tehtävää tulevaa lupahakemusta varten. Tätä varten on tarpeen ja asianmukaista, että tutkimuksia teettävät elintarvikealan toimijat ja niitä tekevät laboratoriot ilmoittavat elintarviketurvallisuusviranomaisille näistä teetettävistä tutkimuksista. Ilmoitettuja tutkimuksia koskevat tiedot olisi julkaistava vasta, kun vastaava lupahakemus on julkaistu avoimuutta koskevien sovellettavien sääntöjen mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(18)

Elintarviketurvallisuusviranomaisen olisi saatava tietoonsa luvanhakijan tekemien kaikkien tutkimusten kohteet unionin elintarvikelainsäädännön nojalla tehtävää tulevaa lupahakemusta varten. Tätä varten on tarpeen ja asianmukaista, että tutkimuksia teettävät elintarvikealan toimijat ja niitä tekevät laboratoriot ilmoittavat elintarviketurvallisuusviranomaisille näistä teetettävistä tutkimuksista. Ilmoitettuja tutkimuksia koskevat tiedot olisi julkaistava vasta, kun vastaava lupahakemus on julkaistu avoimuutta koskevien sovellettavien sääntöjen mukaisesti.

| (18) | Elintarviketurvallisuusviranomaisen olisi saatava tietoonsa luvanhakijan tekemien kaikkien tutkimusten kohteet unionin elintarvikelainsäädännön nojalla tehtävää tulevaa
  tai uusittavaa
  lupahakemusta varten. Tätä varten on tarpeen ja asianmukaista, että tutkimuksia teettävät elintarvikealan toimijat ja niitä tekevät laboratoriot ilmoittavat elintarviketurvallisuusviranomaisille näistä
  unionissa tai sen ulkopuolella
  teetettävistä tutkimuksista. Ilmoitettuja tutkimuksia koskevat tiedot olisi julkaistava vasta, kun vastaava lupahakemus
  tai luvan uusimishakemus
  on julkaistu avoimuutta koskevien sovellettavien sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(18)

Elintarviketurvallisuusviranomaisen olisi saatava tietoonsa luvanhakijan tekemien kaikkien tutkimusten kohteet unionin elintarvikelainsäädännön nojalla tehtävää tulevaa
  tai uusittavaa
  lupahakemusta varten. Tätä varten on tarpeen ja asianmukaista, että tutkimuksia teettävät elintarvikealan toimijat ja niitä tekevät laboratoriot ilmoittavat elintarviketurvallisuusviranomaisille näistä
  unionissa tai sen ulkopuolella
  teetettävistä tutkimuksista. Ilmoitettuja tutkimuksia koskevat tiedot olisi julkaistava vasta, kun vastaava lupahakemus
  tai luvan uusimishakemus
  on julkaistu avoimuutta koskevien sovellettavien sääntöjen mukaisesti.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 20 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (20) | Elintarviketurvallisuusviranomaisen suorittamasta lupien arvioinnista ollaan yleisesti huolissaan, koska arviointi perustuu ensisijaisesti elintarviketeollisuuden tutkimuksiin.
  Elintarviketurvallisuusviranomainen tekee jo
  hakuja tieteellisistä julkaisuista voidakseen tarkastella muita tietoja ja tutkimuksia, joita on olemassa sen arvioitavaksi toimitetusta kohteesta. Jotta voidaan antaa lisätakeita sen varmistamiseksi, että elintarviketurvallisuusviranomainen saa käyttöönsä kaikki asiaankuuluvat tieteelliset tiedot ja tutkimukset, jotka ovat saatavilla lupamenettelyn kohteesta, on aiheellista säätää kolmansien osapuolten kuulemisesta sen kartoittamiseksi, mitä muita asiaankuuluvia tieteellisiä tietoja tai tutkimuksia on saatavilla. Tehokkuuden lisäämiseksi kuuleminen olisi suoritettava
  siinä vaiheessa
  , kun lupahakemukseen sisällytetyt elintarviketeollisuuden toimittamat tutkimukset
  julkaistaan
  tämän asetuksen avoimuutta koskevien sääntöjen mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(20)

Elintarviketurvallisuusviranomaisen suorittamasta lupien arvioinnista ollaan yleisesti huolissaan, koska arviointi perustuu ensisijaisesti elintarviketeollisuuden tutkimuksiin.
  Elintarviketurvallisuusviranomainen tekee jo
  hakuja tieteellisistä julkaisuista voidakseen tarkastella muita tietoja ja tutkimuksia, joita on olemassa sen arvioitavaksi toimitetusta kohteesta. Jotta voidaan antaa lisätakeita sen varmistamiseksi, että elintarviketurvallisuusviranomainen saa käyttöönsä kaikki asiaankuuluvat tieteelliset tiedot ja tutkimukset, jotka ovat saatavilla lupamenettelyn kohteesta, on aiheellista säätää kolmansien osapuolten kuulemisesta sen kartoittamiseksi, mitä muita asiaankuuluvia tieteellisiä tietoja tai tutkimuksia on saatavilla. Tehokkuuden lisäämiseksi kuuleminen olisi suoritettava
  siinä vaiheessa
  , kun lupahakemukseen sisällytetyt elintarviketeollisuuden toimittamat tutkimukset
  julkaistaan
  tämän asetuksen avoimuutta koskevien sääntöjen mukaisesti.

| (20) | Elintarviketurvallisuusviranomaisen suorittamasta lupien arvioinnista ollaan yleisesti huolissaan, koska arviointi perustuu ensisijaisesti elintarviketeollisuuden tutkimuksiin.
  Uuden lupahakemuksen tapauksessa elintarviketurvallisuusviranomaisen olisi aina tehtävä
  hakuja tieteellisistä julkaisuista voidakseen tarkastella muita tietoja ja tutkimuksia, joita on olemassa sen arvioitavaksi toimitetusta kohteesta
  , ja pyydettävä tarvittaessa lisätutkimuksia
  .
  Elintarviketurvallisuusviranomaisen olisi tarjottava pääsy kaikkeen sen hallussa olevaan asiaa koskevaan tieteelliseen kirjallisuuteen.
  Jotta voidaan antaa lisätakeita sen varmistamiseksi, että elintarviketurvallisuusviranomainen saa käyttöönsä kaikki asiaankuuluvat tieteelliset tiedot ja tutkimukset, jotka ovat saatavilla lupamenettelyn kohteesta, on aiheellista säätää kolmansien osapuolten kuulemisesta sen kartoittamiseksi, mitä muita asiaankuuluvia tieteellisiä tietoja tai tutkimuksia on saatavilla. Tehokkuuden lisäämiseksi kuuleminen olisi suoritettava
  välittömästi sen jälkeen
  , kun lupahakemukseen sisällytetyt elintarviketeollisuuden toimittamat tutkimukset
  on julkaistu
  tämän asetuksen avoimuutta koskevien sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(20)

Elintarviketurvallisuusviranomaisen suorittamasta lupien arvioinnista ollaan yleisesti huolissaan, koska arviointi perustuu ensisijaisesti elintarviketeollisuuden tutkimuksiin.
  Uuden lupahakemuksen tapauksessa elintarviketurvallisuusviranomaisen olisi aina tehtävä
  hakuja tieteellisistä julkaisuista voidakseen tarkastella muita tietoja ja tutkimuksia, joita on olemassa sen arvioitavaksi toimitetusta kohteesta
  , ja pyydettävä tarvittaessa lisätutkimuksia
  .
  Elintarviketurvallisuusviranomaisen olisi tarjottava pääsy kaikkeen sen hallussa olevaan asiaa koskevaan tieteelliseen kirjallisuuteen.
  Jotta voidaan antaa lisätakeita sen varmistamiseksi, että elintarviketurvallisuusviranomainen saa käyttöönsä kaikki asiaankuuluvat tieteelliset tiedot ja tutkimukset, jotka ovat saatavilla lupamenettelyn kohteesta, on aiheellista säätää kolmansien osapuolten kuulemisesta sen kartoittamiseksi, mitä muita asiaankuuluvia tieteellisiä tietoja tai tutkimuksia on saatavilla. Tehokkuuden lisäämiseksi kuuleminen olisi suoritettava
  välittömästi sen jälkeen
  , kun lupahakemukseen sisällytetyt elintarviketeollisuuden toimittamat tutkimukset
  on julkaistu
  tämän asetuksen avoimuutta koskevien sääntöjen mukaisesti.

Tarkistus 158

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (21) | Elintarvikealan toimijoiden unionin alakohtaisen elintarvikelainsäädännön nojalla tekemän lupahakemuksen tueksi
  toimittamissa tutkimuksissa
  , myös
  testeissä
  ,
  noudatetaan yleensä
  kansainvälisesti tunnustettuja periaatteita, jotka tarjoavat yhtenäisen perustan niiden laadulle, etenkin tulosten toistettavuuden osalta. Joissakin tapauksissa saattaa kuitenkin esiintyä sovellettavien vaatimusten noudattamiseen liittyviä ongelmia, minkä vuoksi käytössä on kansallisia järjestelmiä, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen. On aiheellista säätää lisätakeista, joilla vakuutetaan kansalaiset tutkimusten laadusta, ja tehostetusta auditointijärjestelmästä, jossa jäsenvaltiot valvovat, että tutkimuksia ja testejä tekevät laboratoriot noudattavat edellä esitettyjä periaatteita, ja komissio todentaa tämän valvonnan. |

Komission teksti

Tarkistus

(21)

Elintarvikealan toimijoiden unionin alakohtaisen elintarvikelainsäädännön nojalla tekemän lupahakemuksen tueksi
  toimittamissa tutkimuksissa
  , myös
  testeissä
  ,
  noudatetaan yleensä
  kansainvälisesti tunnustettuja periaatteita, jotka tarjoavat yhtenäisen perustan niiden laadulle, etenkin tulosten toistettavuuden osalta. Joissakin tapauksissa saattaa kuitenkin esiintyä sovellettavien vaatimusten noudattamiseen liittyviä ongelmia, minkä vuoksi käytössä on kansallisia järjestelmiä, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen. On aiheellista säätää lisätakeista, joilla vakuutetaan kansalaiset tutkimusten laadusta, ja tehostetusta auditointijärjestelmästä, jossa jäsenvaltiot valvovat, että tutkimuksia ja testejä tekevät laboratoriot noudattavat edellä esitettyjä periaatteita, ja komissio todentaa tämän valvonnan.

| (21) | Elintarvikealan toimijoiden unionin alakohtaisen elintarvikelainsäädännön nojalla tekemän lupahakemuksen tueksi
  toimittamien tutkimusten
  , myös
  testien, olisi perustuttava riippumattomaan vertaisarvioituun kirjallisuuteen
  ,
  tai niissä olisi noudatettava
  kansainvälisesti tunnustettuja
  standardeja ja hyvän laboratoriokäytännön
  periaatteita, jotka tarjoavat yhtenäisen perustan niiden laadulle, etenkin tulosten toistettavuuden osalta. Joissakin tapauksissa saattaa kuitenkin esiintyä sovellettavien vaatimusten noudattamiseen liittyviä ongelmia, minkä vuoksi käytössä on kansallisia järjestelmiä, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen. On aiheellista säätää lisätakeista, joilla vakuutetaan kansalaiset tutkimusten laadusta, ja tehostetusta auditointijärjestelmästä, jossa jäsenvaltiot
  tai kolmannet maat
  valvovat
  yhteistyössä komission terveys- ja elintarviketarkastusten ja analysoinnin osaston kanssa
  , että tutkimuksia ja testejä tekevät laboratoriot noudattavat edellä esitettyjä periaatteita
  unionissa ja kolmansissa maissa
  , ja komissio todentaa tämän valvonnan. |
| --- | --- |

(21)

Elintarvikealan toimijoiden unionin alakohtaisen elintarvikelainsäädännön nojalla tekemän lupahakemuksen tueksi
  toimittamien tutkimusten
  , myös
  testien, olisi perustuttava riippumattomaan vertaisarvioituun kirjallisuuteen
  ,
  tai niissä olisi noudatettava
  kansainvälisesti tunnustettuja
  standardeja ja hyvän laboratoriokäytännön
  periaatteita, jotka tarjoavat yhtenäisen perustan niiden laadulle, etenkin tulosten toistettavuuden osalta. Joissakin tapauksissa saattaa kuitenkin esiintyä sovellettavien vaatimusten noudattamiseen liittyviä ongelmia, minkä vuoksi käytössä on kansallisia järjestelmiä, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen. On aiheellista säätää lisätakeista, joilla vakuutetaan kansalaiset tutkimusten laadusta, ja tehostetusta auditointijärjestelmästä, jossa jäsenvaltiot
  tai kolmannet maat
  valvovat
  yhteistyössä komission terveys- ja elintarviketarkastusten ja analysoinnin osaston kanssa
  , että tutkimuksia ja testejä tekevät laboratoriot noudattavat edellä esitettyjä periaatteita
  unionissa ja kolmansissa maissa
  , ja komissio todentaa tämän valvonnan.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (21 a) | Prosessin olisi oltava riittävän joustava, jotta uudet havainnot vakavista terveysvaikutuksista voidaan ottaa nopeasti huomioon, vaikka lainsäädännön edellyttämät tietovaatimukset eivät nimenomaisesti kattaisi niitä. |

Komission teksti

Tarkistus

(21 a)

Prosessin olisi oltava riittävän joustava, jotta uudet havainnot vakavista terveysvaikutuksista voidaan ottaa nopeasti huomioon, vaikka lainsäädännön edellyttämät tietovaatimukset eivät nimenomaisesti kattaisi niitä.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 22 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (22) | Elintarvikkeiden turvallisuus on arkaluonteinen aihe ja ratkaisevan tärkeä kaikkien unionin kansalaisten kannalta. Vaikka säilytetäänkin periaate, jonka mukaan elintarviketeollisuuden on osoitettava, että se noudattaa unionin vaatimuksia, on tärkeää ottaa käyttöön täydentävä todentamisväline, jolla puututaan erityistapauksiin, joilla on suurta yhteiskunnallista merkitystä, kun turvallisuuskysymyksiin liittyy ristiriitoja; kyseessä on lisätutkimusten teettäminen, jotta voidaan todentaa riskinarvioinnin yhteydessä käytetty näyttö. Kun otetaan huomioon, että tämä poikkeuksellinen todentamisväline rahoitettaisiin unionin talousarviosta ja sen käytön pitäisi pysyä oikeasuhteisena, komission olisi oltava vastuussa tällaisten todentamistutkimusten teettämisen käynnistämisestä. Olisi otettava huomioon, että joissakin erityistapauksissa teetettävien tutkimusten on ehkä oltava alaltaan laajempia kuin kyseessä oleva näyttö (esimerkiksi silloin, kun esiin on tullut uutta tieteellistä tietoa). |

Komission teksti

Tarkistus

(22)

Elintarvikkeiden turvallisuus on arkaluonteinen aihe ja ratkaisevan tärkeä kaikkien unionin kansalaisten kannalta. Vaikka säilytetäänkin periaate, jonka mukaan elintarviketeollisuuden on osoitettava, että se noudattaa unionin vaatimuksia, on tärkeää ottaa käyttöön täydentävä todentamisväline, jolla puututaan erityistapauksiin, joilla on suurta yhteiskunnallista merkitystä, kun turvallisuuskysymyksiin liittyy ristiriitoja; kyseessä on lisätutkimusten teettäminen, jotta voidaan todentaa riskinarvioinnin yhteydessä käytetty näyttö. Kun otetaan huomioon, että tämä poikkeuksellinen todentamisväline rahoitettaisiin unionin talousarviosta ja sen käytön pitäisi pysyä oikeasuhteisena, komission olisi oltava vastuussa tällaisten todentamistutkimusten teettämisen käynnistämisestä. Olisi otettava huomioon, että joissakin erityistapauksissa teetettävien tutkimusten on ehkä oltava alaltaan laajempia kuin kyseessä oleva näyttö (esimerkiksi silloin, kun esiin on tullut uutta tieteellistä tietoa).

| (22) | Elintarvikkeiden turvallisuus on arkaluonteinen aihe ja ratkaisevan tärkeä kaikkien unionin kansalaisten kannalta. Vaikka säilytetäänkin periaate, jonka mukaan elintarviketeollisuuden on osoitettava, että se noudattaa unionin vaatimuksia, on tärkeää ottaa käyttöön täydentävä todentamisväline, jolla puututaan erityistapauksiin, joilla on suurta yhteiskunnallista merkitystä, kun turvallisuuskysymyksiin liittyy ristiriitoja; kyseessä on lisätutkimusten teettäminen, jotta voidaan todentaa riskinarvioinnin yhteydessä käytetty näyttö. Kun otetaan huomioon, että tämä poikkeuksellinen todentamisväline rahoitettaisiin unionin talousarviosta ja sen käytön pitäisi pysyä oikeasuhteisena, komission olisi
  ristiriitaisten tieteellisten tulosten tapauksessa
  oltava vastuussa tällaisten todentamistutkimusten teettämisen käynnistämisestä. Olisi otettava huomioon, että joissakin erityistapauksissa teetettävien tutkimusten on ehkä oltava alaltaan laajempia kuin kyseessä oleva näyttö
  riskinarviointiprosessissa
  (esimerkiksi silloin, kun esiin on tullut uutta tieteellistä tietoa). |
| --- | --- |

(22)

Elintarvikkeiden turvallisuus on arkaluonteinen aihe ja ratkaisevan tärkeä kaikkien unionin kansalaisten kannalta. Vaikka säilytetäänkin periaate, jonka mukaan elintarviketeollisuuden on osoitettava, että se noudattaa unionin vaatimuksia, on tärkeää ottaa käyttöön täydentävä todentamisväline, jolla puututaan erityistapauksiin, joilla on suurta yhteiskunnallista merkitystä, kun turvallisuuskysymyksiin liittyy ristiriitoja; kyseessä on lisätutkimusten teettäminen, jotta voidaan todentaa riskinarvioinnin yhteydessä käytetty näyttö. Kun otetaan huomioon, että tämä poikkeuksellinen todentamisväline rahoitettaisiin unionin talousarviosta ja sen käytön pitäisi pysyä oikeasuhteisena, komission olisi
  ristiriitaisten tieteellisten tulosten tapauksessa
  oltava vastuussa tällaisten todentamistutkimusten teettämisen käynnistämisestä. Olisi otettava huomioon, että joissakin erityistapauksissa teetettävien tutkimusten on ehkä oltava alaltaan laajempia kuin kyseessä oleva näyttö
  riskinarviointiprosessissa
  (esimerkiksi silloin, kun esiin on tullut uutta tieteellistä tietoa).

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (23 a) | Århusin yleissopimuksessa vahvistetaan erinäisiä ympäristöä koskevia yleisön oikeuksia. Århusin yleissopimuksessa määrätään jokaiselle kuuluvasta oikeudesta saada ympäristöä koskevaa tietoa, joka on viranomaisten hallussa, oikeudesta osallistua ympäristöä koskevaan päätöksentekoon ja oikeudesta tarkastella menettelyjä sellaisten julkisten päätösten kyseenalaistamiseksi, jotka on tehty noudattamatta kahta edellä mainittua oikeutta tai ympäristölainsäädäntöä yleensä. |

Komission teksti

Tarkistus

(23 a)

Århusin yleissopimuksessa vahvistetaan erinäisiä ympäristöä koskevia yleisön oikeuksia. Århusin yleissopimuksessa määrätään jokaiselle kuuluvasta oikeudesta saada ympäristöä koskevaa tietoa, joka on viranomaisten hallussa, oikeudesta osallistua ympäristöä koskevaan päätöksentekoon ja oikeudesta tarkastella menettelyjä sellaisten julkisten päätösten kyseenalaistamiseksi, jotka on tehty noudattamatta kahta edellä mainittua oikeutta tai ympäristölainsäädäntöä yleensä.

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 24 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (24) | Myös eurooppalainen kansalaisaloite ”Kielletään glyfosaatti ja suojellaan ihmisiä ja ympäristöä myrkyllisiltä torjunta-aineilta” vahvisti osaltaan, että elintarviketeollisuuden teettämien ja lupahakemukseen liitettävien tutkimusten avoimuudesta ollaan (23) huolissaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(24)

Myös eurooppalainen kansalaisaloite ”Kielletään glyfosaatti ja suojellaan ihmisiä ja ympäristöä myrkyllisiltä torjunta-aineilta” vahvisti osaltaan, että elintarviketeollisuuden teettämien ja lupahakemukseen liitettävien tutkimusten avoimuudesta ollaan (23) huolissaan.

| (24) | Unioni on Århusin yleissopimuksen osapuolena todennut, että entistä parempi ympäristöä koskevan tiedon saanti ja yleisön osallistuminen päätöksentekoon parantavat päätösten laatua ja täytäntöönpanoa, myötävaikuttavat yleisön tietoisuuteen ympäristöasioista sekä antavat yleisölle mahdollisuuden ilmaista huolenaiheensa ja viranomaisille mahdollisuuden ottaa tällaiset huolenaiheet asianmukaisesti huomioon.
  Myös eurooppalainen kansalaisaloite ”Kielletään glyfosaatti ja suojellaan ihmisiä ja ympäristöä myrkyllisiltä torjunta-aineilta” vahvisti osaltaan, että elintarviketeollisuuden teettämien ja lupahakemukseen liitettävien tutkimusten avoimuudesta ollaan (23) huolissaan. |
| --- | --- |

(24)

Unioni on Århusin yleissopimuksen osapuolena todennut, että entistä parempi ympäristöä koskevan tiedon saanti ja yleisön osallistuminen päätöksentekoon parantavat päätösten laatua ja täytäntöönpanoa, myötävaikuttavat yleisön tietoisuuteen ympäristöasioista sekä antavat yleisölle mahdollisuuden ilmaista huolenaiheensa ja viranomaisille mahdollisuuden ottaa tällaiset huolenaiheet asianmukaisesti huomioon.
  Myös eurooppalainen kansalaisaloite ”Kielletään glyfosaatti ja suojellaan ihmisiä ja ympäristöä myrkyllisiltä torjunta-aineilta” vahvisti osaltaan, että elintarviketeollisuuden teettämien ja lupahakemukseen liitettävien tutkimusten avoimuudesta ollaan (23) huolissaan.

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 25 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (25 a) | Olisi perustettava delegoiduilla säädöksillä Euroopan elintarvikeviraston valituslautakunta käyttäen mallina Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006

   (1 a)

  89–93 artiklassa säädettyä Euroopan elintarvikeviraston valituslautakuntaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(25 a)

Olisi perustettava delegoiduilla säädöksillä Euroopan elintarvikeviraston valituslautakunta käyttäen mallina Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006

   (1 a)

  89–93 artiklassa säädettyä Euroopan elintarvikeviraston valituslautakuntaa.

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 27 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (27) | Sen määrittämiseksi, minkä tasoisella tietojen paljastamisella päästään asianmukaiseen tasapainoon, riskinarviointiprosessin
  avoimuuteen liittyviä kansalaisten oikeuksia
  olisi arvioitava suhteessa kaupallisten hakijoiden oikeuksiin ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 178/2002 tavoitteet. |

Komission teksti

Tarkistus

(27)

Sen määrittämiseksi, minkä tasoisella tietojen paljastamisella päästään asianmukaiseen tasapainoon, riskinarviointiprosessin
  avoimuuteen liittyviä kansalaisten oikeuksia
  olisi arvioitava suhteessa kaupallisten hakijoiden oikeuksiin ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 178/2002 tavoitteet.

| (27) | Sen määrittämiseksi, minkä tasoisella
  ennakoivalla
  tietojen paljastamisella päästään asianmukaiseen tasapainoon,
  tarvetta varmistaa
  riskinarviointiprosessin
  avoimuus
  olisi arvioitava suhteessa kaupallisten hakijoiden oikeuksiin ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 178/2002 tavoitteet
  , jotka koskevat ihmisten elämän ja terveyden suojelun korkeaa tasoa, kuluttajien etujen suojelua sekä eläinten terveyden ja hyvinvoinnin suojelua, kasvien terveyttä ja ympäristönsuojelua
  . |
| --- | --- |

(27)

Sen määrittämiseksi, minkä tasoisella
  ennakoivalla
  tietojen paljastamisella päästään asianmukaiseen tasapainoon,
  tarvetta varmistaa
  riskinarviointiprosessin
  avoimuus
  olisi arvioitava suhteessa kaupallisten hakijoiden oikeuksiin ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 178/2002 tavoitteet
  , jotka koskevat ihmisten elämän ja terveyden suojelun korkeaa tasoa, kuluttajien etujen suojelua sekä eläinten terveyden ja hyvinvoinnin suojelua, kasvien terveyttä ja ympäristönsuojelua
  .

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 27 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (27 a) | Tässä asetuksessa vahvistetuilla tietojen aktiivista levittämistä koskevilla säännöksillä ei ole tarkoitus rajoittaa millään tavalla asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 ja asetuksessa (EY) N:o 1367/2006 säädettyjen oikeuksien soveltamisalaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(27 a)

Tässä asetuksessa vahvistetuilla tietojen aktiivista levittämistä koskevilla säännöksillä ei ole tarkoitus rajoittaa millään tavalla asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 ja asetuksessa (EY) N:o 1367/2006 säädettyjen oikeuksien soveltamisalaa.

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 30 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (30) | On myös tarpeen
  asettaa erityiset vaatimukset, joka koskevat
  henkilötietojen
  suojaa
  riskinarviointiprosessin avoimuuden osalta
  ottaen huomioon
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetus
  (EY) N:o 45/2001 (24) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetus
  (EU) 2016/679 (25). Mitään henkilötietoja ei pitäisi asettaa julkisesti saataville tämän asetuksen nojalla, ellei se ole tarpeellista ja oikeasuhteista riskinarviointiprosessin avoimuuden, riippumattomuuden ja luotettavuuden kannalta niin, että samalla ehkäistään eturistiriitoja. |

Komission teksti

Tarkistus

(30)

On myös tarpeen
  asettaa erityiset vaatimukset, joka koskevat
  henkilötietojen
  suojaa
  riskinarviointiprosessin avoimuuden osalta
  ottaen huomioon
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetus
  (EY) N:o 45/2001 (24) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetus
  (EU) 2016/679 (25). Mitään henkilötietoja ei pitäisi asettaa julkisesti saataville tämän asetuksen nojalla, ellei se ole tarpeellista ja oikeasuhteista riskinarviointiprosessin avoimuuden, riippumattomuuden ja luotettavuuden kannalta niin, että samalla ehkäistään eturistiriitoja.

| (30) | On myös tarpeen
  viitata
  henkilötietojen
  suojan ja luottamuksellisuuden yhteydessä
  riskinarviointiprosessin avoimuuden osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetukseen
  (EY) N:o 45/2001 (24) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetukseen
  (EU) 2016/679 (25). Mitään henkilötietoja ei pitäisi asettaa julkisesti saataville tämän asetuksen nojalla, ellei se ole tarpeellista ja oikeasuhteista riskinarviointiprosessin avoimuuden, riippumattomuuden ja luotettavuuden kannalta niin, että samalla ehkäistään eturistiriitoja.
  Riskinarviointiprosessin avoimuuden, riippumattomuuden, kestävyyden ja luotettavuuden varmistamiseksi ja erityisesti eturistiriitojen välttämiseksi pidetään tarpeellisena ja oikeasuhteisena, että kaikkien niiden henkilöiden nimet julkaistaan, jotka elintarviketurvallisuusviranomainen on nimennyt osallistumaan elintarvikeviranomaisen päätöksentekoon, myös kun on kyse ohjeistuksen hyväksymisestä. |
| --- | --- |

(30)

On myös tarpeen
  viitata
  henkilötietojen
  suojan ja luottamuksellisuuden yhteydessä
  riskinarviointiprosessin avoimuuden osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetukseen
  (EY) N:o 45/2001 (24) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetukseen
  (EU) 2016/679 (25). Mitään henkilötietoja ei pitäisi asettaa julkisesti saataville tämän asetuksen nojalla, ellei se ole tarpeellista ja oikeasuhteista riskinarviointiprosessin avoimuuden, riippumattomuuden ja luotettavuuden kannalta niin, että samalla ehkäistään eturistiriitoja.
  Riskinarviointiprosessin avoimuuden, riippumattomuuden, kestävyyden ja luotettavuuden varmistamiseksi ja erityisesti eturistiriitojen välttämiseksi pidetään tarpeellisena ja oikeasuhteisena, että kaikkien niiden henkilöiden nimet julkaistaan, jotka elintarviketurvallisuusviranomainen on nimennyt osallistumaan elintarvikeviranomaisen päätöksentekoon, myös kun on kyse ohjeistuksen hyväksymisestä.

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 31 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (31) | Avoimuuden lisäämiseksi ja sen varmistamiseksi, että elintarviketurvallisuusviranomaisen saamat tieteellisiä selvityksiä koskevat pyynnöt käsitellään tehokkaasti, olisi kehitettävä vakiotiedostomuodot ja -ohjelmistot. Jotta varmistettaisiin asetuksen (EY) N:o 178/2002 yhdenmukaiset täytäntöönpanoedellytykset vakiotiedostomuotojen ja -ohjelmistojen hyväksymisen osalta, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (26) mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(31)

Avoimuuden lisäämiseksi ja sen varmistamiseksi, että elintarviketurvallisuusviranomaisen saamat tieteellisiä selvityksiä koskevat pyynnöt käsitellään tehokkaasti, olisi kehitettävä vakiotiedostomuodot ja -ohjelmistot. Jotta varmistettaisiin asetuksen (EY) N:o 178/2002 yhdenmukaiset täytäntöönpanoedellytykset vakiotiedostomuotojen ja -ohjelmistojen hyväksymisen osalta, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (26) mukaisesti.

| (31) | Avoimuuden lisäämiseksi ja sen varmistamiseksi, että elintarviketurvallisuusviranomaisen saamat tieteellisiä selvityksiä koskevat pyynnöt käsitellään tehokkaasti, olisi kehitettävä vakiotiedostomuodot ja -ohjelmistot. Jotta varmistettaisiin asetuksen (EY) N:o 178/2002 yhdenmukaiset
  ja yhtenäistetyt
  täytäntöönpanoedellytykset vakiotiedostomuotojen ja -ohjelmistojen hyväksymisen osalta, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (26) mukaisesti. |
| --- | --- |

(31)

Avoimuuden lisäämiseksi ja sen varmistamiseksi, että elintarviketurvallisuusviranomaisen saamat tieteellisiä selvityksiä koskevat pyynnöt käsitellään tehokkaasti, olisi kehitettävä vakiotiedostomuodot ja -ohjelmistot. Jotta varmistettaisiin asetuksen (EY) N:o 178/2002 yhdenmukaiset
  ja yhtenäistetyt
  täytäntöönpanoedellytykset vakiotiedostomuotojen ja -ohjelmistojen hyväksymisen osalta, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (26) mukaisesti.

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 33 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (33) | Jotta varmistetaan elintarviketurvallisuusviranomaiseen sovellettavien eri säännösten vaikuttavuus ja tehokkuus, on myös aiheellista
  säätää, että komissio arvioi elintarviketurvallisuusviranomaisen erillisvirastoja koskevan yhteisen lähestymistavan mukaisesti
  . Arvioinnissa olisi erityisesti tarkasteltava menettelyjä, joilla tiedekomiteoiden ja -lautakuntien jäsenet valitaan, ja niiden avoimuutta, kustannustehokkuutta ja soveltuvuutta riippumattomuuden ja pätevyyden arviointiin sekä eturistiriitojen ehkäisemiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(33)

Jotta varmistetaan elintarviketurvallisuusviranomaiseen sovellettavien eri säännösten vaikuttavuus ja tehokkuus, on myös aiheellista
  säätää, että komissio arvioi elintarviketurvallisuusviranomaisen erillisvirastoja koskevan yhteisen lähestymistavan mukaisesti
  . Arvioinnissa olisi erityisesti tarkasteltava menettelyjä, joilla tiedekomiteoiden ja -lautakuntien jäsenet valitaan, ja niiden avoimuutta, kustannustehokkuutta ja soveltuvuutta riippumattomuuden ja pätevyyden arviointiin sekä eturistiriitojen ehkäisemiseen.

| (33) | Jotta varmistetaan elintarviketurvallisuusviranomaiseen sovellettavien eri säännösten vaikuttavuus ja tehokkuus, on myös aiheellista
  suorittaa elintarviketurvallisuusviranomaisesta riippumaton arviointi
  . Arvioinnissa olisi erityisesti tarkasteltava menettelyjä, joilla tiedekomiteoiden ja -lautakuntien jäsenet valitaan, ja niiden avoimuutta, kustannustehokkuutta ja soveltuvuutta riippumattomuuden ja pätevyyden arviointiin sekä eturistiriitojen ehkäisemiseen. |
| --- | --- |

(33)

Jotta varmistetaan elintarviketurvallisuusviranomaiseen sovellettavien eri säännösten vaikuttavuus ja tehokkuus, on myös aiheellista
  suorittaa elintarviketurvallisuusviranomaisesta riippumaton arviointi
  . Arvioinnissa olisi erityisesti tarkasteltava menettelyjä, joilla tiedekomiteoiden ja -lautakuntien jäsenet valitaan, ja niiden avoimuutta, kustannustehokkuutta ja soveltuvuutta riippumattomuuden ja pätevyyden arviointiin sekä eturistiriitojen ehkäisemiseen.

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 33 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (33 a) | Unionin seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman ensisijaisena tavoitteena on kehittää ja toteuttaa sellaisia kehityskulkuja, joissa otetaan huomioon kemikaalien yhdistetyt vaikutukset ihmisten terveyteen ja ympäristöön. Kemikaalien yhteisvaikutusten arviointi edellyttää monialaista lähestymistapaa, tiiviimpää yhteistyötä valvontavirastojen välillä unionin tasolla sekä soveltuvien menettelyjen laatimista. |

Komission teksti

Tarkistus

(33 a)

Unionin seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman ensisijaisena tavoitteena on kehittää ja toteuttaa sellaisia kehityskulkuja, joissa otetaan huomioon kemikaalien yhdistetyt vaikutukset ihmisten terveyteen ja ympäristöön. Kemikaalien yhteisvaikutusten arviointi edellyttää monialaista lähestymistapaa, tiiviimpää yhteistyötä valvontavirastojen välillä unionin tasolla sekä soveltuvien menettelyjen laatimista.

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 35 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (35) | Riskinarviointiprosessin avoimuuden varmistamiseksi on myös tarpeen laajentaa asetuksen (EY) N:o 178/2002 soveltamisalaa, joka rajoittuu tällä hetkellä elintarvikelainsäädäntöön, jotta se kattaa lupahakemukset myös asetuksen (EY) N:o 1831/2003 puitteissa rehujen lisäaineiden osalta, asetuksen (EY) N:o 1935/2004 puitteissa elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien osalta ja asetuksen (EY) N:o 1107/2009 puitteissa kasvinsuojeluaineiden osalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(35)

Riskinarviointiprosessin avoimuuden varmistamiseksi on myös tarpeen laajentaa asetuksen (EY) N:o 178/2002 soveltamisalaa, joka rajoittuu tällä hetkellä elintarvikelainsäädäntöön, jotta se kattaa lupahakemukset myös asetuksen (EY) N:o 1831/2003 puitteissa rehujen lisäaineiden osalta, asetuksen (EY) N:o 1935/2004 puitteissa elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien osalta ja asetuksen (EY) N:o 1107/2009 puitteissa kasvinsuojeluaineiden osalta.

| (35) | Riskinarviointiprosessin avoimuuden
  ja riippumattomuuden
  varmistamiseksi on myös tarpeen laajentaa asetuksen (EY) N:o 178/2002 soveltamisalaa, joka rajoittuu tällä hetkellä elintarvikelainsäädäntöön, jotta se kattaa lupahakemukset myös asetuksen (EY) N:o 1831/2003 puitteissa rehujen lisäaineiden osalta, asetuksen (EY) N:o 1935/2004 puitteissa elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien osalta ja asetuksen (EY) N:o 1107/2009 puitteissa kasvinsuojeluaineiden osalta. |
| --- | --- |

(35)

Riskinarviointiprosessin avoimuuden
  ja riippumattomuuden
  varmistamiseksi on myös tarpeen laajentaa asetuksen (EY) N:o 178/2002 soveltamisalaa, joka rajoittuu tällä hetkellä elintarvikelainsäädäntöön, jotta se kattaa lupahakemukset myös asetuksen (EY) N:o 1831/2003 puitteissa rehujen lisäaineiden osalta, asetuksen (EY) N:o 1935/2004 puitteissa elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien osalta ja asetuksen (EY) N:o 1107/2009 puitteissa kasvinsuojeluaineiden osalta.

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 36 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (36) | Sen varmistamiseksi, että luottamuksellisten tietojen osalta otetaan huomioon alakohtaiset erityispiirteet, on tarpeen punnita riskinarviointiprosessin avoimuutta koskevia kansalaisten oikeuksia,
  mukaan luettuna Århusin yleissopimuksesta

   (1)

  johtuvat oikeudet
  , ja kaupallisten luvanhakijoiden oikeuksia, ottaen huomioon unionin alakohtaisen lainsäädännön erityistavoitteet sekä saadut kokemukset. Tätä varten on tarpeen muuttaa direktiiviä 2001/18/EY, asetusta (EY) N:o 1829/2003, asetusta (EY) N:o 1831/2003, asetusta (EY) N:o 1935/2004 ja asetusta (EY) N:o 1107/2009 niin, että niihin sisällytetään asetuksessa (EY) N:o 178/2002 annettuja luottamuksellisuutta koskevia säännöksiä täydentäviä säännöksiä. |

Komission teksti

Tarkistus

(36)

Sen varmistamiseksi, että luottamuksellisten tietojen osalta otetaan huomioon alakohtaiset erityispiirteet, on tarpeen punnita riskinarviointiprosessin avoimuutta koskevia kansalaisten oikeuksia,
  mukaan luettuna Århusin yleissopimuksesta

   (1)

  johtuvat oikeudet
  , ja kaupallisten luvanhakijoiden oikeuksia, ottaen huomioon unionin alakohtaisen lainsäädännön erityistavoitteet sekä saadut kokemukset. Tätä varten on tarpeen muuttaa direktiiviä 2001/18/EY, asetusta (EY) N:o 1829/2003, asetusta (EY) N:o 1831/2003, asetusta (EY) N:o 1935/2004 ja asetusta (EY) N:o 1107/2009 niin, että niihin sisällytetään asetuksessa (EY) N:o 178/2002 annettuja luottamuksellisuutta koskevia säännöksiä täydentäviä säännöksiä.

| (36) | Sen varmistamiseksi, että luottamuksellisten tietojen osalta otetaan huomioon alakohtaiset erityispiirteet, on tarpeen punnita riskinarviointiprosessin avoimuutta koskevia kansalaisten oikeuksia,
  myös oikeutta hyötyä riskinarviointiprosessiin liittyvien tietojen ennakoivasta paljastamisesta
  , ja kaupallisten luvanhakijoiden oikeuksia, ottaen huomioon unionin alakohtaisen lainsäädännön erityistavoitteet sekä saadut kokemukset. Tätä varten on tarpeen muuttaa direktiiviä 2001/18/EY, asetusta (EY) N:o 1829/2003, asetusta (EY) N:o 1831/2003, asetusta (EY) N:o 1935/2004 ja asetusta (EY) N:o 1107/2009 niin, että niihin sisällytetään asetuksessa (EY) N:o 178/2002 annettuja luottamuksellisuutta koskevia säännöksiä täydentäviä säännöksiä.
  Tässä asetuksessa vahvistetuilla tietojen aktiivista levittämistä koskevilla säännöksillä ja viranomaisen tekemän tietojen luottamuksellista käsittelyä koskevan pyynnön arvioinnilla ei saisi rajoittaa millään tavalla asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 ja asetuksessa (EY) N:o 1367/2006 vahvistettujen oikeuksien soveltamisalaa. |
| --- | --- |

(36)

Sen varmistamiseksi, että luottamuksellisten tietojen osalta otetaan huomioon alakohtaiset erityispiirteet, on tarpeen punnita riskinarviointiprosessin avoimuutta koskevia kansalaisten oikeuksia,
  myös oikeutta hyötyä riskinarviointiprosessiin liittyvien tietojen ennakoivasta paljastamisesta
  , ja kaupallisten luvanhakijoiden oikeuksia, ottaen huomioon unionin alakohtaisen lainsäädännön erityistavoitteet sekä saadut kokemukset. Tätä varten on tarpeen muuttaa direktiiviä 2001/18/EY, asetusta (EY) N:o 1829/2003, asetusta (EY) N:o 1831/2003, asetusta (EY) N:o 1935/2004 ja asetusta (EY) N:o 1107/2009 niin, että niihin sisällytetään asetuksessa (EY) N:o 178/2002 annettuja luottamuksellisuutta koskevia säännöksiä täydentäviä säännöksiä.
  Tässä asetuksessa vahvistetuilla tietojen aktiivista levittämistä koskevilla säännöksillä ja viranomaisen tekemän tietojen luottamuksellista käsittelyä koskevan pyynnön arvioinnilla ei saisi rajoittaa millään tavalla asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 ja asetuksessa (EY) N:o 1367/2006 vahvistettujen oikeuksien soveltamisalaa.

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 36 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (36 a) | Riskinhallintaprosessiin avoimuuden puute on tullut esiin myös yleisen elintarvikelainsäädännön toimivuustarkastuksessa. On tarpeen tiedottaa paremmin kansalaisille harkittavina olevista riskinhallinnan vaihtoehdoista ja siitä kuluttajansuojan, eläinten terveyden ja ympäristön suojelun tasosta, joka kullakin näistä vaihtoehdoista saavutettaisiin, sekä muista tekijöistä kuin riskinarvioinnin tuloksista, jotka riskinhallinnasta vastaavat tahot ottavat huomioon, ja siitä, miten niitä punnitaan päätöksentekoprosessissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(36 a)

Riskinhallintaprosessiin avoimuuden puute on tullut esiin myös yleisen elintarvikelainsäädännön toimivuustarkastuksessa. On tarpeen tiedottaa paremmin kansalaisille harkittavina olevista riskinhallinnan vaihtoehdoista ja siitä kuluttajansuojan, eläinten terveyden ja ympäristön suojelun tasosta, joka kullakin näistä vaihtoehdoista saavutettaisiin, sekä muista tekijöistä kuin riskinarvioinnin tuloksista, jotka riskinhallinnasta vastaavat tahot ottavat huomioon, ja siitä, miten niitä punnitaan päätöksentekoprosessissa.

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 37 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (37) | Jotta voidaan
  vahvistaa entisestään
  riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien unionin ja kansallisten tahojen
  välistä yhteyttä sekä riskiviestinnän yhtenäisyyttä ja johdonmukaisuutta
  , komissiolle olisi siirrettävä perustamissopimuksen 290 artiklan mukaisesti valta antaa säädöksiä, joilla hyväksytään riskiviestinnän yleissuunnitelma elintarvikeketjuun liittyvissä asioissa. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |

Komission teksti

Tarkistus

(37)

Jotta voidaan
  vahvistaa entisestään
  riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien unionin ja kansallisten tahojen
  välistä yhteyttä sekä riskiviestinnän yhtenäisyyttä ja johdonmukaisuutta
  , komissiolle olisi siirrettävä perustamissopimuksen 290 artiklan mukaisesti valta antaa säädöksiä, joilla hyväksytään riskiviestinnän yleissuunnitelma elintarvikeketjuun liittyvissä asioissa. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (37) | Jotta voidaan
  parantaa tietojen vastavuoroista välittämistä koko riskianalyysiprosessin ajan
  riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien unionin ja kansallisten tahojen
  kesken sekä elintarvikeketjun muiden sidosryhmien, kuten talouden toimijoiden, kuluttajajärjestöjen ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa
  , komissiolle olisi siirrettävä perustamissopimuksen 290 artiklan mukaisesti valta antaa säädöksiä, joilla hyväksytään riskiviestinnän yleissuunnitelma elintarvikeketjuun liittyvissä asioissa.
  Riskiviestintää koskevassa yleissuunnitelmassa olisi vahvistettava käytännön järjestelyt, joilla huolehditaan tarvittavien tietojen asettamisesta yleisön saataville, jotta riskinhallintaprosessi on mahdollisimman avoin. Siksi
  on erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(37)

Jotta voidaan
  parantaa tietojen vastavuoroista välittämistä koko riskianalyysiprosessin ajan
  riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien unionin ja kansallisten tahojen
  kesken sekä elintarvikeketjun muiden sidosryhmien, kuten talouden toimijoiden, kuluttajajärjestöjen ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa
  , komissiolle olisi siirrettävä perustamissopimuksen 290 artiklan mukaisesti valta antaa säädöksiä, joilla hyväksytään riskiviestinnän yleissuunnitelma elintarvikeketjuun liittyvissä asioissa.
  Riskiviestintää koskevassa yleissuunnitelmassa olisi vahvistettava käytännön järjestelyt, joilla huolehditaan tarvittavien tietojen asettamisesta yleisön saataville, jotta riskinhallintaprosessi on mahdollisimman avoin. Siksi
  on erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 37 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (37 a) | Säännökset siitä, mitä tietoja olisi julkaistava, eivät rajoita asetuksen (EY) N:o 1049/2001 eivätkä yleisön oikeudesta tutustua virallisiin asiakirjoihin annetun kansallisen tai unionin lainsäädännön soveltamista. |

Komission teksti

Tarkistus

(37 a)

Säännökset siitä, mitä tietoja olisi julkaistava, eivät rajoita asetuksen (EY) N:o 1049/2001 eivätkä yleisön oikeudesta tutustua virallisiin asiakirjoihin annetun kansallisen tai unionin lainsäädännön soveltamista.

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 38 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (38) | Jotta elintarviketurvallisuusviranomainen ja elintarvikealan toimijat voisivat mukautua uusiin vaatimuksiin niin, että samalla varmistetaan elintarviketurvallisuusviranomaisen jouheva toiminta, on tarpeen säätää tämän asetuksen soveltamista koskevista siirtymätoimenpiteistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(38)

Jotta elintarviketurvallisuusviranomainen ja elintarvikealan toimijat voisivat mukautua uusiin vaatimuksiin niin, että samalla varmistetaan elintarviketurvallisuusviranomaisen jouheva toiminta, on tarpeen säätää tämän asetuksen soveltamista koskevista siirtymätoimenpiteistä.

| (38) | Jotta elintarviketurvallisuusviranomainen
  , jäsenvaltiot
  ja
  komissio sekä
  elintarvikealan toimijat voisivat mukautua uusiin vaatimuksiin niin, että samalla varmistetaan elintarviketurvallisuusviranomaisen jouheva toiminta, on tarpeen säätää tämän asetuksen soveltamista koskevista siirtymätoimenpiteistä. |
| --- | --- |

(38)

Jotta elintarviketurvallisuusviranomainen
  , jäsenvaltiot
  ja
  komissio sekä
  elintarvikealan toimijat voisivat mukautua uusiin vaatimuksiin niin, että samalla varmistetaan elintarviketurvallisuusviranomaisen jouheva toiminta, on tarpeen säätää tämän asetuksen soveltamista koskevista siirtymätoimenpiteistä.

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 39 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (39 a) | Koska tämän ehdotuksen sisältämillä muutoksilla elintarviketurvallisuusviranomaiselle siirretään paljon riskinarviointiin ja luottamuksellisuusselvitykseen liittyvää vastuuta, elintarviketurvallisuusviranomaisen määrärahoja olisi lisättävä selvästi komission ehdotuksen liitteen 3 mukaisesti. Rahoitusehdotus on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen, mutta siihen saattaa sisältyä neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 1311/2013 määriteltyjen erityisrahoitusvälineiden käyttöä. Jos Euroopan parlamentin ja jäsenvaltioiden välisissä unionin talousarviota koskevissa neuvotteluissa ei tarjota riittävää liikkumavaraa tarvittavien määrärahojen suhteen, komission olisi annettava delegoidulla säädöksellä vaihtoehtoinen rahoitusehdotus. |

Komission teksti

Tarkistus

(39 a)

Koska tämän ehdotuksen sisältämillä muutoksilla elintarviketurvallisuusviranomaiselle siirretään paljon riskinarviointiin ja luottamuksellisuusselvitykseen liittyvää vastuuta, elintarviketurvallisuusviranomaisen määrärahoja olisi lisättävä selvästi komission ehdotuksen liitteen 3 mukaisesti. Rahoitusehdotus on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen, mutta siihen saattaa sisältyä neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 1311/2013 määriteltyjen erityisrahoitusvälineiden käyttöä. Jos Euroopan parlamentin ja jäsenvaltioiden välisissä unionin talousarviota koskevissa neuvotteluissa ei tarjota riittävää liikkumavaraa tarvittavien määrärahojen suhteen, komission olisi annettava delegoidulla säädöksellä vaihtoehtoinen rahoitusehdotus.

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 40 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (40 a) | Viimeaikaiset elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyneet häiriöt ovat osoittaneet, että on tarpeen vahvistaa hätätilanteissa sovellettavat asianmukaiset toimenpiteet, joilla varmistetaan, että kaikentyyppisiin ja mistä tahansa peräisin oleviin elintarvikkeisiin ja kaikkiin rehuihin voidaan soveltaa yhteisiä toimenpiteitä, jos ne aiheuttavat vakavan riskin ihmisten tai eläinten terveydelle tai ympäristölle. Tällaisen elintarvikkeiden turvallisuutta koskeviin kiireellisiin toimenpiteisiin liittyvän kattavan lähestymistavan olisi mahdollistettava tehokkaat toimenpiteet ja keinotekoisten eroavuuksien välttäminen elintarvikkeisiin tai rehuihin liittyvän vakavan riskin käsittelyssä. |

Komission teksti

Tarkistus

(40 a)

Viimeaikaiset elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyneet häiriöt ovat osoittaneet, että on tarpeen vahvistaa hätätilanteissa sovellettavat asianmukaiset toimenpiteet, joilla varmistetaan, että kaikentyyppisiin ja mistä tahansa peräisin oleviin elintarvikkeisiin ja kaikkiin rehuihin voidaan soveltaa yhteisiä toimenpiteitä, jos ne aiheuttavat vakavan riskin ihmisten tai eläinten terveydelle tai ympäristölle. Tällaisen elintarvikkeiden turvallisuutta koskeviin kiireellisiin toimenpiteisiin liittyvän kattavan lähestymistavan olisi mahdollistettava tehokkaat toimenpiteet ja keinotekoisten eroavuuksien välttäminen elintarvikkeisiin tai rehuihin liittyvän vakavan riskin käsittelyssä.

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – - 1 alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 178/2002

6 artikla – 2 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -1) | Korvataan 6 artiklan 2 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Tarkistus

-1)

2.   Riskinarvioinnin on perustuttava käytettävissä olevaan tieteelliseen näyttöön, ja se on toteutettava riippumattomasti, objektiivisesti ja avoimesti.

”2.   Riskinarvioinnin on perustuttava
  kaikkeen
  käytettävissä olevaan tieteelliseen näyttöön, ja se on toteutettava riippumattomasti, objektiivisesti ja avoimesti.”

(Vastaava muutos tehdään kaikkialle tekstiin. Jos tarkistus hyväksytään, koko tekstiin on tehtävä teknisiä muutoksia.)

(Vastaava muutos tehdään kaikkialle tekstiin. Jos tarkistus hyväksytään, koko tekstiin on tehtävä teknisiä muutoksia.)

Tarkistus 42

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – - 1 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – - 1 a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 178/2002

7 artikla – 1 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-1 a) | Korvataan 7 artiklan 1 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(-1 a)

(-1 a)

Korvataan 7 artiklan 1 kohta seuraavasti:

1.   Jos tietyissä tapauksissa käytettävissä olevien tietojen arvioinnin perusteella terveyshaitan mahdollisuus tunnistetaan, mutta asiasta ei vielä ole tieteellistä varmuutta,
  voidaan toteuttaa
  yhteisön päättämän korkeatasoisen terveyden suojelun varmistamisen edellyttämiä
  väliaikaisia
  riskinhallintatoimenpiteitä, kunnes on saatu täydentävä tieteellinen tieto kattavampaa riskinarviointia varten.

”1.   Jos tietyissä tapauksissa käytettävissä olevien tietojen arvioinnin perusteella terveyshaitan mahdollisuus tunnistetaan, mutta asiasta ei vielä ole tieteellistä varmuutta,
  toteutetaan
  yhteisön päättämän korkeatasoisen terveyden suojelun varmistamisen edellyttämiä riskinhallintatoimenpiteitä, kunnes on saatu täydentävä tieteellinen tieto kattavampaa riskinarviointia varten.”

Tarkistus 43

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

8 a artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 8 a artikla | 8 a artikla |
| Riskiviestinnän tavoitteet | Riskiviestinnän tavoitteet |
| Riskiviestinnällä on pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin ottaen huomioon riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien tahojen tehtävät: | Riskiviestinnällä on pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin ottaen huomioon riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien tahojen tehtävät: |
| a) | edistetään
  käsiteltävinä oleviin erityisiin kysymyksiin
  liittyvää tietoisuutta
  ja
  ymmärtämystä
  koko
  riskianalyysiprosessin
  ajan; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

8 a artikla

8 a artikla

Riskiviestinnän tavoitteet

Riskiviestinnän tavoitteet

Riskiviestinnällä on pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin ottaen huomioon riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien tahojen tehtävät:

Riskiviestinnällä on pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin ottaen huomioon riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien tahojen tehtävät:

a)

edistetään
  käsiteltävinä oleviin erityisiin kysymyksiin
  liittyvää tietoisuutta
  ja
  ymmärtämystä
  koko
  riskianalyysiprosessin
  ajan;

edistetään

liittyvää tietoisuutta

ymmärtämystä

riskianalyysiprosessin

| a) | käsiteltävinä oleviin erityisiin kysymyksiin
  liittyvän tietoisuuden
  ja
  ymmärtämyksen edistäminen
  koko
  riskianalyysi- ja -hallintaprosessin
  ajan; |
| --- | --- |

a)

käsiteltävinä oleviin erityisiin kysymyksiin
  liittyvän tietoisuuden
  ja
  ymmärtämyksen edistäminen
  koko
  riskianalyysi- ja -hallintaprosessin
  ajan;

liittyvän tietoisuuden

ymmärtämyksen edistäminen

riskianalyysi- ja -hallintaprosessin

| b) | edistetään yhtenäisyyttä
  ja
  avoimuutta
  riskinhallintasuositusten muotoilussa; |
| --- | --- |

b)

edistetään yhtenäisyyttä
  ja
  avoimuutta
  riskinhallintasuositusten muotoilussa;

edistetään yhtenäisyyttä

avoimuutta

| b) | yhtenäisyyden, avoimuuden
  ja
  selkeyden edistäminen
  riskinhallintasuositusten muotoilussa; |
| --- | --- |

b)

yhtenäisyyden, avoimuuden
  ja
  selkeyden edistäminen
  riskinhallintasuositusten muotoilussa;

yhtenäisyyden, avoimuuden

selkeyden edistäminen

| c) | tarjotaan vankka perusta
  riskinhallintapäätösten ymmärtämiselle; |
| --- | --- |

c)

tarjotaan vankka perusta
  riskinhallintapäätösten ymmärtämiselle;

tarjotaan vankka perusta

| c) | vankan tieteellisen perustan tarjoaminen
  riskinhallintapäätösten ymmärtämiselle
  , mukaan lukien seuraavat tiedot: |
| --- | --- |

c)

vankan tieteellisen perustan tarjoaminen
  riskinhallintapäätösten ymmärtämiselle
  , mukaan lukien seuraavat tiedot:

vankan tieteellisen perustan tarjoaminen

, mukaan lukien seuraavat tiedot:

| | i) | miten valittu riskinhallintavaihtoehto vastaa riskinarvioinnin epävarmuutta, ja kuluttajien, eläinten terveyden ja ympäristön suojelun taso, joka sillä saavutettaisiin; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

miten valittu riskinhallintavaihtoehto vastaa riskinarvioinnin epävarmuutta, ja kuluttajien, eläinten terveyden ja ympäristön suojelun taso, joka sillä saavutettaisiin;

miten valittu riskinhallintavaihtoehto vastaa riskinarvioinnin epävarmuutta, ja kuluttajien, eläinten terveyden ja ympäristön suojelun taso, joka sillä saavutettaisiin;

| ii) | edellä olevan 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti muut tekijät kuin riskinarvioinnin tulokset, jotka riskinhallinnasta vastaavat tahot ottavat huomioon, ja se, miten näitä tekijöitä punnitaan keskenään; |
| --- | --- |

ii)

ii)

edellä olevan 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti muut tekijät kuin riskinarvioinnin tulokset, jotka riskinhallinnasta vastaavat tahot ottavat huomioon, ja se, miten näitä tekijöitä punnitaan keskenään;

edellä olevan 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti muut tekijät kuin riskinarvioinnin tulokset, jotka riskinhallinnasta vastaavat tahot ottavat huomioon, ja se, miten näitä tekijöitä punnitaan keskenään;

| d) | edistetään
  riskianalyysiprosessin
  ymmärtämystä
  kansalaisten parissa, jotta lisättäisiin luottamusta sen tuloksiin; |
| --- | --- |

d)

edistetään
  riskianalyysiprosessin
  ymmärtämystä
  kansalaisten parissa, jotta lisättäisiin luottamusta sen tuloksiin;

edistetään

ymmärtämystä

| d) | riskianalyysiprosessin
  ymmärtämisen edistäminen
  kansalaisten parissa, jotta lisättäisiin luottamusta sen tuloksiin
  , mikä kattaa myös selkeiden ja yhtenäisten tietojen antamisen riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien tahojen tehtävistä, toimivaltuuksista ja vastuista
  ; |
| --- | --- |

d)

riskianalyysiprosessin
  ymmärtämisen edistäminen
  kansalaisten parissa, jotta lisättäisiin luottamusta sen tuloksiin
  , mikä kattaa myös selkeiden ja yhtenäisten tietojen antamisen riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien tahojen tehtävistä, toimivaltuuksista ja vastuista
  ;

ymmärtämisen edistäminen

, mikä kattaa myös selkeiden ja yhtenäisten tietojen antamisen riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien tahojen tehtävistä, toimivaltuuksista ja vastuista

| e) | edistetään
  kaikkien asiaan liittyvien osapuolten
  asianmukaista osallistumista
  ;
  ja |
| --- | --- |

e)

edistetään
  kaikkien asiaan liittyvien osapuolten
  asianmukaista osallistumista
  ;
  ja

edistetään

asianmukaista osallistumista

ja

| e) | kaikkien asiaan liittyvien osapuolten
  tasapainoisen osallistumisen edistäminen, mukaan lukien elintarvikeketjun talouden toimijat, kuluttajajärjestöt sekä muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot
  ; |
| --- | --- |

e)

kaikkien asiaan liittyvien osapuolten
  tasapainoisen osallistumisen edistäminen, mukaan lukien elintarvikeketjun talouden toimijat, kuluttajajärjestöt sekä muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot
  ;

tasapainoisen osallistumisen edistäminen, mukaan lukien elintarvikeketjun talouden toimijat, kuluttajajärjestöt sekä muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot

| f) | varmistetaan asianmukainen tiedonvaihto
  asiaan liittyvien osapuolten kanssa elintarvikeketjuun liittyvistä riskeistä. |
| --- | --- |

f)

varmistetaan asianmukainen tiedonvaihto
  asiaan liittyvien osapuolten kanssa elintarvikeketjuun liittyvistä riskeistä.

varmistetaan asianmukainen tiedonvaihto

| f) | avoimen ja tasapuolisen tiedonvaihdon varmistaminen e alakohdassa tarkoitettujen
  asiaan liittyvien osapuolten kanssa elintarvikeketjuun liittyvistä riskeistä. |
| --- | --- |

f)

avoimen ja tasapuolisen tiedonvaihdon varmistaminen e alakohdassa tarkoitettujen
  asiaan liittyvien osapuolten kanssa elintarvikeketjuun liittyvistä riskeistä.

avoimen ja tasapuolisen tiedonvaihdon varmistaminen e alakohdassa tarkoitettujen

| f a) | riskien välttämistä koskevista strategioista tiedottaminen kuluttajille; ja |
| --- | --- |

f a)

f a)

riskien välttämistä koskevista strategioista tiedottaminen kuluttajille; ja

riskien välttämistä koskevista strategioista tiedottaminen kuluttajille; ja

| f b) | väärän tiedon levittämisen ja sen lähteiden torjuminen. |
| --- | --- |

f b)

f b)

väärän tiedon levittämisen ja sen lähteiden torjuminen.

väärän tiedon levittämisen ja sen lähteiden torjuminen.

Tarkistus 44

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

8 b artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 8 b artikla | 8 b artikla |
| Riskiviestinnän yleiset periaatteet | Riskiviestinnän yleiset periaatteet |
| Riskiviestinnältä edellytetään – ottaen huomioon riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien tahojen tehtävät – seuraavaa: | Riskiviestinnältä edellytetään – ottaen huomioon riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien tahojen tehtävät – seuraavaa: |
| a) | sillä on varmistettava, että tarkkoja,
  aiheellisia
  ja ajantasaisia tietoja välitetään vastavuoroisesti läpinäkyvyyden, avoimuuden ja reagoivuuden periaatteiden mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

8 b artikla

8 b artikla

Riskiviestinnän yleiset periaatteet

Riskiviestinnän yleiset periaatteet

Riskiviestinnältä edellytetään – ottaen huomioon riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien tahojen tehtävät – seuraavaa:

Riskiviestinnältä edellytetään – ottaen huomioon riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien tahojen tehtävät – seuraavaa:

a)

sillä on varmistettava, että tarkkoja,
  aiheellisia
  ja ajantasaisia tietoja välitetään vastavuoroisesti läpinäkyvyyden, avoimuuden ja reagoivuuden periaatteiden mukaisesti;

aiheellisia

| a) | sillä on varmistettava, että tarkkoja,
  täydellisiä
  ja ajantasaisia tietoja välitetään vastavuoroisesti
  kaikkien asiaan liittyvien osapuolten kanssa
  läpinäkyvyyden, avoimuuden ja reagoivuuden periaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

sillä on varmistettava, että tarkkoja,
  täydellisiä
  ja ajantasaisia tietoja välitetään vastavuoroisesti
  kaikkien asiaan liittyvien osapuolten kanssa
  läpinäkyvyyden, avoimuuden ja reagoivuuden periaatteiden mukaisesti;

täydellisiä

kaikkien asiaan liittyvien osapuolten kanssa

| b) | sen on tarjottava avointa tietoa riskianalyysiprosessin kaikissa vaiheissa tieteellistä neuvontaa koskevien pyyntöjen muotoilusta riskinarvioinnin ja riskinhallintapäätösten tekemiseen; |
| --- | --- |

b)

sen on tarjottava avointa tietoa riskianalyysiprosessin kaikissa vaiheissa tieteellistä neuvontaa koskevien pyyntöjen muotoilusta riskinarvioinnin ja riskinhallintapäätösten tekemiseen;

| b) | sen on tarjottava avointa tietoa riskianalyysiprosessin kaikissa vaiheissa tieteellistä neuvontaa koskevien pyyntöjen muotoilusta riskinarvioinnin ja riskinhallintapäätösten tekemiseen; |
| --- | --- |

b)

sen on tarjottava avointa tietoa riskianalyysiprosessin kaikissa vaiheissa tieteellistä neuvontaa koskevien pyyntöjen muotoilusta riskinarvioinnin ja riskinhallintapäätösten tekemiseen;

| c) | siinä on
  otettava huomioon käsitykset
  riskistä; |
| --- | --- |

c)

siinä on
  otettava huomioon käsitykset
  riskistä;

otettava huomioon käsitykset

| c) | siinä on
  käsiteltävä käsityksiä
  riskistä; |
| --- | --- |

c)

siinä on
  käsiteltävä käsityksiä
  riskistä;

käsiteltävä käsityksiä

| d) | sen on helpotettava ymmärtämystä ja vuoropuhelua kaikkien asiaan liittyvien osapuolten välillä;
  ja |
| --- | --- |

d)

sen on helpotettava ymmärtämystä ja vuoropuhelua kaikkien asiaan liittyvien osapuolten välillä;
  ja

ja

| d) | sen on helpotettava ymmärtämystä ja vuoropuhelua kaikkien asiaan liittyvien osapuolten välillä; |
| --- | --- |

d)

sen on helpotettava ymmärtämystä ja vuoropuhelua kaikkien asiaan liittyvien osapuolten välillä;

| e) | sen on oltava saavutettavissa, myös niiden saavutettavissa, jotka eivät ole prosessissa suoraan mukana; samalla on otettava huomioon luottamuksellisuus ja henkilötietojen suoja. |
| --- | --- |

e)

sen on oltava saavutettavissa, myös niiden saavutettavissa, jotka eivät ole prosessissa suoraan mukana; samalla on otettava huomioon luottamuksellisuus ja henkilötietojen suoja.

| e) | sen on oltava saavutettavissa, myös niiden saavutettavissa, jotka eivät ole prosessissa suoraan mukana; samalla on otettava huomioon luottamuksellisuus ja henkilötietojen suoja
  ; ja |
| --- | --- |

e)

sen on oltava saavutettavissa, myös niiden saavutettavissa, jotka eivät ole prosessissa suoraan mukana; samalla on otettava huomioon luottamuksellisuus ja henkilötietojen suoja
  ; ja

; ja

| e a) | sitä varten on muotoiltava lähestymistapoja, jotta voidaan tiedottaa paremmin vaaran ja riskin erosta. |
| --- | --- |

e a)

e a)

sitä varten on muotoiltava lähestymistapoja, jotta voidaan tiedottaa paremmin vaaran ja riskin erosta.

sitä varten on muotoiltava lähestymistapoja, jotta voidaan tiedottaa paremmin vaaran ja riskin erosta.

Tarkistus 45

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

8 c artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 8 c artikla | 8 c artikla |
| Riskiviestinnän yleissuunnitelma | Riskiviestinnän yleissuunnitelma |
| 1.   Annetaan komissiolle tiiviissä yhteisyössä elintarviketurvallisuusviranomaisen ja jäsenvaltioiden kanssa ja asianmukaisten julkisten kuulemisten jälkeen valtuudet hyväksyä 57 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla
  vahvistetaan
  riskiviestinnän yleissuunnitelma elintarvikeketjuun liittyvissä asioissa, ottaen huomioon 8 a ja 8 b artiklassa vahvistetut tavoitteet ja yleiset periaatteet. | 1.   Annetaan komissiolle tiiviissä yhteisyössä elintarviketurvallisuusviranomaisen ja jäsenvaltioiden kanssa ja asianmukaisten julkisten kuulemisten jälkeen valtuudet hyväksyä 57 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä,
  joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla
  riskiviestinnän yleissuunnitelma elintarvikeketjuun liittyvissä asioissa, ottaen huomioon 8 a ja 8 b artiklassa vahvistetut tavoitteet ja yleiset periaatteet. |
| 2.   Riskiviestinnän yleissuunnitelmalla on edistettävä yhdennettyjä riskiviestintäpuitteita, joita sekä riskinarvioinnista että riskinhallinnasta vastaavien tahojen on noudatettava yhtenäisesti ja järjestelmällisesti sekä unionin että kansallisella tasolla. Siinä on | 2.   Riskiviestinnän yleissuunnitelmalla on edistettävä yhdennettyjä riskiviestintäpuitteita, joita sekä riskinarvioinnista että riskinhallinnasta vastaavien tahojen on noudatettava yhtenäisesti ja järjestelmällisesti sekä unionin että kansallisella tasolla. Siinä on |
| a) | yksilöitävä keskeiset tekijät, jotka on otettava huomioon pohdittaessa tarvittavien riskiviestintätoimien tyyppiä ja tasoa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

8 c artikla

8 c artikla

Riskiviestinnän yleissuunnitelma

Riskiviestinnän yleissuunnitelma

1.   Annetaan komissiolle tiiviissä yhteisyössä elintarviketurvallisuusviranomaisen ja jäsenvaltioiden kanssa ja asianmukaisten julkisten kuulemisten jälkeen valtuudet hyväksyä 57 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla
  vahvistetaan
  riskiviestinnän yleissuunnitelma elintarvikeketjuun liittyvissä asioissa, ottaen huomioon 8 a ja 8 b artiklassa vahvistetut tavoitteet ja yleiset periaatteet.

1.   Annetaan komissiolle tiiviissä yhteisyössä elintarviketurvallisuusviranomaisen ja jäsenvaltioiden kanssa ja asianmukaisten julkisten kuulemisten jälkeen valtuudet hyväksyä 57 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä,
  joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla
  riskiviestinnän yleissuunnitelma elintarvikeketjuun liittyvissä asioissa, ottaen huomioon 8 a ja 8 b artiklassa vahvistetut tavoitteet ja yleiset periaatteet.

2.   Riskiviestinnän yleissuunnitelmalla on edistettävä yhdennettyjä riskiviestintäpuitteita, joita sekä riskinarvioinnista että riskinhallinnasta vastaavien tahojen on noudatettava yhtenäisesti ja järjestelmällisesti sekä unionin että kansallisella tasolla. Siinä on

2.   Riskiviestinnän yleissuunnitelmalla on edistettävä yhdennettyjä riskiviestintäpuitteita, joita sekä riskinarvioinnista että riskinhallinnasta vastaavien tahojen on noudatettava yhtenäisesti ja järjestelmällisesti sekä unionin että kansallisella tasolla. Siinä on

a)

yksilöitävä keskeiset tekijät, jotka on otettava huomioon pohdittaessa tarvittavien riskiviestintätoimien tyyppiä ja tasoa;

| a) | yksilöitävä keskeiset tekijät, jotka on otettava huomioon pohdittaessa tarvittavien riskiviestintätoimien tyyppiä ja tasoa; |
| --- | --- |

a)

yksilöitävä keskeiset tekijät, jotka on otettava huomioon pohdittaessa tarvittavien riskiviestintätoimien tyyppiä ja tasoa;

| b) | yksilöitävä riskiviestinnässä käytetyt keskeiset välineet ja kanavat ottaen huomioon
  asiaankuuluvien kohderyhmien tarpeet
  ;
  ja |
| --- | --- |

b)

yksilöitävä riskiviestinnässä käytetyt keskeiset välineet ja kanavat ottaen huomioon
  asiaankuuluvien kohderyhmien tarpeet
  ;
  ja

asiaankuuluvien kohderyhmien tarpeet

ja

| b) | yksilöitävä riskiviestinnässä käytetyt keskeiset välineet ja kanavat ottaen huomioon
  tarpeen varmistaa kaikkien asianomaisten osapuolten tasapuolinen osallistuminen, elintarvikeketjun talouden toimijat, kuluttajajärjestöt sekä muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mukaan luettuina
  ; |
| --- | --- |

b)

yksilöitävä riskiviestinnässä käytetyt keskeiset välineet ja kanavat ottaen huomioon
  tarpeen varmistaa kaikkien asianomaisten osapuolten tasapuolinen osallistuminen, elintarvikeketjun talouden toimijat, kuluttajajärjestöt sekä muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mukaan luettuina
  ;

tarpeen varmistaa kaikkien asianomaisten osapuolten tasapuolinen osallistuminen, elintarvikeketjun talouden toimijat, kuluttajajärjestöt sekä muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mukaan luettuina

| c) | vahvistettava asianmukaiset mekanismit, jotta voidaan vahvistaa riskiviestinnän yhtenäisyyttä riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien tahojen parissa
  ja varmistaa avoin vuoropuhelu kaikkien asianomaisten osapuolten välillä
  . |
| --- | --- |

c)

vahvistettava asianmukaiset mekanismit, jotta voidaan vahvistaa riskiviestinnän yhtenäisyyttä riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien tahojen parissa
  ja varmistaa avoin vuoropuhelu kaikkien asianomaisten osapuolten välillä
  .

ja varmistaa avoin vuoropuhelu kaikkien asianomaisten osapuolten välillä

| c) | vahvistettava asianmukaiset mekanismit, jotta voidaan vahvistaa riskiviestinnän yhtenäisyyttä riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien tahojen parissa
  , myös tunnustamalla ja selittämällä järjestelmällisesti mahdolliset erot hyväksyttävää riskitasoa koskevissa tieteellisissä arvioinneissa tai sen ymmärtämisessä
  ; |
| --- | --- |

c)

vahvistettava asianmukaiset mekanismit, jotta voidaan vahvistaa riskiviestinnän yhtenäisyyttä riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien tahojen parissa
  , myös tunnustamalla ja selittämällä järjestelmällisesti mahdolliset erot hyväksyttävää riskitasoa koskevissa tieteellisissä arvioinneissa tai sen ymmärtämisessä
  ;

, myös tunnustamalla ja selittämällä järjestelmällisesti mahdolliset erot hyväksyttävää riskitasoa koskevissa tieteellisissä arvioinneissa tai sen ymmärtämisessä

| c a) | vahvistettava 55 a artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen julkistamista koskevat käytännön järjestelyt ja aikataulut. |
| --- | --- |

c a)

c a)

vahvistettava 55 a artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen julkistamista koskevat käytännön järjestelyt ja aikataulut.

vahvistettava 55 a artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen julkistamista koskevat käytännön järjestelyt ja aikataulut.

3.   Komissio hyväksyy riskiviestinnän yleissuunnitelman viimeistään [kahden vuoden kuluttua tämän asetuksen soveltamispäivästä] ja pitää sen ajan tasalla, ottaen huomioon tekninen ja tieteellinen kehitys ja saadut kokemukset.”;

3.   Komissio hyväksyy riskiviestinnän yleissuunnitelman viimeistään [kahden vuoden kuluttua tämän asetuksen soveltamispäivästä] ja pitää sen ajan tasalla, ottaen huomioon tekninen ja tieteellinen kehitys ja saadut kokemukset.;

Tarkistus 46

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

8 d artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 8 d artikla




  Riskiviestinnän avoimuus





  1.
     
  Komissio, elintarviketurvallisuusviranomainen ja jäsenvaltiot hoitavat elintarvikelainsäädäntöä koskevaan riskiviestintään liittyvät tehtävänsä erittäin avoimesti.






  2.
     
  Komissio voi antaa asianmukaisia suuntaviivoja. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

8 d artikla

Riskiviestinnän avoimuus

1.
     
  Komissio, elintarviketurvallisuusviranomainen ja jäsenvaltiot hoitavat elintarvikelainsäädäntöä koskevaan riskiviestintään liittyvät tehtävänsä erittäin avoimesti.

2.
     
  Komissio voi antaa asianmukaisia suuntaviivoja.

Tarkistus 47

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 178/2002

9 artikla

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a) | Korvataan 9 artikla seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a)

1 a)

Korvataan 9 artikla seuraavasti:

9 artikla

”9 artikla

Julkinen kuuleminen

Julkinen kuuleminen

Elintarvikelainsäädäntöä laadittaessa, arvioitaessa ja tarkistettaessa on toteutettava avoin julkinen kuuleminen joko suoraan tai edustuselinten kautta, paitsi jos se asian kiireellisyyden vuoksi ei ole mahdollista.

Riskianalyysiä suoritettaessa sekä
  elintarvikelainsäädäntöä laadittaessa, arvioitaessa ja tarkistettaessa on toteutettava avoin julkinen kuuleminen joko suoraan tai edustuselinten kautta, paitsi jos se asian kiireellisyyden vuoksi ei ole mahdollista.”

Riskianalyysiä suoritettaessa sekä

Tarkistus 48

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 1 b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 1 b alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 178/2002

10 artikla

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 b) | Korvataan 10 artikla seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 b)

1 b)

Korvataan 10 artikla seuraavasti:

10 artikla

”10 artikla

Yleisölle tiedottaminen

Yleisölle tiedottaminen

Jos on perustellut syyt epäillä, että elintarvike tai rehu voi aiheuttaa riskin ihmisen tai eläimen terveydelle, viranomaisten on, rajoittamatta asiakirjojen julkisuutta koskevien yhteisön oikeuden ja kansallisen oikeuden säännösten soveltamista, toteutettava
  riskin luonne, vakavuus ja laajuus huomioon ottaen
  aiheellisia toimia, joilla tiedotetaan yleisölle terveydelle aiheutuvan riskin luonteesta, yksilöidään mahdollisimman tarkkaan
  elintarvike tai rehu, elintarvike- tai rehutyyppi
  ja kerrotaan
  sen
  mahdollisesti aiheuttamasta riskistä sekä toimenpiteistä, jotka on toteutettu tai jotka aiotaan toteuttaa kyseisen riskin ehkäisemiseksi, vähentämiseksi tai poistamiseksi.

riskin luonne, vakavuus ja laajuus huomioon ottaen

elintarvike tai rehu, elintarvike- tai rehutyyppi

sen

1.
     Jos on perustellut syyt epäillä, että elintarvike tai rehu voi aiheuttaa riskin ihmisen tai eläimen terveydelle, viranomaisten on, rajoittamatta asiakirjojen julkisuutta koskevien yhteisön oikeuden ja kansallisen oikeuden säännösten soveltamista, toteutettava aiheellisia
  ja oikea-aikaisia
  toimia, joilla tiedotetaan yleisölle terveydelle aiheutuvan riskin luonteesta, yksilöidään mahdollisimman tarkkaan
  kyseiset tuotteet
  ja kerrotaan
  niiden
  mahdollisesti aiheuttamasta riskistä sekä toimenpiteistä, jotka on toteutettu tai jotka aiotaan toteuttaa kyseisen riskin ehkäisemiseksi, vähentämiseksi tai poistamiseksi.
  Tätä kohtaa on sovellettava myös silloin, kun vaatimusten noudattamatta jättämisen epäillään olevan seurausta sovellettavan unionin lainsäädännön mahdollisesta tahallisesta rikkomisesta, jonka yhteydessä on turvauduttu petollisiin tai vilpillisiin käytäntöihin.

2.
     
  Tämän artiklan 1 kohdan yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi komissio antaa viimeistään [12 kuukautta tämän muutosasetuksen voimaantulon jälkeen] täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan kohdan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.”

Tarkistus 49

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 1 c alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 1 c alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 178/2002

22 artikla – 7 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 c) | Korvataan 22 artiklan 7 kohdan toinen alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 c)

1 c)

Korvataan 22 artiklan 7 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

Se toimii
  tiiviissä
  yhteistyössä
  niiden toimivaltaisten elinten
  kanssa
  , jotka jäsenvaltioissa huolehtivat elintarviketurvallisuusviranomaisen tehtäviä vastaavista tehtävistä
  .

tiiviissä

niiden toimivaltaisten elinten

, jotka jäsenvaltioissa huolehtivat elintarviketurvallisuusviranomaisen tehtäviä vastaavista tehtävistä

”Se toimii yhteistyössä
  Euroopan unionin muiden arviointivirastojen
  kanssa.”

Tarkistus 50

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 1 d alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 1 d alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 178/2002

23 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 d) | Korvataan 23 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 d)

1 d)

Korvataan 23 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohta seuraavasti:

| b) | tukea ja kehittää
  yhdenmukaisten riskinarviointimenetelmien
  koordinointia
  sen toiminta-ajatukseen sisältyvillä aloilla; |
| --- | --- |

b)

tukea ja kehittää
  yhdenmukaisten riskinarviointimenetelmien
  koordinointia
  sen toiminta-ajatukseen sisältyvillä aloilla;

tukea ja kehittää

koordinointia

| ”b) | edistää ja koordinoida monialaista lähestymistapaa soveltaen
  yhdenmukaisten riskinarviointimenetelmien
  kehittämistä
  sen toiminta-ajatukseen sisältyvillä aloilla
  ottaen erityisesti huomioon kemiallisten aineiden yhteisvaikutukset, joilla voi olla vaikutusta ihmisten terveyteen ja ympäristöön
  ;” |
| --- | --- |

”b)

edistää ja koordinoida monialaista lähestymistapaa soveltaen
  yhdenmukaisten riskinarviointimenetelmien
  kehittämistä
  sen toiminta-ajatukseen sisältyvillä aloilla
  ottaen erityisesti huomioon kemiallisten aineiden yhteisvaikutukset, joilla voi olla vaikutusta ihmisten terveyteen ja ympäristöön
  ;”

edistää ja koordinoida monialaista lähestymistapaa soveltaen

kehittämistä

ottaen erityisesti huomioon kemiallisten aineiden yhteisvaikutukset, joilla voi olla vaikutusta ihmisten terveyteen ja ympäristöön

Tarkistus 51

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

25 artikla – 1 a kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1 a.   Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettujen jäsenten ja varajäsenten lisäksi johtokuntaan kuuluu | 1 a.   Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettujen jäsenten ja varajäsenten lisäksi johtokuntaan kuuluu |
| a) | kaksi komission nimittämää jäsentä ja varajäsentä, jotka edustavat komissiota ja joilla on äänioikeus. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.   Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettujen jäsenten ja varajäsenten lisäksi johtokuntaan kuuluu

1 a.   Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettujen jäsenten ja varajäsenten lisäksi johtokuntaan kuuluu

a)

kaksi komission nimittämää jäsentä ja varajäsentä, jotka edustavat komissiota ja joilla on äänioikeus.

| a) | kaksi komission nimittämää jäsentä ja varajäsentä, jotka edustavat komissiota ja joilla on äänioikeus. |
| --- | --- |

a)

kaksi komission nimittämää jäsentä ja varajäsentä, jotka edustavat komissiota ja joilla on äänioikeus.

| b) | yksi
  Euroopan parlamentin
  nimittämä jäsen, jolla
  on äänioikeus. |
| --- | --- |

b)

yksi
  Euroopan parlamentin
  nimittämä jäsen, jolla
  on äänioikeus.

yksi

nimittämä jäsen, jolla

| b) | kaksi
  Euroopan parlamentin
  nimittämää jäsentä, joilla
  on äänioikeus. |
| --- | --- |

b)

kaksi
  Euroopan parlamentin
  nimittämää jäsentä, joilla
  on äänioikeus.

kaksi

nimittämää jäsentä, joilla

| c) | neljä
  jäsentä, jotka edustavat kansalaisyhteiskunnan ja elintarvikeketjun etuja eli yksi kuluttajajärjestöistä, yksi ympäristöalan kansalaisjärjestöistä, yksi viljelijäjärjestöistä ja yksi elinkeinoelämän järjestöistä ja joilla on äänioikeus. Neuvosto nimittää nämä jäsenet Euroopan parlamenttia kuultuaan komission laatimasta luettelosta, jossa on enemmän nimiä kuin täytettäviä paikkoja on. Komission laatima luettelo, johon on liitetty tarvittavat tausta-asiakirjat, toimitetaan Euroopan parlamentille. Mahdollisimman pian ja kolmen kuukauden kuluessa tiedonannosta Euroopan parlamentti voi toimittaa näkemyksensä pohdittavaksi neuvostolle, joka tämän jälkeen nimittää nämä jäsenet. |
| --- | --- |

c)

neljä
  jäsentä, jotka edustavat kansalaisyhteiskunnan ja elintarvikeketjun etuja eli yksi kuluttajajärjestöistä, yksi ympäristöalan kansalaisjärjestöistä, yksi viljelijäjärjestöistä ja yksi elinkeinoelämän järjestöistä ja joilla on äänioikeus. Neuvosto nimittää nämä jäsenet Euroopan parlamenttia kuultuaan komission laatimasta luettelosta, jossa on enemmän nimiä kuin täytettäviä paikkoja on. Komission laatima luettelo, johon on liitetty tarvittavat tausta-asiakirjat, toimitetaan Euroopan parlamentille. Mahdollisimman pian ja kolmen kuukauden kuluessa tiedonannosta Euroopan parlamentti voi toimittaa näkemyksensä pohdittavaksi neuvostolle, joka tämän jälkeen nimittää nämä jäsenet.

neljä

| c) | kuusi
  jäsentä, jotka edustavat kansalaisyhteiskunnan ja elintarvikeketjun etuja eli yksi kuluttajajärjestöistä, yksi ympäristöalan kansalaisjärjestöistä,
  yksi kansanterveysalan kansalaisjärjestöistä,
  yksi viljelijäjärjestöistä
  , yksi maatalouskemikaalialan järjestöistä
  ja yksi elinkeinoelämän järjestöistä ja joilla on äänioikeus. Neuvosto nimittää nämä jäsenet Euroopan parlamenttia kuultuaan komission laatimasta luettelosta, jossa on enemmän nimiä kuin täytettäviä paikkoja on. Komission laatima luettelo, johon on liitetty tarvittavat tausta-asiakirjat, toimitetaan Euroopan parlamentille. Mahdollisimman pian ja kolmen kuukauden kuluessa tiedonannosta Euroopan parlamentti voi toimittaa näkemyksensä pohdittavaksi neuvostolle, joka tämän jälkeen nimittää nämä jäsenet. |
| --- | --- |

c)

kuusi
  jäsentä, jotka edustavat kansalaisyhteiskunnan ja elintarvikeketjun etuja eli yksi kuluttajajärjestöistä, yksi ympäristöalan kansalaisjärjestöistä,
  yksi kansanterveysalan kansalaisjärjestöistä,
  yksi viljelijäjärjestöistä
  , yksi maatalouskemikaalialan järjestöistä
  ja yksi elinkeinoelämän järjestöistä ja joilla on äänioikeus. Neuvosto nimittää nämä jäsenet Euroopan parlamenttia kuultuaan komission laatimasta luettelosta, jossa on enemmän nimiä kuin täytettäviä paikkoja on. Komission laatima luettelo, johon on liitetty tarvittavat tausta-asiakirjat, toimitetaan Euroopan parlamentille. Mahdollisimman pian ja kolmen kuukauden kuluessa tiedonannosta Euroopan parlamentti voi toimittaa näkemyksensä pohdittavaksi neuvostolle, joka tämän jälkeen nimittää nämä jäsenet.

kuusi

yksi kansanterveysalan kansalaisjärjestöistä,

, yksi maatalouskemikaalialan järjestöistä

Tarkistus 52

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – c alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – c alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

25 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jäsenten
  ja varajäsenten
  toimikausi on
  neljä
  vuotta. Edellä olevan 1 a kohdan a ja
  b
  alakohdassa tarkoitettujen jäsenten
  toimikauden kestoa ei kuitenkaan ole rajoitettu
  . Edellä olevan f1 a kohdan c alakohdassa tarkoitettujen jäsenten toimikausi voidaan uusia vain kerran. | 2.   
  Edellä 1 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen
  jäsenten toimikausi on
  enintään 2,5
  vuotta; Edellä olevan 1 a kohdan a ja
  c
  alakohdassa tarkoitettujen jäsenten
  toimikausi on viisi vuotta
  . Edellä olevan f1 a kohdan c alakohdassa tarkoitettujen jäsenten toimikausi voidaan uusia vain kerran. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Jäsenten
  ja varajäsenten
  toimikausi on
  neljä
  vuotta. Edellä olevan 1 a kohdan a ja
  b
  alakohdassa tarkoitettujen jäsenten
  toimikauden kestoa ei kuitenkaan ole rajoitettu
  . Edellä olevan f1 a kohdan c alakohdassa tarkoitettujen jäsenten toimikausi voidaan uusia vain kerran.

2.   
  Edellä 1 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen
  jäsenten toimikausi on
  enintään 2,5
  vuotta; Edellä olevan 1 a kohdan a ja
  c
  alakohdassa tarkoitettujen jäsenten
  toimikausi on viisi vuotta
  . Edellä olevan f1 a kohdan c alakohdassa tarkoitettujen jäsenten toimikausi voidaan uusia vain kerran.

Tarkistus 159

Tarkistus 159

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – -a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – -a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 178/2002

28 artikla – 4 kohta – 1 alakohta –johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | a) | Korvataan 28 artiklan 4 kohdan johdantolause seuraavasti:




  ”Tiedelautakunnat muodostuvat riippumattomista tieteellisistä asiantuntijoista, jotka ovat aktiivista tutkimustyötä tekeviä ja tutkimustuloksensa vertaisarvioiduissa tieteellisissä aikakauslehdissä julkaisevia tutkijoita.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

a)

a)

Korvataan 28 artiklan 4 kohdan johdantolause seuraavasti:

Korvataan 28 artiklan 4 kohdan johdantolause seuraavasti:

”Tiedelautakunnat muodostuvat riippumattomista tieteellisistä asiantuntijoista, jotka ovat aktiivista tutkimustyötä tekeviä ja tutkimustuloksensa vertaisarvioiduissa tieteellisissä aikakauslehdissä julkaisevia tutkijoita.”

”Tiedelautakunnat muodostuvat riippumattomista tieteellisistä asiantuntijoista, jotka ovat aktiivista tutkimustyötä tekeviä ja tutkimustuloksensa vertaisarvioiduissa tieteellisissä aikakauslehdissä julkaisevia tutkijoita.”

Tarkistus 53

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – a ja b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – a ja b alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

28 artikla – 5–5 g kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Johtokunta nimittää viiden vuoden pituiseksi toimikaudeksi, joka voidaan uusia, ne tiedekomitean jäsenet, jotka eivät ole tiedelautakuntien jäseniä, ja
  5 b kohdassa tarkoitetut lisäjäsenet toiminnanjohtajan tekemästä ehdotuksesta sen jälkeen, kun kiinnostuksenilmaisupyyntö on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, asiaa koskevissa johtavissa tieteellisissä julkaisuissa ja elintarviketurvallisuusviranomaisen verkkosivustolla. | 5.   Johtokunta nimittää viiden vuoden pituiseksi toimikaudeksi, joka voidaan uusia, ne tiedekomitean jäsenet, jotka eivät ole tiedelautakuntien jäseniä, ja
  tiedelautakuntien jäsenet seuraavaa menettelyä noudattaen: |
| 5 a.
     
  Johtokunta nimittää tiedelautakuntien jäsenet viiden vuoden pituiseksi toimikaudeksi, joka voidaan uusia, seuraavaa menettelyä noudattaen: | |
| a) | Toiminnanjohtaja
  lähettää
  johtokuntaa kuultuaan jäsenvaltioille
  pyynnön
  kussakin tiedelautakunnassa
  tarvittavasta monialaisesta asiantuntemuksesta
  ja
  ilmoittaa niiden
  asiantuntijoiden
  lukumäärän, jotka jäsenvaltioiden on nimettävä
  .
  Toiminnanjohtaja ilmoittaa jäsenvaltioille elintarviketurvallisuusviranomaisen riippumattomuutta koskevasta politiikasta ja tiedelautakuntien jäseniin sovellettavista täytäntöönpanosäännöistä. Jäsenvaltioiden on käynnistettävä kiinnostuksenilmaisupyyntö, jonka perusteella ehdokkaat nimetään. Toiminnanjohtaja ilmoittaa jäsenvaltioille lähetetyistä pyynnöistä johtokunnalle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Johtokunta nimittää viiden vuoden pituiseksi toimikaudeksi, joka voidaan uusia, ne tiedekomitean jäsenet, jotka eivät ole tiedelautakuntien jäseniä, ja
  5 b kohdassa tarkoitetut lisäjäsenet toiminnanjohtajan tekemästä ehdotuksesta sen jälkeen, kun kiinnostuksenilmaisupyyntö on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, asiaa koskevissa johtavissa tieteellisissä julkaisuissa ja elintarviketurvallisuusviranomaisen verkkosivustolla.

5.   Johtokunta nimittää viiden vuoden pituiseksi toimikaudeksi, joka voidaan uusia, ne tiedekomitean jäsenet, jotka eivät ole tiedelautakuntien jäseniä, ja
  tiedelautakuntien jäsenet seuraavaa menettelyä noudattaen:

5 a.
     
  Johtokunta nimittää tiedelautakuntien jäsenet viiden vuoden pituiseksi toimikaudeksi, joka voidaan uusia, seuraavaa menettelyä noudattaen:

a)

Toiminnanjohtaja
  lähettää
  johtokuntaa kuultuaan jäsenvaltioille
  pyynnön
  kussakin tiedelautakunnassa
  tarvittavasta monialaisesta asiantuntemuksesta
  ja
  ilmoittaa niiden
  asiantuntijoiden
  lukumäärän, jotka jäsenvaltioiden on nimettävä
  .
  Toiminnanjohtaja ilmoittaa jäsenvaltioille elintarviketurvallisuusviranomaisen riippumattomuutta koskevasta politiikasta ja tiedelautakuntien jäseniin sovellettavista täytäntöönpanosäännöistä. Jäsenvaltioiden on käynnistettävä kiinnostuksenilmaisupyyntö, jonka perusteella ehdokkaat nimetään. Toiminnanjohtaja ilmoittaa jäsenvaltioille lähetetyistä pyynnöistä johtokunnalle.

lähettää

pyynnön

tarvittavasta monialaisesta asiantuntemuksesta

ilmoittaa niiden

lukumäärän, jotka jäsenvaltioiden on nimettävä

Toiminnanjohtaja ilmoittaa jäsenvaltioille elintarviketurvallisuusviranomaisen riippumattomuutta koskevasta politiikasta ja tiedelautakuntien jäseniin sovellettavista täytäntöönpanosäännöistä. Jäsenvaltioiden on käynnistettävä kiinnostuksenilmaisupyyntö, jonka perusteella ehdokkaat nimetään. Toiminnanjohtaja ilmoittaa jäsenvaltioille lähetetyistä pyynnöistä johtokunnalle.

| a) | Toiminnanjohtaja
  julkaisee
  johtokuntaa kuultuaan
  kiinnostuksenilmaisupyynnön Euroopan unionin virallisessa lehdessä, asiaa koskevissa johtavissa tieteellisissä julkaisuissa ja elintarviketurvallisuusviranomaisen verkkosivustolla ja tiedottaa siitä
  jäsenvaltioille
  . Pyynnössä vahvistetaan
  kussakin tiedelautakunnassa
  tarvittava monialainen asiantuntemus
  ja
  ilmoitetaan tarvittava
  asiantuntijoiden
  lukumäärä
  . |
| --- | --- |

a)

Toiminnanjohtaja
  julkaisee
  johtokuntaa kuultuaan
  kiinnostuksenilmaisupyynnön Euroopan unionin virallisessa lehdessä, asiaa koskevissa johtavissa tieteellisissä julkaisuissa ja elintarviketurvallisuusviranomaisen verkkosivustolla ja tiedottaa siitä
  jäsenvaltioille
  . Pyynnössä vahvistetaan
  kussakin tiedelautakunnassa
  tarvittava monialainen asiantuntemus
  ja
  ilmoitetaan tarvittava
  asiantuntijoiden
  lukumäärä
  .

julkaisee

kiinnostuksenilmaisupyynnön Euroopan unionin virallisessa lehdessä, asiaa koskevissa johtavissa tieteellisissä julkaisuissa ja elintarviketurvallisuusviranomaisen verkkosivustolla ja tiedottaa siitä

. Pyynnössä vahvistetaan

tarvittava monialainen asiantuntemus

ilmoitetaan tarvittava

lukumäärä

| b) | Jäsenvaltioiden on
  nimettävä asiantuntijoita niin, että päästään yhteensä toiminnanjohtajan ilmoittamaan lukumäärään
  .
  Kunkin jäsenvaltion on nimettävä vähintään 12 tieteellistä asiantuntijaa. Jäsenvaltiot voivat nimetä muiden jäsenvaltioiden kansalaisia
  . |
| --- | --- |

b)

Jäsenvaltioiden on
  nimettävä asiantuntijoita niin, että päästään yhteensä toiminnanjohtajan ilmoittamaan lukumäärään
  .
  Kunkin jäsenvaltion on nimettävä vähintään 12 tieteellistä asiantuntijaa. Jäsenvaltiot voivat nimetä muiden jäsenvaltioiden kansalaisia
  .

nimettävä asiantuntijoita niin, että päästään yhteensä toiminnanjohtajan ilmoittamaan lukumäärään

Kunkin jäsenvaltion on nimettävä vähintään 12 tieteellistä asiantuntijaa. Jäsenvaltiot voivat nimetä muiden jäsenvaltioiden kansalaisia

| b) | Jäsenvaltioiden on
  varmistettava kiinnostuksenilmaisupyynnön laaja levitys tiedeyhteisön piirissä
  .
  Ne voivat myös nimetä ilmoitettujen alojen asiantuntijoita, jos nämä nimitykset tehdään kansallisen kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella. |
| --- | --- |

b)

Jäsenvaltioiden on
  varmistettava kiinnostuksenilmaisupyynnön laaja levitys tiedeyhteisön piirissä
  .
  Ne voivat myös nimetä ilmoitettujen alojen asiantuntijoita, jos nämä nimitykset tehdään kansallisen kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella.

varmistettava kiinnostuksenilmaisupyynnön laaja levitys tiedeyhteisön piirissä

Ne voivat myös nimetä ilmoitettujen alojen asiantuntijoita, jos nämä nimitykset tehdään kansallisen kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella.

| c) | Toiminnanjohtaja laatii
  jäsenvaltioiden nimeämien
  ehdokkaiden pohjalta kutakin tiedelautakuntaa varten asiantuntijaluettelon, jossa on nimiä enemmän kuin nimitettäviä jäseniä. Toiminnanjohtaja ei saa laatia tällaista luetteloa, jos hän voi perustella, että nimetyt ehdokkaat ovat sellaisia, että hän ei voi tämän kohdan d alakohdassa vahvistetut valintaperusteet huomioon ottaen laatia laajempaa luetteloa. Toiminnanjohtaja toimittaa luettelon johtokunnalle nimittämistä varten. |
| --- | --- |

c)

Toiminnanjohtaja laatii
  jäsenvaltioiden nimeämien
  ehdokkaiden pohjalta kutakin tiedelautakuntaa varten asiantuntijaluettelon, jossa on nimiä enemmän kuin nimitettäviä jäseniä. Toiminnanjohtaja ei saa laatia tällaista luetteloa, jos hän voi perustella, että nimetyt ehdokkaat ovat sellaisia, että hän ei voi tämän kohdan d alakohdassa vahvistetut valintaperusteet huomioon ottaen laatia laajempaa luetteloa. Toiminnanjohtaja toimittaa luettelon johtokunnalle nimittämistä varten.

jäsenvaltioiden nimeämien

| c) | Toiminnanjohtaja laatii
  vastaanotettujen hakemusten ja nimettyjen
  ehdokkaiden nimitysten pohjalta
  sekä elintarviketurvallisuusviranomaisen riippumattomuutta koskevan politiikan ja tiedelautakuntien jäseniin sovellettavien täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti
  kutakin tiedelautakuntaa varten asiantuntijaluettelon, jossa on nimiä enemmän kuin nimitettäviä jäseniä. Toiminnanjohtaja ei saa laatia tällaista luetteloa, jos hän voi perustella, että
  hakemukset ja
  nimetyt ehdokkaat ovat sellaisia, että hän ei voi tämän kohdan d alakohdassa vahvistetut valintaperusteet huomioon ottaen laatia laajempaa luetteloa. Toiminnanjohtaja toimittaa luettelon johtokunnalle nimittämistä varten. |
| --- | --- |

c)

Toiminnanjohtaja laatii
  vastaanotettujen hakemusten ja nimettyjen
  ehdokkaiden nimitysten pohjalta
  sekä elintarviketurvallisuusviranomaisen riippumattomuutta koskevan politiikan ja tiedelautakuntien jäseniin sovellettavien täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti
  kutakin tiedelautakuntaa varten asiantuntijaluettelon, jossa on nimiä enemmän kuin nimitettäviä jäseniä. Toiminnanjohtaja ei saa laatia tällaista luetteloa, jos hän voi perustella, että
  hakemukset ja
  nimetyt ehdokkaat ovat sellaisia, että hän ei voi tämän kohdan d alakohdassa vahvistetut valintaperusteet huomioon ottaen laatia laajempaa luetteloa. Toiminnanjohtaja toimittaa luettelon johtokunnalle nimittämistä varten.

vastaanotettujen hakemusten ja nimettyjen

sekä elintarviketurvallisuusviranomaisen riippumattomuutta koskevan politiikan ja tiedelautakuntien jäseniin sovellettavien täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti

hakemukset ja

| d) | Jäsenvaltioiden suorittamaan ehdokkaiden nimeämiseen, toiminnanjohtajan suorittamaan valintaan ja johtokunnan suorittamiin nimityksiin on sovellettava seuraavia perusteita: |
| --- | --- |

d)

Jäsenvaltioiden suorittamaan ehdokkaiden nimeämiseen, toiminnanjohtajan suorittamaan valintaan ja johtokunnan suorittamiin nimityksiin on sovellettava seuraavia perusteita:

| d) | Jäsenvaltioiden suorittamaan ehdokkaiden nimeämiseen, toiminnanjohtajan suorittamaan valintaan ja johtokunnan suorittamiin nimityksiin on sovellettava seuraavia perusteita: |
| --- | --- |

d)

Jäsenvaltioiden suorittamaan ehdokkaiden nimeämiseen, toiminnanjohtajan suorittamaan valintaan ja johtokunnan suorittamiin nimityksiin on sovellettava seuraavia perusteita:

| | i) | korkeatasoinen tieteellinen asiantuntemus; |
| --- | --- | --- |

i)

korkeatasoinen tieteellinen asiantuntemus;

| | i) | korkeatasoinen tieteellinen asiantuntemus; |
| --- | --- | --- |

i)

korkeatasoinen tieteellinen asiantuntemus;

| | ii) | riippumattomuus ja eturistiriitojen puute 37 artiklan 2 kohdan sekä elintarviketurvallisuusviranomaisen riippumattomuutta koskevan politiikan ja tiedelautakuntien jäsenten riippumattomuutta koskevien täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

ii)

riippumattomuus ja eturistiriitojen puute 37 artiklan 2 kohdan sekä elintarviketurvallisuusviranomaisen riippumattomuutta koskevan politiikan ja tiedelautakuntien jäsenten riippumattomuutta koskevien täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti;

| | ii) | riippumattomuus ja eturistiriitojen puute 37 artiklan 2 kohdan sekä elintarviketurvallisuusviranomaisen riippumattomuutta koskevan politiikan ja tiedelautakuntien jäsenten riippumattomuutta koskevien täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

ii)

riippumattomuus ja eturistiriitojen puute 37 artiklan 2 kohdan sekä elintarviketurvallisuusviranomaisen riippumattomuutta koskevan politiikan ja tiedelautakuntien jäsenten riippumattomuutta koskevien täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti;

| | iii) | monitieteellistä asiantuntemusta koskevien tarpeiden täyttäminen siinä lautakunnassa, johon nimitykset on tarkoitus tehdä, ja sovellettava kielijärjestely. |
| --- | --- | --- |

iii)

monitieteellistä asiantuntemusta koskevien tarpeiden täyttäminen siinä lautakunnassa, johon nimitykset on tarkoitus tehdä, ja sovellettava kielijärjestely.

| | iii) | monitieteellistä asiantuntemusta koskevien tarpeiden täyttäminen siinä lautakunnassa, johon nimitykset on tarkoitus tehdä, ja sovellettava kielijärjestely. |
| --- | --- | --- |

iii)

monitieteellistä asiantuntemusta koskevien tarpeiden täyttäminen siinä lautakunnassa, johon nimitykset on tarkoitus tehdä, ja sovellettava kielijärjestely.

| e) | Johtokunnan on varmistettava, että lopullisissa nimityksissä saavutetaan mahdollisimman laaja maantieteellinen jakauma. |
| --- | --- |

e)

Johtokunnan on varmistettava, että lopullisissa nimityksissä saavutetaan mahdollisimman laaja maantieteellinen jakauma.

| e) | Johtokunnan on varmistettava, että lopullisissa nimityksissä saavutetaan mahdollisimman laaja maantieteellinen jakauma. |
| --- | --- |

e)

Johtokunnan on varmistettava, että lopullisissa nimityksissä saavutetaan mahdollisimman laaja maantieteellinen jakauma.

5 b
  .   Kun elintarviketurvallisuusviranomainen havaitsee, että jostakin tai useammasta lautakunnasta puuttuu tiettyä asiantuntemusta, toiminnanjohtaja ehdottaa johtokunnalle lisäjäseniä nimitettäväksi lautakuntaan/lautakuntiin 5 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

5 a
  .   Kun elintarviketurvallisuusviranomainen havaitsee, että jostakin tai useammasta lautakunnasta puuttuu tiettyä asiantuntemusta, toiminnanjohtaja ehdottaa johtokunnalle lisäjäseniä nimitettäväksi lautakuntaan/lautakuntiin 5 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

5 c
  .   Johtokunnan on hyväksyttävä toiminnanjohtajan ehdotuksesta säännöt tämän artiklan 5
  a
  ja 5
  b
  kohdassa esitettyjen menettelyjen yksityiskohtaisesta järjestämisestä ja aikataulusta.

5 b
  .   Johtokunnan on hyväksyttävä toiminnanjohtajan ehdotuksesta säännöt tämän artiklan 5 ja 5
  a
  kohdassa esitettyjen menettelyjen yksityiskohtaisesta järjestämisestä ja aikataulusta.

5 d
  .   
  Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön toimenpiteet, joilla varmistetaan, että
  tiedelautakuntien
  jäsenet toimivat
  riippumattomasti eikä heillä
  ole
  eturistiriitoja 37 artiklan 2 kohdan ja elintarviketurvallisuusviranomaisen sisäisten toimenpiteiden mukaisesti.
  Jäsenvaltioiden
  on
  varmistettava, että tiedelautakuntien jäsenillä on
  mahdollisuus käyttää tarvittava aika ja työpanos elintarviketurvallisuusviranomaisen työhön
  . Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tiedelautakuntien jäsenet
  eivät saa mitään ohjeistusta kansallisella tasolla ja että heidän riippumaton tieteellinen panoksensa unionin tason riskinarviointijärjestelmään tunnustetaan prioriteettitehtäväksi elintarvikeketjun turvallisuuden suojelemiseksi.

5 c
  .   Tiedelautakuntien
  jäsenten on toimittava
  riippumattomasti eikä heillä
  saa olla
  eturistiriitoja 37 artiklan 2 kohdan ja elintarviketurvallisuusviranomaisen sisäisten toimenpiteiden mukaisesti.
  Heillä
  on
  oltava
  mahdollisuus käyttää tarvittava aika ja työpanos elintarviketurvallisuusviranomaisen työhön
  , he
  eivät saa
  ottaa vastaan
  mitään ohjeistusta kansallisella tasolla ja heidän riippumaton tieteellinen panoksensa unionin tason riskinarviointijärjestelmään on tunnustettava prioriteettitehtäväksi elintarvikeketjun turvallisuuden suojelemiseksi.

5 e
  .   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että julkiset elimet, joiden palveluksessa nämä tieteelliset asiantuntijat ovat, ja ne tahot, jotka ovat vastuussa prioriteettien asettamisesta tieteellisille elimille, joiden palveluksessa nämä asiantuntijat ovat, panevat täytäntöön
  5 d
  kohdassa
  säädetyt
  toimenpiteet.

5 d
  .   Jäsenvaltioiden on
  tarvittaessa
  varmistettava, että julkiset elimet, joiden palveluksessa nämä tieteelliset asiantuntijat ovat, ja ne tahot, jotka ovat vastuussa prioriteettien asettamisesta tieteellisille elimille, joiden palveluksessa nämä asiantuntijat ovat, panevat täytäntöön
  5 c
  kohdassa
  säädettyjen edellytysten täyttymisen varmistamiseen tarvittavat
  toimenpiteet.

5 f
  .   Elintarviketurvallisuusviranomaisen on tuettava tiedelautakuntien tehtäviä organisoimalla niiden työtä, erityisesti elintarviketurvallisuusviranomaisen henkilökunnan tai 36 artiklassa tarkoitettujen kansallisten tieteellisten organisaatioiden toteuttamaa valmistelutyötä, myös hyödyntämällä mahdollisuutta laatia tieteellisiä lausuntoja tiedelautakuntien vertaistarkastelua varten ennen niiden hyväksymistä.

5 e
  .   Elintarviketurvallisuusviranomaisen on tuettava tiedelautakuntien tehtäviä organisoimalla niiden työtä, erityisesti elintarviketurvallisuusviranomaisen henkilökunnan tai 36 artiklassa tarkoitettujen kansallisten tieteellisten organisaatioiden toteuttamaa valmistelutyötä, myös hyödyntämällä mahdollisuutta laatia tieteellisiä lausuntoja tiedelautakuntien vertaistarkastelua varten ennen niiden hyväksymistä.

5 g
  .   Kussakin tiedelautakunnassa on enintään 21 jäsentä.

5 f
  .   Kussakin tiedelautakunnassa on enintään 21 jäsentä.

5 f a.
     
  Elintarviketurvallisuusviranomainen tarjoaa lautakuntien jäsenille perusteellista koulutusta riskinarviointiprosessista
  .

Tarkistus 54

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – c alakohta

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – c alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

28 artikla – 9 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| kunkin tiedelautakunnan jäsenten määrää
  5 g
  kohdassa säädetyissä enimmäisrajoissa. | b) | kunkin tiedelautakunnan jäsenten määrää
  5 f
  kohdassa säädetyissä enimmäisrajoissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

kunkin tiedelautakunnan jäsenten määrää
  5 g
  kohdassa säädetyissä enimmäisrajoissa.

5 g

b)

b)

kunkin tiedelautakunnan jäsenten määrää
  5 f
  kohdassa säädetyissä enimmäisrajoissa.

5 f

Tarkistus 55

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – c a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – c a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 178/2002

28 artikla – 9 kohta – g a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | Lisätään 28 artiklan 9 kohtaan alakohta seuraavasti:










  ”g a) | hakijoiden mahdollisuutta puuttua uusia tietoja esittämällä kriittisiin huolenaiheisiin enintään kuuden kuukauden pituisen ajanjakson aikana, ellei elintarviketurvallisuusviranomaisen kanssa ole muusta sovittu, ja ennen kuin elintarviketurvallisuusviranomainen on julkaissut lausuntonsa.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c a)

c a)

Lisätään 28 artiklan 9 kohtaan alakohta seuraavasti:

Lisätään 28 artiklan 9 kohtaan alakohta seuraavasti:

”g a)

”g a)

hakijoiden mahdollisuutta puuttua uusia tietoja esittämällä kriittisiin huolenaiheisiin enintään kuuden kuukauden pituisen ajanjakson aikana, ellei elintarviketurvallisuusviranomaisen kanssa ole muusta sovittu, ja ennen kuin elintarviketurvallisuusviranomainen on julkaissut lausuntonsa.”

hakijoiden mahdollisuutta puuttua uusia tietoja esittämällä kriittisiin huolenaiheisiin enintään kuuden kuukauden pituisen ajanjakson aikana, ellei elintarviketurvallisuusviranomaisen kanssa ole muusta sovittu, ja ennen kuin elintarviketurvallisuusviranomainen on julkaissut lausuntonsa.”

Tarkistus 56

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 178/2002

29 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a)
     
  Lisätään 29 artiklan 6 kohdan loppuun virke seuraavasti: |
| | ”Säännöillä ei saa mahdollistaa, että tietyt tieteelliset tutkimustulokset suljetaan lähtökohtaisesti ulkopuolelle, erityisesti jos ne on julkaistu vertaisarviointiprosessin jälkeen.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a)
     
  Lisätään 29 artiklan 6 kohdan loppuun virke seuraavasti:

”Säännöillä ei saa mahdollistaa, että tietyt tieteelliset tutkimustulokset suljetaan lähtökohtaisesti ulkopuolelle, erityisesti jos ne on julkaistu vertaisarviointiprosessin jälkeen.”

Tarkistus 57

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

32 a artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Mahdollisen elintarvikelainsäädännön mukaisen luvan hakijan pyynnöstä elintarviketurvallisuusviranomaisen
  henkilöstön
  on
  annettava neuvoja lupahakemusta koskevista säännöksistä ja sen vaaditusta sisällöstä
  . Elintarviketurvallisuusviranomaisen
  henkilöstön
  antamat neuvot eivät rajoita eivätkä sido lupahakemusten myöhempää arviointia tiedelautakunnissa. | Elintarviketurvallisuusviranomainen julkaisee ohjeita, jotka sisältävät kysymys-vastausluetteloita ja joissa käsitellään lupahakemuksen hallinnollisia ja tieteellisiä vaatimuksia.
  Mahdollisen elintarvikelainsäädännön mukaisen luvan hakijan pyynnöstä elintarviketurvallisuusviranomaisen on
  järjestettävä neuvontatilaisuuksia, joissa selvitetään vaadittua sisältöä sekä erilaisten testien ja tutkimusten toteuttamista suunnitellun tuotteen laadun, turvallisuuden ja tehokkuuden osoittamiseksi
  . Elintarviketurvallisuusviranomaisen antamat neuvot eivät rajoita eivätkä sido lupahakemusten myöhempää arviointia tiedelautakunnissa.
  Neuvoja antava elintarviketurvallisuusviranomaisen henkilöstö ei saa osallistua mihinkään valmistelevaan tieteelliseen toimintaan, joka liittyy suoraan tai epäsuorasti hakemukseen, jota varten neuvoja on pyydetty. |
| | Komissio arvioi [36 kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta] mennessä tämän artiklan vaikutusta elintarviketurvallisuusviranomaisen toimintaan. Komissio kiinnittää tällöin erityistä huomiota henkilöstön työmäärän ja tehtävien lisääntymiseen sekä siihen, onko soveltaminen johtanut elintarviketurvallisuusviranomaisen resurssien siirtymiseen muualle yleisen edun mukaisen toiminnan kustannuksella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Mahdollisen elintarvikelainsäädännön mukaisen luvan hakijan pyynnöstä elintarviketurvallisuusviranomaisen
  henkilöstön
  on
  annettava neuvoja lupahakemusta koskevista säännöksistä ja sen vaaditusta sisällöstä
  . Elintarviketurvallisuusviranomaisen
  henkilöstön
  antamat neuvot eivät rajoita eivätkä sido lupahakemusten myöhempää arviointia tiedelautakunnissa.

henkilöstön

annettava neuvoja lupahakemusta koskevista säännöksistä ja sen vaaditusta sisällöstä

henkilöstön

Elintarviketurvallisuusviranomainen julkaisee ohjeita, jotka sisältävät kysymys-vastausluetteloita ja joissa käsitellään lupahakemuksen hallinnollisia ja tieteellisiä vaatimuksia.
  Mahdollisen elintarvikelainsäädännön mukaisen luvan hakijan pyynnöstä elintarviketurvallisuusviranomaisen on
  järjestettävä neuvontatilaisuuksia, joissa selvitetään vaadittua sisältöä sekä erilaisten testien ja tutkimusten toteuttamista suunnitellun tuotteen laadun, turvallisuuden ja tehokkuuden osoittamiseksi
  . Elintarviketurvallisuusviranomaisen antamat neuvot eivät rajoita eivätkä sido lupahakemusten myöhempää arviointia tiedelautakunnissa.
  Neuvoja antava elintarviketurvallisuusviranomaisen henkilöstö ei saa osallistua mihinkään valmistelevaan tieteelliseen toimintaan, joka liittyy suoraan tai epäsuorasti hakemukseen, jota varten neuvoja on pyydetty.

Elintarviketurvallisuusviranomainen julkaisee ohjeita, jotka sisältävät kysymys-vastausluetteloita ja joissa käsitellään lupahakemuksen hallinnollisia ja tieteellisiä vaatimuksia.

järjestettävä neuvontatilaisuuksia, joissa selvitetään vaadittua sisältöä sekä erilaisten testien ja tutkimusten toteuttamista suunnitellun tuotteen laadun, turvallisuuden ja tehokkuuden osoittamiseksi

Neuvoja antava elintarviketurvallisuusviranomaisen henkilöstö ei saa osallistua mihinkään valmistelevaan tieteelliseen toimintaan, joka liittyy suoraan tai epäsuorasti hakemukseen, jota varten neuvoja on pyydetty.

Komissio arvioi [36 kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta] mennessä tämän artiklan vaikutusta elintarviketurvallisuusviranomaisen toimintaan. Komissio kiinnittää tällöin erityistä huomiota henkilöstön työmäärän ja tehtävien lisääntymiseen sekä siihen, onko soveltaminen johtanut elintarviketurvallisuusviranomaisen resurssien siirtymiseen muualle yleisen edun mukaisen toiminnan kustannuksella.

Komissio arvioi [36 kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta] mennessä tämän artiklan vaikutusta elintarviketurvallisuusviranomaisen toimintaan. Komissio kiinnittää tällöin erityistä huomiota henkilöstön työmäärän ja tehtävien lisääntymiseen sekä siihen, onko soveltaminen johtanut elintarviketurvallisuusviranomaisen resurssien siirtymiseen muualle yleisen edun mukaisen toiminnan kustannuksella.

Tarkistus 58

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

32 b artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Perustetaan unionin tutkimusrekisteri, joka sisältää elintarvikealan toimijoiden teettämät tutkimukset unionin elintarvikelainsäädännön mukaisen luvan saamiseksi. Elintarvikealan toimijoiden on ilmoitettava viipymättä elintarviketurvallisuusviranomaiselle unionin elintarvikelainsäädännön nojalla tehtävän tulevan lupahakemuksen tueksi teetetyn tutkimuksen kohteesta. Elintarviketurvallisuusviranomainen hallinnoi rekisteriä. | 1.   Perustetaan unionin tutkimusrekisteri, joka sisältää elintarvikealan toimijoiden teettämät tutkimukset unionin elintarvikelainsäädännön mukaisen luvan saamiseksi
  tai uusimiseksi
  . Elintarvikealan toimijoiden on ilmoitettava viipymättä elintarviketurvallisuusviranomaiselle unionin elintarvikelainsäädännön nojalla tehtävän tulevan lupahakemuksen
  tai luvan uusimista koskevan hakemuksen
  tueksi
  EU:ssa tai sen ulkopuolella
  teetetyn tutkimuksen kohteesta. Elintarviketurvallisuusviranomainen hallinnoi rekisteriä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Perustetaan unionin tutkimusrekisteri, joka sisältää elintarvikealan toimijoiden teettämät tutkimukset unionin elintarvikelainsäädännön mukaisen luvan saamiseksi. Elintarvikealan toimijoiden on ilmoitettava viipymättä elintarviketurvallisuusviranomaiselle unionin elintarvikelainsäädännön nojalla tehtävän tulevan lupahakemuksen tueksi teetetyn tutkimuksen kohteesta. Elintarviketurvallisuusviranomainen hallinnoi rekisteriä.

1.   Perustetaan unionin tutkimusrekisteri, joka sisältää elintarvikealan toimijoiden teettämät tutkimukset unionin elintarvikelainsäädännön mukaisen luvan saamiseksi
  tai uusimiseksi
  . Elintarvikealan toimijoiden on ilmoitettava viipymättä elintarviketurvallisuusviranomaiselle unionin elintarvikelainsäädännön nojalla tehtävän tulevan lupahakemuksen
  tai luvan uusimista koskevan hakemuksen
  tueksi
  EU:ssa tai sen ulkopuolella
  teetetyn tutkimuksen kohteesta. Elintarviketurvallisuusviranomainen hallinnoi rekisteriä.

Tarkistus 59

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

32 b artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Teetetyissä tutkimuksissa otetaan huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/63/EU

   (1 a)

  tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelusta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Teetetyissä tutkimuksissa otetaan huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/63/EU

   (1 a)

  tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelusta.

Tarkistus 60

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

32 b artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Edellä olevan 1 kohdan mukaista ilmoittamisvelvollisuutta sovelletaan myös
  unionin laboratorioihin
  , jotka tekevät kyseisiä tutkimuksia. | 2.   Edellä olevan 1 kohdan mukaista ilmoittamisvelvollisuutta sovelletaan myös
  kaikkiin laitoksiin, mukaan lukien laboratoriot, laitokset tai yliopistot
  , jotka tekevät kyseisiä tutkimuksia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Edellä olevan 1 kohdan mukaista ilmoittamisvelvollisuutta sovelletaan myös
  unionin laboratorioihin
  , jotka tekevät kyseisiä tutkimuksia.

2.   Edellä olevan 1 kohdan mukaista ilmoittamisvelvollisuutta sovelletaan myös
  kaikkiin laitoksiin, mukaan lukien laboratoriot, laitokset tai yliopistot
  , jotka tekevät kyseisiä tutkimuksia.

Tarkistus 61

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

32 b artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Tietoja, jotka on saatu teetetyistä tutkimuksia, joita ei ole rekisteröity, ei käytetä riskinarvioinnissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Tietoja, jotka on saatu teetetyistä tutkimuksia, joita ei ole rekisteröity, ei käytetä riskinarvioinnissa.

Tarkistus 62

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

32 b artikla – 2 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 b.
     
  Tutkimuksen kohde hyväksytään vain, jos kaikista rekisteröidyistä tutkimuksista on toimitettu kaikki tiedot. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 b.
     
  Tutkimuksen kohde hyväksytään vain, jos kaikista rekisteröidyistä tutkimuksista on toimitettu kaikki tiedot.

Tarkistus 63

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

32 b artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Jos elintarviketurvallisuusviranomainen pyytää ja vastaanottaa lisätietoja hakijalta, kyseiset tiedot on lisättävä asianmukaisesti merkittynä unionin rekisteriin ja asetettava kansalaisten saataville. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Jos elintarviketurvallisuusviranomainen pyytää ja vastaanottaa lisätietoja hakijalta, kyseiset tiedot on lisättävä asianmukaisesti merkittynä unionin rekisteriin ja asetettava kansalaisten saataville.

Tarkistus 64

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

32 b artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Komissio antaa delegoituja säädöksiä 57 a artiklan mukaisesti tämän asetuksen täydentämiseksi säätämällä ilmoittamisvelvoitteen rikkomisten seuraamuksista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Komissio antaa delegoituja säädöksiä 57 a artiklan mukaisesti tämän asetuksen täydentämiseksi säätämällä ilmoittamisvelvoitteen rikkomisten seuraamuksista.

Tarkistus 65

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

32 b artikla – 4 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 b.
     
  Tätä artiklaa ei sovelleta ennen [tämän muutosasetuksen voimaantulopäivä] teetettyihin tutkimuksiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 b.
     
  Tätä artiklaa ei sovelleta ennen [tämän muutosasetuksen voimaantulopäivä] teetettyihin tutkimuksiin.

Tarkistus 66

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

32 c artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jos unionin elintarvikelainsäädännössä säädetään, että lupa voidaan uusia, uusimista hakevan mahdollisen tahon on ilmoitettava elintarviketurvallisuusviranomaiselle tutkimuksista, joita se aikoo suorittaa tätä varten. Tämän ilmoituksen saatuaan elintarviketurvallisuusviranomainen käynnistää sidosryhmien ja kansalaisten julkisen kuulemisen uusimista koskevista aiotuista tutkimuksista ja antaa neuvoja aiotun uusimista koskevan hakemuksen sisällöstä ottaen huomioon saadut kommentit. Elintarviketurvallisuusviranomaisen antamat neuvot eivät rajoita eivätkä sido luvan uusimista koskevien hakemusten myöhempää arviointia tiedelautakunnissa. | 1.   Jos unionin elintarvikelainsäädännössä säädetään, että lupa voidaan uusia, uusimista hakevan mahdollisen tahon on ilmoitettava elintarviketurvallisuusviranomaiselle tutkimuksista, joita se aikoo suorittaa tätä varten. Tämän ilmoituksen saatuaan elintarviketurvallisuusviranomainen käynnistää sidosryhmien ja kansalaisten julkisen kuulemisen uusimista koskevista aiotuista tutkimuksista ja antaa neuvoja aiotun uusimista koskevan hakemuksen sisällöstä ottaen huomioon saadut kommentit
  , jotka ovat aiotun uusimisen riskinarvioinnin kannalta merkityksellisiä
  . Elintarviketurvallisuusviranomaisen antamat neuvot eivät rajoita eivätkä sido luvan uusimista koskevien hakemusten myöhempää arviointia tiedelautakunnissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Jos unionin elintarvikelainsäädännössä säädetään, että lupa voidaan uusia, uusimista hakevan mahdollisen tahon on ilmoitettava elintarviketurvallisuusviranomaiselle tutkimuksista, joita se aikoo suorittaa tätä varten. Tämän ilmoituksen saatuaan elintarviketurvallisuusviranomainen käynnistää sidosryhmien ja kansalaisten julkisen kuulemisen uusimista koskevista aiotuista tutkimuksista ja antaa neuvoja aiotun uusimista koskevan hakemuksen sisällöstä ottaen huomioon saadut kommentit. Elintarviketurvallisuusviranomaisen antamat neuvot eivät rajoita eivätkä sido luvan uusimista koskevien hakemusten myöhempää arviointia tiedelautakunnissa.

1.   Jos unionin elintarvikelainsäädännössä säädetään, että lupa voidaan uusia, uusimista hakevan mahdollisen tahon on ilmoitettava elintarviketurvallisuusviranomaiselle tutkimuksista, joita se aikoo suorittaa tätä varten. Tämän ilmoituksen saatuaan elintarviketurvallisuusviranomainen käynnistää sidosryhmien ja kansalaisten julkisen kuulemisen uusimista koskevista aiotuista tutkimuksista ja antaa neuvoja aiotun uusimista koskevan hakemuksen sisällöstä ottaen huomioon saadut kommentit
  , jotka ovat aiotun uusimisen riskinarvioinnin kannalta merkityksellisiä
  . Elintarviketurvallisuusviranomaisen antamat neuvot eivät rajoita eivätkä sido luvan uusimista koskevien hakemusten myöhempää arviointia tiedelautakunnissa.

Tarkistus 67

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

32 c artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Elintarviketurvallisuusviranomainen kuulee sidosryhmiä ja kansalaisia tutkimuksista, joita esitetään lupahakemusten tueksi, kunhan elintarviketurvallisuusviranomainen on julkaissut ne 38 artiklan ja 39–39 f artiklan mukaisesti, sen kartoittamiseksi, onko lupahakemuksen kohteesta saatavilla muita tieteellisiä tietoja tai tutkimuksia. Tätä säännöstä ei sovelleta mahdollisiin muihin täydentäviin tietoihin, joita hakijat toimittavat riskinarviointiprosessin aikana. | 2.   Elintarviketurvallisuusviranomainen kuulee
  kahden kuukauden kuluessa
  sidosryhmiä ja kansalaisia tutkimuksista, joita esitetään lupahakemusten tueksi, kunhan elintarviketurvallisuusviranomainen on julkaissut ne 38 artiklan ja 39–39 f artiklan mukaisesti, sen kartoittamiseksi, onko lupahakemuksen kohteesta saatavilla muita tieteellisiä tietoja tai tutkimuksia
  , jotka perustuvat riippumattomaan vertaisarvioituun kirjallisuuteen tai jotka on tehty kansainvälisten ohjeiden ja hyvän laboratoriokäytännön mukaisesti ja jotka eivät vaikuta elintarviketurvallisuusviranomaisen 33 artiklan mukaisiin velvollisuuksiin
  . Tätä säännöstä ei sovelleta mahdollisiin muihin täydentäviin tietoihin, joita hakijat toimittavat riskinarviointiprosessin aikana. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Elintarviketurvallisuusviranomainen kuulee sidosryhmiä ja kansalaisia tutkimuksista, joita esitetään lupahakemusten tueksi, kunhan elintarviketurvallisuusviranomainen on julkaissut ne 38 artiklan ja 39–39 f artiklan mukaisesti, sen kartoittamiseksi, onko lupahakemuksen kohteesta saatavilla muita tieteellisiä tietoja tai tutkimuksia. Tätä säännöstä ei sovelleta mahdollisiin muihin täydentäviin tietoihin, joita hakijat toimittavat riskinarviointiprosessin aikana.

2.   Elintarviketurvallisuusviranomainen kuulee
  kahden kuukauden kuluessa
  sidosryhmiä ja kansalaisia tutkimuksista, joita esitetään lupahakemusten tueksi, kunhan elintarviketurvallisuusviranomainen on julkaissut ne 38 artiklan ja 39–39 f artiklan mukaisesti, sen kartoittamiseksi, onko lupahakemuksen kohteesta saatavilla muita tieteellisiä tietoja tai tutkimuksia
  , jotka perustuvat riippumattomaan vertaisarvioituun kirjallisuuteen tai jotka on tehty kansainvälisten ohjeiden ja hyvän laboratoriokäytännön mukaisesti ja jotka eivät vaikuta elintarviketurvallisuusviranomaisen 33 artiklan mukaisiin velvollisuuksiin
  . Tätä säännöstä ei sovelleta mahdollisiin muihin täydentäviin tietoihin, joita hakijat toimittavat riskinarviointiprosessin aikana.

Tarkistus 68

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

32 d artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komission asiantuntijat suorittavat tarkastuksia, myös auditointeja, saadakseen varmuuden siitä, että testauslaitokset noudattavat asiaankuuluvia vaatimuksia tehdessään testejä ja tutkimuksia, jotka on toimitettu elintarviketurvallisuusviranomaiselle osana unionin elintarvikelainsäädännön nojalla tehtyä lupahakemusta. Nämä tarkastukset organisoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa. | Komission
  terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosaston
  asiantuntijat suorittavat tarkastuksia, myös auditointeja, saadakseen varmuuden siitä, että
  unionissa ja kolmansissa maissa sijaitsevat
  testauslaitokset noudattavat asiaankuuluvia vaatimuksia tehdessään testejä ja tutkimuksia, jotka on toimitettu elintarviketurvallisuusviranomaiselle osana unionin elintarvikelainsäädännön nojalla tehtyä lupahakemusta. Nämä tarkastukset organisoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden
  ja kyseisten kolmansien valtioiden
  toimivaltaisten viranomaisten kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komission asiantuntijat suorittavat tarkastuksia, myös auditointeja, saadakseen varmuuden siitä, että testauslaitokset noudattavat asiaankuuluvia vaatimuksia tehdessään testejä ja tutkimuksia, jotka on toimitettu elintarviketurvallisuusviranomaiselle osana unionin elintarvikelainsäädännön nojalla tehtyä lupahakemusta. Nämä tarkastukset organisoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa.

Komission
  terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosaston
  asiantuntijat suorittavat tarkastuksia, myös auditointeja, saadakseen varmuuden siitä, että
  unionissa ja kolmansissa maissa sijaitsevat
  testauslaitokset noudattavat asiaankuuluvia vaatimuksia tehdessään testejä ja tutkimuksia, jotka on toimitettu elintarviketurvallisuusviranomaiselle osana unionin elintarvikelainsäädännön nojalla tehtyä lupahakemusta. Nämä tarkastukset organisoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden
  ja kyseisten kolmansien valtioiden
  toimivaltaisten viranomaisten kanssa.

terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosaston

unionissa ja kolmansissa maissa sijaitsevat

ja kyseisten kolmansien valtioiden

Tarkistus 161

Tarkistus 161

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

32 e artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio voi
  pyytää poikkeuksellisissa olosuhteissa
  elintarviketurvallisuusviranomaista teettämään tieteellisiä tutkimuksia riskinarviointiprosessissa käytetyn näytön todentamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta elintarvikelainsäädännön nojalla lupaa hakevien velvollisuutta osoittaa lupajärjestelmään toimitetun hakemuksen kohteen turvallisuus. Teetettävät tutkimukset voivat olla alaltaan laajempia kuin todentamisen kohteena oleva näyttö.”; | Komissio voi
  ristiriitaisten tieteellisten tulosten tapauksessa pyytää
  elintarviketurvallisuusviranomaista teettämään tieteellisiä tutkimuksia riskinarviointiprosessissa käytetyn näytön todentamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta elintarvikelainsäädännön nojalla lupaa hakevien velvollisuutta osoittaa lupajärjestelmään toimitetun hakemuksen kohteen turvallisuus. Teetettävät tutkimukset voivat olla alaltaan laajempia kuin todentamisen kohteena oleva näyttö
  riskinarviointiprosesseissa
  .
  Todentamistutkimukset rahoitetaan hakijoiden yhteiseen rahastoon maksamilla rahoitusosuuksilla. Komissio hyväksyy delegoidun säädöksen 57 a artiklan mukaisesti ja määrittää tämän rahaston yksityiskohtaiset säännöt.”; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio voi
  pyytää poikkeuksellisissa olosuhteissa
  elintarviketurvallisuusviranomaista teettämään tieteellisiä tutkimuksia riskinarviointiprosessissa käytetyn näytön todentamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta elintarvikelainsäädännön nojalla lupaa hakevien velvollisuutta osoittaa lupajärjestelmään toimitetun hakemuksen kohteen turvallisuus. Teetettävät tutkimukset voivat olla alaltaan laajempia kuin todentamisen kohteena oleva näyttö.”;

pyytää poikkeuksellisissa olosuhteissa

Komissio voi
  ristiriitaisten tieteellisten tulosten tapauksessa pyytää
  elintarviketurvallisuusviranomaista teettämään tieteellisiä tutkimuksia riskinarviointiprosessissa käytetyn näytön todentamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta elintarvikelainsäädännön nojalla lupaa hakevien velvollisuutta osoittaa lupajärjestelmään toimitetun hakemuksen kohteen turvallisuus. Teetettävät tutkimukset voivat olla alaltaan laajempia kuin todentamisen kohteena oleva näyttö
  riskinarviointiprosesseissa
  .
  Todentamistutkimukset rahoitetaan hakijoiden yhteiseen rahastoon maksamilla rahoitusosuuksilla. Komissio hyväksyy delegoidun säädöksen 57 a artiklan mukaisesti ja määrittää tämän rahaston yksityiskohtaiset säännöt.”;

ristiriitaisten tieteellisten tulosten tapauksessa pyytää

riskinarviointiprosesseissa

Todentamistutkimukset rahoitetaan hakijoiden yhteiseen rahastoon maksamilla rahoitusosuuksilla. Komissio hyväksyy delegoidun säädöksen 57 a artiklan mukaisesti ja määrittää tämän rahaston yksityiskohtaiset säännöt.”;

Tarkistus 70

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

32 e artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Teetetyissä tutkimuksissa on otettava huomioon direktiivi 2010/63/EU . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Teetetyissä tutkimuksissa on otettava huomioon direktiivi 2010/63/EU .

Teetetyissä tutkimuksissa on otettava huomioon direktiivi 2010/63/EU .

Tarkistus 71

Tarkistus 71

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 4 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 4 a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 178/2002

33 artikla – 1 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a)
     
  Lisätään 33 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:










  ”d a) | yhteisvaikutukset ja kasautuvat vaikutukset.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a)
     
  Lisätään 33 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”d a)

yhteisvaikutukset ja kasautuvat vaikutukset.”

Tarkistus 72

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – a alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

38 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Elintarviketurvallisuusviranomaisen toiminnan on oltava mahdollisimman avointa. Sen on erityisesti julkaistava viipymättä | 1.   Elintarviketurvallisuusviranomaisen toiminnan on oltava mahdollisimman avointa
  asetuksen (EY) N:o 1367/2006 mukaisesti tämän vaikuttamatta kuitenkaan asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamiseen
  . Sen on erityisesti julkaistava viipymättä |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Elintarviketurvallisuusviranomaisen toiminnan on oltava mahdollisimman avointa. Sen on erityisesti julkaistava viipymättä

1.   Elintarviketurvallisuusviranomaisen toiminnan on oltava mahdollisimman avointa
  asetuksen (EY) N:o 1367/2006 mukaisesti tämän vaikuttamatta kuitenkaan asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamiseen
  . Sen on erityisesti julkaistava viipymättä

Tarkistus 73

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – a alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

38 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | tiedekomitean ja tiedelautakuntien ja niiden työryhmien esityslistat ja pöytäkirjat; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

tiedekomitean ja tiedelautakuntien ja niiden työryhmien esityslistat ja pöytäkirjat;

| a) | johtokunnan, neuvoa-antavan komitean,
  tiedekomitean ja tiedelautakuntien ja niiden työryhmien esityslistat
  , osallistujaluettelot
  ja pöytäkirjat; |
| --- | --- |

a)

johtokunnan, neuvoa-antavan komitean,
  tiedekomitean ja tiedelautakuntien ja niiden työryhmien esityslistat
  , osallistujaluettelot
  ja pöytäkirjat;

johtokunnan, neuvoa-antavan komitean,

, osallistujaluettelot

Tarkistus 74

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – a alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

38 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | unionin elintarvikelainsäädännön nojalla tehtyjen lupahakemusten tueksi esitetyt tieteelliset tiedot, tutkimukset ja muut tiedot, mukaan luettuna hakijan toimittamat täydentävät tiedot, sekä tieteellisiä selvityksiä, myös tieteellistä lausuntoa, koskevia Euroopan parlamentin, komission ja jäsenvaltioiden pyyntöjä tukevat muut tieteelliset tiedot, ottaen huomioon luottamuksellisten tietojen ja henkilötietojen suoja 39–39 f artiklan mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

unionin elintarvikelainsäädännön nojalla tehtyjen lupahakemusten tueksi esitetyt tieteelliset tiedot, tutkimukset ja muut tiedot, mukaan luettuna hakijan toimittamat täydentävät tiedot, sekä tieteellisiä selvityksiä, myös tieteellistä lausuntoa, koskevia Euroopan parlamentin, komission ja jäsenvaltioiden pyyntöjä tukevat muut tieteelliset tiedot, ottaen huomioon luottamuksellisten tietojen ja henkilötietojen suoja 39–39 f artiklan mukaisesti;

| c) | unionin elintarvikelainsäädännön nojalla tehtyjen lupahakemusten tueksi esitetyt tieteelliset tiedot, tutkimukset ja muut tiedot, mukaan luettuna hakijan toimittamat täydentävät tiedot, sekä tieteellisiä selvityksiä, myös tieteellistä lausuntoa, koskevia Euroopan parlamentin, komission ja jäsenvaltioiden pyyntöjä tukevat muut tieteelliset tiedot, ottaen huomioon
  tietojen julkaisemisen välttämättömyyden ylivoimaisen yleisen edun vuoksi ja
  luottamuksellisten tietojen ja henkilötietojen
  suojan
  39–39 f artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

unionin elintarvikelainsäädännön nojalla tehtyjen lupahakemusten tueksi esitetyt tieteelliset tiedot, tutkimukset ja muut tiedot, mukaan luettuna hakijan toimittamat täydentävät tiedot, sekä tieteellisiä selvityksiä, myös tieteellistä lausuntoa, koskevia Euroopan parlamentin, komission ja jäsenvaltioiden pyyntöjä tukevat muut tieteelliset tiedot, ottaen huomioon
  tietojen julkaisemisen välttämättömyyden ylivoimaisen yleisen edun vuoksi ja
  luottamuksellisten tietojen ja henkilötietojen
  suojan
  39–39 f artiklan mukaisesti;

tietojen julkaisemisen välttämättömyyden ylivoimaisen yleisen edun vuoksi ja

suojan

Tarkistus 75

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – a alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

38 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | tiedot, joihin sen tieteelliset selvitykset, myös tieteelliset lausunnot, perustuvat, ottaen huomioon luottamuksellisten tietojen ja henkilötietojen suoja 39–39 f artiklan mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

tiedot, joihin sen tieteelliset selvitykset, myös tieteelliset lausunnot, perustuvat, ottaen huomioon luottamuksellisten tietojen ja henkilötietojen suoja 39–39 f artiklan mukaisesti;

| d) | tiedot, joihin sen tieteelliset selvitykset, myös tieteelliset lausunnot, perustuvat, ottaen huomioon
  tietojen julkaisemisen välttämättömyyden ylivoimaisen yleisen edun vuoksi ja
  luottamuksellisten tietojen ja henkilötietojen
  suojan
  39–39 f artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

tiedot, joihin sen tieteelliset selvitykset, myös tieteelliset lausunnot, perustuvat, ottaen huomioon
  tietojen julkaisemisen välttämättömyyden ylivoimaisen yleisen edun vuoksi ja
  luottamuksellisten tietojen ja henkilötietojen
  suojan
  39–39 f artiklan mukaisesti;

tietojen julkaisemisen välttämättömyyden ylivoimaisen yleisen edun vuoksi ja

suojan

Tarkistus 76

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – a alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

38 artikla – 1 kohta – h a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | h a) | hakijan nimeä ja hakemuksen otsikkoa koskevat tiedot; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

h a)

h a)

hakijan nimeä ja hakemuksen otsikkoa koskevat tiedot;

hakijan nimeä ja hakemuksen otsikkoa koskevat tiedot;

Tarkistus 77

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – a alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

38 artikla – 1 kohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| i) | elintarviketurvallisuusviranomaisen 32 a ja 32 c artiklan nojalla mahdollisille hakijoille antamat neuvot hakemuksen toimittamista edeltävässä vaiheessa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i)

elintarviketurvallisuusviranomaisen 32 a ja 32 c artiklan nojalla mahdollisille hakijoille antamat neuvot hakemuksen toimittamista edeltävässä vaiheessa.

| i) | elintarviketurvallisuusviranomaisen 32 a ja 32 c artiklan nojalla mahdollisille hakijoille antamat
  yleiset
  neuvot hakemuksen toimittamista edeltävässä vaiheessa. |
| --- | --- |

i)

elintarviketurvallisuusviranomaisen 32 a ja 32 c artiklan nojalla mahdollisille hakijoille antamat
  yleiset
  neuvot hakemuksen toimittamista edeltävässä vaiheessa.

yleiset

Tarkistus 78

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – a alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

38 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut asiakirjat ja tiedot on julkaistava elintarviketurvallisuusviranomaisen verkkosivustolla omassa osiossaan. Kyseisen osion on oltava julkisesti ja helposti saatavilla. Nämä asiakirjat ja tiedot on voitava ladata ja tulostaa ja niistä on voitava tehdä hakuja sähköisessä muodossa. | Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut asiakirjat ja tiedot on julkaistava elintarviketurvallisuusviranomaisen verkkosivustolla omassa osiossaan. Kyseisen osion on oltava julkisesti ja helposti saatavilla
  , siihen tutustuvien on annettava selkeä sähköisesti tallennettu sitoumus ja sen kaupalliseen käyttöön on sovellettava toimenpiteitä ja seuraamuksia, jotka ovat vaikuttavia, oikeasuhteisia ja ennaltaehkäiseviä
  . Nämä asiakirjat ja tiedot on voitava ladata ja tulostaa
  jäljitettävyyden vuoksi vesileimalla varustettuina,
  ja niistä on voitava tehdä hakuja sähköisessä muodossa
  , joka on koneellisesti luettavissa
  .
  Näiden toimenpiteiden painopisteen on oltava asiakirjojen kaupallisessa käytössä ja niiden toimittamisessa. Nämä toimenpiteet on suunniteltava siten, että niillä suojellaan ensimmäisessä alakohdassa mainittuja asiakirjoja ja tietoja tehokkaasti kaupalliselta käytöltä sekä unionissa että kolmansissa maissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut asiakirjat ja tiedot on julkaistava elintarviketurvallisuusviranomaisen verkkosivustolla omassa osiossaan. Kyseisen osion on oltava julkisesti ja helposti saatavilla. Nämä asiakirjat ja tiedot on voitava ladata ja tulostaa ja niistä on voitava tehdä hakuja sähköisessä muodossa.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut asiakirjat ja tiedot on julkaistava elintarviketurvallisuusviranomaisen verkkosivustolla omassa osiossaan. Kyseisen osion on oltava julkisesti ja helposti saatavilla
  , siihen tutustuvien on annettava selkeä sähköisesti tallennettu sitoumus ja sen kaupalliseen käyttöön on sovellettava toimenpiteitä ja seuraamuksia, jotka ovat vaikuttavia, oikeasuhteisia ja ennaltaehkäiseviä
  . Nämä asiakirjat ja tiedot on voitava ladata ja tulostaa
  jäljitettävyyden vuoksi vesileimalla varustettuina,
  ja niistä on voitava tehdä hakuja sähköisessä muodossa
  , joka on koneellisesti luettavissa
  .
  Näiden toimenpiteiden painopisteen on oltava asiakirjojen kaupallisessa käytössä ja niiden toimittamisessa. Nämä toimenpiteet on suunniteltava siten, että niillä suojellaan ensimmäisessä alakohdassa mainittuja asiakirjoja ja tietoja tehokkaasti kaupalliselta käytöltä sekä unionissa että kolmansissa maissa.

, siihen tutustuvien on annettava selkeä sähköisesti tallennettu sitoumus ja sen kaupalliseen käyttöön on sovellettava toimenpiteitä ja seuraamuksia, jotka ovat vaikuttavia, oikeasuhteisia ja ennaltaehkäiseviä

jäljitettävyyden vuoksi vesileimalla varustettuina,

, joka on koneellisesti luettavissa

Näiden toimenpiteiden painopisteen on oltava asiakirjojen kaupallisessa käytössä ja niiden toimittamisessa. Nämä toimenpiteet on suunniteltava siten, että niillä suojellaan ensimmäisessä alakohdassa mainittuja asiakirjoja ja tietoja tehokkaasti kaupalliselta käytöltä sekä unionissa että kolmansissa maissa.

Tarkistus 79

Tarkistus 79

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – b alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

38 artikla – 1 a kohta – 1 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1 a.   Edellä olevan 1 kohdan c alakohdassa mainittujen tietojen julkaiseminen ei kuitenkaan rajoita seuraavia: | 1 a.   Edellä olevan 1 kohdan c
  , d ja i
   alakohdassa mainittujen tietojen julkaiseminen ei kuitenkaan rajoita seuraavia: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.   Edellä olevan 1 kohdan c alakohdassa mainittujen tietojen julkaiseminen ei kuitenkaan rajoita seuraavia:

1 a.   Edellä olevan 1 kohdan c
  , d ja i
   alakohdassa mainittujen tietojen julkaiseminen ei kuitenkaan rajoita seuraavia:

Tarkistus 80

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – b alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

38 artikla – 1 a kohta – 1 alakohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | mahdolliset immateriaalioikeudet, joita saattaa kohdistua asiakirjoihin tai niiden sisältöön; ja |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

a)

mahdolliset immateriaalioikeudet, joita saattaa kohdistua asiakirjoihin tai niiden sisältöön; ja

mahdolliset immateriaalioikeudet, joita saattaa kohdistua asiakirjoihin tai niiden sisältöön; ja

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 163

Tarkistus 163

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – b alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

38 artikla – 1 a kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Edellä olevan 1 kohdan c alakohdassa mainittujen tietojen julkaisemista ei ole pidettävä eksplisiittisenä tai implisiittisenä lupana, jonka mukaan kyseisiä tietoja ja niiden sisältöä saisi käyttää, jäljentää tai muutoin hyödyntää, eikä ole
  Euroopan
  unionin vastuulla, jos kolmannet osapuolet käyttävät niitä.” | Edellä olevan 1 kohdan c alakohdassa mainittujen tietojen julkaisemista ei ole pidettävä eksplisiittisenä tai implisiittisenä lupana, jonka mukaan kyseisiä tietoja ja niiden sisältöä saisi käyttää
  kaupallisesti
  , jäljentää tai muutoin hyödyntää
  kaupallisessa tarkoituksessa. Epäilysten välttämiseksi julkaistuja tietoja voidaan käyttää tulosten julkiseen ja tieteelliseen valvontaan, myös tiedon lisäämiseksi mahdollisista haitallisista terveys- ja ympäristövaikutuksista
  , eikä ole unionin vastuulla, jos kolmannet osapuolet käyttävät niitä.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Edellä olevan 1 kohdan c alakohdassa mainittujen tietojen julkaisemista ei ole pidettävä eksplisiittisenä tai implisiittisenä lupana, jonka mukaan kyseisiä tietoja ja niiden sisältöä saisi käyttää, jäljentää tai muutoin hyödyntää, eikä ole
  Euroopan
  unionin vastuulla, jos kolmannet osapuolet käyttävät niitä.”

Euroopan

Edellä olevan 1 kohdan c alakohdassa mainittujen tietojen julkaisemista ei ole pidettävä eksplisiittisenä tai implisiittisenä lupana, jonka mukaan kyseisiä tietoja ja niiden sisältöä saisi käyttää
  kaupallisesti
  , jäljentää tai muutoin hyödyntää
  kaupallisessa tarkoituksessa. Epäilysten välttämiseksi julkaistuja tietoja voidaan käyttää tulosten julkiseen ja tieteelliseen valvontaan, myös tiedon lisäämiseksi mahdollisista haitallisista terveys- ja ympäristövaikutuksista
  , eikä ole unionin vastuulla, jos kolmannet osapuolet käyttävät niitä.”

kaupallisesti

kaupallisessa tarkoituksessa. Epäilysten välttämiseksi julkaistuja tietoja voidaan käyttää tulosten julkiseen ja tieteelliseen valvontaan, myös tiedon lisäämiseksi mahdollisista haitallisista terveys- ja ympäristövaikutuksista

Tarkistus 82

Tarkistus 82

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – c a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – c a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 178/2002

38 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | Lisätään 3 a kohta seuraavasti:





  ”3 a.
     
  Tämä artikla ei rajoita direktiivin 2003/4/EY eikä asetusten (EY) N:o 1049/2001 ja (EY) N:o 1367/2006 soveltamista.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c a)

c a)

Lisätään 3 a kohta seuraavasti:

Lisätään 3 a kohta seuraavasti:

”3 a.
     
  Tämä artikla ei rajoita direktiivin 2003/4/EY eikä asetusten (EY) N:o 1049/2001 ja (EY) N:o 1367/2006 soveltamista.”

Tarkistus 83

Tarkistus 83

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

39 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Poiketen siitä, mitä 38 artiklassa säädetään, elintarviketurvallisuusviranomainen ei saa julkaista tietoja, joita on pyydetty käsittelemään luottamuksellisena tässä artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti. | 1.   Poiketen siitä, mitä 38 artiklassa säädetään,
  ja rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1049/2001 ja direktiivin 2003/4/EY sekä sen yleisen periaatteen soveltamista, että kansanterveyteen liittyvät edut menevät aina yksityisten etujen edelle,
  elintarviketurvallisuusviranomainen ei saa julkaista tietoja, joita on pyydetty
  ja suostuttu
  käsittelemään luottamuksellisena tässä artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Poiketen siitä, mitä 38 artiklassa säädetään, elintarviketurvallisuusviranomainen ei saa julkaista tietoja, joita on pyydetty käsittelemään luottamuksellisena tässä artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

1.   Poiketen siitä, mitä 38 artiklassa säädetään,
  ja rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1049/2001 ja direktiivin 2003/4/EY sekä sen yleisen periaatteen soveltamista, että kansanterveyteen liittyvät edut menevät aina yksityisten etujen edelle,
  elintarviketurvallisuusviranomainen ei saa julkaista tietoja, joita on pyydetty
  ja suostuttu
  käsittelemään luottamuksellisena tässä artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

Tarkistus 84

Tarkistus 84

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

39 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1) | menetelmät, joita käytetään tieteellisiä selvityksiä, myös tieteellistä lausuntoa, koskevan pyynnön kohteen valmistamiseen tai tuottamiseen, ja muut menetelmään liittyvät tekniset ja teolliset eritelmät; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1)

menetelmät, joita käytetään tieteellisiä selvityksiä, myös tieteellistä lausuntoa, koskevan pyynnön kohteen valmistamiseen tai tuottamiseen, ja muut menetelmään liittyvät tekniset ja teolliset eritelmät;

| 1) | menetelmät, joita käytetään tieteellisiä selvityksiä, myös tieteellistä lausuntoa, koskevan pyynnön kohteen valmistamiseen tai tuottamiseen, ja muut menetelmään liittyvät tekniset ja teolliset eritelmät
  , paitsi jos niillä on merkitystä mahdollisten terveys- ja ympäristövaikutusten ymmärtämisen kannalta, ja edellyttäen, että luvanhakija osoittaa todennettavissa olevin perustein, etteivät tällaiset menetelmät sisällä tietoja ympäristöpäästöistä tai terveys- ja ympäristövaikutuksista
  ; |
| --- | --- |

1)

menetelmät, joita käytetään tieteellisiä selvityksiä, myös tieteellistä lausuntoa, koskevan pyynnön kohteen valmistamiseen tai tuottamiseen, ja muut menetelmään liittyvät tekniset ja teolliset eritelmät
  , paitsi jos niillä on merkitystä mahdollisten terveys- ja ympäristövaikutusten ymmärtämisen kannalta, ja edellyttäen, että luvanhakija osoittaa todennettavissa olevin perustein, etteivät tällaiset menetelmät sisällä tietoja ympäristöpäästöistä tai terveys- ja ympäristövaikutuksista
  ;

, paitsi jos niillä on merkitystä mahdollisten terveys- ja ympäristövaikutusten ymmärtämisen kannalta, ja edellyttäen, että luvanhakija osoittaa todennettavissa olevin perustein, etteivät tällaiset menetelmät sisällä tietoja ympäristöpäästöistä tai terveys- ja ympäristövaikutuksista

Tarkistus 85

Tarkistus 85

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

39 artikla – 2 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3) | kaupalliset tiedot, joista käyvät ilmi luvan hakijan hankintalähteet, markkinaosuudet tai liiketoimintastrategia;
  ja |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3)

kaupalliset tiedot, joista käyvät ilmi luvan hakijan hankintalähteet, markkinaosuudet tai liiketoimintastrategia;
  ja

ja

| 3) | kaupalliset tiedot, joista käyvät ilmi luvan hakijan hankintalähteet,
  innovatiiviset tuote-/aineideat,
  markkinaosuudet tai liiketoimintastrategia; |
| --- | --- |

3)

kaupalliset tiedot, joista käyvät ilmi luvan hakijan hankintalähteet,
  innovatiiviset tuote-/aineideat,
  markkinaosuudet tai liiketoimintastrategia;

innovatiiviset tuote-/aineideat,

(Vastaava muutos tehdään kaikkialle tekstiin. Jos tarkistus hyväksytään, koko tekstiin on tehtävä teknisiä muutoksia.)

(Vastaava muutos tehdään kaikkialle tekstiin. Jos tarkistus hyväksytään, koko tekstiin on tehtävä teknisiä muutoksia.)

Tarkistus 86

Tarkistus 86

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

39 artikla – 2 kohta – 4 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4) | tieteellisiä selvityksiä, myös tieteellistä lausuntoa, koskevan pyynnön kohteen kvantitatiivinen koostumus. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4)

tieteellisiä selvityksiä, myös tieteellistä lausuntoa, koskevan pyynnön kohteen kvantitatiivinen koostumus.

| 4) | tieteellisiä selvityksiä, myös tieteellistä lausuntoa, koskevan pyynnön kohteen kvantitatiivinen koostumus
  , paitsi jos niillä on merkitystä mahdollisten terveys- ja ympäristövaikutusten ymmärtämisen kannalta
  ; |
| --- | --- |

4)

tieteellisiä selvityksiä, myös tieteellistä lausuntoa, koskevan pyynnön kohteen kvantitatiivinen koostumus
  , paitsi jos niillä on merkitystä mahdollisten terveys- ja ympäristövaikutusten ymmärtämisen kannalta
  ;

, paitsi jos niillä on merkitystä mahdollisten terveys- ja ympäristövaikutusten ymmärtämisen kannalta

Tarkistus 87

Tarkistus 87

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

39 artikla – 4 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | elintarviketurvallisuusviranomainen voi julkaista 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut tiedot, jos kiireelliset toimet ovat tarpeen kansanterveyden, eläinten terveyden tai ympäristön suojelemiseksi, esimerkiksi hätätilanteissa;
  ja |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

elintarviketurvallisuusviranomainen voi julkaista 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut tiedot, jos kiireelliset toimet ovat tarpeen kansanterveyden, eläinten terveyden tai ympäristön suojelemiseksi, esimerkiksi hätätilanteissa;
  ja

ja

| a) | elintarviketurvallisuusviranomainen voi julkaista 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut tiedot, jos kiireelliset toimet ovat tarpeen kansanterveyden, eläinten terveyden tai ympäristön suojelemiseksi, esimerkiksi hätätilanteissa;
  tai |
| --- | --- |

a)

elintarviketurvallisuusviranomainen voi julkaista 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut tiedot, jos kiireelliset toimet ovat tarpeen kansanterveyden, eläinten terveyden tai ympäristön suojelemiseksi, esimerkiksi hätätilanteissa;
  tai

tai

Tarkistus 88

Tarkistus 88

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

39 artikla – 4 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | tiedot, jotka muodostavat osan elintarviketurvallisuusviranomaisen esittämien tieteellisten selvitysten, myös tieteellisten lausuntojen, päätelmiä ja jotka liittyvät ennakoitavissa oleviin
  terveysvaikutuksiin
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

tiedot, jotka muodostavat osan elintarviketurvallisuusviranomaisen esittämien tieteellisten selvitysten, myös tieteellisten lausuntojen, päätelmiä ja jotka liittyvät ennakoitavissa oleviin
  terveysvaikutuksiin
  .

terveysvaikutuksiin

| b) | tiedot, jotka muodostavat osan elintarviketurvallisuusviranomaisen esittämien tieteellisten selvitysten, myös tieteellisten lausuntojen, päätelmiä ja jotka liittyvät ennakoitavissa oleviin
  kansanterveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön kohdistuviin vaikutuksiin
  . |
| --- | --- |

b)

tiedot, jotka muodostavat osan elintarviketurvallisuusviranomaisen esittämien tieteellisten selvitysten, myös tieteellisten lausuntojen, päätelmiä ja jotka liittyvät ennakoitavissa oleviin
  kansanterveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön kohdistuviin vaikutuksiin
  .

kansanterveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön kohdistuviin vaikutuksiin

Tarkistus 89

Tarkistus 89

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

39 artikla – 4 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | jos ylivoimainen yleinen etu edellyttää julkaisemista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

jos ylivoimainen yleinen etu edellyttää julkaisemista.

jos ylivoimainen yleinen etu edellyttää julkaisemista.

Tarkistus 90

Tarkistus 90

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

39 artikla – 4 kohta – b b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b b) | mikä tahansa tieto, joka asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1367/2006 6 artiklan mukaisesti edellyttää julkaisemista ylivoimaisen yleisen edun vuoksi, erityisesti silloin, kun tieto liittyy ympäristöpäästöihin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b b)

b b)

mikä tahansa tieto, joka asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1367/2006 6 artiklan mukaisesti edellyttää julkaisemista ylivoimaisen yleisen edun vuoksi, erityisesti silloin, kun tieto liittyy ympäristöpäästöihin.

mikä tahansa tieto, joka asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1367/2006 6 artiklan mukaisesti edellyttää julkaisemista ylivoimaisen yleisen edun vuoksi, erityisesti silloin, kun tieto liittyy ympäristöpäästöihin.

Tarkistus 91

Tarkistus 91

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

39 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Tämä artikla ei vaikuta direktiivin 2003/4/EY ja asetusten (EY) N:o 1049/2001 ja (EY) N:o 1367/2006 soveltamiseen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Tämä artikla ei vaikuta direktiivin 2003/4/EY ja asetusten (EY) N:o 1049/2001 ja (EY) N:o 1367/2006 soveltamiseen.

Tarkistus 92

Tarkistus 92

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

39 a artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jos luvanhakija esittää luottamuksellista käsittelyä koskevan pyynnön, sen on toimitettava tiedoista ei-luottamuksellinen ja luottamuksellinen versio mahdollisten vakiotiedostomuotojen mukaisesti 39 f artiklan nojalla.
  Ei-luottamuksellinen versio ei sisällä tietoja, joita
  luvanhakija
  pitää luottamuksellisina
  39 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti. Luottamuksellisen version on sisällettävä kaikki toimitetut tiedot, myös tiedot,
  joita
  luvanhakija
  pitää luottamuksellisina
  . Tiedot, joita on pyydetty käsittelemään luottamuksellisina luottamuksellisessa versiossa, on merkittävä selvästi. Luvanhakijan on ilmoitettava selvästi
  syyt
  , joiden perusteella luottamuksellista käsittelyä pyydetään eri tietojen osalta. | 2.   Jos luvanhakija esittää luottamuksellista käsittelyä koskevan pyynnön, sen on toimitettava tiedoista ei-luottamuksellinen ja luottamuksellinen versio mahdollisten vakiotiedostomuotojen mukaisesti 39 f artiklan nojalla.
  Ei-luottamuksellisessa versiossa vedetään mustalla yli tiedot, joille
  luvanhakija
  on pyytänyt luottamuksellista käsittelyä
  39 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti. Luottamuksellisen version on sisällettävä kaikki toimitetut tiedot, myös tiedot,
  jotka
  luvanhakija
  katsoo luottamuksellisiksi
  . Tiedot, joita on pyydetty käsittelemään luottamuksellisina luottamuksellisessa versiossa, on merkittävä selvästi. Luvanhakijan on ilmoitettava selvästi
  todennettavissa olevat perustelut ja todisteet
  , joiden perusteella luottamuksellista käsittelyä pyydetään kunkin eri tiedon osalta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Jos luvanhakija esittää luottamuksellista käsittelyä koskevan pyynnön, sen on toimitettava tiedoista ei-luottamuksellinen ja luottamuksellinen versio mahdollisten vakiotiedostomuotojen mukaisesti 39 f artiklan nojalla.
  Ei-luottamuksellinen versio ei sisällä tietoja, joita
  luvanhakija
  pitää luottamuksellisina
  39 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti. Luottamuksellisen version on sisällettävä kaikki toimitetut tiedot, myös tiedot,
  joita
  luvanhakija
  pitää luottamuksellisina
  . Tiedot, joita on pyydetty käsittelemään luottamuksellisina luottamuksellisessa versiossa, on merkittävä selvästi. Luvanhakijan on ilmoitettava selvästi
  syyt
  , joiden perusteella luottamuksellista käsittelyä pyydetään eri tietojen osalta.

2.   Jos luvanhakija esittää luottamuksellista käsittelyä koskevan pyynnön, sen on toimitettava tiedoista ei-luottamuksellinen ja luottamuksellinen versio mahdollisten vakiotiedostomuotojen mukaisesti 39 f artiklan nojalla.
  Ei-luottamuksellisessa versiossa vedetään mustalla yli tiedot, joille
  luvanhakija
  on pyytänyt luottamuksellista käsittelyä
  39 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti. Luottamuksellisen version on sisällettävä kaikki toimitetut tiedot, myös tiedot,
  jotka
  luvanhakija
  katsoo luottamuksellisiksi
  . Tiedot, joita on pyydetty käsittelemään luottamuksellisina luottamuksellisessa versiossa, on merkittävä selvästi. Luvanhakijan on ilmoitettava selvästi
  todennettavissa olevat perustelut ja todisteet
  , joiden perusteella luottamuksellista käsittelyä pyydetään kunkin eri tiedon osalta.

Tarkistus 167

Tarkistus 167

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

39 b artikla – 1 kohta – 1 alakohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | julkaistava viipymättä luvanhakijan
  toimittama
  ei-luottamuksellinen versio; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

julkaistava viipymättä luvanhakijan
  toimittama
  ei-luottamuksellinen versio;

toimittama

| a) | julkaistava viipymättä luvanhakijan
  toimittaman hakemuksen
  ei-luottamuksellinen versio
  , jos hakemus otetaan käsiteltäväksi
  ; |
| --- | --- |

a)

julkaistava viipymättä luvanhakijan
  toimittaman hakemuksen
  ei-luottamuksellinen versio
  , jos hakemus otetaan käsiteltäväksi
  ;

toimittaman hakemuksen

, jos hakemus otetaan käsiteltäväksi

Tarkistus 93

Tarkistus 93

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

39 b artikla – 1 kohta – 1 alakohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | ilmoitettava luvanhakijalle kirjallisesti aikeestaan julkaista tiedot ja syyt tähän, ennen kuin elintarviketurvallisuusviranomainen tekee virallisesti päätöksen luottamuksellista käsittelyä koskevasta pyynnöstä. Jos luvanhakija on eri mieltä elintarviketurvallisuusviranomaisen arvioinnista, se voi esittää kantansa
  tai
  peruuttaa hakemuksensa
  kahden
  viikon kuluessa päivämäärästä, jona sille ilmoitettiin elintarviketurvallisuusviranomaisen kannasta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

ilmoitettava luvanhakijalle kirjallisesti aikeestaan julkaista tiedot ja syyt tähän, ennen kuin elintarviketurvallisuusviranomainen tekee virallisesti päätöksen luottamuksellista käsittelyä koskevasta pyynnöstä. Jos luvanhakija on eri mieltä elintarviketurvallisuusviranomaisen arvioinnista, se voi esittää kantansa
  tai
  peruuttaa hakemuksensa
  kahden
  viikon kuluessa päivämäärästä, jona sille ilmoitettiin elintarviketurvallisuusviranomaisen kannasta;

tai

kahden

| c) | ilmoitettava luvanhakijalle kirjallisesti aikeestaan julkaista tiedot ja syyt tähän, ennen kuin elintarviketurvallisuusviranomainen tekee virallisesti päätöksen luottamuksellista käsittelyä koskevasta pyynnöstä. Jos luvanhakija on eri mieltä elintarviketurvallisuusviranomaisen arvioinnista, se voi
  1)
  esittää kantansa,
  2)
   peruuttaa hakemuksensa
  tai 3) pyytää uudelleentarkastelua elintarviketurvallisuusviranomaisen valituslautakunnalta neljän
  viikon kuluessa päivämäärästä, jona sille ilmoitettiin elintarviketurvallisuusviranomaisen kannasta
  . Luvanhakija voi toimittaa elintarviketurvallisuusviranomaiselle kirjallisen ilmoituksen siitä, että hän haluaa pyytää lausunnon uudelleenkäsittelyä elintarviketurvallisuusviranomaisen valituslautakunnalta. Tällöin hakijan on toimitettava pyynnön yksityiskohtaiset perustelut elintarviketurvallisuusviranomaiselle 60 päivän kuluessa lausunnon vastaanottamisesta. Elintarviketurvallisuusviranomaisen valituslautakunta tarkastelee lausuntoaan uudelleen 60 päivän kuluessa pyynnön perustelujen vastaanottamisesta; |
| --- | --- |

c)

ilmoitettava luvanhakijalle kirjallisesti aikeestaan julkaista tiedot ja syyt tähän, ennen kuin elintarviketurvallisuusviranomainen tekee virallisesti päätöksen luottamuksellista käsittelyä koskevasta pyynnöstä. Jos luvanhakija on eri mieltä elintarviketurvallisuusviranomaisen arvioinnista, se voi
  1)
  esittää kantansa,
  2)
   peruuttaa hakemuksensa
  tai 3) pyytää uudelleentarkastelua elintarviketurvallisuusviranomaisen valituslautakunnalta neljän
  viikon kuluessa päivämäärästä, jona sille ilmoitettiin elintarviketurvallisuusviranomaisen kannasta
  . Luvanhakija voi toimittaa elintarviketurvallisuusviranomaiselle kirjallisen ilmoituksen siitä, että hän haluaa pyytää lausunnon uudelleenkäsittelyä elintarviketurvallisuusviranomaisen valituslautakunnalta. Tällöin hakijan on toimitettava pyynnön yksityiskohtaiset perustelut elintarviketurvallisuusviranomaiselle 60 päivän kuluessa lausunnon vastaanottamisesta. Elintarviketurvallisuusviranomaisen valituslautakunta tarkastelee lausuntoaan uudelleen 60 päivän kuluessa pyynnön perustelujen vastaanottamisesta;

1)

2)

tai 3) pyytää uudelleentarkastelua elintarviketurvallisuusviranomaisen valituslautakunnalta neljän

. Luvanhakija voi toimittaa elintarviketurvallisuusviranomaiselle kirjallisen ilmoituksen siitä, että hän haluaa pyytää lausunnon uudelleenkäsittelyä elintarviketurvallisuusviranomaisen valituslautakunnalta. Tällöin hakijan on toimitettava pyynnön yksityiskohtaiset perustelut elintarviketurvallisuusviranomaiselle 60 päivän kuluessa lausunnon vastaanottamisesta. Elintarviketurvallisuusviranomaisen valituslautakunta tarkastelee lausuntoaan uudelleen 60 päivän kuluessa pyynnön perustelujen vastaanottamisesta;

Tarkistus 94

Tarkistus 94

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

39 b artikla – 1 kohta – 1 alakohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | tehtävä perusteltu päätös luottamuksellista käsittelyä koskevasta pyynnöstä – ottaen huomioon luvanhakijan kanta –
  kymmenen
  viikon kuluessa luottamuksellista käsittelyä koskevan pyynnön vastaanottamisesta lupahakemusten tapauksessa ja ilman aiheetonta viivytystä täydentävien tietojen tapauksessa ja ilmoitettava päätöksestään luvanhakijalle sekä komissiolle ja jäsenvaltioille
  tarpeen mukaan
  ; ja |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

tehtävä perusteltu päätös luottamuksellista käsittelyä koskevasta pyynnöstä – ottaen huomioon luvanhakijan kanta –
  kymmenen
  viikon kuluessa luottamuksellista käsittelyä koskevan pyynnön vastaanottamisesta lupahakemusten tapauksessa ja ilman aiheetonta viivytystä täydentävien tietojen tapauksessa ja ilmoitettava päätöksestään luvanhakijalle sekä komissiolle ja jäsenvaltioille
  tarpeen mukaan
  ; ja

kymmenen

tarpeen mukaan

| d) | tehtävä perusteltu päätös luottamuksellista käsittelyä koskevasta pyynnöstä – ottaen huomioon luvanhakijan kanta –
  kahdeksan
  viikon kuluessa luottamuksellista käsittelyä koskevan pyynnön vastaanottamisesta lupahakemusten tapauksessa ja ilman aiheetonta viivytystä täydentävien tietojen tapauksessa ja ilmoitettava
  aina
  päätöksestään luvanhakijalle sekä komissiolle ja jäsenvaltioille; ja |
| --- | --- |

d)

tehtävä perusteltu päätös luottamuksellista käsittelyä koskevasta pyynnöstä – ottaen huomioon luvanhakijan kanta –
  kahdeksan
  viikon kuluessa luottamuksellista käsittelyä koskevan pyynnön vastaanottamisesta lupahakemusten tapauksessa ja ilman aiheetonta viivytystä täydentävien tietojen tapauksessa ja ilmoitettava
  aina
  päätöksestään luvanhakijalle sekä komissiolle ja jäsenvaltioille; ja

kahdeksan

aina

Tarkistus 140

Tarkistus 140

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

39 b artikla – 1 kohta – 1 alakohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | julkaistava
  mahdolliset lisätiedot, joiden osalta
  luottamuksellista käsittelyä
  koskevaa pyyntöä ei pidetty perusteltuna
  ,
  aikaisintaan kaksi viikkoa
  sen
  jälkeen
  ,
  kun sen päätöksestä on ilmoitettu luvanhakijalle d alakohdan mukaisesti
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

julkaistava
  mahdolliset lisätiedot, joiden osalta
  luottamuksellista käsittelyä
  koskevaa pyyntöä ei pidetty perusteltuna
  ,
  aikaisintaan kaksi viikkoa
  sen
  jälkeen
  ,
  kun sen päätöksestä on ilmoitettu luvanhakijalle d alakohdan mukaisesti
  .

mahdolliset lisätiedot, joiden osalta

koskevaa pyyntöä ei pidetty perusteltuna

aikaisintaan kaksi viikkoa

jälkeen

kun sen päätöksestä on ilmoitettu luvanhakijalle d alakohdan mukaisesti

| e) | julkaistava
  hakemusta koskevat ei-luottamukselliset tiedot vasta sitten, kun
  luottamuksellista käsittelyä
  koskevasta pyynnöstä on annettu lopullinen päätös tämän artiklan mukaisesti ja kun elintarviketurvallisuusviranomainen on julkaissut tieteellisen lausuntonsa luonnoksen 38 artiklan mukaisesti. Jos luvanhakija peruuttaa lupahakemuksensa 39 artiklan c kohdan mukaisesti
  ,
  koska elintarviketurvallisuusviranomaisen suunnittelema tietojen julkaisu on
  sen
  mielestä liian kattava
  ,
  elintarviketurvallisuusviranomainen, komissio ja jäsenvaltiot eivät julkaise lupahakemusta koskevia tietoja
  . |
| --- | --- |

e)

julkaistava
  hakemusta koskevat ei-luottamukselliset tiedot vasta sitten, kun
  luottamuksellista käsittelyä
  koskevasta pyynnöstä on annettu lopullinen päätös tämän artiklan mukaisesti ja kun elintarviketurvallisuusviranomainen on julkaissut tieteellisen lausuntonsa luonnoksen 38 artiklan mukaisesti. Jos luvanhakija peruuttaa lupahakemuksensa 39 artiklan c kohdan mukaisesti
  ,
  koska elintarviketurvallisuusviranomaisen suunnittelema tietojen julkaisu on
  sen
  mielestä liian kattava
  ,
  elintarviketurvallisuusviranomainen, komissio ja jäsenvaltiot eivät julkaise lupahakemusta koskevia tietoja
  .

hakemusta koskevat ei-luottamukselliset tiedot vasta sitten, kun

koskevasta pyynnöstä on annettu lopullinen päätös tämän artiklan mukaisesti ja kun elintarviketurvallisuusviranomainen on julkaissut tieteellisen lausuntonsa luonnoksen 38 artiklan mukaisesti. Jos luvanhakija peruuttaa lupahakemuksensa 39 artiklan c kohdan mukaisesti

koska elintarviketurvallisuusviranomaisen suunnittelema tietojen julkaisu on

mielestä liian kattava

elintarviketurvallisuusviranomainen, komissio ja jäsenvaltiot eivät julkaise lupahakemusta koskevia tietoja

Tarkistus 96

Tarkistus 96

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

39 b artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Elintarviketurvallisuusviranomaisen tämän artiklan nojalla tekemistä päätöksistä voidaan nostaa kanne Euroopan unionin
  tuomioistuimessa
  perustamissopimuksen 263 ja 278 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti. | Elintarviketurvallisuusviranomaisen tämän artiklan nojalla tekemistä päätöksistä voidaan nostaa kanne
  elintarviketurvallisuusviranomaisen valituslautakunnassa, jonka komissio perustaa delegoiduilla säädöksillä. Nämä delegoidut säädökset hyväksytään tämän asetuksen 57 a artiklan mukaisesti. Tämän kohdan mukaisen valituksen esittämisellä on lykkäävä vaikutus. Luvanhakija voi toimittaa elintarviketurvallisuusviranomaiselle kirjallisen ilmoituksen siitä, että hän haluaa pyytää lausunnon uudelleenkäsittelyä elintarviketurvallisuusviranomaisen valituslautakunnalta. Tällöin hakijan on toimitettava pyynnön yksityiskohtaiset perustelut elintarviketurvallisuusviranomaiselle 60 päivän kuluessa lausunnon vastaanottamisesta. Elintarviketurvallisuusviranomaisen valituslautakunta tarkastelee lausuntoaan uudelleen 60 päivän kuluessa pyynnön perustelujen vastaanottamisesta. Jos elintarviketurvallisuusviranomaisen valituslautakunnan tekemä päätös on riidanalainen, asia voidaan antaa
  Euroopan unionin
  tuomioistuimen käsiteltäväksi
  perustamissopimuksen 263 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Elintarviketurvallisuusviranomaisen tämän artiklan nojalla tekemistä päätöksistä voidaan nostaa kanne Euroopan unionin
  tuomioistuimessa
  perustamissopimuksen 263 ja 278 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.

tuomioistuimessa

Elintarviketurvallisuusviranomaisen tämän artiklan nojalla tekemistä päätöksistä voidaan nostaa kanne
  elintarviketurvallisuusviranomaisen valituslautakunnassa, jonka komissio perustaa delegoiduilla säädöksillä. Nämä delegoidut säädökset hyväksytään tämän asetuksen 57 a artiklan mukaisesti. Tämän kohdan mukaisen valituksen esittämisellä on lykkäävä vaikutus. Luvanhakija voi toimittaa elintarviketurvallisuusviranomaiselle kirjallisen ilmoituksen siitä, että hän haluaa pyytää lausunnon uudelleenkäsittelyä elintarviketurvallisuusviranomaisen valituslautakunnalta. Tällöin hakijan on toimitettava pyynnön yksityiskohtaiset perustelut elintarviketurvallisuusviranomaiselle 60 päivän kuluessa lausunnon vastaanottamisesta. Elintarviketurvallisuusviranomaisen valituslautakunta tarkastelee lausuntoaan uudelleen 60 päivän kuluessa pyynnön perustelujen vastaanottamisesta. Jos elintarviketurvallisuusviranomaisen valituslautakunnan tekemä päätös on riidanalainen, asia voidaan antaa
  Euroopan unionin
  tuomioistuimen käsiteltäväksi
  perustamissopimuksen 263 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.

elintarviketurvallisuusviranomaisen valituslautakunnassa, jonka komissio perustaa delegoiduilla säädöksillä. Nämä delegoidut säädökset hyväksytään tämän asetuksen 57 a artiklan mukaisesti. Tämän kohdan mukaisen valituksen esittämisellä on lykkäävä vaikutus. Luvanhakija voi toimittaa elintarviketurvallisuusviranomaiselle kirjallisen ilmoituksen siitä, että hän haluaa pyytää lausunnon uudelleenkäsittelyä elintarviketurvallisuusviranomaisen valituslautakunnalta. Tällöin hakijan on toimitettava pyynnön yksityiskohtaiset perustelut elintarviketurvallisuusviranomaiselle 60 päivän kuluessa lausunnon vastaanottamisesta. Elintarviketurvallisuusviranomaisen valituslautakunta tarkastelee lausuntoaan uudelleen 60 päivän kuluessa pyynnön perustelujen vastaanottamisesta. Jos elintarviketurvallisuusviranomaisen valituslautakunnan tekemä päätös on riidanalainen, asia voidaan antaa

tuomioistuimen käsiteltäväksi

Tarkistus 97

Tarkistus 97

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

39 d artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Komission ja jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta niiden unionin elintarvikelainsäädännön nojalla saamia tietoja, joiden osalta on pyydetty luottamuksellista käsittelyä, ei julkaista ennen kuin elintarviketurvallisuusviranomainen on tehnyt luottamuksellista käsittelyä koskevan päätöksen ja siitä on tullut lopullinen. Komission ja jäsenvaltioiden on toteutettava myös tarvittavat toimenpiteet, jotta tietoja, joiden osalta elintarviketurvallisuusviranomainen on hyväksynyt luottamuksellisen käsittelyn, ei julkaista. | 2.   Komission ja jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta niiden unionin elintarvikelainsäädännön nojalla saamia tietoja, joiden osalta on pyydetty luottamuksellista käsittelyä, ei julkaista ennen kuin elintarviketurvallisuusviranomainen on tehnyt luottamuksellista käsittelyä koskevan päätöksen ja siitä on tullut lopullinen
  , lukuun ottamatta tapauksia, joissa tietoja pyydetään direktiivin 2003/4/EY tai oikeutta tutustua asiakirjoihin koskevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti
  . Komission ja jäsenvaltioiden on toteutettava myös tarvittavat toimenpiteet, jotta tietoja, joiden osalta elintarviketurvallisuusviranomainen on hyväksynyt luottamuksellisen käsittelyn, ei julkaista
  , lukuun ottamatta tapauksia, joissa tietoja pyydetään direktiivin 2003/4/EY tai oikeutta tutustua asiakirjoihin koskevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Komission ja jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta niiden unionin elintarvikelainsäädännön nojalla saamia tietoja, joiden osalta on pyydetty luottamuksellista käsittelyä, ei julkaista ennen kuin elintarviketurvallisuusviranomainen on tehnyt luottamuksellista käsittelyä koskevan päätöksen ja siitä on tullut lopullinen. Komission ja jäsenvaltioiden on toteutettava myös tarvittavat toimenpiteet, jotta tietoja, joiden osalta elintarviketurvallisuusviranomainen on hyväksynyt luottamuksellisen käsittelyn, ei julkaista.

2.   Komission ja jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta niiden unionin elintarvikelainsäädännön nojalla saamia tietoja, joiden osalta on pyydetty luottamuksellista käsittelyä, ei julkaista ennen kuin elintarviketurvallisuusviranomainen on tehnyt luottamuksellista käsittelyä koskevan päätöksen ja siitä on tullut lopullinen
  , lukuun ottamatta tapauksia, joissa tietoja pyydetään direktiivin 2003/4/EY tai oikeutta tutustua asiakirjoihin koskevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti
  . Komission ja jäsenvaltioiden on toteutettava myös tarvittavat toimenpiteet, jotta tietoja, joiden osalta elintarviketurvallisuusviranomainen on hyväksynyt luottamuksellisen käsittelyn, ei julkaista
  , lukuun ottamatta tapauksia, joissa tietoja pyydetään direktiivin 2003/4/EY tai oikeutta tutustua asiakirjoihin koskevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti
  .

Tarkistus 98

Tarkistus 98

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

39 d artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jos luvanhakija peruuttaa tai on peruuttanut lupamenettelyyn liittyvän hakemuksen, elintarviketurvallisuusviranomaisen, komission ja jäsenvaltioiden on noudatettava kaupallisten ja teollisten tietojen luottamuksellista käsittelyä, sellaisena kuin elintarviketurvallisuusviranomainen on sen hyväksynyt 39–39 f artiklan mukaisesti. Hakemusta pidetään peruutettuna siitä hetkestä lähtien, jona toimivaltainen elin, joka vastaanotti alkuperäisen hakemuksen, vastaanottaa sitä koskevan kirjallisen pyynnön. Jos
  hakemus peruutetaan ennen kuin
  elintarviketurvallisuusviranomainen
  on tehnyt päätöksen tietojen luottamuksellista käsittelyä koskevasta pyynnöstä, elintarviketurvallisuusviranomainen, komissio ja jäsenvaltiot eivät
  saa julkaista tietoja,
  joiden luottamuksellista käsittelyä on pyydetty
  . | 3.   Jos luvanhakija peruuttaa tai on peruuttanut lupamenettelyyn liittyvän hakemuksen, elintarviketurvallisuusviranomaisen, komission ja jäsenvaltioiden on noudatettava kaupallisten ja teollisten tietojen luottamuksellista käsittelyä, sellaisena kuin elintarviketurvallisuusviranomainen on sen hyväksynyt 39–39 f artiklan mukaisesti. Hakemusta pidetään peruutettuna siitä hetkestä lähtien, jona toimivaltainen elin, joka vastaanotti alkuperäisen hakemuksen, vastaanottaa sitä koskevan kirjallisen pyynnön. Jos
  luvanhakija päättää peruuttaa hakemuksensa,
  elintarviketurvallisuusviranomainen
  ei
  saa julkaista
  mitään
  tietoja,
  luottamuksellisia tai ei-luottamuksellisia
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Jos luvanhakija peruuttaa tai on peruuttanut lupamenettelyyn liittyvän hakemuksen, elintarviketurvallisuusviranomaisen, komission ja jäsenvaltioiden on noudatettava kaupallisten ja teollisten tietojen luottamuksellista käsittelyä, sellaisena kuin elintarviketurvallisuusviranomainen on sen hyväksynyt 39–39 f artiklan mukaisesti. Hakemusta pidetään peruutettuna siitä hetkestä lähtien, jona toimivaltainen elin, joka vastaanotti alkuperäisen hakemuksen, vastaanottaa sitä koskevan kirjallisen pyynnön. Jos
  hakemus peruutetaan ennen kuin
  elintarviketurvallisuusviranomainen
  on tehnyt päätöksen tietojen luottamuksellista käsittelyä koskevasta pyynnöstä, elintarviketurvallisuusviranomainen, komissio ja jäsenvaltiot eivät
  saa julkaista tietoja,
  joiden luottamuksellista käsittelyä on pyydetty
  .

3.   Jos luvanhakija peruuttaa tai on peruuttanut lupamenettelyyn liittyvän hakemuksen, elintarviketurvallisuusviranomaisen, komission ja jäsenvaltioiden on noudatettava kaupallisten ja teollisten tietojen luottamuksellista käsittelyä, sellaisena kuin elintarviketurvallisuusviranomainen on sen hyväksynyt 39–39 f artiklan mukaisesti. Hakemusta pidetään peruutettuna siitä hetkestä lähtien, jona toimivaltainen elin, joka vastaanotti alkuperäisen hakemuksen, vastaanottaa sitä koskevan kirjallisen pyynnön. Jos
  luvanhakija päättää peruuttaa hakemuksensa,
  elintarviketurvallisuusviranomainen
  ei
  saa julkaista
  mitään
  tietoja,
  luottamuksellisia tai ei-luottamuksellisia
  .

Tarkistus 99

Tarkistus 99

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

39 e artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | kaikkien tiedekomitean ja tiedelautakuntien
  ja
  niiden työryhmien kokouksiin osallistuneiden nimet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

kaikkien tiedekomitean ja tiedelautakuntien
  ja
  niiden työryhmien kokouksiin osallistuneiden nimet.

ja

| c) | kaikkien tiedekomitean ja tiedelautakuntien, niiden työryhmien
  tai asiaa käsittelevien väliaikaisten ryhmien
  kokouksiin osallistuneiden
  ja niissä tarkkailijoina toimineiden
  nimet. |
| --- | --- |

c)

kaikkien tiedekomitean ja tiedelautakuntien, niiden työryhmien
  tai asiaa käsittelevien väliaikaisten ryhmien
  kokouksiin osallistuneiden
  ja niissä tarkkailijoina toimineiden
  nimet.

tai asiaa käsittelevien väliaikaisten ryhmien

ja niissä tarkkailijoina toimineiden

Tarkistus 101

Tarkistus 101

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

39 f artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Edellä olevan 38 artiklan 1 kohdan c alakohdan soveltamiseksi ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle esitettyjä tieteellisiä selvityksiä koskevien pyyntöjen tehokkaan käsittelyn varmistamiseksi olisi hyväksyttävä vakiotiedostomuodot ja -ohjelmistot, jotka mahdollistavat asiakirjojen toimittamisen, hakemisen, kopioinnin ja tulostamisen niin, että samalla varmistetaan unionin elintarvikelainsäädännössä vahvistettujen sääntelyvaatimusten noudattaminen. Nämä vakiotiedostomuotojen ja -ohjelmistojen luonnokset eivät saa perustua valmistajakohtaisiin standardeihin, ja niiden yhteentoimivuus olemassa olevien tietojen toimittamismuotojen kanssa on varmistettava mahdollisuuksien mukaan. | 1.   Edellä olevan 38 artiklan 1 kohdan c alakohdan soveltamiseksi ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle esitettyjä tieteellisiä selvityksiä koskevien pyyntöjen tehokkaan käsittelyn varmistamiseksi olisi hyväksyttävä vakiotiedostomuodot ja -ohjelmistot, jotka mahdollistavat asiakirjojen toimittamisen, hakemisen, kopioinnin ja tulostamisen niin, että samalla varmistetaan unionin elintarvikelainsäädännössä vahvistettujen sääntelyvaatimusten noudattaminen
  ja toteutettavuus pk-yrityksissä
  . Nämä vakiotiedostomuotojen ja -ohjelmistojen luonnokset eivät saa perustua valmistajakohtaisiin standardeihin, ja niiden yhteentoimivuus olemassa olevien tietojen toimittamismuotojen kanssa on varmistettava mahdollisuuksien mukaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Edellä olevan 38 artiklan 1 kohdan c alakohdan soveltamiseksi ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle esitettyjä tieteellisiä selvityksiä koskevien pyyntöjen tehokkaan käsittelyn varmistamiseksi olisi hyväksyttävä vakiotiedostomuodot ja -ohjelmistot, jotka mahdollistavat asiakirjojen toimittamisen, hakemisen, kopioinnin ja tulostamisen niin, että samalla varmistetaan unionin elintarvikelainsäädännössä vahvistettujen sääntelyvaatimusten noudattaminen. Nämä vakiotiedostomuotojen ja -ohjelmistojen luonnokset eivät saa perustua valmistajakohtaisiin standardeihin, ja niiden yhteentoimivuus olemassa olevien tietojen toimittamismuotojen kanssa on varmistettava mahdollisuuksien mukaan.

1.   Edellä olevan 38 artiklan 1 kohdan c alakohdan soveltamiseksi ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle esitettyjä tieteellisiä selvityksiä koskevien pyyntöjen tehokkaan käsittelyn varmistamiseksi olisi hyväksyttävä vakiotiedostomuodot ja -ohjelmistot, jotka mahdollistavat asiakirjojen toimittamisen, hakemisen, kopioinnin ja tulostamisen niin, että samalla varmistetaan unionin elintarvikelainsäädännössä vahvistettujen sääntelyvaatimusten noudattaminen
  ja toteutettavuus pk-yrityksissä
  . Nämä vakiotiedostomuotojen ja -ohjelmistojen luonnokset eivät saa perustua valmistajakohtaisiin standardeihin, ja niiden yhteentoimivuus olemassa olevien tietojen toimittamismuotojen kanssa on varmistettava mahdollisuuksien mukaan.

Tarkistus 102

Tarkistus 102

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

39 f artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Vakiotiedostomuotoja ja -ohjelmistoja sovelletaan ainoastaan tietoihin, jotka on tuotettu sen jälkeen, kun täytäntöönpanosäädökset on hyväksytty 2 kohdan b alakohdan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Vakiotiedostomuotoja ja -ohjelmistoja sovelletaan ainoastaan tietoihin, jotka on tuotettu sen jälkeen, kun täytäntöönpanosäädökset on hyväksytty 2 kohdan b alakohdan mukaisesti.

Tarkistus 103

Tarkistus 103

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

39 g artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tietojärjestelmien, joita elintarviketurvallisuusviranomainen käyttää tietojen, myös luottamuksellisten ja henkilötietojen, tallentamiseen,
  suunnittelussa
  on
  noudatettava
  turvallisuuden
  korkeaa tasoa
  , joka on asianmukainen kyseeseen tulevien turvallisuusriskien osalta, ottaen huomioon tämän asetuksen 39–39 f artikla. Pääsyn on perustuttava vähintään järjestelmään, joka edellyttää kaksivaiheista tunnistautumista tai joka tarjoaa vastaavan turvatason. Järjestelmässä on varmistettava, että kaikki sen käyttö on tarkastettavissa. | Tietojärjestelmät, joita elintarviketurvallisuusviranomainen käyttää tietojen, myös luottamuksellisten ja henkilötietojen, tallentamiseen, on
  suunniteltava siten, että voidaan taata mahdollisimman korkea
  turvallisuuden
  taso
  , joka on asianmukainen kyseeseen tulevien turvallisuusriskien osalta, ottaen huomioon tämän asetuksen 39–39 f artikla. Pääsyn on perustuttava vähintään järjestelmään, joka edellyttää kaksivaiheista tunnistautumista tai joka tarjoaa vastaavan turvatason. Järjestelmässä on varmistettava, että kaikki sen käyttö on tarkastettavissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tietojärjestelmien, joita elintarviketurvallisuusviranomainen käyttää tietojen, myös luottamuksellisten ja henkilötietojen, tallentamiseen,
  suunnittelussa
  on
  noudatettava
  turvallisuuden
  korkeaa tasoa
  , joka on asianmukainen kyseeseen tulevien turvallisuusriskien osalta, ottaen huomioon tämän asetuksen 39–39 f artikla. Pääsyn on perustuttava vähintään järjestelmään, joka edellyttää kaksivaiheista tunnistautumista tai joka tarjoaa vastaavan turvatason. Järjestelmässä on varmistettava, että kaikki sen käyttö on tarkastettavissa.

suunnittelussa

noudatettava

korkeaa tasoa

Tietojärjestelmät, joita elintarviketurvallisuusviranomainen käyttää tietojen, myös luottamuksellisten ja henkilötietojen, tallentamiseen, on
  suunniteltava siten, että voidaan taata mahdollisimman korkea
  turvallisuuden
  taso
  , joka on asianmukainen kyseeseen tulevien turvallisuusriskien osalta, ottaen huomioon tämän asetuksen 39–39 f artikla. Pääsyn on perustuttava vähintään järjestelmään, joka edellyttää kaksivaiheista tunnistautumista tai joka tarjoaa vastaavan turvatason. Järjestelmässä on varmistettava, että kaikki sen käyttö on tarkastettavissa.

suunniteltava siten, että voidaan taata mahdollisimman korkea

taso

Tarkistus 104

Tarkistus 104

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

41 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jos kyseessä ovat ympäristöön liittyvät tiedot, on sovellettava myös Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetuksen
  (EY) N:o 1367/2006 (39)

  6 ja 7 artiklaa
  . | Elintarviketurvallisuusviranomaisen on varmistettava, että sen hallussa oleviin asiakirjoihin on mahdollista tutustua laajalti.
  Jos kyseessä ovat ympäristöön liittyvät tiedot, on sovellettava myös Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetusta
  (EY) N:o 1367/2006 (39).
  Sovelletaan tämän asetuksen 38 ja 39 artiklaa sanotun kuitenkaan vaikuttamatta asetusten (EY) N:o 1049/2001 ja (EY) N:o 1367/2006 soveltamiseen
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jos kyseessä ovat ympäristöön liittyvät tiedot, on sovellettava myös Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetuksen
  (EY) N:o 1367/2006 (39)

  6 ja 7 artiklaa
  .

asetuksen

39

6 ja 7 artiklaa

Elintarviketurvallisuusviranomaisen on varmistettava, että sen hallussa oleviin asiakirjoihin on mahdollista tutustua laajalti.
  Jos kyseessä ovat ympäristöön liittyvät tiedot, on sovellettava myös Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetusta
  (EY) N:o 1367/2006 (39).
  Sovelletaan tämän asetuksen 38 ja 39 artiklaa sanotun kuitenkaan vaikuttamatta asetusten (EY) N:o 1049/2001 ja (EY) N:o 1367/2006 soveltamiseen
  .

Elintarviketurvallisuusviranomaisen on varmistettava, että sen hallussa oleviin asiakirjoihin on mahdollista tutustua laajalti.

asetusta

39

Sovelletaan tämän asetuksen 38 ja 39 artiklaa sanotun kuitenkaan vaikuttamatta asetusten (EY) N:o 1049/2001 ja (EY) N:o 1367/2006 soveltamiseen

Tarkistus 106

Tarkistus 106

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 9 b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 9 b alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 178/2002

51 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 b) | Lisätään 51 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”1 a
     
  . Komissio antaa 57 a artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen, jotta voidaan kehittää komission ja jäsenvaltioiden välinen elintarvikehälytysten verkoston yhdenmukaistettu hallintajärjestelmä.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(9 b)

(9 b)

Lisätään 51 artiklaan kohta seuraavasti:

”1 a
     
  . Komissio antaa 57 a artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen, jotta voidaan kehittää komission ja jäsenvaltioiden välinen elintarvikehälytysten verkoston yhdenmukaistettu hallintajärjestelmä.”

Tarkistus 107

Tarkistus 107

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

57 a artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Siirretään komissiolle [tämän asetuksen voimaantulopäivästä]
  määräämättömäksi
  ajaksi 8 artiklan c alakohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. | 2.   Siirretään komissiolle [tämän asetuksen voimaantulopäivästä]
  viiden vuoden
  ajaksi 8 artiklan c alakohdassa
  , 32 b artiklan 4 a kohdassa 39 b artiklan 1 kohdan 2 alakohdassa ja 51 artiklan 1 a kohdassa
  tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Siirretään komissiolle [tämän asetuksen voimaantulopäivästä]
  määräämättömäksi
  ajaksi 8 artiklan c alakohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

2.   Siirretään komissiolle [tämän asetuksen voimaantulopäivästä]
  viiden vuoden
  ajaksi 8 artiklan c alakohdassa
  , 32 b artiklan 4 a kohdassa 39 b artiklan 1 kohdan 2 alakohdassa ja 51 artiklan 1 a kohdassa
  tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

Tarkistus 108

Tarkistus 108

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta

Asetus (EY) N:o 178/2002

61 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 61 artikla | 61 artikla |
| Uudelleentarkastelulauseke | Uudelleentarkastelulauseke |
| 1.   Komission varmistaa tämän asetuksen soveltamisen säännöllisen uudelleentarkastelun. | 1.   Komission varmistaa tämän asetuksen soveltamisen säännöllisen uudelleentarkastelun. |
| 2.   
  Komissio arvioi suuntaviivojensa mukaisesti
  viimeistään viiden vuoden kuluttua ... artiklassa tarkoitetusta päivämäärästä [elintarvikelainsäädäntöä koskevan asetuksen muuttamisesta annetun asetuksen voimaantulo] ja joka viides vuosi sen jälkeen
  elintarviketurvallisuusviranomaisen toimintaa
  suhteessa
  sen
  tavoitteisiin, toimeksiantoon, tehtäviin, menettelyihin ja
  sijaintipaikkaan
  .
  Arvioinnissa
  on
  tarkasteltava
  tarvetta muuttaa elintarviketurvallisuusviranomaisen toimeksiantoa ja mahdollisten muutosten
  taloudellisia vaikutuksia
  . | 2.   
  Elintarviketurvallisuusviranomainen teettää yhteistyössä komission kanssa
  viimeistään viiden vuoden kuluttua ... artiklassa tarkoitetusta päivämäärästä [elintarvikelainsäädäntöä koskevan asetuksen muuttamisesta annetun asetuksen voimaantulo] ja joka viides vuosi sen jälkeen
  riippumattoman ulkoisen arvioinnin niiden toiminnasta ja saavutuksista
  suhteessa
  niiden
  tavoitteisiin, toimeksiantoihin, tehtäviin, menettelyihin ja
  sijaintipaikkoihin
  .
  Arvioinnin
  on
  perustuttava johtokunnan yhdessä komission kanssa laatimaan työohjelmaan. Siinä on arvioitava työskentelytapoja ja elintarviketurvallisuusviranomaisen vaikutusta sekä mahdollista
  tarvetta muuttaa elintarviketurvallisuusviranomaisen toimeksiantoa ja mahdollisten muutosten
  taloudellisia vaikutuksia
  .
  Lisäksi siinä on tarkasteltava mahdollista tarvetta koordinoida tiiviimmin elintarviketurvallisuusviranomaisen toimintaa jäsenvaltioiden toimivaltaisten elinten ja unionin muiden virastojen toiminnan kanssa ja liittää ne paremmin yhteen. Arvioinnissa otetaan huomioon eri sidosryhmien näkemykset sekä unionin että kansallisella tasolla. |
| | 2 a.
     
  Johtokunta tarkastelee arvioinnin päätelmiä ja antaa tarvittaessa komissiolle suosituksia elintarviketurvallisuusviranomaisen muuttamiseksi. |
| 3.
     
  Jos komissio katsoo, ettei elintarviketurvallisuusviranomaisen toiminnan jatkaminen ole enää perusteltua sille asetettuihin tavoitteisiin, toimeksiantoon ja tehtäviin nähden, se voi ehdottaa, että tämän asetuksen asiaa koskevia säännöksiä muutetaan vastaavasti tai että ne kumotaan. | |
| 4.   
  Komissio raportoi Euroopan parlamentille
  , neuvostolle ja johtokunnalle
  arvioinnin tuloksista
  . Arvioinnin tulokset julkistetaan. | 4.   
  Edellä 2 ja 2 a kohdassa tarkoitetut arvioinnit ja suositukset toimitetaan komissiolle
  , neuvostolle ja
  Euroopan parlamentille sekä
  johtokunnalle. Arvioinnin tulokset
  ja suositukset
  julkistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

61 artikla

61 artikla

Uudelleentarkastelulauseke

Uudelleentarkastelulauseke

1.   Komission varmistaa tämän asetuksen soveltamisen säännöllisen uudelleentarkastelun.

1.   Komission varmistaa tämän asetuksen soveltamisen säännöllisen uudelleentarkastelun.

2.   
  Komissio arvioi suuntaviivojensa mukaisesti
  viimeistään viiden vuoden kuluttua ... artiklassa tarkoitetusta päivämäärästä [elintarvikelainsäädäntöä koskevan asetuksen muuttamisesta annetun asetuksen voimaantulo] ja joka viides vuosi sen jälkeen
  elintarviketurvallisuusviranomaisen toimintaa
  suhteessa
  sen
  tavoitteisiin, toimeksiantoon, tehtäviin, menettelyihin ja
  sijaintipaikkaan
  .
  Arvioinnissa
  on
  tarkasteltava
  tarvetta muuttaa elintarviketurvallisuusviranomaisen toimeksiantoa ja mahdollisten muutosten
  taloudellisia vaikutuksia
  .

2.   
  Elintarviketurvallisuusviranomainen teettää yhteistyössä komission kanssa
  viimeistään viiden vuoden kuluttua ... artiklassa tarkoitetusta päivämäärästä [elintarvikelainsäädäntöä koskevan asetuksen muuttamisesta annetun asetuksen voimaantulo] ja joka viides vuosi sen jälkeen
  riippumattoman ulkoisen arvioinnin niiden toiminnasta ja saavutuksista
  suhteessa
  niiden
  tavoitteisiin, toimeksiantoihin, tehtäviin, menettelyihin ja
  sijaintipaikkoihin
  .
  Arvioinnin
  on
  perustuttava johtokunnan yhdessä komission kanssa laatimaan työohjelmaan. Siinä on arvioitava työskentelytapoja ja elintarviketurvallisuusviranomaisen vaikutusta sekä mahdollista
  tarvetta muuttaa elintarviketurvallisuusviranomaisen toimeksiantoa ja mahdollisten muutosten
  taloudellisia vaikutuksia
  .
  Lisäksi siinä on tarkasteltava mahdollista tarvetta koordinoida tiiviimmin elintarviketurvallisuusviranomaisen toimintaa jäsenvaltioiden toimivaltaisten elinten ja unionin muiden virastojen toiminnan kanssa ja liittää ne paremmin yhteen. Arvioinnissa otetaan huomioon eri sidosryhmien näkemykset sekä unionin että kansallisella tasolla.

2 a.
     
  Johtokunta tarkastelee arvioinnin päätelmiä ja antaa tarvittaessa komissiolle suosituksia elintarviketurvallisuusviranomaisen muuttamiseksi.

3.
     
  Jos komissio katsoo, ettei elintarviketurvallisuusviranomaisen toiminnan jatkaminen ole enää perusteltua sille asetettuihin tavoitteisiin, toimeksiantoon ja tehtäviin nähden, se voi ehdottaa, että tämän asetuksen asiaa koskevia säännöksiä muutetaan vastaavasti tai että ne kumotaan.

4.   
  Komissio raportoi Euroopan parlamentille
  , neuvostolle ja johtokunnalle
  arvioinnin tuloksista
  . Arvioinnin tulokset julkistetaan.

4.   
  Edellä 2 ja 2 a kohdassa tarkoitetut arvioinnit ja suositukset toimitetaan komissiolle
  , neuvostolle ja
  Euroopan parlamentille sekä
  johtokunnalle. Arvioinnin tulokset
  ja suositukset
  julkistetaan.

Tarkistus 109

Tarkistus 109

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

2 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2001/18/EY

24 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a) | Lisätään 24 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”2 a.
     
  Velvoite levittää ennakoivasti tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja tämän direktiivin 25 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 178/2002 38 ja 39 artiklan mukaisesti ei vaikuta asetuksissa (EY) N:o 1049/2001 ja (EY) N:o 1367/2006 säädettyyn luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden oikeuteen tutustua pyynnöstä asiakirjoihin.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a)

2 a)

Lisätään 24 artiklaan kohta seuraavasti:

”2 a.
     
  Velvoite levittää ennakoivasti tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja tämän direktiivin 25 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 178/2002 38 ja 39 artiklan mukaisesti ei vaikuta asetuksissa (EY) N:o 1049/2001 ja (EY) N:o 1367/2006 säädettyyn luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden oikeuteen tutustua pyynnöstä asiakirjoihin.”

Tarkistus 110

Tarkistus 110

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

3 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

Asetus (EY) N:o 1829/2003

29 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   EFSA julkaisee hakijan toimittaman lupahakemuksen, sitä koskevat tukevat tiedot ja muut täydentävät tiedot sekä antamansa tieteelliset lausunnot ja direktiivin 2001/18/EY 4 artiklassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten lausunnot asetuksen (EY) N:o 178/2002 38, 39–39 f ja 40 artiklan mukaisesti ja ottaen huomioon tämän asetuksen 30 artiklan. | 1.   EFSA julkaisee hakijan toimittaman lupahakemuksen, sitä koskevat tukevat tiedot ja muut täydentävät tiedot sekä antamansa tieteelliset lausunnot
  , seurantaraportit
  ja direktiivin 2001/18/EY 4 artiklassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten lausunnot asetuksen (EY) N:o 178/2002 38, 39–39 f ja 40 artiklan mukaisesti ja ottaen huomioon tämän asetuksen 30 artiklan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   EFSA julkaisee hakijan toimittaman lupahakemuksen, sitä koskevat tukevat tiedot ja muut täydentävät tiedot sekä antamansa tieteelliset lausunnot ja direktiivin 2001/18/EY 4 artiklassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten lausunnot asetuksen (EY) N:o 178/2002 38, 39–39 f ja 40 artiklan mukaisesti ja ottaen huomioon tämän asetuksen 30 artiklan.

1.   EFSA julkaisee hakijan toimittaman lupahakemuksen, sitä koskevat tukevat tiedot ja muut täydentävät tiedot sekä antamansa tieteelliset lausunnot
  , seurantaraportit
  ja direktiivin 2001/18/EY 4 artiklassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten lausunnot asetuksen (EY) N:o 178/2002 38, 39–39 f ja 40 artiklan mukaisesti ja ottaen huomioon tämän asetuksen 30 artiklan.

Tarkistus 111

Tarkistus 111

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

3 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

Asetus (EY) N:o 1829/2003

29 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Velvoite levittää ennakoivasti tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja tämän asetuksen 30 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 178/2002 38 ja 39 artiklan mukaisesti ei vaikuta asetuksissa (EY) N:o 1049/2001 ja (EY) N:o 1367/2006 säädettyyn luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden oikeuteen tutustua pyynnöstä asiakirjoihin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Velvoite levittää ennakoivasti tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja tämän asetuksen 30 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 178/2002 38 ja 39 artiklan mukaisesti ei vaikuta asetuksissa (EY) N:o 1049/2001 ja (EY) N:o 1367/2006 säädettyyn luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden oikeuteen tutustua pyynnöstä asiakirjoihin.

Tarkistus 112

Tarkistus 112

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

4 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1831/2003

17 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a) | Lisätään 17 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”2 a.
     
  Velvoite levittää ennakoivasti tässä artiklassa tarkoitettuja tietoja asetuksen (EY) N:o 178/2002 38 ja 39 artiklan mukaisesti ei vaikuta asetuksissa (EY) N:o 1049/2001 ja (EY) N:o 1367/2006 säädettyyn luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden oikeuteen tutustua pyynnöstä asiakirjoihin.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a)

1 a)

Lisätään 17 artiklaan kohta seuraavasti:

”2 a.
     
  Velvoite levittää ennakoivasti tässä artiklassa tarkoitettuja tietoja asetuksen (EY) N:o 178/2002 38 ja 39 artiklan mukaisesti ei vaikuta asetuksissa (EY) N:o 1049/2001 ja (EY) N:o 1367/2006 säädettyyn luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden oikeuteen tutustua pyynnöstä asiakirjoihin.”

Tarkistus 113

Tarkistus 113

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

4 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

Asetus (EY) N:o 1831/2003

18 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.
     
  Sen lisäksi, mitä asetuksen (EY) N:o 178/2002 39 artiklan 2 kohdassa säädetään, ja sen 39 artiklan 3 kohdan nojalla viranomainen voi hyväksyä myös seuraavien tietojen luottamuksellisen käsittelyn, jos niiden paljastamisen voidaan katsoa todennettavissa olevien syiden perusteella vahingoittavan merkittävästi asianomaisia etuja: | Poistetaan. |
| a) | tutkimussuunnitelma tutkimuksista, joilla osoitetaan lisäaineen teho tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa ja liitteessä I määritellyn käyttötarkoituksen osalta; ja |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.
     
  Sen lisäksi, mitä asetuksen (EY) N:o 178/2002 39 artiklan 2 kohdassa säädetään, ja sen 39 artiklan 3 kohdan nojalla viranomainen voi hyväksyä myös seuraavien tietojen luottamuksellisen käsittelyn, jos niiden paljastamisen voidaan katsoa todennettavissa olevien syiden perusteella vahingoittavan merkittävästi asianomaisia etuja:

Poistetaan.

Poistetaan.

a)

a)

tutkimussuunnitelma tutkimuksista, joilla osoitetaan lisäaineen teho tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa ja liitteessä I määritellyn käyttötarkoituksen osalta; ja

tutkimussuunnitelma tutkimuksista, joilla osoitetaan lisäaineen teho tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa ja liitteessä I määritellyn käyttötarkoituksen osalta; ja

| b) | tehoaineen epäpuhtauksia koskevat eritelmät ja hakijan sisäisesti kehittämät analyysimenetelmät, lukuun ottamatta epäpuhtauksia, joilla saattaa olla haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, ihmisten terveyteen tai ympäristöön.”. |
| --- | --- |

b)

b)

tehoaineen epäpuhtauksia koskevat eritelmät ja hakijan sisäisesti kehittämät analyysimenetelmät, lukuun ottamatta epäpuhtauksia, joilla saattaa olla haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, ihmisten terveyteen tai ympäristöön.”.

tehoaineen epäpuhtauksia koskevat eritelmät ja hakijan sisäisesti kehittämät analyysimenetelmät, lukuun ottamatta epäpuhtauksia, joilla saattaa olla haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, ihmisten terveyteen tai ympäristöön.”.

Tarkistus 114

Tarkistus 114

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

4 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

Asetus (EY) N:o 1831/2003

18 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Viranomainen soveltaa asetuksen (EY) N:o 1049/2001 periaatteita käsitellessään hakemuksia saada tutustua viranomaisen hallussa oleviin asiakirjoihin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Viranomainen soveltaa asetuksen (EY) N:o 1049/2001 periaatteita käsitellessään hakemuksia saada tutustua viranomaisen hallussa oleviin asiakirjoihin.

Tarkistus 115

Tarkistus 115

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

4 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

Asetus (EY) N:o 1831/2003

18 artikla – 3 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 b.
     
  Jäsenvaltioiden, komission ja viranomaisen on käsiteltävä luottamuksellisena kaikkia tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti luottamuksellisiksi määriteltyjä tietoja, paitsi jos tiedot on tarpeen julkistaa ihmisten tai eläinten terveyden tai ympäristön suojelemiseksi. Jäsenvaltioiden on käsiteltävä tämän asetuksen nojalla saamiinsa asiakirjoihin tutustumista koskevat hakemukset asetuksen (EY) N:o 1049/2001 5 artiklan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 b.
     
  Jäsenvaltioiden, komission ja viranomaisen on käsiteltävä luottamuksellisena kaikkia tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti luottamuksellisiksi määriteltyjä tietoja, paitsi jos tiedot on tarpeen julkistaa ihmisten tai eläinten terveyden tai ympäristön suojelemiseksi. Jäsenvaltioiden on käsiteltävä tämän asetuksen nojalla saamiinsa asiakirjoihin tutustumista koskevat hakemukset asetuksen (EY) N:o 1049/2001 5 artiklan mukaisesti.

Tarkistus 116

Tarkistus 116

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

5 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

Asetus (EY) N:o 2065/2003

14 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Velvoite levittää ennakoivasti tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja asetuksen (EY) N:o 178/2002 38 ja 39 artiklan mukaisesti ei vaikuta asetuksissa (EY) N:o 1049/2001 ja (EY) N:o 1367/2006 säädettyyn luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden oikeuteen tutustua pyynnöstä asiakirjoihin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Velvoite levittää ennakoivasti tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja asetuksen (EY) N:o 178/2002 38 ja 39 artiklan mukaisesti ei vaikuta asetuksissa (EY) N:o 1049/2001 ja (EY) N:o 1367/2006 säädettyyn luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden oikeuteen tutustua pyynnöstä asiakirjoihin.

Tarkistus 117

Tarkistus 117

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

6 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1935/2004

19 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a) | Lisätään 19 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”2 a.
     
  Velvoite levittää ennakoivasti tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja tämän asetuksen 20 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 178/2002 38 ja 39 artiklan mukaisesti ei vaikuta asetuksissa (EY) N:o 1049/2001 ja (EY) N:o 1367/2006 säädettyyn luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden oikeuteen tutustua pyynnöstä asiakirjoihin.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a)

2 a)

Lisätään 19 artiklaan kohta seuraavasti:

”2 a.
     
  Velvoite levittää ennakoivasti tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja tämän asetuksen 20 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 178/2002 38 ja 39 artiklan mukaisesti ei vaikuta asetuksissa (EY) N:o 1049/2001 ja (EY) N:o 1367/2006 säädettyyn luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden oikeuteen tutustua pyynnöstä asiakirjoihin.”

Tarkistus 119

Tarkistus 119

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

6 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

Asetus (EY) N:o 1935/2004

20 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | tavaramerkki, jolla aine saatetaan markkinoille sekä tapauksen mukaan niiden valmisteiden, materiaalien tai tarvikkeiden tuotemerkit, joissa sitä on tarkoitus käyttää; ja |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

b)

tavaramerkki, jolla aine saatetaan markkinoille sekä tapauksen mukaan niiden valmisteiden, materiaalien tai tarvikkeiden tuotemerkit, joissa sitä on tarkoitus käyttää; ja

tavaramerkki, jolla aine saatetaan markkinoille sekä tapauksen mukaan niiden valmisteiden, materiaalien tai tarvikkeiden tuotemerkit, joissa sitä on tarkoitus käyttää; ja

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistukset 120 ja121

Tarkistukset 120 ja121

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

7 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

Asetus (EY) N:o 1331/2008

11 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Velvoite levittää ennakoivasti tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja tämän asetuksen 12 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 178/2002 38 ja 39 artiklan mukaisesti ei vaikuta asetuksissa (EY) N:o 1049/2001 ja (EY) N:o 1367/2006 säädettyyn luonnollisten tai oikeushenkilöiden oikeuteen tutustua pyynnöstä asiakirjoihin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Velvoite levittää ennakoivasti tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja tämän asetuksen 12 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 178/2002 38 ja 39 artiklan mukaisesti ei vaikuta asetuksissa (EY) N:o 1049/2001 ja (EY) N:o 1367/2006 säädettyyn luonnollisten tai oikeushenkilöiden oikeuteen tutustua pyynnöstä asiakirjoihin.

Tarkistus 122

Tarkistus 122

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

7 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

Asetus (EY) N:o 1331/2008

12 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Tämän asetuksen 11 ja 12 artiklassa ja asetuksen (EY) N:o 178/2002 38 ja 39 artiklassa vahvistetut tiedon aktiivista levittämistä koskevat säännökset eivät vaikuta asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 säädettyyn oikeuteen tutustua pyynnöstä asiakirjoihin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Tämän asetuksen 11 ja 12 artiklassa ja asetuksen (EY) N:o 178/2002 38 ja 39 artiklassa vahvistetut tiedon aktiivista levittämistä koskevat säännökset eivät vaikuta asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 säädettyyn oikeuteen tutustua pyynnöstä asiakirjoihin.

Tarkistus 170

Tarkistus 170

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

8 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

Asetus (EY) N:o 1107/2009

16 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Elintarviketurvallisuusviranomaisen on arvioitava viipymättä mahdollinen luottamuksellista käsittelyä koskeva pyyntö ja julkaistava hakijan 15 artiklan nojalla toimittamat tiedot ja mahdolliset muut täydentävät tiedot, lukuun ottamatta tietoja, joiden luottamuksellista käsittelyä on pyydetty ja joiden luottamuksellisen käsittelyn elintarviketurvallisuusviranomainen on hyväksynyt asetuksen (EY) N:o 178/2002 38, 39–39 f artiklan ja 40 artiklan nojalla, joita sovelletaan soveltuvin osin, ja tämän asetuksen 63 artiklan nojalla.”; | Elintarviketurvallisuusviranomaisen on arvioitava viipymättä mahdollinen luottamuksellista käsittelyä koskeva pyyntö ja julkaistava hakijan 15 artiklan nojalla toimittamat tiedot ja mahdolliset muut täydentävät tiedot, lukuun ottamatta tietoja, joiden luottamuksellista käsittelyä on pyydetty ja joiden luottamuksellisen käsittelyn elintarviketurvallisuusviranomainen on hyväksynyt asetuksen (EY) N:o 178/2002 38, 39–39 f artiklan ja 40 artiklan nojalla, joita sovelletaan soveltuvin osin, ja tämän asetuksen 63 artiklan nojalla
  , jollei niiden julkistaminen ole välttämätöntä erittäin tärkeän yleisen edun vuoksi
  .; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Elintarviketurvallisuusviranomaisen on arvioitava viipymättä mahdollinen luottamuksellista käsittelyä koskeva pyyntö ja julkaistava hakijan 15 artiklan nojalla toimittamat tiedot ja mahdolliset muut täydentävät tiedot, lukuun ottamatta tietoja, joiden luottamuksellista käsittelyä on pyydetty ja joiden luottamuksellisen käsittelyn elintarviketurvallisuusviranomainen on hyväksynyt asetuksen (EY) N:o 178/2002 38, 39–39 f artiklan ja 40 artiklan nojalla, joita sovelletaan soveltuvin osin, ja tämän asetuksen 63 artiklan nojalla.”;

Elintarviketurvallisuusviranomaisen on arvioitava viipymättä mahdollinen luottamuksellista käsittelyä koskeva pyyntö ja julkaistava hakijan 15 artiklan nojalla toimittamat tiedot ja mahdolliset muut täydentävät tiedot, lukuun ottamatta tietoja, joiden luottamuksellista käsittelyä on pyydetty ja joiden luottamuksellisen käsittelyn elintarviketurvallisuusviranomainen on hyväksynyt asetuksen (EY) N:o 178/2002 38, 39–39 f artiklan ja 40 artiklan nojalla, joita sovelletaan soveltuvin osin, ja tämän asetuksen 63 artiklan nojalla
  , jollei niiden julkistaminen ole välttämätöntä erittäin tärkeän yleisen edun vuoksi
  .;

, jollei niiden julkistaminen ole välttämätöntä erittäin tärkeän yleisen edun vuoksi

Tarkistus 123

Tarkistus 123

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 kohta – 4 a alakohta (uusi)

8 artikla – 1 kohta – 4 a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1107/2009

23 artikla – 1 kohta – viimeinen virke

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a) | Korvataan 23 artiklan 1 kohdan viimeinen virke seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a)

4 a)

Korvataan 23 artiklan 1 kohdan viimeinen virke seuraavasti:

Tätä asetusta sovellettaessa tehoaineet, jotka täyttävät asetuksen (EY) N:o 178/2002 2 artiklassa määritellyt elintarvikkeita koskevat vaatimukset, katsotaan perusaineiksi.

| | ”Tätä asetusta sovellettaessa tehoaineet, jotka täyttävät asetuksen (EY) N:o 178/2002 2 artiklassa määritellyt elintarvikkeita koskevat vaatimukset, katsotaan
  hyväksytyiksi
  perusaineiksi.” |
| --- | --- |

”Tätä asetusta sovellettaessa tehoaineet, jotka täyttävät asetuksen (EY) N:o 178/2002 2 artiklassa määritellyt elintarvikkeita koskevat vaatimukset, katsotaan
  hyväksytyiksi
  perusaineiksi.”

Tarkistus 124

Tarkistus 124

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 kohta – 5 alakohta

8 artikla – 1 kohta – 5 alakohta

Asetus (EY) N:o 1107/2009

63 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Asetuksen (EY) N:o 178/2002 39 artiklassa ja tässä artiklassa säädettyjen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti hakija voi pyytää todennettavissa olevien syiden perusteella joidenkin tämän asetuksen nojalla toimitettujen tietojen käsittelemistä luottamuksellisina. | 1.   Asetuksen (EY) N:o 178/2002 39 artiklassa ja tässä artiklassa säädettyjen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti hakija voi pyytää
  riittävien ja
  todennettavissa olevien syiden perusteella joidenkin tämän asetuksen nojalla toimitettujen tietojen käsittelemistä luottamuksellisina
  , lukuun ottamatta tietoja, joita pidetään toksisuuden, ekotoksisuuden tai ympäristön kannalta olennaisina
  .
  Syihin on sisällyttävä todennettavissa olevaa näyttöä siitä, että tietojen luovuttaminen voisi vahingoittaa hakijan taloudellisia etuja tai yksityiselämän ja koskemattomuuden suojaa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Asetuksen (EY) N:o 178/2002 39 artiklassa ja tässä artiklassa säädettyjen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti hakija voi pyytää todennettavissa olevien syiden perusteella joidenkin tämän asetuksen nojalla toimitettujen tietojen käsittelemistä luottamuksellisina.

1.   Asetuksen (EY) N:o 178/2002 39 artiklassa ja tässä artiklassa säädettyjen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti hakija voi pyytää
  riittävien ja
  todennettavissa olevien syiden perusteella joidenkin tämän asetuksen nojalla toimitettujen tietojen käsittelemistä luottamuksellisina
  , lukuun ottamatta tietoja, joita pidetään toksisuuden, ekotoksisuuden tai ympäristön kannalta olennaisina
  .
  Syihin on sisällyttävä todennettavissa olevaa näyttöä siitä, että tietojen luovuttaminen voisi vahingoittaa hakijan taloudellisia etuja tai yksityiselämän ja koskemattomuuden suojaa.

Tarkistus 126

Tarkistus 126

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 kohta – 5 a alakohta (uusi)

8 artikla – 1 kohta – 5 a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1107/2009

63 artikla – 3 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 a)
     
  Korvataan 63 artiklan 3 kohta seuraavasti: |
| 3.   Tämä artikla ei rajoita ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta 28 päivänä tammikuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/4/EY soveltamista. | ”3.   ”Tämä artikla ei rajoita ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta 28 päivänä tammikuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/4/EY
  eikä asetusten (EY) N:o 1049/2001 ja (EY) N:o 1367/2006
  soveltamista.” |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 a)
     
  Korvataan 63 artiklan 3 kohta seuraavasti:

3.   Tämä artikla ei rajoita ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta 28 päivänä tammikuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/4/EY soveltamista.

”3.   ”Tämä artikla ei rajoita ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta 28 päivänä tammikuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/4/EY
  eikä asetusten (EY) N:o 1049/2001 ja (EY) N:o 1367/2006
  soveltamista.”

Tarkistus 127

Tarkistus 127

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – a alakohta

9 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – a alakohta

Asetus (EU) 2015/2283

10 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Menettely, jolla hyväksytään uuselintarvikkeen saattaminen unionin markkinoille ja saatetaan tämän asetuksen 9 artiklassa säädetty unionin luettelo ajan tasalle, käynnistetään joko komission aloitteesta tai sen jälkeen, kun hakija esittää komissiolle hakemuksen mahdollisten vakiotiedostomuotojen mukaisesti asetuksen (EY) N:o 178/2002 39 f artiklan nojalla. Komissio asettaa hakemuksen viipymättä jäsenvaltioiden saataville. | 1.   Menettely, jolla hyväksytään uuselintarvikkeen saattaminen unionin markkinoille ja saatetaan tämän asetuksen 9 artiklassa säädetty unionin luettelo ajan tasalle, käynnistetään joko komission aloitteesta tai sen jälkeen, kun hakija esittää komissiolle hakemuksen mahdollisten vakiotiedostomuotojen mukaisesti asetuksen (EY) N:o 178/2002 39 f artiklan nojalla. Komissio asettaa viipymättä hakemuksen jäsenvaltioiden saataville
  ja hakemuksen yhteenvedon julkisesti saataville
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Menettely, jolla hyväksytään uuselintarvikkeen saattaminen unionin markkinoille ja saatetaan tämän asetuksen 9 artiklassa säädetty unionin luettelo ajan tasalle, käynnistetään joko komission aloitteesta tai sen jälkeen, kun hakija esittää komissiolle hakemuksen mahdollisten vakiotiedostomuotojen mukaisesti asetuksen (EY) N:o 178/2002 39 f artiklan nojalla. Komissio asettaa hakemuksen viipymättä jäsenvaltioiden saataville.

1.   Menettely, jolla hyväksytään uuselintarvikkeen saattaminen unionin markkinoille ja saatetaan tämän asetuksen 9 artiklassa säädetty unionin luettelo ajan tasalle, käynnistetään joko komission aloitteesta tai sen jälkeen, kun hakija esittää komissiolle hakemuksen mahdollisten vakiotiedostomuotojen mukaisesti asetuksen (EY) N:o 178/2002 39 f artiklan nojalla. Komissio asettaa viipymättä hakemuksen jäsenvaltioiden saataville
  ja hakemuksen yhteenvedon julkisesti saataville
  .

Tarkistus 128

Tarkistus 128

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

9 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

Asetus (EU) 2015/2283

23 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Tämän asetuksen 23 artiklassa ja asetuksen (EY) N:o 178/2002 38 ja 39 artiklassa vahvistetut tiedon aktiivista levittämistä koskevat säännökset eivät vaikuta asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 säädettyyn oikeuteen tutustua pyynnöstä asiakirjoihin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Tämän asetuksen 23 artiklassa ja asetuksen (EY) N:o 178/2002 38 ja 39 artiklassa vahvistetut tiedon aktiivista levittämistä koskevat säännökset eivät vaikuta asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 säädettyyn oikeuteen tutustua pyynnöstä asiakirjoihin.

Tarkistus 129

Tarkistus 129

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

9 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

Asetus (EU) 2015/2283

23 artikla – 4 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 b.
     
  Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksillä tämän artiklan 1–4 kohdan täytäntöönpanoa koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 b.
     
  Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksillä tämän artiklan 1–4 kohdan täytäntöönpanoa koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 130

Tarkistus 130

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta – 4 a alakohta (uusi)

9 artikla – 1 kohta – 4 a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2015/2283

25 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a)
     
  Lisätään 25 artiklaan kohta seuraavasti:






  ”1 a.
     
  Velvoite levittää ennakoivasti tässä asetuksessa tarkoitettuja tietoja asetuksen (EY) N:o 178/2002 38 ja 39 artiklan mukaisesti ei vaikuta asetuksissa (EY) N:o 1049/2001 ja (EY) N:o 1367/2006 säädettyyn luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden oikeuteen tutustua pyynnöstä asiakirjoihin.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a)
     
  Lisätään 25 artiklaan kohta seuraavasti:

”1 a.
     
  Velvoite levittää ennakoivasti tässä asetuksessa tarkoitettuja tietoja asetuksen (EY) N:o 178/2002 38 ja 39 artiklan mukaisesti ei vaikuta asetuksissa (EY) N:o 1049/2001 ja (EY) N:o 1367/2006 säädettyyn luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden oikeuteen tutustua pyynnöstä asiakirjoihin.”

Tarkistus 131

Tarkistus 131

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 a artikla (uusi)

9 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 a artikla |
| | Riskinhallinnan avoimuus |
| | 1.
     
  Komissio ja jäsenvaltiot hoitavat 1–9 artiklassa tarkoitettuja säädöksiä koskevaan riskinhallintaan liittyvät tehtävänsä erittäin avoimesti. Niiden on julkaistava ilman aiheetonta viivytystä erityisesti seuraavat: |
| | a) | riskinhallintaprosessin varhaisessa vaiheessa mahdolliset luonnokset riskinhallintatoimenpiteiksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9 a artikla

9 a artikla

Riskinhallinnan avoimuus

Riskinhallinnan avoimuus

1.
     
  Komissio ja jäsenvaltiot hoitavat 1–9 artiklassa tarkoitettuja säädöksiä koskevaan riskinhallintaan liittyvät tehtävänsä erittäin avoimesti. Niiden on julkaistava ilman aiheetonta viivytystä erityisesti seuraavat:

a)

a)

riskinhallintaprosessin varhaisessa vaiheessa mahdolliset luonnokset riskinhallintatoimenpiteiksi;

riskinhallintaprosessin varhaisessa vaiheessa mahdolliset luonnokset riskinhallintatoimenpiteiksi;

| b) | esityslistat ja pöytäkirjat sekä yksityiskohtaiset yhteenvetoraportit kokouksista ja tarvittaessa delegoitujen säädösten tai täytäntöönpanosäädösten muodossa hyväksyttävät luonnokset toimenpiteiksi, mukaan lukien yksittäisten jäsenvaltioiden äänestystulokset ja äänestysselitykset Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 182/2011

   (1 a)

  tarkoitetuissa komiteoissa, myös muutoksenhakukomiteoissa, jotka auttavat komissiota [asetuksen (EY) N:o 178/2002, direktiivin 2001/18/EY, asetuksen (EY) N:o 1829/2003, asetuksen (EY) N:o 1831/2003, asetuksen (EY) N:o 2065/2003, asetuksen (EY) N:o 1935/2004, asetuksen (EY) N:o 1331/2008, asetuksen (EY) N:o 1107/2009 ja asetuksen (EU) 2015/2283] täytäntöönpanossa ja joissa on keskusteltu ja äänestetty riskinhallintatoimenpiteistä; ja |
| --- | --- |

b)

b)

esityslistat ja pöytäkirjat sekä yksityiskohtaiset yhteenvetoraportit kokouksista ja tarvittaessa delegoitujen säädösten tai täytäntöönpanosäädösten muodossa hyväksyttävät luonnokset toimenpiteiksi, mukaan lukien yksittäisten jäsenvaltioiden äänestystulokset ja äänestysselitykset Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 182/2011

   (1 a)

  tarkoitetuissa komiteoissa, myös muutoksenhakukomiteoissa, jotka auttavat komissiota [asetuksen (EY) N:o 178/2002, direktiivin 2001/18/EY, asetuksen (EY) N:o 1829/2003, asetuksen (EY) N:o 1831/2003, asetuksen (EY) N:o 2065/2003, asetuksen (EY) N:o 1935/2004, asetuksen (EY) N:o 1331/2008, asetuksen (EY) N:o 1107/2009 ja asetuksen (EU) 2015/2283] täytäntöönpanossa ja joissa on keskusteltu ja äänestetty riskinhallintatoimenpiteistä; ja

esityslistat ja pöytäkirjat sekä yksityiskohtaiset yhteenvetoraportit kokouksista ja tarvittaessa delegoitujen säädösten tai täytäntöönpanosäädösten muodossa hyväksyttävät luonnokset toimenpiteiksi, mukaan lukien yksittäisten jäsenvaltioiden äänestystulokset ja äänestysselitykset Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 182/2011

1 a

tarkoitetuissa komiteoissa, myös muutoksenhakukomiteoissa, jotka auttavat komissiota [asetuksen (EY) N:o 178/2002, direktiivin 2001/18/EY, asetuksen (EY) N:o 1829/2003, asetuksen (EY) N:o 1831/2003, asetuksen (EY) N:o 2065/2003, asetuksen (EY) N:o 1935/2004, asetuksen (EY) N:o 1331/2008, asetuksen (EY) N:o 1107/2009 ja asetuksen (EU) 2015/2283] täytäntöönpanossa ja joissa on keskusteltu ja äänestetty riskinhallintatoimenpiteistä; ja

| c) | jäsenvaltioiden työryhmien niiden kokousten esityslistat ja yksityiskohtaiset pöytäkirjat, joissa on keskusteltu riskinhallintatoimenpiteistä. |
| --- | --- |

c)

c)

jäsenvaltioiden työryhmien niiden kokousten esityslistat ja yksityiskohtaiset pöytäkirjat, joissa on keskusteltu riskinhallintatoimenpiteistä.

jäsenvaltioiden työryhmien niiden kokousten esityslistat ja yksityiskohtaiset pöytäkirjat, joissa on keskusteltu riskinhallintatoimenpiteistä.

2.
     
  Tämän artiklan 1 kohdan soveltamiseksi komissio liittää jokaiseen [yleistä elintarvikelainsäädäntöä koskevan asetuksen] 58 artiklan, direktiivin 2001/18/EY 30 artiklan, asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklan, asetuksen (EY) N:o 1831/2003 22 artiklan, asetuksen (EY) N:o 2065/2003 19 artiklan, asetuksen (EY) N:o 1935/2004 23 artiklan, asetuksen (EY) N:o 1331/2008 14 artiklan, asetuksen (EY) N:o 1107/2009 79 artiklan ja asetuksen (EU) 2015/2283 30 ja 32 artiklan mukaisesti hyväksyttävään toimenpide-ehdotukseen perustelut, joissa on seuraavat tiedot:

| a) | toimenpiteen syyt ja tavoitteet; |
| --- | --- |

a)

a)

toimenpiteen syyt ja tavoitteet;

toimenpiteen syyt ja tavoitteet;

| b) | toimenpiteen perustelu välttämättömyyden ja oikeasuhteisuuden kannalta; |
| --- | --- |

b)

b)

toimenpiteen perustelu välttämättömyyden ja oikeasuhteisuuden kannalta;

toimenpiteen perustelu välttämättömyyden ja oikeasuhteisuuden kannalta;

| c) | toimenpiteen vaikutukset kansanterveyteen, eläinten terveyteen ja ympäristöön, yhteiskuntaan ja elintarvikeyrityksiin vaikutustenarvioinnin tulosten perusteella; ja |
| --- | --- |

c)

c)

toimenpiteen vaikutukset kansanterveyteen, eläinten terveyteen ja ympäristöön, yhteiskuntaan ja elintarvikeyrityksiin vaikutustenarvioinnin tulosten perusteella; ja

toimenpiteen vaikutukset kansanterveyteen, eläinten terveyteen ja ympäristöön, yhteiskuntaan ja elintarvikeyrityksiin vaikutustenarvioinnin tulosten perusteella; ja

| d) | julkisen kuulemisen, myös [yleistä elintarvikelainsäädäntöä koskevan asetuksen] 9 artiklassa tarkoitetun, tulos. |
| --- | --- |

d)

d)

julkisen kuulemisen, myös [yleistä elintarvikelainsäädäntöä koskevan asetuksen] 9 artiklassa tarkoitetun, tulos.

julkisen kuulemisen, myös [yleistä elintarvikelainsäädäntöä koskevan asetuksen] 9 artiklassa tarkoitetun, tulos.

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A8-0417/2018).

1

(22)  
  https://europa.eu/european-union/sites/europaeu/files/docs/body/joint_statement_and_common_approach_2012_fi.pdf.

22

https://europa.eu/european-union/sites/europaeu/files/docs/body/joint_statement_and_common_approach_2012_fi.pdf.

(23)  Komission tiedonanto eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta ”Kielletään glyfosaatti ja suojellaan ihmisiä ja ympäristöä myrkyllisiltä torjunta-aineilta” (C(2017)8414).

23

(23)  Komission tiedonanto eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta ”Kielletään glyfosaatti ja suojellaan ihmisiä ja ympäristöä myrkyllisiltä torjunta-aineilta” (C(2017)8414).

23

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1907/2006, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta (EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1907/2006, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta (EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1).

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1).

24

(25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

25

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1).

24

(25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

25

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

26

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

26

(1)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1367/2006, annettu 6 päivänä syyskuuta 2006, tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin (EUVL L 264, 25.9.2006, s. 13).

1

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1367/2006, annettu 6 päivänä syyskuuta 2006, tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin (EUVL L 264, 25.9.2006, s. 13).

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/63/EU, annettu 22 päivänä syyskuuta 2010, tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelusta


  (EUVL L 276, 20.10.2010, s. 33).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/63/EU, annettu 22 päivänä syyskuuta 2010, tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelusta

(EUVL L 276, 20.10.2010, s. 33).

(39)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1367/2006, annettu 6 päivänä syyskuuta 2006, tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin (EUVL L 264, 25.9.2006, s. 13).

39

(39)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1367/2006, annettu 6 päivänä syyskuuta 2006, tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin (EUVL L 264, 25.9.2006, s. 13).

39

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/274 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/274

---

P8_TA(2018)0490

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop) ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. joulukuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop) perustamisesta ja asetuksen (ETY) N:o 337/75 kumoamisesta (COM(2016)0532 – C8-0343/2016 – 2016/0257(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2020/C 388/24)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0532), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0532),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan, 166 artiklan 4 kohdan, 165 artiklan 4 kohdan sekä 149 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0343/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan, 166 artiklan 4 kohdan, 165 artiklan 4 kohdan sekä 149 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0343/2016),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 30. maaliskuuta 2017 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 30. maaliskuuta 2017 antaman lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 9. marraskuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 9. marraskuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 39 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 39 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A8-0273/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A8-0273/2017),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 209, 30.6.2017, s. 49.

---

P8_TC1-COD(2016)0257

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop) perustamisesta ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 337/75 kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2019/128.)

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/275 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/275

---

P8_TA(2018)0491

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto (EU-OSHA) ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. joulukuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston (EU-OSHA) perustamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2062/94 kumoamisesta (COM(2016)0528 – C8-0344/2016 – 2016/0254(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2020/C 388/25)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0528), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0528),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 153 artiklan 2 kohdan a alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0344/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 153 artiklan 2 kohdan a alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0344/2016),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 30. maaliskuuta 2017 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 30. maaliskuuta 2017 antaman lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 9. marraskuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 9. marraskuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A8-0274/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A8-0274/2017),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 209, 30.6.2017, s. 49.

---

P8_TC1-COD(2016)0254

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston (EU-OSHA) perustamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2062/94 kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2019/126.)

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/276 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/276

---

P8_TA(2018)0492

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound) ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. joulukuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) perustamisesta ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1365/75 kumoamisesta (COM(2016)0531 – C8-0342/2016 – 2016/0256(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2020/C 388/26)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0531), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0531),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 153 artiklan 2 kohdan a alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0342/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 153 artiklan 2 kohdan a alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0342/2016),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 30. maaliskuuta 2017 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 30. maaliskuuta 2017 antaman lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 9. marraskuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 9. marraskuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A8-0275/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A8-0275/2017),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 209, 30.6.2017, s. 49.

---

P8_TC1-COD(2016)0256

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) perustamisesta ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1365/75 kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2019/127.)

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/277 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/277

---

P8_TA(2018)0493

EU:n tyyppihyväksyntälainsäädännön täydentäminen siltä osin kuin on kyse Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta unionista ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. joulukuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi EU:n tyyppihyväksyntälainsäädännön täydentämistä siltä osin kuin on kyse Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta unionista (COM(2018)0397 – C8-0250/2018 – 2018/0220(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2020/C 388/27)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0397), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0397),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0250/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0250/2018),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. syyskuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. syyskuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 28. marraskuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 28. marraskuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A8-0359/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A8-0359/2018),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 440, 6.12.2018, s. 95.

---

P8_TC1-COD(2018)0220

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/... antamiseksi unionin tyyppihyväksyntälainsäädännön täydentämisestä siltä osin kuin on kyse Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta unionista

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2019/26.)

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/278 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/278

---

P8_TA(2018)0495

Viisumisäännöstö ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 11. joulukuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta annetun asetuksen (EY) N:o 810/2009 (viisumisäännöstö) muuttamisesta (COM(2018)0252 – C8-0114/2018 – 2018/0061(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2020/C 388/28)

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Lyhytaikaisia viisumeita koskeva Euroopan unionin yhteinen politiikka on ollut olennainen osa sisärajattoman alueen muodostamista.
  Viisumipolitiikan olisi vastaisuudessakin oltava keskeinen väline, jolla edistetään matkailua ja liiketoimintaa
  ja samalla
  autetaan turvallisuuteen ja unioniin suuntautuvaan laittomaan muuttoliikkeeseen liittyvien riskien torjunnassa
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Lyhytaikaisia viisumeita koskeva Euroopan unionin yhteinen politiikka on ollut olennainen osa sisärajattoman alueen muodostamista.
  Viisumipolitiikan olisi vastaisuudessakin oltava keskeinen väline, jolla edistetään matkailua ja liiketoimintaa
  ja samalla
  autetaan turvallisuuteen ja unioniin suuntautuvaan laittomaan muuttoliikkeeseen liittyvien riskien torjunnassa
  .

| (1) | Lyhytaikaisia viisumeita koskeva Euroopan unionin yhteinen politiikka on ollut olennainen osa sisärajattoman alueen muodostamista.
  Ihmisoikeudet ja perusvapaudet huomioon ottavan viisumipolitiikan olisi edistettävä kolmansien maiden kansalaisten matkustamista unioniin
  ja samalla
  taattava ihmisten vapaa liikkuvuus ja ylläpidettävä ihmisten turvallisuutta unionin alueella
  .
  Yhteisen viisumipolitiikan olisi oltava johdonmukaista unionin muiden politiikkojen kanssa, erityisesti politiikkojen, jotka koskevat liikkumisvapautta, oleskelua ja liikkuvuutta. |
| --- | --- |

(1)

Lyhytaikaisia viisumeita koskeva Euroopan unionin yhteinen politiikka on ollut olennainen osa sisärajattoman alueen muodostamista.
  Ihmisoikeudet ja perusvapaudet huomioon ottavan viisumipolitiikan olisi edistettävä kolmansien maiden kansalaisten matkustamista unioniin
  ja samalla
  taattava ihmisten vapaa liikkuvuus ja ylläpidettävä ihmisten turvallisuutta unionin alueella
  .
  Yhteisen viisumipolitiikan olisi oltava johdonmukaista unionin muiden politiikkojen kanssa, erityisesti politiikkojen, jotka koskevat liikkumisvapautta, oleskelua ja liikkuvuutta.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 a) | Jäsenvaltioiden olisi tätä asetusta soveltaessaan noudatettava kansainvälisen oikeuden ja erityisesti pakolaisten oikeusasemaa koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen, lapsen oikeuksista tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen ja muiden asiaa koskevien kansainvälisten säädösten mukaisia velvoitteitaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(2 a)

Jäsenvaltioiden olisi tätä asetusta soveltaessaan noudatettava kansainvälisen oikeuden ja erityisesti pakolaisten oikeusasemaa koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen, lapsen oikeuksista tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen ja muiden asiaa koskevien kansainvälisten säädösten mukaisia velvoitteitaan.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Viisumien hakumenettelyn tulisi olla hakijoille mahdollisimman helppo. Olisi tehtävä selväksi, mikä jäsenvaltio on toimivaltainen tutkimaan viisumihakemuksen erityisesti silloin, kun suunniteltu vierailu suuntautuu useaan jäsenvaltioon.
  Milloin mahdollista,
  jäsenvaltioiden olisi sallittava hakemuslomakkeiden täyttäminen ja toimittaminen sähköisesti. Menettelyn eri vaiheille olisi asetettava määräajat erityisesti, jotta matkustajat voivat suunnitella matkoja etukäteen ja välttää ruuhka-aikoja konsulaateissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Viisumien hakumenettelyn tulisi olla hakijoille mahdollisimman helppo. Olisi tehtävä selväksi, mikä jäsenvaltio on toimivaltainen tutkimaan viisumihakemuksen erityisesti silloin, kun suunniteltu vierailu suuntautuu useaan jäsenvaltioon.
  Milloin mahdollista,
  jäsenvaltioiden olisi sallittava hakemuslomakkeiden täyttäminen ja toimittaminen sähköisesti. Menettelyn eri vaiheille olisi asetettava määräajat erityisesti, jotta matkustajat voivat suunnitella matkoja etukäteen ja välttää ruuhka-aikoja konsulaateissa.

| (4) | Viisumien hakumenettelyn tulisi olla hakijoille mahdollisimman helppo
  ja kohtuuhintainen
  . Olisi tehtävä selväksi, mikä jäsenvaltio on toimivaltainen tutkimaan viisumihakemuksen erityisesti silloin, kun suunniteltu vierailu suuntautuu useaan jäsenvaltioon. Jäsenvaltioiden olisi sallittava hakemuslomakkeiden täyttäminen ja toimittaminen sähköisesti. Menettelyn eri vaiheille olisi asetettava määräajat erityisesti, jotta matkustajat voivat suunnitella matkoja
  kohtuullisessa ajassa
  etukäteen ja välttää ruuhka-aikoja konsulaateissa.
  Jotta säännöstöstä muodostuisi aidosti yhteinen viisumipolitiikka, viisumien myöntämismenettelyjä ja -edellytyksiä olisi kuitenkin edelleen yhdenmukaistettava ja niiden yhtenäistä soveltamista olisi tehostettava. |
| --- | --- |

(4)

Viisumien hakumenettelyn tulisi olla hakijoille mahdollisimman helppo
  ja kohtuuhintainen
  . Olisi tehtävä selväksi, mikä jäsenvaltio on toimivaltainen tutkimaan viisumihakemuksen erityisesti silloin, kun suunniteltu vierailu suuntautuu useaan jäsenvaltioon. Jäsenvaltioiden olisi sallittava hakemuslomakkeiden täyttäminen ja toimittaminen sähköisesti. Menettelyn eri vaiheille olisi asetettava määräajat erityisesti, jotta matkustajat voivat suunnitella matkoja
  kohtuullisessa ajassa
  etukäteen ja välttää ruuhka-aikoja konsulaateissa.
  Jotta säännöstöstä muodostuisi aidosti yhteinen viisumipolitiikka, viisumien myöntämismenettelyjä ja -edellytyksiä olisi kuitenkin edelleen yhdenmukaistettava ja niiden yhtenäistä soveltamista olisi tehostettava.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 a) | Konsulaatit tutkivat viisumihakemuksia ja tekevät niiden johdosta päätöksiä. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että ne ovat läsnä tai toisen jäsenvaltion edustamina kolmansissa maissa, joiden kansalaisilta vaaditaan viisumi, ja valvottava, että konsulaateilla on riittävästi tietämystä paikallisista olosuhteista, jotta taataan viisumien hakumenettelyn luotettavuus. |

Komission teksti

Tarkistus

(4 a)

Konsulaatit tutkivat viisumihakemuksia ja tekevät niiden johdosta päätöksiä. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että ne ovat läsnä tai toisen jäsenvaltion edustamina kolmansissa maissa, joiden kansalaisilta vaaditaan viisumi, ja valvottava, että konsulaateilla on riittävästi tietämystä paikallisista olosuhteista, jotta taataan viisumien hakumenettelyn luotettavuus.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Jäsenvaltioita ei pitäisi velvoittaa ylläpitämään mahdollisuutta hakemusten jättämiseen suoraan niiden konsulaatteihin sellaisissa paikoissa, joissa ulkoinen palveluntarjoaja on valtuutettu keräämään viisumihakemukset niiden puolesta, rajoittamatta kuitenkaan direktiivissä 2004/38/EY

   (18)

  ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdassa jäsenvaltioille asetettuja velvoitteita. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Jäsenvaltioita ei pitäisi velvoittaa ylläpitämään mahdollisuutta hakemusten jättämiseen suoraan niiden konsulaatteihin sellaisissa paikoissa, joissa ulkoinen palveluntarjoaja on valtuutettu keräämään viisumihakemukset niiden puolesta, rajoittamatta kuitenkaan direktiivissä 2004/38/EY

   (18)

  ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdassa jäsenvaltioille asetettuja velvoitteita.

Poistetaan.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 a) | Hakijoita ei pitäisi vaatia esittämään matkasairausvakuutusta tehdessään viisumihakemuksen lyhytaikaista oleskelua varten. Se on suhteeton rasite viisuminhakijoille, eikä ole todisteita siitä, että lyhytaikaisen viisumin haltijat muodostavat suuremman riskin jäsenvaltioiden julkisen terveydenhuollon menojen kannalta kuin viisumivaatimuksesta vapautetut kolmansien maiden kansalaiset. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 a)

Hakijoita ei pitäisi vaatia esittämään matkasairausvakuutusta tehdessään viisumihakemuksen lyhytaikaista oleskelua varten. Se on suhteeton rasite viisuminhakijoille, eikä ole todisteita siitä, että lyhytaikaisen viisumin haltijat muodostavat suuremman riskin jäsenvaltioiden julkisen terveydenhuollon menojen kannalta kuin viisumivaatimuksesta vapautetut kolmansien maiden kansalaiset.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Viisumimaksulla olisi varmistettava riittävät taloudelliset resurssit viisumihakemusten käsittelystä aiheutuvien kulujen kattamiseksi, mukaan lukien asianmukaiset rakenteet ja riittävä henkilöstö, jotta voidaan varmistaa viisumihakemusten käsittelyn laatu ja luotettavuus. Viisumimaksun määrää olisi tarkistettava
  kahden vuoden välein
  objektiivisten
  kriteerien
  perusteella. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Viisumimaksulla olisi varmistettava riittävät taloudelliset resurssit viisumihakemusten käsittelystä aiheutuvien kulujen kattamiseksi, mukaan lukien asianmukaiset rakenteet ja riittävä henkilöstö, jotta voidaan varmistaa viisumihakemusten käsittelyn laatu ja luotettavuus. Viisumimaksun määrää olisi tarkistettava
  kahden vuoden välein
  objektiivisten
  kriteerien
  perusteella.

| (6) | Viisumimaksulla olisi varmistettava riittävät taloudelliset resurssit viisumihakemusten käsittelystä aiheutuvien kulujen kattamiseksi, mukaan lukien asianmukaiset rakenteet ja riittävä henkilöstö, jotta voidaan varmistaa viisumihakemusten käsittelyn laatu
  , nopeus
  ja luotettavuus. Viisumimaksun määrää olisi tarkistettava
  joka toinen vuosi
  objektiivisten
  arviointikriteerien
  perusteella. |
| --- | --- |

(6)

Viisumimaksulla olisi varmistettava riittävät taloudelliset resurssit viisumihakemusten käsittelystä aiheutuvien kulujen kattamiseksi, mukaan lukien asianmukaiset rakenteet ja riittävä henkilöstö, jotta voidaan varmistaa viisumihakemusten käsittelyn laatu
  , nopeus
  ja luotettavuus. Viisumimaksun määrää olisi tarkistettava
  joka toinen vuosi
  objektiivisten
  arviointikriteerien
  perusteella.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (6 a) | Viisuminhakijoiden vastaanottojärjestelyt olisi toteutettava ihmisarvoa ja perusoikeuksia kunnioittaen sellaisina kuin ne on vahvistettu Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevassa yleissopimuksessa. Viisumihakemuksia olisi käsiteltävä ilman syrjintää, ammattimaisesti ja viisuminhakijoita kunnioittaen. |

Komission teksti

Tarkistus

(6 a)

Viisuminhakijoiden vastaanottojärjestelyt olisi toteutettava ihmisarvoa ja perusoikeuksia kunnioittaen sellaisina kuin ne on vahvistettu Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevassa yleissopimuksessa. Viisumihakemuksia olisi käsiteltävä ilman syrjintää, ammattimaisesti ja viisuminhakijoita kunnioittaen.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Jotta sellaisten kolmansien maiden kansalaiset, joilta vaaditaan viisumi, voisivat jättää viisumihakemuksensa
  asuinmaassaan, vaikka mikään jäsenvaltio ei olisi siellä läsnä hakemusten keräämistä varten
  , ulkoisten palveluntarjoajien pitäisi voida
  tarjota tähän tarvittavaa palvelua
  maksusta, jonka määrä ylittää yleisen enimmäistason. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Jotta sellaisten kolmansien maiden kansalaiset, joilta vaaditaan viisumi, voisivat jättää viisumihakemuksensa
  asuinmaassaan, vaikka mikään jäsenvaltio ei olisi siellä läsnä hakemusten keräämistä varten
  , ulkoisten palveluntarjoajien pitäisi voida
  tarjota tähän tarvittavaa palvelua
  maksusta, jonka määrä ylittää yleisen enimmäistason.

| (7) | Jotta sellaisten kolmansien maiden kansalaiset, joilta vaaditaan viisumi, voisivat jättää viisumihakemuksensa
  mahdollisimman lähellä asuinpaikkaansa
  , ulkoisten palveluntarjoajien pitäisi voida
  vastaanottaa hakemuksia
  maksusta, jonka määrä ylittää yleisen enimmäistason. |
| --- | --- |

(7)

Jotta sellaisten kolmansien maiden kansalaiset, joilta vaaditaan viisumi, voisivat jättää viisumihakemuksensa
  mahdollisimman lähellä asuinpaikkaansa
  , ulkoisten palveluntarjoajien pitäisi voida
  vastaanottaa hakemuksia
  maksusta, jonka määrä ylittää yleisen enimmäistason.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Edustusjärjestelyjä olisi yksinkertaistettava ja jäsenvaltioiden välisen edustusjärjestelyistä sopimisen esteitä olisi vältettävä. Edustavan jäsenvaltion olisi vastattava viisumihakemusten koko käsittelystä ilman, että edustettu jäsenvaltio osallistuu siihen. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Edustusjärjestelyjä olisi yksinkertaistettava ja jäsenvaltioiden välisen edustusjärjestelyistä sopimisen esteitä olisi vältettävä. Edustavan jäsenvaltion olisi vastattava viisumihakemusten koko käsittelystä ilman, että edustettu jäsenvaltio osallistuu siihen.

| (8) | Edustusjärjestelyjä olisi yksinkertaistettava ja
  helpotettava ja
  jäsenvaltioiden välisen edustusjärjestelyistä sopimisen esteitä olisi vältettävä. Edustavan jäsenvaltion olisi vastattava viisumihakemusten koko käsittelystä ilman, että edustettu jäsenvaltio osallistuu siihen. |
| --- | --- |

(8)

Edustusjärjestelyjä olisi yksinkertaistettava ja
  helpotettava ja
  jäsenvaltioiden välisen edustusjärjestelyistä sopimisen esteitä olisi vältettävä. Edustavan jäsenvaltion olisi vastattava viisumihakemusten koko käsittelystä ilman, että edustettu jäsenvaltio osallistuu siihen.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Jos tietyt kolmannet maat eivät tee yhteistyötä ottaakseen takaisin kiinni otettuja laittomasti oleskelevia kansalaisiaan eivätkä tee tehokasta yhteistyötä palauttamisprosessissa, tiettyjä asetuksen (EY) N:o 810/2009 säännöksiä olisi sovellettava väliaikaisesti rajoittavasti objektiivisiin kriteereihin perustuvan avoimen mekanismin mukaisesti kolmannen maan yhteistyön lisäämiseksi laittomien maahanmuuttajien takaisinotossa. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Jos tietyt kolmannet maat eivät tee yhteistyötä ottaakseen takaisin kiinni otettuja laittomasti oleskelevia kansalaisiaan eivätkä tee tehokasta yhteistyötä palauttamisprosessissa, tiettyjä asetuksen (EY) N:o 810/2009 säännöksiä olisi sovellettava väliaikaisesti rajoittavasti objektiivisiin kriteereihin perustuvan avoimen mekanismin mukaisesti kolmannen maan yhteistyön lisäämiseksi laittomien maahanmuuttajien takaisinotossa.

| (11) | Jos tietyt kolmannet maat
  tekevät asianmukaista yhteistyötä tai
  eivät tee yhteistyötä ottaakseen takaisin kiinni otettuja laittomasti oleskelevia kansalaisiaan eivätkä tee tehokasta yhteistyötä
  tai tekevät tarkoituksenmukaista yhteistyötä
  palauttamisprosessissa, tiettyjä asetuksen (EY) N:o 810/2009 säännöksiä olisi sovellettava väliaikaisesti rajoittavasti objektiivisiin kriteereihin perustuvan avoimen mekanismin mukaisesti kolmannen maan yhteistyön lisäämiseksi
  tai sen jatkamisen kannustamiseksi
  laittomien maahanmuuttajien takaisinotossa. |
| --- | --- |

(11)

Jos tietyt kolmannet maat
  tekevät asianmukaista yhteistyötä tai
  eivät tee yhteistyötä ottaakseen takaisin kiinni otettuja laittomasti oleskelevia kansalaisiaan eivätkä tee tehokasta yhteistyötä
  tai tekevät tarkoituksenmukaista yhteistyötä
  palauttamisprosessissa, tiettyjä asetuksen (EY) N:o 810/2009 säännöksiä olisi sovellettava väliaikaisesti rajoittavasti objektiivisiin kriteereihin perustuvan avoimen mekanismin mukaisesti kolmannen maan yhteistyön lisäämiseksi
  tai sen jatkamisen kannustamiseksi
  laittomien maahanmuuttajien takaisinotossa.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | Hakijoilla, joiden viisumihakemus on hylätty, olisi oltava oikeus muutoksenhakuun, johon kuuluvat
  menettelyn tietyssä vaiheessa
  oikeussuojakeinot tuomioistuimessa.
  Hakemuksen hylkäämisestä annettavassa ilmoituksessa olisi annettava tarkemmat tiedot hylkäämisen perusteista ja kielteistä päätöstä koskevasta muutoksenhakumenettelystä. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Hakijoilla, joiden viisumihakemus on hylätty, olisi oltava oikeus muutoksenhakuun, johon kuuluvat
  menettelyn tietyssä vaiheessa
  oikeussuojakeinot tuomioistuimessa.
  Hakemuksen hylkäämisestä annettavassa ilmoituksessa olisi annettava tarkemmat tiedot hylkäämisen perusteista ja kielteistä päätöstä koskevasta muutoksenhakumenettelystä.

| (12) | Hakijoilla, joiden viisumihakemus on hylätty, olisi oltava oikeus muutoksenhakuun, johon kuuluvat
  mahdollisimman pian
  oikeussuojakeinot tuomioistuimessa. Hakemuksen hylkäämisestä annettavassa ilmoituksessa olisi annettava tarkat tiedot hylkäämisen perusteista ja kielteistä päätöstä koskevasta muutoksenhakumenettelystä. |
| --- | --- |

(12)

Hakijoilla, joiden viisumihakemus on hylätty, olisi oltava oikeus muutoksenhakuun, johon kuuluvat
  mahdollisimman pian
  oikeussuojakeinot tuomioistuimessa. Hakemuksen hylkäämisestä annettavassa ilmoituksessa olisi annettava tarkat tiedot hylkäämisen perusteista ja kielteistä päätöstä koskevasta muutoksenhakumenettelystä.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (13 a) | Tässä asetuksessa noudatetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti kansainvälisissä sopimuksissa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut oikeudet ja periaatteet. Asetuksessa pyritään erityisesti varmistamaan henkilötietojen suojan noudattaminen kaikilta osin, sellaisena kuin se on vahvistettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklassa, ja oikeus yksityis- ja perhe-elämään, oikeus turvapaikkaan ja lapsen oikeudet, sellaisina kuin ne on vahvistettu kyseisen perusoikeuskirjan 7, 18 ja 24 artiklassa, ja haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden suojelu. |

Komission teksti

Tarkistus

(13 a)

Tässä asetuksessa noudatetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti kansainvälisissä sopimuksissa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut oikeudet ja periaatteet. Asetuksessa pyritään erityisesti varmistamaan henkilötietojen suojan noudattaminen kaikilta osin, sellaisena kuin se on vahvistettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklassa, ja oikeus yksityis- ja perhe-elämään, oikeus turvapaikkaan ja lapsen oikeudet, sellaisina kuin ne on vahvistettu kyseisen perusoikeuskirjan 7, 18 ja 24 artiklassa, ja haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden suojelu.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | Olisi säädettävä joustavista säännöistä, jotta jäsenvaltiot voisivat jakaa resursseja parhaalla mahdollisella tavalla ja lisätä konsuliedustuksen kattavuutta. Jäsenvaltioiden (Schengen-viisumikeskusten) keskinäistä yhteistyötä voidaan tehdä missä tahansa paikallisiin olosuhteisiin soveltuvassa muodossa, jotta voidaan lisätä konsuliedustuksen maantieteellistä kattavuutta, vähentää jäsenvaltioiden kustannuksia, lisätä unionin näkyvyyttä ja parantaa viisuminhakijoille tarjottavaa palvelua. |

Komission teksti

Tarkistus

(16)

Olisi säädettävä joustavista säännöistä, jotta jäsenvaltiot voisivat jakaa resursseja parhaalla mahdollisella tavalla ja lisätä konsuliedustuksen kattavuutta. Jäsenvaltioiden (Schengen-viisumikeskusten) keskinäistä yhteistyötä voidaan tehdä missä tahansa paikallisiin olosuhteisiin soveltuvassa muodossa, jotta voidaan lisätä konsuliedustuksen maantieteellistä kattavuutta, vähentää jäsenvaltioiden kustannuksia, lisätä unionin näkyvyyttä ja parantaa viisuminhakijoille tarjottavaa palvelua.

| (16) | Olisi säädettävä joustavista säännöistä, jotta jäsenvaltiot voisivat jakaa resursseja parhaalla mahdollisella tavalla ja lisätä konsuliedustuksen kattavuutta. Jäsenvaltioiden (Schengen-viisumikeskusten) keskinäistä yhteistyötä voidaan tehdä missä tahansa paikallisiin olosuhteisiin soveltuvassa muodossa, jotta voidaan lisätä konsuliedustuksen maantieteellistä kattavuutta, vähentää jäsenvaltioiden kustannuksia, lisätä unionin näkyvyyttä ja parantaa viisuminhakijoille tarjottavaa palvelua.
  Yhteisen viisumipolitiikan pitäisi osaltaan lisätä kasvua ja olla yhdenmukainen unionin muiden politiikkojen, kuten ulko-, kauppa-, koulutus-, kulttuuri- ja matkailupolitiikkojen, kanssa. |
| --- | --- |

(16)

Olisi säädettävä joustavista säännöistä, jotta jäsenvaltiot voisivat jakaa resursseja parhaalla mahdollisella tavalla ja lisätä konsuliedustuksen kattavuutta. Jäsenvaltioiden (Schengen-viisumikeskusten) keskinäistä yhteistyötä voidaan tehdä missä tahansa paikallisiin olosuhteisiin soveltuvassa muodossa, jotta voidaan lisätä konsuliedustuksen maantieteellistä kattavuutta, vähentää jäsenvaltioiden kustannuksia, lisätä unionin näkyvyyttä ja parantaa viisuminhakijoille tarjottavaa palvelua.
  Yhteisen viisumipolitiikan pitäisi osaltaan lisätä kasvua ja olla yhdenmukainen unionin muiden politiikkojen, kuten ulko-, kauppa-, koulutus-, kulttuuri- ja matkailupolitiikkojen, kanssa.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | Jäsenvaltioiden kehittämät sähköiset viisumihakemusjärjestelmät
  auttavat hakumenettelyjen helpottamisessa
  hakijoiden ja konsulaattien kannalta. Olisi kehitettävä yhteinen ratkaisu menettelyn
  digitalisoimiseksi kokonaan
  hyödyntäen viimeaikaista lainsäädännön ja teknologian kehitystä. |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

Jäsenvaltioiden kehittämät sähköiset viisumihakemusjärjestelmät
  auttavat hakumenettelyjen helpottamisessa
  hakijoiden ja konsulaattien kannalta. Olisi kehitettävä yhteinen ratkaisu menettelyn
  digitalisoimiseksi kokonaan
  hyödyntäen viimeaikaista lainsäädännön ja teknologian kehitystä.

| (17) | Jäsenvaltioiden kehittämät sähköiset viisumihakemusjärjestelmät
  ovat olennaisen tärkeitä, jotta helpotetaan hakumenettelyjä
  hakijoiden ja konsulaattien kannalta. Olisi kehitettävä yhteinen ratkaisu
  , jolla varmistetaan
  menettelyn
  digitalisoiminen vuoteen 2025 mennessä ja joka perustuu verkkoalustaan ja unionin sähköiseen viisumiin,
  hyödyntäen
  täysin
  viimeaikaista lainsäädännön ja teknologian kehitystä
  siten, että hakijat voivat hakea viisumia verkossa, jotta vastataan hakijoiden tarpeisiin ja houkutellaan enemmän vierailijoita Schengen-alueelle
  .
  Sähköisen viisumihakemusjärjestelmän olisi oltava täysin vammaisten henkilöiden käytettävissä. Olisi vahvistettava takeita yksinkertaisista ja sujuvista menettelyistä, joita olisi sovellettava yhtenevästi. |
| --- | --- |

(17)

Jäsenvaltioiden kehittämät sähköiset viisumihakemusjärjestelmät
  ovat olennaisen tärkeitä, jotta helpotetaan hakumenettelyjä
  hakijoiden ja konsulaattien kannalta. Olisi kehitettävä yhteinen ratkaisu
  , jolla varmistetaan
  menettelyn
  digitalisoiminen vuoteen 2025 mennessä ja joka perustuu verkkoalustaan ja unionin sähköiseen viisumiin,
  hyödyntäen
  täysin
  viimeaikaista lainsäädännön ja teknologian kehitystä
  siten, että hakijat voivat hakea viisumia verkossa, jotta vastataan hakijoiden tarpeisiin ja houkutellaan enemmän vierailijoita Schengen-alueelle
  .
  Sähköisen viisumihakemusjärjestelmän olisi oltava täysin vammaisten henkilöiden käytettävissä. Olisi vahvistettava takeita yksinkertaisista ja sujuvista menettelyistä, joita olisi sovellettava yhtenevästi.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (17 a) | Jäsenvaltioiden olisi asetusta (EY) N:o 810/2009 soveltaessaan noudatettava kansainvälisen oikeuden ja erityisesti pakolaisten oikeusasemaa koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen, lapsen oikeuksista tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen ja muiden asiaa koskevien kansainvälisten oikeusvälineiden mukaisia velvoitteitaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(17 a)

Jäsenvaltioiden olisi asetusta (EY) N:o 810/2009 soveltaessaan noudatettava kansainvälisen oikeuden ja erityisesti pakolaisten oikeusasemaa koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen, lapsen oikeuksista tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen ja muiden asiaa koskevien kansainvälisten oikeusvälineiden mukaisia velvoitteitaan.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 27 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (27 a) | On päätettävä toimenpiteistä asetuksen täytäntöönpanemiseksi. Siirretään komissiolle valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti tämän asetuksen liitteiden tekniseksi muuttamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(27 a)

On päätettävä toimenpiteistä asetuksen täytäntöönpanemiseksi. Siirretään komissiolle valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti tämän asetuksen liitteiden tekniseksi muuttamiseksi.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 27 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (27 b) | Olisi päätettävä tämän asetuksen seurantaa ja arviointia koskevista asiaankuuluvista toimista, jotka koskevat viisumihakemusten käsittelyn yhdenmukaistamista. Seurannan ja valvonnan yhteydessä on myös varmistettava, että jäsenvaltiot noudattavat kaikilta osin perusoikeuksia hakemuksia käsitellessään ja että ne soveltavat syrjimättömyyden periaatetta ja henkilötietojen suojaa koskevia sääntöjä. |

Komission teksti

Tarkistus

(27 b)

Olisi päätettävä tämän asetuksen seurantaa ja arviointia koskevista asiaankuuluvista toimista, jotka koskevat viisumihakemusten käsittelyn yhdenmukaistamista. Seurannan ja valvonnan yhteydessä on myös varmistettava, että jäsenvaltiot noudattavat kaikilta osin perusoikeuksia hakemuksia käsitellessään ja että ne soveltavat syrjimättömyyden periaatetta ja henkilötietojen suojaa koskevia sääntöjä.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

Asetus (EY) N:o 810/2009

1 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tällä asetuksella vahvistetaan edellytykset ja menettelyt viisumien myöntämiseksi sellaisia jäsenvaltioiden alueella oleskeluja varten, joiden on tarkoitus kestää enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana. | 1.   Tällä asetuksella vahvistetaan edellytykset ja menettelyt viisumien myöntämiseksi sellaisia jäsenvaltioiden alueella oleskeluja varten, joiden on tarkoitus kestää enintään 90 päivää minkä tahansa 180 
  päivän jakson aikana, ja urheilun ja kulttuurin ammattilaisten osalta enintään yksi vuosi, josta enintään 90 päivää minkä hyvänsä 180
   päivän jakson aikana
  minkä tahansa yksittäisen jäsenvaltion alueella
  . |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Tällä asetuksella vahvistetaan edellytykset ja menettelyt viisumien myöntämiseksi sellaisia jäsenvaltioiden alueella oleskeluja varten, joiden on tarkoitus kestää enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.

1.   Tällä asetuksella vahvistetaan edellytykset ja menettelyt viisumien myöntämiseksi sellaisia jäsenvaltioiden alueella oleskeluja varten, joiden on tarkoitus kestää enintään 90 päivää minkä tahansa 180 
  päivän jakson aikana, ja urheilun ja kulttuurin ammattilaisten osalta enintään yksi vuosi, josta enintään 90 päivää minkä hyvänsä 180
   päivän jakson aikana
  minkä tahansa yksittäisen jäsenvaltion alueella
  .

Tarkistus 24

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 810/2009

1 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a) | Lisätään 1 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”3 a.
     
  Jäsenvaltioiden on tätä asetusta soveltaessaan toimittava noudattaen täysimääräisesti unionin asiaa koskevaa oikeutta, mukaan lukien Euroopan unionin perusoikeuskirja, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, asian kannalta merkityksellistä kansainvälistä oikeutta, mukaan lukien pakolaisten oikeusasemaa koskeva Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimus, jäljempänä ’Geneven yleissopimus’, kansainvälisen suojelun saatavuuteen liittyviä velvoitteita, erityisesti palauttamiskiellon periaatetta, ja perusoikeuksia. Unionin oikeuden yleisten periaatteiden mukaisesti tämän asetuksen nojalla tehtävät päätökset on tehtävä tapauskohtaisin perustein.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a)

1 a)

Lisätään 1 artiklaan kohta seuraavasti:

”3 a.
     
  Jäsenvaltioiden on tätä asetusta soveltaessaan toimittava noudattaen täysimääräisesti unionin asiaa koskevaa oikeutta, mukaan lukien Euroopan unionin perusoikeuskirja, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, asian kannalta merkityksellistä kansainvälistä oikeutta, mukaan lukien pakolaisten oikeusasemaa koskeva Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimus, jäljempänä ’Geneven yleissopimus’, kansainvälisen suojelun saatavuuteen liittyviä velvoitteita, erityisesti palauttamiskiellon periaatetta, ja perusoikeuksia. Unionin oikeuden yleisten periaatteiden mukaisesti tämän asetuksen nojalla tehtävät päätökset on tehtävä tapauskohtaisin perustein.”

Tarkistus 25

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 1 b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 1 b alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 810/2009

1 artikla – 3 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 b) | Lisätään 1 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”3 b.
     
  Komissio esittelee vuoteen 2025 mennessä sähköisen viisumihakemuksen (E-visa).” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 b)

1 b)

Lisätään 1 artiklaan kohta seuraavasti:

”3 b.
     
  Komissio esittelee vuoteen 2025 mennessä sähköisen viisumihakemuksen (E-visa).”

Tarkistus 26

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – d alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – d alakohta

Asetus (EY) N:o 810/2009

2 artikla – 12 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 12 a. | Urheilun ja kulttuurin ammattilaiset: Kolmansien maiden kansalaiset, jotka eivät ole perussopimuksen 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja unionin kansalaisia ja jotka kuuluvat seuraaviin ryhmiin: esiintyvät taiteilijat ja heidän tukihenkilöstönsä, huippu-urheilijat ja heidän tukihenkilöstönsä ja tarvittaessa näihin ryhmiin kuuluvien perheenjäsenet, jotka ovat voineet osoittaa selvästi kohdanneensa hallinnollisia ja logistisia esteitä yli kolme kuukautta kestävän kiertueen tai turnauksen järjestämisessä useassa jäsenvaltiossa Schengen-alueella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

12 a.

12 a.

Urheilun ja kulttuurin ammattilaiset: Kolmansien maiden kansalaiset, jotka eivät ole perussopimuksen 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja unionin kansalaisia ja jotka kuuluvat seuraaviin ryhmiin: esiintyvät taiteilijat ja heidän tukihenkilöstönsä, huippu-urheilijat ja heidän tukihenkilöstönsä ja tarvittaessa näihin ryhmiin kuuluvien perheenjäsenet, jotka ovat voineet osoittaa selvästi kohdanneensa hallinnollisia ja logistisia esteitä yli kolme kuukautta kestävän kiertueen tai turnauksen järjestämisessä useassa jäsenvaltiossa Schengen-alueella.

Tarkistus 27

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 810/2009

3 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3) | Korvataan 3 artiklan 5 kohdan b ja c alakohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3)

Korvataan 3 artiklan 5 kohdan b ja c alakohta seuraavasti:

| 3) | Korvataan 3 artiklan 5 kohdan b ja c alakohta seuraavasti: |
| --- | --- |

3)

Korvataan 3 artiklan 5 kohdan b ja c alakohta seuraavasti:

| | ”b) | kolmansien maiden kansalaiset, joilla on voimassa oleva oleskelulupa, jonka on myöntänyt jokin sellainen jäsenvaltio, joka ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, tai jokin sellainen jäsenvaltio, joka ei vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, tai kolmansien maiden kansalaiset, joilla on jokin liitteessä V mainittu Andorran, Kanadan, Japanin, San Marinon tai Amerikan yhdysvaltojen myöntämä voimassa oleva oleskelulupa, joka takaa haltijalleen rajoittamattoman paluuoikeuden, tai kolmansien maiden kansalaiset, joilla on oleskelulupa Alankomaiden kuningaskunnan Karibialla sijaitsevia alueita (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius ja Saba) varten; |
| --- | --- | --- |

”b)

”b)

kolmansien maiden kansalaiset, joilla on voimassa oleva oleskelulupa, jonka on myöntänyt jokin sellainen jäsenvaltio, joka ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, tai jokin sellainen jäsenvaltio, joka ei vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, tai kolmansien maiden kansalaiset, joilla on jokin liitteessä V mainittu Andorran, Kanadan, Japanin, San Marinon tai Amerikan yhdysvaltojen myöntämä voimassa oleva oleskelulupa, joka takaa haltijalleen rajoittamattoman paluuoikeuden, tai kolmansien maiden kansalaiset, joilla on oleskelulupa Alankomaiden kuningaskunnan Karibialla sijaitsevia alueita (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius ja Saba) varten;

kolmansien maiden kansalaiset, joilla on voimassa oleva oleskelulupa, jonka on myöntänyt jokin sellainen jäsenvaltio, joka ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, tai jokin sellainen jäsenvaltio, joka ei vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, tai kolmansien maiden kansalaiset, joilla on jokin liitteessä V mainittu Andorran, Kanadan, Japanin, San Marinon tai Amerikan yhdysvaltojen myöntämä voimassa oleva oleskelulupa, joka takaa haltijalleen rajoittamattoman paluuoikeuden, tai kolmansien maiden kansalaiset, joilla on oleskelulupa Alankomaiden kuningaskunnan Karibialla sijaitsevia alueita (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius ja Saba) varten;

| | c) | kolmansien maiden kansalaiset, joilla on jossakin sellaisessa jäsenvaltiossa, joka ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, tai jossakin sellaisessa jäsenvaltiossa, joka ei vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, tai jossakin Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen osapuolena olevassa maassa tai Kanadassa, Japanissa tai Amerikan yhdysvalloissa voimassa oleva viisumi, tai kolmansien maiden kansalaiset, joilla on Alankomaiden kuningaskunnan Karibialla sijaitsevilla alueilla (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius ja Saba) voimassa oleva viisumi, kun he matkustavat viisumin myöntäneeseen maahan tai johonkin muuhun kolmanteen maahan tai kun he palaavat viisumin myöntäneestä maasta käytettyään kyseistä viisumia;” |
| --- | --- | --- |

c)

c)

kolmansien maiden kansalaiset, joilla on jossakin sellaisessa jäsenvaltiossa, joka ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, tai jossakin sellaisessa jäsenvaltiossa, joka ei vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, tai jossakin Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen osapuolena olevassa maassa tai Kanadassa, Japanissa tai Amerikan yhdysvalloissa voimassa oleva viisumi, tai kolmansien maiden kansalaiset, joilla on Alankomaiden kuningaskunnan Karibialla sijaitsevilla alueilla (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius ja Saba) voimassa oleva viisumi, kun he matkustavat viisumin myöntäneeseen maahan tai johonkin muuhun kolmanteen maahan tai kun he palaavat viisumin myöntäneestä maasta käytettyään kyseistä viisumia;”

kolmansien maiden kansalaiset, joilla on jossakin sellaisessa jäsenvaltiossa, joka ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, tai jossakin sellaisessa jäsenvaltiossa, joka ei vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, tai jossakin Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen osapuolena olevassa maassa tai Kanadassa, Japanissa tai Amerikan yhdysvalloissa voimassa oleva viisumi, tai kolmansien maiden kansalaiset, joilla on Alankomaiden kuningaskunnan Karibialla sijaitsevilla alueilla (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius ja Saba) voimassa oleva viisumi, kun he matkustavat viisumin myöntäneeseen maahan tai johonkin muuhun kolmanteen maahan tai kun he palaavat viisumin myöntäneestä maasta käytettyään kyseistä viisumia;”

Tarkistus 28

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta

Asetus (EY) N:o 810/2009

5 artikla – 1 b kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | jos matka sisältää useamman kuin yhden kohteen tai jos tarkoituksena on matkustaa useita kertoja kahden kuukauden aikana, jäsenvaltio, jonka alue on matkan tai matkojen pääasiallinen kohde päivinä lasketun oleskelun keston osalta
  ; tai. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

jos matka sisältää useamman kuin yhden kohteen tai jos tarkoituksena on matkustaa useita kertoja kahden kuukauden aikana, jäsenvaltio, jonka alue on matkan tai matkojen pääasiallinen kohde päivinä lasketun oleskelun keston osalta
  ; tai.

; tai.

| b) | jos matka sisältää useamman kuin yhden kohteen tai jos tarkoituksena on matkustaa useita kertoja kahden kuukauden aikana,
  tarvittaessa jäsenvaltio, jossa kutsun esittänyt organisaatio tai yritys sijaitsee, tai
  jäsenvaltio, jonka alue on matkan tai matkojen pääasiallinen kohde päivinä lasketun oleskelun keston osalta
  , tai jos pääasiallista kohdetta ei voida määrittää, jäsenvaltio, jonka ulkorajan kautta viisuminhakija aikoo tulla jäsenvaltioiden alueelle; |
| --- | --- |

b)

jos matka sisältää useamman kuin yhden kohteen tai jos tarkoituksena on matkustaa useita kertoja kahden kuukauden aikana,
  tarvittaessa jäsenvaltio, jossa kutsun esittänyt organisaatio tai yritys sijaitsee, tai
  jäsenvaltio, jonka alue on matkan tai matkojen pääasiallinen kohde päivinä lasketun oleskelun keston osalta
  , tai jos pääasiallista kohdetta ei voida määrittää, jäsenvaltio, jonka ulkorajan kautta viisuminhakija aikoo tulla jäsenvaltioiden alueelle;

tarvittaessa jäsenvaltio, jossa kutsun esittänyt organisaatio tai yritys sijaitsee, tai

, tai jos pääasiallista kohdetta ei voida määrittää, jäsenvaltio, jonka ulkorajan kautta viisuminhakija aikoo tulla jäsenvaltioiden alueelle;

Tarkistus 29

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 5 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 5 a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 810/2009

5 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 a) | Lisätään 5 artiklaan kohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 a)

5 a)

Lisätään 5 artiklaan kohta seuraavasti:

”2 a.
     
  Jos 1 kohdan a tai b alakohdan mukaisesti toimivaltainen jäsenvaltio ei ole läsnä tai edustettuna siinä kolmannessa maassa, jossa hakija 10 artiklan mukaisesti jättää hakemuksen, hakija voi jättää hakemuksen

| a) | suunnitellun vierailun jonkin kohdejäsenvaltion konsulaattiin, |
| --- | --- |

a)

a)

suunnitellun vierailun jonkin kohdejäsenvaltion konsulaattiin,

suunnitellun vierailun jonkin kohdejäsenvaltion konsulaattiin,

| b) | sen jäsenvaltion konsulaattiin, johon hakija saapuu ensimmäisenä, jos a alakohtaa ei voida soveltaa, |
| --- | --- |

b)

b)

sen jäsenvaltion konsulaattiin, johon hakija saapuu ensimmäisenä, jos a alakohtaa ei voida soveltaa,

sen jäsenvaltion konsulaattiin, johon hakija saapuu ensimmäisenä, jos a alakohtaa ei voida soveltaa,

| c) | kaikissa muissa tapauksissa minkä tahansa sellaisen jäsenvaltion konsulaattiin, joka on edustettuna maassa, jossa hakija jättää hakemuksen. |
| --- | --- |

c)

c)

kaikissa muissa tapauksissa minkä tahansa sellaisen jäsenvaltion konsulaattiin, joka on edustettuna maassa, jossa hakija jättää hakemuksen.

kaikissa muissa tapauksissa minkä tahansa sellaisen jäsenvaltion konsulaattiin, joka on edustettuna maassa, jossa hakija jättää hakemuksen.

Jos 1 kohdan mukaisesti toimivaltaisen jäsenvaltion konsulaatti tai tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun jäsenvaltion konsulaatti sijaitsee yli 500 kilometrin etäisyydellä hakijan asuinpaikasta tai jos edestakainen matka julkisilla liikennevälineillä hakijan asuinpaikasta edellyttäisi yöpymistä ja jos toisen jäsenvaltion konsulaatti sijaitsee lähempänä hakijan asuinpaikkaa, hakija voi jättää hakemuksen viimeksi mainitun jäsenvaltion konsulaattiin.”;

Jos 1 kohdan mukaisesti toimivaltaisen jäsenvaltion konsulaatti tai tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun jäsenvaltion konsulaatti sijaitsee yli 500 kilometrin etäisyydellä hakijan asuinpaikasta tai jos edestakainen matka julkisilla liikennevälineillä hakijan asuinpaikasta edellyttäisi yöpymistä ja jos toisen jäsenvaltion konsulaatti sijaitsee lähempänä hakijan asuinpaikkaa, hakija voi jättää hakemuksen viimeksi mainitun jäsenvaltion konsulaattiin.”;

Tarkistus 30

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 5 b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 5 b alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 810/2009

5 artikla – 2 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 b) | Lisätään 5 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”2 b.
     
  Jos 1 tai 2 kohdan mukaisesti toimivaltainen jäsenvaltio on 8 artiklan mukaisesti tehnyt toisen jäsenvaltion kanssa edustusjärjestelyn, jonka tarkoituksena on viisumihakemusten käsittely ja viisumin myöntäminen sen puolesta, hakijan on jätettävä hakemuksensa edustavan jäsenvaltion konsulaattiin.”; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 b)

5 b)

Lisätään 5 artiklaan kohta seuraavasti:

”2 b.
     
  Jos 1 tai 2 kohdan mukaisesti toimivaltainen jäsenvaltio on 8 artiklan mukaisesti tehnyt toisen jäsenvaltion kanssa edustusjärjestelyn, jonka tarkoituksena on viisumihakemusten käsittely ja viisumin myöntäminen sen puolesta, hakijan on jätettävä hakemuksensa edustavan jäsenvaltion konsulaattiin.”;

Tarkistus 31

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta – -a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta – -a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 810/2009

8 artikla – 1 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltio voi sopia, että se edustaa toista jäsenvaltiota, joka on toimivaltainen 5 artiklan mukaisesti, hakemusten käsittelyä ja viisumien myöntämistä varten kyseisen jäsenvaltion puolesta
  . Jäsenvaltio voi myös edustaa toista jäsenvaltiota rajoitetusti ainoastaan hakemusten keruussa ja biometristen tunnisteiden rekisteröimisessä
  . | ”1.   Jäsenvaltio voi sopia, että se edustaa toista jäsenvaltiota, joka on toimivaltainen 5 artiklan mukaisesti, hakemusten käsittelyä ja viisumien myöntämistä varten kyseisen jäsenvaltion puolesta
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan soveltamista
  . Jäsenvaltio voi myös edustaa toista jäsenvaltiota rajoitetusti ainoastaan hakemusten keruussa ja biometristen tunnisteiden rekisteröimisessä.”; |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Jäsenvaltio voi sopia, että se edustaa toista jäsenvaltiota, joka on toimivaltainen 5 artiklan mukaisesti, hakemusten käsittelyä ja viisumien myöntämistä varten kyseisen jäsenvaltion puolesta
  . Jäsenvaltio voi myös edustaa toista jäsenvaltiota rajoitetusti ainoastaan hakemusten keruussa ja biometristen tunnisteiden rekisteröimisessä
  .

”1.   Jäsenvaltio voi sopia, että se edustaa toista jäsenvaltiota, joka on toimivaltainen 5 artiklan mukaisesti, hakemusten käsittelyä ja viisumien myöntämistä varten kyseisen jäsenvaltion puolesta
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan soveltamista
  . Jäsenvaltio voi myös edustaa toista jäsenvaltiota rajoitetusti ainoastaan hakemusten keruussa ja biometristen tunnisteiden rekisteröimisessä.”;

Tarkistus 32

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta – b a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta – b a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 810/2009

8 artikla – 6 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | Muutetaan 8 artiklan 6 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

Muutetaan 8 artiklan 6 kohta seuraavasti:

Muutetaan 8 artiklan 6 kohta seuraavasti:

6.   Sen varmistamiseksi, että konsulaattiin pääsy jonkin seudun tai maantieteellisen alueen heikon liikenneinfrastruktuurin tai pitkien välimatkojen vuoksi ei vaadi hakijoilta suhteettomia ponnistuksia, jäsenvaltioiden, joilla ei ole omaa konsulaattia kyseisellä seudulla tai alueella, on pyrittävä tekemään edustusjärjestelyjä niiden jäsenvaltioiden kanssa, joilla on konsulaatteja kyseisellä seudulla tai alueella.

”6.   Sen varmistamiseksi, että konsulaattiin pääsy jonkin seudun tai maantieteellisen alueen heikon liikenneinfrastruktuurin tai pitkien välimatkojen vuoksi ei vaadi hakijoilta suhteettomia ponnistuksia, jäsenvaltioiden, joilla ei ole omaa konsulaattia kyseisellä seudulla tai alueella, on pyrittävä tekemään edustusjärjestelyjä niiden jäsenvaltioiden kanssa, joilla on konsulaatteja kyseisellä seudulla tai alueella
  , jotta torjutaan eriarvoisuudesta konsulipalvelujen saannissa johtuvaa kolmansien maiden kansalaisten syrjintää
  .

Tämäntyyppinen sopimus voidaan tehdä myös sellaisen EU:n jäsenvaltion edustuston kanssa, joka sijaitsee kyseisen kolmannen maan naapurivaltiossa, jos se on lähempänä viisuminhakijan asuinpaikkaa.”

Tämäntyyppinen sopimus voidaan tehdä myös sellaisen EU:n jäsenvaltion edustuston kanssa, joka sijaitsee kyseisen kolmannen maan naapurivaltiossa, jos se on lähempänä viisuminhakijan asuinpaikkaa.”

Tarkistus 33

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – a alakohta

Asetus (EY) N:o 810/2009

9 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”Hakemuksen saa jättää
  aikaisintaan kuusi kuukautta tai työtehtäviään suorittavien merimiesten osalta
  aikaisintaan yhdeksän kuukautta ennen suunnitellun vierailun alkua, ja se on yleensä jätettävä viimeistään 15 kalenteripäivää ennen suunnitellun vierailun alkua.” | ”Hakemuksen saa jättää aikaisintaan yhdeksän kuukautta ennen suunnitellun vierailun alkua, ja se on yleensä jätettävä viimeistään 15 kalenteripäivää ennen suunnitellun vierailun alkua.
  Perustelluissa kiireellisissä yksittäistapauksissa, myös silloin, kun se on tarpeen ammatillisista tai humanitaarisista syistä tai kansallisen edun taikka kansainvälisten velvoitteiden vuoksi, konsulaatti voi jättää noudattamatta viimeksi mainittua määräaikaa.”; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”Hakemuksen saa jättää
  aikaisintaan kuusi kuukautta tai työtehtäviään suorittavien merimiesten osalta
  aikaisintaan yhdeksän kuukautta ennen suunnitellun vierailun alkua, ja se on yleensä jätettävä viimeistään 15 kalenteripäivää ennen suunnitellun vierailun alkua.”

aikaisintaan kuusi kuukautta tai työtehtäviään suorittavien merimiesten osalta

”Hakemuksen saa jättää aikaisintaan yhdeksän kuukautta ennen suunnitellun vierailun alkua, ja se on yleensä jätettävä viimeistään 15 kalenteripäivää ennen suunnitellun vierailun alkua.
  Perustelluissa kiireellisissä yksittäistapauksissa, myös silloin, kun se on tarpeen ammatillisista tai humanitaarisista syistä tai kansallisen edun taikka kansainvälisten velvoitteiden vuoksi, konsulaatti voi jättää noudattamatta viimeksi mainittua määräaikaa.”;

Perustelluissa kiireellisissä yksittäistapauksissa, myös silloin, kun se on tarpeen ammatillisista tai humanitaarisista syistä tai kansallisen edun taikka kansainvälisten velvoitteiden vuoksi, konsulaatti voi jättää noudattamatta viimeksi mainittua määräaikaa.”;

Tarkistus 34

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – a a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – a a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 810/2009

9 artikla – 3 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | Muutetaan 9 artiklan 3 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

a a)

a a)

Muutetaan 9 artiklan 3 kohta seuraavasti:

Muutetaan 9 artiklan 3 kohta seuraavasti:

"Perustelluissa kiireellisissä tapauksissa konsulaatti voi sallia hakijoiden jättävän hakemuksensa joko ilman tapaamisaikaa tai heille myönnetään tapaamisaika välittömästi.

”Perustelluissa kiireellisissä tapauksissa konsulaatti voi sallia hakijoiden jättävän hakemuksensa joko ilman tapaamisaikaa tai heille myönnetään tapaamisaika välittömästi.

Jos sähköisen menettelyn yhteydessä hakemukseen ei vastata sen jättämistä seuraavan kuukauden aikana, on säädetty muutoksenhakukeinosta, jonka nojalla hakemus voidaan joka tapauksessa ottaa käsiteltäväksi.”

Jos sähköisen menettelyn yhteydessä hakemukseen ei vastata sen jättämistä seuraavan kuukauden aikana, on säädetty muutoksenhakukeinosta, jonka nojalla hakemus voidaan joka tapauksessa ottaa käsiteltäväksi.”

Tarkistus 35

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – b alakohta

Asetus (EY) N:o 810/2009

1 artikla – 4 kohta – a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | hakijan oikeudelliset edustajat; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a a)

a a)

hakijan oikeudelliset edustajat;

hakijan oikeudelliset edustajat;

Tarkistus 36

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta – a alakohta

Asetus (EY) N:o 810/2009

10 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”Hakemusta jättäessään hakijoiden on käytävä henkilökohtaisesti jättämässä sormenjälkensä 13
  artiklan
  2 ja 3 kohdan sekä 7 kohdan b alakohdan mukaisesti
  .” | Sanotun vaikuttamatta 13, 42, 43 ja 45
   artiklan
  soveltamiseen hakijat voivat jättää hakemuksensa henkilökohtaisesti tai sähköisesti
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”Hakemusta jättäessään hakijoiden on käytävä henkilökohtaisesti jättämässä sormenjälkensä 13
  artiklan
  2 ja 3 kohdan sekä 7 kohdan b alakohdan mukaisesti
  .”

”Hakemusta jättäessään hakijoiden on käytävä henkilökohtaisesti jättämässä sormenjälkensä 13

2 ja 3 kohdan sekä 7 kohdan b alakohdan mukaisesti

Sanotun vaikuttamatta 13, 42, 43 ja 45
   artiklan
  soveltamiseen hakijat voivat jättää hakemuksensa henkilökohtaisesti tai sähköisesti
  .

Sanotun vaikuttamatta 13, 42, 43 ja 45

soveltamiseen hakijat voivat jättää hakemuksensa henkilökohtaisesti tai sähköisesti

Tarkistus 37

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 9 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 9 a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 810/2009

13 artikla – 2 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 a) | Lisätään 13 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:



  ”Ulkoinen palveluntarjoaja ei saa vaatia hakijaa käymään aina henkilökohtaisesti jättämässä hakemuksen biometristen tunnisteiden keräämistä varten, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan soveltamista. Jotta ulkoiset palveluntarjoajat voivat varmistaa, että biometriset tunnisteet on kerätty, hakijalle annetaan biometristen tunnisteiden keräämisen jälkeen kuitti.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9 a)

9 a)

Lisätään 13 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Ulkoinen palveluntarjoaja ei saa vaatia hakijaa käymään aina henkilökohtaisesti jättämässä hakemuksen biometristen tunnisteiden keräämistä varten, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan soveltamista. Jotta ulkoiset palveluntarjoajat voivat varmistaa, että biometriset tunnisteet on kerätty, hakijalle annetaan biometristen tunnisteiden keräämisen jälkeen kuitti.”

”Ulkoinen palveluntarjoaja ei saa vaatia hakijaa käymään aina henkilökohtaisesti jättämässä hakemuksen biometristen tunnisteiden keräämistä varten, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan soveltamista. Jotta ulkoiset palveluntarjoajat voivat varmistaa, että biometriset tunnisteet on kerätty, hakijalle annetaan biometristen tunnisteiden keräämisen jälkeen kuitti.”

Tarkistus 38

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – a alakohta

Asetus (EY) N:o 810/2009

14 artikla – 4 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”4.   Jäsenvaltiot voivat vaatia, että hakijat esittävät ylläpitositoumusta tai yksityistä majoitussitoumusta tai näitä molempia koskevan selvityksen täyttämällä
  kunkin jäsenvaltion
  laatiman lomakkeen. Kyseisessä lomakkeessa on ilmoitettava erityisesti | ”4.   Jäsenvaltiot voivat vaatia, että hakijat esittävät ylläpitositoumusta tai yksityistä majoitussitoumusta tai näitä molempia koskevan selvityksen täyttämällä
  komission
  laatiman lomakkeen. Kyseisessä lomakkeessa on ilmoitettava erityisesti |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”4.   Jäsenvaltiot voivat vaatia, että hakijat esittävät ylläpitositoumusta tai yksityistä majoitussitoumusta tai näitä molempia koskevan selvityksen täyttämällä
  kunkin jäsenvaltion
  laatiman lomakkeen. Kyseisessä lomakkeessa on ilmoitettava erityisesti

”4.   Jäsenvaltiot voivat vaatia, että hakijat esittävät ylläpitositoumusta tai yksityistä majoitussitoumusta tai näitä molempia koskevan selvityksen täyttämällä
  komission
  laatiman lomakkeen. Kyseisessä lomakkeessa on ilmoitettava erityisesti

Tarkistus 39

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – a alakohta

Asetus (EY) N:o 810/2009

14 artikla – 4 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Lomake on laadittava jäsenvaltion virallisen kielen tai virallisten kielten lisäksi vähintään yhdellä muulla unionin toimielinten virallisella kielellä.
  Lomakkeen malli on annettava tiedoksi komissiolle. | Komissio vahvistaa lomakkeen hyväksymällä täytäntöönpanosäädöksiä 52 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Lomaketta käytetään ylläpitäjänä toimivalle tai kutsun esittäneelle taholle tiedottamiseen niiden henkilötietojen käsittelystä ja sovellettavista säännöistä.
  Lomake on laadittava jäsenvaltion virallisen kielen tai virallisten kielten lisäksi vähintään yhdellä muulla unionin toimielinten virallisella kielellä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Lomake on laadittava jäsenvaltion virallisen kielen tai virallisten kielten lisäksi vähintään yhdellä muulla unionin toimielinten virallisella kielellä.
  Lomakkeen malli on annettava tiedoksi komissiolle.

Lomakkeen malli on annettava tiedoksi komissiolle.

Komissio vahvistaa lomakkeen hyväksymällä täytäntöönpanosäädöksiä 52 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Lomaketta käytetään ylläpitäjänä toimivalle tai kutsun esittäneelle taholle tiedottamiseen niiden henkilötietojen käsittelystä ja sovellettavista säännöistä.
  Lomake on laadittava jäsenvaltion virallisen kielen tai virallisten kielten lisäksi vähintään yhdellä muulla unionin toimielinten virallisella kielellä.

Komissio vahvistaa lomakkeen hyväksymällä täytäntöönpanosäädöksiä 52 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Lomaketta käytetään ylläpitäjänä toimivalle tai kutsun esittäneelle taholle tiedottamiseen niiden henkilötietojen käsittelystä ja sovellettavista säännöistä.

Tarkistus 40

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta

Asetus (EY) N:o 810/2009

15 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 11) | Muutetaan 15 artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

11)

11)

Muutetaan 15 artikla seuraavasti:

Poistetaan 15 artikla.

Poistetaan 15 artikla.

| | a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:





  ”1.
     
  Yhtenäistä viisumia yhtä maahantuloa varten hakevien on osoitettava, että heillä on riittävä ja voimassa oleva matkasairausvakuutus, joka kattaa lääketieteellisistä syistä kotimaahan palauttamisesta, hätätilanteessa annettavasta sairaanhoidosta ja hätätilanteessa annettavasta sairaalahoidosta tai kuolemasta suunnitellun jäsenvaltioiden alueella oleskelun aikana mahdollisesti aiheutuvat kulut.” |
| --- | --- | --- |

a)

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.
     
  Yhtenäistä viisumia yhtä maahantuloa varten hakevien on osoitettava, että heillä on riittävä ja voimassa oleva matkasairausvakuutus, joka kattaa lääketieteellisistä syistä kotimaahan palauttamisesta, hätätilanteessa annettavasta sairaanhoidosta ja hätätilanteessa annettavasta sairaalahoidosta tai kuolemasta suunnitellun jäsenvaltioiden alueella oleskelun aikana mahdollisesti aiheutuvat kulut.”

Matkasairausvakuutuksen poistaminen

Matkasairausvakuutuksen poistaminen

| | b) | Korvataan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:





  ”2.
     
  Yhtenäistä viisumia useampaa maahantuloa varten hakevien on osoitettava, että heillä on riittävä ja voimassa oleva matkasairausvakuutus, joka on voimassa ensimmäisen suunnitellun vierailun ajan.” |
| --- | --- | --- |

b)

b)

Korvataan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

Korvataan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”2.
     
  Yhtenäistä viisumia useampaa maahantuloa varten hakevien on osoitettava, että heillä on riittävä ja voimassa oleva matkasairausvakuutus, joka on voimassa ensimmäisen suunnitellun vierailun ajan.”

Tarkistus 41

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta

Asetus (EY) N:o 810/2009

16 artikla

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Korvataan 16 artikla seuraavasti: |
| 16 artikla | ”16 artikla |
| Viisumimaksu | Viisumimaksu |
| ”1.   Hakijan on maksettava 80 euron viisumimaksu. | ”1.   Hakijan on maksettava 80 euron viisumimaksu. |
| | 1 a.
     
  Hakijoiden, joiden tiedot on jo kirjattu / rekisteröity viisumitietojärjestelmään ja joiden biometriset tunnisteet on kerätty 13 artiklan mukaisesti, on maksettava 60 euron viisumimaksu. |
| 2.   Vähintään
  6
  -vuotiaista mutta alle
  12
  -vuotiaista lapsista viisumimaksu on 40 euroa.” | 2.   Vähintään
  12
  -vuotiaista mutta alle
  18
  -vuotiaista lapsista viisumimaksu on 40 euroa. |
| | 2 a.
     
  Hakijat, jotka kuuluvat urheiluun, kulttuuriin tai koulutukseen liittyvässä tarkoituksessa matkustavaan ryhmään, maksavat 60 euron viisumimaksun.” |
| 4.   Viisumimaksua ei peritä hakijoilta, jotka kuuluvat johonkin seuraavista ryhmistä: | 4.   Viisumimaksua ei peritä hakijoilta, jotka kuuluvat johonkin seuraavista ryhmistä: |
| a) | alle
  6
  -vuotiaat lapset; |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

Korvataan 16 artikla seuraavasti:

Korvataan 16 artikla seuraavasti:

16 artikla

”16 artikla

Viisumimaksu

Viisumimaksu

”1.   Hakijan on maksettava 80 euron viisumimaksu.

”1.   Hakijan on maksettava 80 euron viisumimaksu.

1 a.
     
  Hakijoiden, joiden tiedot on jo kirjattu / rekisteröity viisumitietojärjestelmään ja joiden biometriset tunnisteet on kerätty 13 artiklan mukaisesti, on maksettava 60 euron viisumimaksu.

2.   Vähintään
  6
  -vuotiaista mutta alle
  12
  -vuotiaista lapsista viisumimaksu on 40 euroa.”

2.   Vähintään
  12
  -vuotiaista mutta alle
  18
  -vuotiaista lapsista viisumimaksu on 40 euroa.

2 a.
     
  Hakijat, jotka kuuluvat urheiluun, kulttuuriin tai koulutukseen liittyvässä tarkoituksessa matkustavaan ryhmään, maksavat 60 euron viisumimaksun.”

4.   Viisumimaksua ei peritä hakijoilta, jotka kuuluvat johonkin seuraavista ryhmistä:

4.   Viisumimaksua ei peritä hakijoilta, jotka kuuluvat johonkin seuraavista ryhmistä:

a)

alle
  6
  -vuotiaat lapset;

6

| a) | alle
  12
  -vuotiaat lapset; |
| --- | --- |

a)

alle
  12
  -vuotiaat lapset;

12

| b) | koululaiset, opiskelijat, jatko-opiskelijat ja heidän saattajinaan toimivat opettajat, jotka osallistuvat opinto- tai koulutustarkoituksessa tehtäville matkoille; |
| --- | --- |

b)

koululaiset, opiskelijat, jatko-opiskelijat ja heidän saattajinaan toimivat opettajat, jotka osallistuvat opinto- tai koulutustarkoituksessa tehtäville matkoille;

| b) | koululaiset, opiskelijat, jatko-opiskelijat ja heidän saattajinaan toimivat opettajat, jotka osallistuvat opinto- tai koulutustarkoituksessa tehtäville matkoille; |
| --- | --- |

b)

koululaiset, opiskelijat, jatko-opiskelijat ja heidän saattajinaan toimivat opettajat, jotka osallistuvat opinto- tai koulutustarkoituksessa tehtäville matkoille;

| c) | yhteisössä tieteellistä tutkimusta varten matkustaville kolmansien maiden tutkijoille lyhytaikaiseen oleskeluun tarkoitettuja yhtenäisiä viisumeja koskevien jäsenvaltioiden myöntämismenettelyjen helpottamiseksi 28 päivänä syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja
  neuvoston
  suosituksen
  2005/
  761
  /EY (27) mukaisesti tieteellistä tutkimusta varten matkustavat kolmansien maiden tutkijat
  [21]
  ; |
| --- | --- |

c)

yhteisössä tieteellistä tutkimusta varten matkustaville kolmansien maiden tutkijoille lyhytaikaiseen oleskeluun tarkoitettuja yhtenäisiä viisumeja koskevien jäsenvaltioiden myöntämismenettelyjen helpottamiseksi 28 päivänä syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja
  neuvoston
  suosituksen
  2005/
  761
  /EY (27) mukaisesti tieteellistä tutkimusta varten matkustavat kolmansien maiden tutkijat
  [21]
  ;

yhteisössä tieteellistä tutkimusta varten matkustaville kolmansien maiden tutkijoille lyhytaikaiseen oleskeluun tarkoitettuja yhtenäisiä viisumeja koskevien jäsenvaltioiden myöntämismenettelyjen helpottamiseksi 28 päivänä syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja

suosituksen

761

27

[21]

| c) | neuvoston
  direktiivin
  2005/
  71
  /EY (27) mukaisesti tieteellistä tutkimusta
  tai tieteelliseen seminaariin tai konferenssiin osallistumista
  varten matkustavat kolmansien maiden tutkijat; |
| --- | --- |

c)

neuvoston
  direktiivin
  2005/
  71
  /EY (27) mukaisesti tieteellistä tutkimusta
  tai tieteelliseen seminaariin tai konferenssiin osallistumista
  varten matkustavat kolmansien maiden tutkijat;

direktiivin

71

27

tai tieteelliseen seminaariin tai konferenssiin osallistumista

| d) | voittoa tuottamattomien järjestöjen 25-vuotiaat ja sitä nuoremmat edustajat, jotka osallistuvat voittoa tuottamattomien järjestöjen järjestämiin seminaareihin, konferensseihin taikka urheilu-, kulttuuri- tai koulutustapahtumiin. |
| --- | --- |

d)

voittoa tuottamattomien järjestöjen 25-vuotiaat ja sitä nuoremmat edustajat, jotka osallistuvat voittoa tuottamattomien järjestöjen järjestämiin seminaareihin, konferensseihin taikka urheilu-, kulttuuri- tai koulutustapahtumiin.

| d) | voittoa tuottamattomien järjestöjen 25-vuotiaat ja sitä nuoremmat edustajat, jotka osallistuvat voittoa tuottamattomien järjestöjen järjestämiin seminaareihin, konferensseihin taikka urheilu-, kulttuuri- tai koulutustapahtumiin. |
| --- | --- |

d)

voittoa tuottamattomien järjestöjen 25-vuotiaat ja sitä nuoremmat edustajat, jotka osallistuvat voittoa tuottamattomien järjestöjen järjestämiin seminaareihin, konferensseihin taikka urheilu-, kulttuuri- tai koulutustapahtumiin.

| e) | direktiivin 2004/38/EY 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut Euroopan unionin kansalaisten perheenjäsenet. |
| --- | --- |

e)

e)

direktiivin 2004/38/EY 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut Euroopan unionin kansalaisten perheenjäsenet.

direktiivin 2004/38/EY 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut Euroopan unionin kansalaisten perheenjäsenet.

5.   Viisumimaksu voidaan jättää perimättä

5.   Viisumimaksu voidaan jättää perimättä

| a) | yli
  6
  -vuotiailta mutta alle
  12
  -vuotiailta lapsilta; |
| --- | --- |

a)

yli
  6
  -vuotiailta mutta alle
  12
  -vuotiailta lapsilta;

6

12

| a) | yli
  12
  -vuotiailta mutta alle
  18
  -vuotiailta lapsilta; |
| --- | --- |

a)

yli
  12
  -vuotiailta mutta alle
  18
  -vuotiailta lapsilta;

12

18

| b) | virka- ja diplomaattipassien haltijoilta; |
| --- | --- |

b)

virka- ja diplomaattipassien haltijoilta;

| b) | virka- ja diplomaattipassien haltijoilta; |
| --- | --- |

b)

virka- ja diplomaattipassien haltijoilta;

| c) | sellaisilta 25-vuotiailta ja sitä nuoremmilta, jotka osallistuvat voittoa tuottamattomien järjestöjen järjestämiin seminaareihin, konferensseihin taikka urheilu-, kulttuuri- tai koulutustapahtumiin. |
| --- | --- |

c)

sellaisilta 25-vuotiailta ja sitä nuoremmilta, jotka osallistuvat voittoa tuottamattomien järjestöjen järjestämiin seminaareihin, konferensseihin taikka urheilu-, kulttuuri- tai koulutustapahtumiin.

| c) | sellaisilta 25-vuotiailta ja sitä nuoremmilta, jotka osallistuvat voittoa tuottamattomien järjestöjen järjestämiin seminaareihin, konferensseihin taikka urheilu-, kulttuuri- tai koulutustapahtumiin; |
| --- | --- |

c)

sellaisilta 25-vuotiailta ja sitä nuoremmilta, jotka osallistuvat voittoa tuottamattomien järjestöjen järjestämiin seminaareihin, konferensseihin taikka urheilu-, kulttuuri- tai koulutustapahtumiin;

| d) | henkilöiltä, jotka hakevat alueellisesti rajoitettua viisumia, joka myönnetään humanitaarisista syistä tai kansallisen edun tai kansainvälisten velvoitteiden vuoksi, sekä unionin uudelleensijoittamisohjelmaan tai sisäisten siirtojen ohjelmaan kuuluvilta henkilöiltä; |
| --- | --- |

d)

d)

henkilöiltä, jotka hakevat alueellisesti rajoitettua viisumia, joka myönnetään humanitaarisista syistä tai kansallisen edun tai kansainvälisten velvoitteiden vuoksi, sekä unionin uudelleensijoittamisohjelmaan tai sisäisten siirtojen ohjelmaan kuuluvilta henkilöiltä;

henkilöiltä, jotka hakevat alueellisesti rajoitettua viisumia, joka myönnetään humanitaarisista syistä tai kansallisen edun tai kansainvälisten velvoitteiden vuoksi, sekä unionin uudelleensijoittamisohjelmaan tai sisäisten siirtojen ohjelmaan kuuluvilta henkilöiltä;

| e) | alueellisesti rajoitetun viisumin hakijoilta. |
| --- | --- |

e)

e)

alueellisesti rajoitetun viisumin hakijoilta.

alueellisesti rajoitetun viisumin hakijoilta.

6.   Viisumimaksuja voidaan yksittäistapauksissa alentaa tai ne voidaan jättää perimättä, kun tämä palvelee kulttuuriin tai urheiluun liittyvää etua
  tai
  ulko- tai kehitysyhteistyöpoliittista etua tai jotakin muuta merkittävää yleistä etua taikka humanitaarisista syistä.

6.   Viisumimaksuja voidaan yksittäistapauksissa alentaa tai ne voidaan jättää perimättä, kun tämä palvelee kulttuuriin tai urheiluun liittyvää etua, ulko- tai kehitysyhteistyöpoliittista etua tai jotakin muuta merkittävää yleistä etua taikka humanitaarisista syistä
  tai kansainvälisten velvoitteiden vuoksi
  .

Tarkistus 42

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 13 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 13 alakohta

Asetus (EY) N:o 810/2009

17 artikla

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 13) | Tehdään 17 artiklaan seuraavat muutokset: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

13)

13)

Tehdään 17 artiklaan seuraavat muutokset:

”17 artikla

”17 artikla

Palvelumaksu

Palvelumaksu

1.   Jäljempänä 43 artiklassa tarkoitettu ulkoinen palveluntarjoaja voi periä palvelumaksun. Palvelumaksun on oltava oikeassa suhteessa kustannuksiin, joita ulkoiselle palveluntarjoajalle aiheutuu sen suorittaessa yhtä tai useampaa 43 artiklan
  2
  kohdassa tarkoitetuista tehtävistä.

1.   Jäljempänä 43 artiklassa tarkoitettu ulkoinen palveluntarjoaja voi periä palvelumaksun. Palvelumaksun on oltava oikeassa suhteessa kustannuksiin, joita ulkoiselle palveluntarjoajalle aiheutuu sen suorittaessa yhtä tai useampaa 43 artiklan
  6
   kohdassa tarkoitetuista tehtävistä.

2.   Kyseinen palvelumaksu on yksilöitävä 43 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa oikeudellisessa välineessä.

2.   Kyseinen palvelumaksu on yksilöitävä 43 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa oikeudellisessa välineessä.

3.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava paikallisen Schengen-yhteistyön puitteissa, että hakijalta perittävä palvelumaksu on asianmukaisessa suhteessa ulkoisen palveluntarjoajan tarjoamiin palveluihin ja paikallisiin olosuhteisiin. Lisäksi niiden on pyrittävä yhtenäistämään sovellettava palvelumaksu.

4.   Palvelumaksu saa olla enintään puolet 16 artiklan 1 kohdassa säädetyn viisumin maksun määrästä, riippumatta 16 artiklan 2, 4, 5 ja 6 kohdassa määrätyistä mahdollisista alennuksista tai poikkeuksista viisumia koskevaan maksuun.

4.   Palvelumaksu saa olla enintään puolet 16 artiklan 1 kohdassa säädetyn viisumin maksun määrästä, riippumatta 16 artiklan 2, 4, 5 ja 6 kohdassa määrätyistä mahdollisista alennuksista tai poikkeuksista viisumia koskevaan maksuun.
  Sen on katettava kaikki viisumihakemuksen jättämiseen liittyvät kustannukset, mukaan lukien hakemuksen ja matkustusasiakirjan siirtämisestä ulkoiselta palveluntarjoajalta konsulaattiin ja matkustusasiakirjan palauttamisesta ulkoiselle palveluntarjoajalle aiheutuvat kustannukset.

5.   Asianomaisen jäsenvaltion tai jäsenvaltioiden on varattava kaikille hakijoille mahdollisuus jättää hakemuksensa suoraan sen tai niiden konsulaatteihin.

5.   Asianomaisen jäsenvaltion tai jäsenvaltioiden on varattava kaikille hakijoille mahdollisuus jättää hakemuksensa suoraan sen tai niiden konsulaatteihin
  tai sellaisen jäsenvaltion konsulaattiin, jonka kanssa se on tehnyt/ne ovat tehneet edustusjärjestelyjä koskevan sopimuksen 40 artiklan mukaisesti
  .

5 a.
     
  Hakijalle annetaan kuitti maksetusta palvelumaksusta.”

Tarkistus 43

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 13 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 13 a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 810/2009

19 artikla – 3 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 13 a) | 19 artikla – 3 kohta |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

13 a)

13 a)

19 artikla – 3 kohta

Jos
  toimivaltainen konsulaatti toteaa, etteivät 1 kohdassa tarkoitetut edellytykset täyty, hakemusta ei oteta tutkittavaksi ja konsulaatin on viipymättä:

Jos

”Jos
  toimivaltainen konsulaatti toteaa, etteivät 1 kohdassa tarkoitetut edellytykset täyty
  , se ilmoittaa tarvittaessa asiasta hakijalle, osoittaa puutteet ja sallii hakijan korjata ne. Jos puutteita ei korjata
  , hakemusta ei oteta tutkittavaksi ja konsulaatin on viipymättä:

”Jos

, se ilmoittaa tarvittaessa asiasta hakijalle, osoittaa puutteet ja sallii hakijan korjata ne. Jos puutteita ei korjata

| — | palautettava hakemuslomake ja kaikki hakijan toimittamat asiakirjat, |
| --- | --- |

—

palautettava hakemuslomake ja kaikki hakijan toimittamat asiakirjat,

| — | palautettava hakemuslomake ja kaikki hakijan toimittamat asiakirjat, |
| --- | --- |

—

palautettava hakemuslomake ja kaikki hakijan toimittamat asiakirjat,

| — | hävitettävä kerätyt biometriset tiedot, |
| --- | --- |

—

hävitettävä kerätyt biometriset tiedot,

| — | hävitettävä kerätyt biometriset tiedot, |
| --- | --- |

—

hävitettävä kerätyt biometriset tiedot,

| — | palautettava viisumimaksu, ja |
| --- | --- |

—

palautettava viisumimaksu, ja

| — | palautettava viisumimaksu, ja |
| --- | --- |

—

palautettava viisumimaksu, ja

| — | jätettävä hakemus tutkimatta. |
| --- | --- |

—

jätettävä hakemus tutkimatta.

| — | jätettävä hakemus tutkimatta.” |
| --- | --- |

—

jätettävä hakemus tutkimatta.”

Tarkistus 44

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 13 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 13 a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 810/2009

19 artikla – 4 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 13 a) | Korvataan 19 artiklan 4 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

13 a)

13 a)

Korvataan 19 artiklan 4 kohta seuraavasti:

4.   Edellä olevasta poiketen hakemus, joka ei täytä 1 kohdassa asetettuja vaatimuksia, voidaan ottaa tutkittavaksi humanitaarisista syistä tai kansallisen edun
  perusteella
  .

”4.   Edellä olevasta poiketen hakemus, joka ei täytä 1 kohdassa asetettuja vaatimuksia, voidaan ottaa tutkittavaksi humanitaarisista syistä tai kansallisen edun
  tai kansainvälisten velvoitteiden vuoksi
  .”

Tarkistus 45

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – a alakohta

Asetus (EY) N:o 810/2009

21 artikla – 3 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | Korvataan 3 kohdan e alakohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

Korvataan 3 kohdan e alakohta seuraavasti:

| a) | Poistetaan 3 kohdan e alakohta. |
| --- | --- |

a)

Poistetaan 3 kohdan e alakohta.

Tarkistus 46

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – c alakohta

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – c alakohta

Asetus (EY) N:o 810/2009

21 artikla – 8 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 8.   Konsulaatit voivat hakemusta tutkiessaan perustelluissa tapauksissa järjestää hakijan haastattelun ja pyytää lisäasiakirjoja." | 8.   Konsulaatit voivat hakemusta tutkiessaan perustelluissa tapauksissa järjestää hakijan haastattelun ja pyytää lisäasiakirjoja.
  Nämä haastattelut voidaan toteuttaa käyttämällä nykyaikaisia digitaalisia välineitä ja etäviestintävälineitä, kuten ääni- tai videopuheluita internetin kautta. Prosessin aikana on taattava hakijoiden perusoikeudet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

8.   Konsulaatit voivat hakemusta tutkiessaan perustelluissa tapauksissa järjestää hakijan haastattelun ja pyytää lisäasiakirjoja."

8.   Konsulaatit voivat hakemusta tutkiessaan perustelluissa tapauksissa järjestää hakijan haastattelun ja pyytää lisäasiakirjoja.
  Nämä haastattelut voidaan toteuttaa käyttämällä nykyaikaisia digitaalisia välineitä ja etäviestintävälineitä, kuten ääni- tai videopuheluita internetin kautta. Prosessin aikana on taattava hakijoiden perusoikeudet.

Tarkistus 47

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 15 alakohta – a a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 15 alakohta – a a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 810/2009

22 artikla – 4 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | Korvataan 4 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

a a)

a a)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

4.   Komissio
  tiedottaa jäsenvaltioille tällaisista ilmoituksista
  .

| | ”4.   Komissio
  julkaisee tällaiset ilmoitukset
  .” |
| --- | --- |

”4.   Komissio
  julkaisee tällaiset ilmoitukset
  .”

Tarkistus 48

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 16 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 16 alakohta – a alakohta

Asetus (EY) N:o 810/2009

23 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Hakemusta koskeva päätös on tehtävä 10 kalenteripäivän kuluessa päivästä, jona 19 artiklan mukaisesti tutkittavaksi otettu hakemus on jätetty. | Hakemusta koskeva päätös on tehtävä 10 kalenteripäivän kuluessa päivästä, jona 19 artiklan mukaisesti tutkittavaksi otettu hakemus on jätetty
  tai viiden kalenteripäivän kuluessa sellaisten viisuminhakijoiden kohdalla, joiden tiedot on jo kirjattu viisumitietojärjestelmään ja joiden biometriset tunnisteet on kerätty 13 artiklan mukaisesti
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Hakemusta koskeva päätös on tehtävä 10 kalenteripäivän kuluessa päivästä, jona 19 artiklan mukaisesti tutkittavaksi otettu hakemus on jätetty.

Hakemusta koskeva päätös on tehtävä 10 kalenteripäivän kuluessa päivästä, jona 19 artiklan mukaisesti tutkittavaksi otettu hakemus on jätetty
  tai viiden kalenteripäivän kuluessa sellaisten viisuminhakijoiden kohdalla, joiden tiedot on jo kirjattu viisumitietojärjestelmään ja joiden biometriset tunnisteet on kerätty 13 artiklan mukaisesti
  .

tai viiden kalenteripäivän kuluessa sellaisten viisuminhakijoiden kohdalla, joiden tiedot on jo kirjattu viisumitietojärjestelmään ja joiden biometriset tunnisteet on kerätty 13 artiklan mukaisesti

Tarkistus 49

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 16 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 16 alakohta – a alakohta

Asetus (EY) N:o 810/2009

23 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tätä määräaikaa voidaan yksittäisissä tapauksissa jatkaa enintään
  45
  kalenteripäivään, erityisesti jos hakemusta on tarpeen tarkastella lähemmin." | Tätä määräaikaa voidaan yksittäisissä tapauksissa jatkaa enintään
  30
   kalenteripäivään, erityisesti jos hakemusta on tarpeen tarkastella lähemmin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tätä määräaikaa voidaan yksittäisissä tapauksissa jatkaa enintään
  45
  kalenteripäivään, erityisesti jos hakemusta on tarpeen tarkastella lähemmin."

45

Tätä määräaikaa voidaan yksittäisissä tapauksissa jatkaa enintään
  30
   kalenteripäivään, erityisesti jos hakemusta on tarpeen tarkastella lähemmin.

30

Tarkistus 50

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 16 alakohta – a a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 16 alakohta – a a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 810/2009

23 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | Lisätään kohta seuraavasti:





  ”2 a.
     
  Hakemusta koskeva päätös on tehtävä viipymättä perustelluissa kiireellisissä yksittäistapauksissa, myös silloin, kun se on tarpeen ammatillisista tai humanitaarisista syistä taikka kansallisen edun tai kansainvälisten velvoitteiden vuoksi.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a a)

a a)

Lisätään kohta seuraavasti:

Lisätään kohta seuraavasti:

”2 a.
     
  Hakemusta koskeva päätös on tehtävä viipymättä perustelluissa kiireellisissä yksittäistapauksissa, myös silloin, kun se on tarpeen ammatillisista tai humanitaarisista syistä taikka kansallisen edun tai kansainvälisten velvoitteiden vuoksi.”

Tarkistus 51

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 17 alakohta – a a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 17 alakohta – a a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 810/2009

24 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Hakijoille, joiden konsulaatit katsovat täyttävän maahantulon edellytykset ja joiden tapauksessa ei ole 32 artiklassa tarkoitettuja epäämisperusteita, on myönnettävä viisumi tämän artiklan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Hakijoille, joiden konsulaatit katsovat täyttävän maahantulon edellytykset ja joiden tapauksessa ei ole 32 artiklassa tarkoitettuja epäämisperusteita, on myönnettävä viisumi tämän artiklan mukaisesti.

Tarkistus 52

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 17 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 17 alakohta – b alakohta

Asetus (EY) N:o 810/2009

24 artikla – 2 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | voimassaoloaika yksi vuosi, jos hakija on hankkinut edeltävien kahden vuoden aikana kolme viisumia ja käyttänyt niitä sääntöjenmukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

voimassaoloaika yksi vuosi, jos hakija on hankkinut edeltävien kahden vuoden aikana kolme viisumia ja käyttänyt niitä sääntöjenmukaisesti;

| a) | voimassaoloaika yksi vuosi, jos hakija on hankkinut edeltävien kahden vuoden aikana kolme viisumia ja käyttänyt niitä sääntöjenmukaisesti
  , ja tehtäviään hoitavien merenkulkijoiden kohdalla yksi vuosi, jos hakija on hankkinut edeltävien kahden vuoden aikana kaksi viisumia ja käyttänyt niitä sääntöjenmukaisesti
  ; |
| --- | --- |

a)

voimassaoloaika yksi vuosi, jos hakija on hankkinut edeltävien kahden vuoden aikana kolme viisumia ja käyttänyt niitä sääntöjenmukaisesti
  , ja tehtäviään hoitavien merenkulkijoiden kohdalla yksi vuosi, jos hakija on hankkinut edeltävien kahden vuoden aikana kaksi viisumia ja käyttänyt niitä sääntöjenmukaisesti
  ;

, ja tehtäviään hoitavien merenkulkijoiden kohdalla yksi vuosi, jos hakija on hankkinut edeltävien kahden vuoden aikana kaksi viisumia ja käyttänyt niitä sääntöjenmukaisesti

Tarkistus 53

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 17 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 17 alakohta – b alakohta

Asetus (EY) N:o 810/2009

24 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | voimassaoloaika kaksi vuotta, jos hakija on
  aiemmin
  hankkinut
  vuoden voimassa olevan toistuvaisviisumin ja käyttänyt sitä sääntöjenmukaisesti
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

voimassaoloaika kaksi vuotta, jos hakija on
  aiemmin
  hankkinut
  vuoden voimassa olevan toistuvaisviisumin ja käyttänyt sitä sääntöjenmukaisesti
  ;

aiemmin

vuoden voimassa olevan toistuvaisviisumin ja käyttänyt sitä sääntöjenmukaisesti

| b) | voimassaoloaika kaksi vuotta, jos hakija on hankkinut
  edeltävien kahden vuoden aikana vuoden voimassa olevan toistuvaisviisumin
  ; |
| --- | --- |

b)

voimassaoloaika kaksi vuotta, jos hakija on hankkinut
  edeltävien kahden vuoden aikana vuoden voimassa olevan toistuvaisviisumin
  ;

edeltävien kahden vuoden aikana vuoden voimassa olevan toistuvaisviisumin

Tarkistus 54

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 17 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 17 alakohta – b alakohta

Asetus (EY) N:o 810/2009

24 artikla – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | voimassaoloaika viisi vuotta, jos hakija on
  aiemmin hankkinut
  kaksi vuotta voimassa olevan toistuvaisviisumin
  ja käyttänyt sitä sääntöjenmukaisesti
  ." |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

voimassaoloaika viisi vuotta, jos hakija on
  aiemmin hankkinut
  kaksi vuotta voimassa olevan toistuvaisviisumin
  ja käyttänyt sitä sääntöjenmukaisesti
  ."

aiemmin hankkinut

ja käyttänyt sitä sääntöjenmukaisesti

| c) | voimassaoloaika viisi vuotta, jos hakija on
  hankkinut edeltävien kolmen vuoden aikana
  kaksi vuotta voimassa olevan toistuvaisviisumin." |
| --- | --- |

c)

voimassaoloaika viisi vuotta, jos hakija on
  hankkinut edeltävien kolmen vuoden aikana
  kaksi vuotta voimassa olevan toistuvaisviisumin."

hankkinut edeltävien kolmen vuoden aikana

Tarkistus 55

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 17 alakohta – c alakohta

1 artikla – 1 kohta – 17 alakohta – c alakohta

Asetus (EY) N:o 810/2009

24 artikla – 2 c kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2 c.   Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, enintään 5 vuotta voimassa oleva toistuvaisviisumi
  voidaan myöntää
  hakijoille, jotka todistavat tarpeen tai perustelevat aikomuksen matkustaa usein ja/tai säännöllisesti, jos hakijat todistavat rehellisyytensä ja luotettavuutensa, erityisesti aiempien viisumien sääntöjenmukaisen käytön, taloudellisen tilanteensa lähtömaassa ja vilpittömän aikomuksensa poistua jäsenvaltioiden alueelta ennen hakemansa viisumin voimassaolon päättymistä. | 2 c.   Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, enintään 5 vuotta voimassa oleva toistuvaisviisumi
  myönnetään
  hakijoille, jotka todistavat tarpeen tai perustelevat aikomuksen matkustaa usein ja/tai säännöllisesti
  , erityisesti ammatillisista tai perhesyistä; kyseeseen tulevat esimerkiksi liiketoiminnan harjoittajat, jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten kanssa säännöllisiä virallisia yhteyksiä ylläpitävät virkamiehet, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen edustajat, jotka matkustavat osallistuakseen koulutukseen, seminaareihin tai konferensseihin, unionin kansalaisten perheenjäsenet, jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten perheenjäsenet, sekä merenkulkijat
  , jos hakijat todistavat rehellisyytensä ja luotettavuutensa, erityisesti aiempien viisumien sääntöjenmukaisen käytön, taloudellisen tilanteensa lähtömaassa ja vilpittömän aikomuksensa poistua jäsenvaltioiden alueelta ennen hakemansa viisumin voimassaolon päättymistä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 c.   Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, enintään 5 vuotta voimassa oleva toistuvaisviisumi
  voidaan myöntää
  hakijoille, jotka todistavat tarpeen tai perustelevat aikomuksen matkustaa usein ja/tai säännöllisesti, jos hakijat todistavat rehellisyytensä ja luotettavuutensa, erityisesti aiempien viisumien sääntöjenmukaisen käytön, taloudellisen tilanteensa lähtömaassa ja vilpittömän aikomuksensa poistua jäsenvaltioiden alueelta ennen hakemansa viisumin voimassaolon päättymistä.

2 c.   Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, enintään 5 vuotta voimassa oleva toistuvaisviisumi
  myönnetään
  hakijoille, jotka todistavat tarpeen tai perustelevat aikomuksen matkustaa usein ja/tai säännöllisesti
  , erityisesti ammatillisista tai perhesyistä; kyseeseen tulevat esimerkiksi liiketoiminnan harjoittajat, jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten kanssa säännöllisiä virallisia yhteyksiä ylläpitävät virkamiehet, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen edustajat, jotka matkustavat osallistuakseen koulutukseen, seminaareihin tai konferensseihin, unionin kansalaisten perheenjäsenet, jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten perheenjäsenet, sekä merenkulkijat
  , jos hakijat todistavat rehellisyytensä ja luotettavuutensa, erityisesti aiempien viisumien sääntöjenmukaisen käytön, taloudellisen tilanteensa lähtömaassa ja vilpittömän aikomuksensa poistua jäsenvaltioiden alueelta ennen hakemansa viisumin voimassaolon päättymistä.

Tarkistus 57

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 18 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 18 alakohta

Asetus (EY) N:o 810/2009

25 a artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”25 a artikla | ”25 a artikla |
| Takaisinottoon liittyvä yhteistyö | Takaisinottoon liittyvä yhteistyö |
| 1.   
  Edellä olevia 14 artiklan 6 kohtaa,
  16 artiklan
  1 kohtaa
  ja 5 kohdan b
  alakohtaa
  ,
  23 artiklan 1 kohtaa ja
  24 artiklan 2
  kohtaa ei sovelleta
  hakijoihin
  ja hakijaryhmiin, jotka ovat sellaisen
  kolmannen maan kansalaisia,
  jonka katsotaan tämän artiklan mukaisesti merkityksellisten ja objektiivisten kriteerien perusteella tekevän riittämätöntä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa laittomien maahanmuuttajien takaisinottamiseksi
  . Tämä artikla ei rajoita 24 artiklan 2 d kohdan nojalla komissiolle siirrettyä toimivaltaa. | 1.   
  Riippuen yhteistyön tasosta, jota kolmannet maat harjoittavat jäsenvaltioiden kanssa laittomien muuttajien takaisinottamiseksi merkityksellisten ja objektiivisten tietojen perusteella, voidaan muuttaa
  16 artiklan
  1 a kohdan
  ja 5 kohdan b 
  alakohdan sekä
  24 artiklan 2 
  kohdan soveltamista tiettyjen
  hakijoiden
  tai kaikkien hakijoiden osalta, jotka ovat 4 kohdassa määriteltyjä kyseisen
  kolmannen maan kansalaisia. |
| | Tämä artikla ei rajoita 24 artiklan 2 d kohdan nojalla komissiolle siirrettyä toimivaltaa. |
| 2.   Komissio arvioi säännöllisesti takaisinottoon
  liittyvää kolmansien maiden yhteistyötä
  ottaen huomioon erityisesti seuraavat indikaattorit: | 2.   Komissio arvioi säännöllisesti
  ja vähintään kerran vuodessa asiaankuuluvien kolmansien maiden yhteistyötä
  takaisinottoon
  liittyvissä kysymyksissä
  ottaen huomioon erityisesti seuraavat indikaattorit: |
| a) | jäsenvaltioiden alueella laittomasti oleskelevien, kyseisestä kolmannesta maasta tulleiden henkilöiden palauttamista koskevien päätösten määrä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”25 a artikla

”25 a artikla

Takaisinottoon liittyvä yhteistyö

Takaisinottoon liittyvä yhteistyö

1.   
  Edellä olevia 14 artiklan 6 kohtaa,
  16 artiklan
  1 kohtaa
  ja 5 kohdan b
  alakohtaa
  ,
  23 artiklan 1 kohtaa ja
  24 artiklan 2
  kohtaa ei sovelleta
  hakijoihin
  ja hakijaryhmiin, jotka ovat sellaisen
  kolmannen maan kansalaisia,
  jonka katsotaan tämän artiklan mukaisesti merkityksellisten ja objektiivisten kriteerien perusteella tekevän riittämätöntä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa laittomien maahanmuuttajien takaisinottamiseksi
  . Tämä artikla ei rajoita 24 artiklan 2 d kohdan nojalla komissiolle siirrettyä toimivaltaa.

1.   
  Riippuen yhteistyön tasosta, jota kolmannet maat harjoittavat jäsenvaltioiden kanssa laittomien muuttajien takaisinottamiseksi merkityksellisten ja objektiivisten tietojen perusteella, voidaan muuttaa
  16 artiklan
  1 a kohdan
  ja 5 kohdan b 
  alakohdan sekä
  24 artiklan 2 
  kohdan soveltamista tiettyjen
  hakijoiden
  tai kaikkien hakijoiden osalta, jotka ovat 4 kohdassa määriteltyjä kyseisen
  kolmannen maan kansalaisia.

Tämä artikla ei rajoita 24 artiklan 2 d kohdan nojalla komissiolle siirrettyä toimivaltaa.

2.   Komissio arvioi säännöllisesti takaisinottoon
  liittyvää kolmansien maiden yhteistyötä
  ottaen huomioon erityisesti seuraavat indikaattorit:

2.   Komissio arvioi säännöllisesti
  ja vähintään kerran vuodessa asiaankuuluvien kolmansien maiden yhteistyötä
  takaisinottoon
  liittyvissä kysymyksissä
  ottaen huomioon erityisesti seuraavat indikaattorit:

a)

jäsenvaltioiden alueella laittomasti oleskelevien, kyseisestä kolmannesta maasta tulleiden henkilöiden palauttamista koskevien päätösten määrä;

jäsenvaltioiden alueella laittomasti oleskelevien, kyseisestä kolmannesta maasta tulleiden henkilöiden palauttamista koskevien päätösten määrä;

| a) | niiden kolmansien maiden kansalaisten määrä, joihin sovelletaan hallinnollista tai oikeudellista päätöstä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/115/EY mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

niiden kolmansien maiden kansalaisten määrä, joihin sovelletaan hallinnollista tai oikeudellista päätöstä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/115/EY mukaisesti;

niiden kolmansien maiden kansalaisten määrä, joihin sovelletaan hallinnollista tai oikeudellista päätöstä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/115/EY mukaisesti;

| b) | palauttamispäätösten kohteena olleiden henkilöiden tosiasiallisesti, mukaan lukien tarvittaessa unionin kanssa tehdyn tai kahdenvälisten palauttamissopimusten perusteella, toteutettujen palautusten määrän suhde prosentteina kyseisen kolmannen maan kansalaisista tehtyjen palauttamispäätösten määrään sekä sen alueen kautta kulkeneiden kolmansien maiden kansalaisten
  määrään; |
| --- | --- |

b)

palauttamispäätösten kohteena olleiden henkilöiden tosiasiallisesti, mukaan lukien tarvittaessa unionin kanssa tehdyn tai kahdenvälisten palauttamissopimusten perusteella, toteutettujen palautusten määrän suhde prosentteina kyseisen kolmannen maan kansalaisista tehtyjen palauttamispäätösten määrään sekä sen alueen kautta kulkeneiden kolmansien maiden kansalaisten
  määrään;

palauttamispäätösten kohteena olleiden henkilöiden tosiasiallisesti, mukaan lukien tarvittaessa unionin kanssa tehdyn tai kahdenvälisten palauttamissopimusten perusteella, toteutettujen palautusten määrän suhde prosentteina kyseisen kolmannen maan kansalaisista tehtyjen palauttamispäätösten määrään sekä sen alueen kautta kulkeneiden kolmansien maiden kansalaisten

| c) | kyseisen kolmannen maan hyväksymien takaisinottopyyntöjen määrän suhde prosentteina sille esitettyjen pyyntöjen määrään. |
| --- | --- |

c)

kyseisen kolmannen maan hyväksymien takaisinottopyyntöjen määrän suhde prosentteina sille esitettyjen pyyntöjen määrään.

| b) | kyseisen kolmannen maan hyväksymien
  jäsenvaltiokohtaisten
  takaisinottopyyntöjen määrän suhde prosentteina sille esitettyjen pyyntöjen määrään; |
| --- | --- |

b)

kyseisen kolmannen maan hyväksymien
  jäsenvaltiokohtaisten
  takaisinottopyyntöjen määrän suhde prosentteina sille esitettyjen pyyntöjen määrään;

jäsenvaltiokohtaisten

| c) | käytännön yhteistyön taso palautuksia koskevassa työssä palauttamismenettelyn eri vaiheissa, esimerkiksi: |
| --- | --- |

c)

käytännön yhteistyön taso palautuksia koskevassa työssä palauttamismenettelyn eri vaiheissa, esimerkiksi:

käytännön yhteistyön taso palautuksia koskevassa työssä palauttamismenettelyn eri vaiheissa, esimerkiksi:

| | i) | oikea-aikainen avustaminen tunnistamismenettelyissä; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

oikea-aikainen avustaminen tunnistamismenettelyissä;

oikea-aikainen avustaminen tunnistamismenettelyissä;

| ii) | tarvittavien matkustusasiakirjojen toimittaminen ja hyväksyminen. |
| --- | --- |

ii)

ii)

tarvittavien matkustusasiakirjojen toimittaminen ja hyväksyminen.

tarvittavien matkustusasiakirjojen toimittaminen ja hyväksyminen.

Komissio raportoi arviointinsa tuloksista Euroopan parlamentille ja neuvostolle, joiden on keskusteltava asiasta, erityisesti kun on kyse laittomien muuttajien takaisinoton yhteydessä toteutettavasta yhteistyöstä asianomaisen kolmannen maan kanssa.

Komissio raportoi arviointinsa tuloksista Euroopan parlamentille ja neuvostolle, joiden on keskusteltava asiasta, erityisesti kun on kyse laittomien muuttajien takaisinoton yhteydessä toteutettavasta yhteistyöstä asianomaisen kolmannen maan kanssa.

Erityisesti on tarkasteltava seuraavia seikkoja, jotta voidaan arvioida maan takaisinottoon liittyvää yhteistyötä:

Erityisesti on tarkasteltava seuraavia seikkoja, jotta voidaan arvioida maan takaisinottoon liittyvää yhteistyötä:

| a) | osallistuminen työvoiman muuttoliikettä koskeviin pilottihankkeisiin, joilla vähennetään laittoman muuttoliikkeen houkuttavuutta; |
| --- | --- |

a)

a)

osallistuminen työvoiman muuttoliikettä koskeviin pilottihankkeisiin, joilla vähennetään laittoman muuttoliikkeen houkuttavuutta;

osallistuminen työvoiman muuttoliikettä koskeviin pilottihankkeisiin, joilla vähennetään laittoman muuttoliikkeen houkuttavuutta;

| b) | osoitetut toimet palaajien integroimiseksi ja palautusten kestävyyden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

b)

b)

osoitetut toimet palaajien integroimiseksi ja palautusten kestävyyden varmistamiseksi;

osoitetut toimet palaajien integroimiseksi ja palautusten kestävyyden varmistamiseksi;

| c) | osoitetut toimet, joilla torjutaan ihmiskauppaa ja ihmisten salakuljetusta ja niissä mukana oleviin henkilöihin kohdistuvia oikeuksien luokkauksia (osallistuminen valmiuksien kehittämiseen ja koulutustoimintaan, myös hyväksikäytön ja riiston ehkäisemiseksi). |
| --- | --- |

c)

c)

osoitetut toimet, joilla torjutaan ihmiskauppaa ja ihmisten salakuljetusta ja niissä mukana oleviin henkilöihin kohdistuvia oikeuksien luokkauksia (osallistuminen valmiuksien kehittämiseen ja koulutustoimintaan, myös hyväksikäytön ja riiston ehkäisemiseksi).

osoitetut toimet, joilla torjutaan ihmiskauppaa ja ihmisten salakuljetusta ja niissä mukana oleviin henkilöihin kohdistuvia oikeuksien luokkauksia (osallistuminen valmiuksien kehittämiseen ja koulutustoimintaan, myös hyväksikäytön ja riiston ehkäisemiseksi).

Komissio tiedottaa Euroopan parlamentille arvioinnin päätelmistä.

Komissio tiedottaa Euroopan parlamentille arvioinnin päätelmistä.

3.   Jäsenvaltio voi myös ilmoittaa komissiolle 2 kohdassa lueteltujen indikaattoreiden perusteella
  , jos sillä on merkittäviä ja jatkuvia käytännön ongelmia laittomien maahanmuuttajien
  takaisinottoon liittyvässä yhteistyössä jonkin kolmannen maan kanssa.

3.   Jäsenvaltio voi myös ilmoittaa komissiolle
  , jos se havaitsee
  2 kohdassa lueteltujen indikaattoreiden perusteella
  olennaisia ja jatkuvia ongelmia laittomien muuttajien
  takaisinottoon liittyvässä yhteistyössä jonkin kolmannen maan kanssa
  , ja myös, jos yhteistyössä on tapahtunut huomattavaa edistymistä
  .

4.
     Komissio tarkastelee kaikkia
  3 kohdan mukaisesti tehtyjä
  ilmoituksia
  kuukauden kuluessa.

Komissio tarkastelee kaikkia ilmoituksia
  15 päivän kuluessa. Komissio ilmoittaa välittömästi neuvostolle ja Euroopan parlamentille tarkastelunsa tuloksista.

15 päivän kuluessa. Komissio ilmoittaa välittömästi neuvostolle ja Euroopan parlamentille tarkastelunsa tuloksista.

5.
     Jos komissio katsoo 2 ja 4 kohdassa tarkoitetun analyysin perusteella,
  että jokin maa ei tee riittävästi yhteistyötä ja tämän vuoksi tarvitaan toimenpiteitä, se voi
  unionin yleiset suhteet kyseiseen kolmanteen maahan
  huomioon ottaen antaa 52 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen täytäntöönpanosäädöksen,

4.
     Jos komissio katsoo 2 ja 4 kohdassa tarkoitetun analyysin perusteella
  ja ottaen huomioon
  unionin yleiset suhteet kyseiseen kolmanteen maahan
  , erityisesti yhteistyön takaisinoton alalla, ja ottaen huomioon 2 artiklassa tarkoitetun arvioinnin ja keskustelut, että jokin maa

| a) | jolla keskeytetään tilapäisesti joko 14 artiklan 6 kohdan, 16 artiklan 5 kohdan b alakohdan, 23 artiklan 1 kohdan tai 24 artiklan 2 kohdan tai joidenkin niistä tai niiden kaikkien
  soveltaminen
  joko kaikkiin kyseisen kolmannen maan kansalaisiin tai tiettyihin sen kansalaisryhmiin tai |
| --- | --- |

a)

jolla keskeytetään tilapäisesti joko 14 artiklan 6 kohdan, 16 artiklan 5 kohdan b alakohdan, 23 artiklan 1 kohdan tai 24 artiklan 2 kohdan tai joidenkin niistä tai niiden kaikkien
  soveltaminen
  joko kaikkiin kyseisen kolmannen maan kansalaisiin tai tiettyihin sen kansalaisryhmiin tai

jolla keskeytetään tilapäisesti joko 14 artiklan 6 kohdan, 16 artiklan 5 kohdan b alakohdan, 23 artiklan 1 kohdan tai 24 artiklan 2 kohdan tai joidenkin niistä tai niiden kaikkien

joko kaikkiin kyseisen kolmannen maan kansalaisiin tai tiettyihin sen kansalaisryhmiin tai

| a) | tekee riittävästi yhteistyötä, komissio antaa 52 artiklan 2 a kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen täytäntöönpanosäädöksen, joka koskee tiettyjä tai kaikkia kyseisen kolmannen maan kansalaisia, jotka hakevat viisumia kyseisen kolmannen maan alueella, ja päättää |
| --- | --- |

a)

tekee riittävästi yhteistyötä, komissio antaa 52 artiklan 2 a kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen täytäntöönpanosäädöksen, joka koskee tiettyjä tai kaikkia kyseisen kolmannen maan kansalaisia, jotka hakevat viisumia kyseisen kolmannen maan alueella, ja päättää

tekee riittävästi yhteistyötä, komissio antaa 52 artiklan 2 a kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen täytäntöönpanosäädöksen, joka koskee tiettyjä tai kaikkia kyseisen kolmannen maan kansalaisia, jotka hakevat viisumia kyseisen kolmannen maan alueella, ja päättää

| | i) | alentaa viisumimaksua 16 artiklan 2 a kohdan mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

alentaa viisumimaksua 16 artiklan 2 a kohdan mukaisesti;

alentaa viisumimaksua 16 artiklan 2 a kohdan mukaisesti;

| ii) | lyhentää aikaa, jonka kuluessa päätös hakemuksista on tehtävä 23 artiklan 1 a kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

ii)

ii)

lyhentää aikaa, jonka kuluessa päätös hakemuksista on tehtävä 23 artiklan 1 a kohdan mukaisesti;

lyhentää aikaa, jonka kuluessa päätös hakemuksista on tehtävä 23 artiklan 1 a kohdan mukaisesti;

| iii) | pidentää toistuvaisviisumien voimassaoloaikaa 24 artiklan 2 kohdan viimeisen alakohdan mukaisesti; ja/tai |
| --- | --- |

iii)

iii)

pidentää toistuvaisviisumien voimassaoloaikaa 24 artiklan 2 kohdan viimeisen alakohdan mukaisesti; ja/tai

pidentää toistuvaisviisumien voimassaoloaikaa 24 artiklan 2 kohdan viimeisen alakohdan mukaisesti; ja/tai

| iv) | helpottaa osallistumista työperäistä muuttoliikettä koskeviin hankkeisiin; |
| --- | --- |

iv)

iv)

helpottaa osallistumista työperäistä muuttoliikettä koskeviin hankkeisiin;

helpottaa osallistumista työperäistä muuttoliikettä koskeviin hankkeisiin;

| b) | jolla sovelletaan 16 artiklan
  2 a kohdassa
  vahvistettua viisumimaksua kaikkiin kyseisen kolmannen maan kansalaisiin tai tiettyihin sen kansalaisryhmiin. |
| --- | --- |

b)

jolla sovelletaan 16 artiklan
  2 a kohdassa
  vahvistettua viisumimaksua kaikkiin kyseisen kolmannen maan kansalaisiin tai tiettyihin sen kansalaisryhmiin.

jolla sovelletaan 16 artiklan

vahvistettua viisumimaksua kaikkiin kyseisen kolmannen maan kansalaisiin tai tiettyihin sen kansalaisryhmiin.

| b) | ei tee riittävästi yhteistyötä, komissio voi unionin yleiset suhteet kyseiseen kolmanteen maahan huomioon ottaen antaa 52 artiklan
  2 a kohdassa
  tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen täytäntöönpanosäädöksen, |
| --- | --- |

b)

ei tee riittävästi yhteistyötä, komissio voi unionin yleiset suhteet kyseiseen kolmanteen maahan huomioon ottaen antaa 52 artiklan
  2 a kohdassa
  tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen täytäntöönpanosäädöksen,

ei tee riittävästi yhteistyötä, komissio voi unionin yleiset suhteet kyseiseen kolmanteen maahan huomioon ottaen antaa 52 artiklan

tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen täytäntöönpanosäädöksen,

| | i) | jolla muutetaan tilapäisesti joko 14 artiklan 6 kohdan tai 23 artiklan 1 kohdan soveltamista tai keskeytetään tilapäisesti 16 artiklan 5 b kohdan, 23 artiklan 1 kohdan tai joidenkin niihin sisältyvien säännösten, tai 24 artiklan 2 kohdan soveltaminen.” |
| --- | --- | --- |

i)

i)

jolla muutetaan tilapäisesti joko 14 artiklan 6 kohdan tai 23 artiklan 1 kohdan soveltamista tai keskeytetään tilapäisesti 16 artiklan 5 b kohdan, 23 artiklan 1 kohdan tai joidenkin niihin sisältyvien säännösten, tai 24 artiklan 2 kohdan soveltaminen.”

jolla muutetaan tilapäisesti joko 14 artiklan 6 kohdan tai 23 artiklan 1 kohdan soveltamista tai keskeytetään tilapäisesti 16 artiklan 5 b kohdan, 23 artiklan 1 kohdan tai joidenkin niihin sisältyvien säännösten, tai 24 artiklan 2 kohdan soveltaminen.”

6.
     
  Komissio arvioi jatkuvasti 2 kohdassa vahvistettujen indikaattoreiden pohjalta, voidaanko laittomien maahanmuuttajien takaisinottoa koskevan yhteistyön kolmannen maan kanssa todeta parantuneen merkittävästi, ja se voi ottaen huomioon myös unionin yleiset suhteet kyseiseen kolmanteen maahan päättää kumota 5 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen tai muuttaa sitä.

7.
     
  Komissio raportoi Euroopan parlamentille ja neuvostolle takaisinottoon liittyvän yhteistyön edistymisestä kyseisen kolmannen maan kanssa viimeistään kuusi kuukautta 5 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen voimaantulon jälkeen.”

Tarkistus 58

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 22 alakohta – a a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 22 alakohta – a a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 810/2009

32 artikla – 1 kohta – a alakohta – vii alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | Poistetaan 32 artiklan 1 kohdan vii alakohta. |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

a a)

a a)

Poistetaan 32 artiklan 1 kohdan vii alakohta.

Poistetaan 32 artiklan 1 kohdan vii alakohta.

| vii) | ei pysty osoittamaan, että hänellä on riittävä matkasairausvakuutus, jos sellainen vaaditaan; |
| --- | --- |

vii)

vii)

ei pysty osoittamaan, että hänellä on riittävä matkasairausvakuutus, jos sellainen vaaditaan;

ei pysty osoittamaan, että hänellä on riittävä matkasairausvakuutus, jos sellainen vaaditaan;

Tarkistus 59

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 22 alakohta – a b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 22 alakohta – a b alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 810/2009

32 artikla – 2 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a b) | Korvataan 2 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

a b)

a b)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

2.   Epäämispäätös ja sen perusteena olevat syyt on ilmoitettava hakijalle liitteessä VI olevalla vakiolomakkeella.

| | ”2.   Epäämispäätös ja sen perusteena olevat syyt on ilmoitettava hakijalle liitteessä VI olevalla vakiolomakkeella
  kielellä, jota hakija ymmärtää tai hänen voidaan kohtuudella olettaa ymmärtävän
  .” |
| --- | --- |

”2.   Epäämispäätös ja sen perusteena olevat syyt on ilmoitettava hakijalle liitteessä VI olevalla vakiolomakkeella
  kielellä, jota hakija ymmärtää tai hänen voidaan kohtuudella olettaa ymmärtävän
  .”

Tarkistus 60

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 22 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 22 alakohta – b alakohta

Asetus (EY) N:o 810/2009

32 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”3.   Hakijoilla, joiden viisumihakemus on hylätty, olisi oltava oikeus muutoksenhakuun, johon kuuluvat menettelyn tietyssä vaiheessa oikeussuojakeinot tuomioistuimessa. Muutosta on haettava siltä jäsenvaltiolta, joka on tehnyt hakemusta koskevan lopullisen päätöksen, kyseisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Jäsenvaltioiden on annettava hakijoille tiedot muutoksenhaun yhteydessä noudatettavasta menettelystä liitteen VI mukaisesti.” | 3.   Hakijoilla, joiden viisumihakemus on hylätty, olisi oltava oikeus muutoksenhakuun, johon kuuluvat menettelyn tietyssä vaiheessa oikeussuojakeinot tuomioistuimessa. Muutosta on haettava siltä jäsenvaltiolta, joka on tehnyt hakemusta koskevan lopullisen päätöksen, kyseisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti.
  Muutoksenhaun määräaika on vähintään 30 kalenteripäivää.
  Jäsenvaltioiden on annettava hakijoille 
  yksityiskohtaiset
  tiedot muutoksenhaun yhteydessä noudatettavasta menettelystä liitteen VI mukaisesti
  kielellä, jota hakijat ymmärtävät tai heidän voidaan kohtuudella olettaa ymmärtävän
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”3.   Hakijoilla, joiden viisumihakemus on hylätty, olisi oltava oikeus muutoksenhakuun, johon kuuluvat menettelyn tietyssä vaiheessa oikeussuojakeinot tuomioistuimessa. Muutosta on haettava siltä jäsenvaltiolta, joka on tehnyt hakemusta koskevan lopullisen päätöksen, kyseisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Jäsenvaltioiden on annettava hakijoille tiedot muutoksenhaun yhteydessä noudatettavasta menettelystä liitteen VI mukaisesti.”

3.   Hakijoilla, joiden viisumihakemus on hylätty, olisi oltava oikeus muutoksenhakuun, johon kuuluvat menettelyn tietyssä vaiheessa oikeussuojakeinot tuomioistuimessa. Muutosta on haettava siltä jäsenvaltiolta, joka on tehnyt hakemusta koskevan lopullisen päätöksen, kyseisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti.
  Muutoksenhaun määräaika on vähintään 30 kalenteripäivää.
  Jäsenvaltioiden on annettava hakijoille 
  yksityiskohtaiset
  tiedot muutoksenhaun yhteydessä noudatettavasta menettelystä liitteen VI mukaisesti
  kielellä, jota hakijat ymmärtävät tai heidän voidaan kohtuudella olettaa ymmärtävän
  .

Tarkistus 61

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 22 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 22 alakohta – b alakohta

Asetus (EY) N:o 810/2009

32 artikla – 3 a kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Liitteessä VI oleva vakiolomake viisumin epäämisen, mitätöimisen tai kumoamisen perusteluista ilmoittamista varten asetetaan saataville vähintään |
| | a) | sen jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä, johon viisumia haetaan; sekä |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Liitteessä VI oleva vakiolomake viisumin epäämisen, mitätöimisen tai kumoamisen perusteluista ilmoittamista varten asetetaan saataville vähintään

a)

a)

sen jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä, johon viisumia haetaan; sekä

sen jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä, johon viisumia haetaan; sekä

| b) | konsulaatin sijaintimaan virallisella kielellä tai virallisilla kielillä. |
| --- | --- |

b)

b)

konsulaatin sijaintimaan virallisella kielellä tai virallisilla kielillä.

konsulaatin sijaintimaan virallisella kielellä tai virallisilla kielillä.

Edellä a alakohdassa tarkoitetun kielen tai tarkoitettujen kielten lisäksi lomake voidaan pitää saatavilla millä tahansa yhdellä tai useammalla muulla Euroopan unionin toimielinten virallisella kielellä.

Edellä a alakohdassa tarkoitetun kielen tai tarkoitettujen kielten lisäksi lomake voidaan pitää saatavilla millä tahansa yhdellä tai useammalla muulla Euroopan unionin toimielinten virallisella kielellä.

Hakemuslomake on käännettävä edustuston sijaintimaan viralliselle kielelle tai virallisille kielille 48 artiklassa säädetyn Schengen-yhteistyön puitteissa.

Hakemuslomake on käännettävä edustuston sijaintimaan viralliselle kielelle tai virallisille kielille 48 artiklassa säädetyn Schengen-yhteistyön puitteissa.

Tarkistus 62

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 22 c alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 22 c alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 810/2009

34 artikla – 7 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 22 c) | Muutetaan 34 artiklan 7 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

22 c)

22 c)

Muutetaan 34 artiklan 7 kohta seuraavasti:

7.   Viisuminhaltijalla, jonka viisumi on mitätöity tai kumottu, on oikeus hakea muutosta, ellei viisumia ole kumottu hänen pyynnöstään 3 kohdan mukaisesti. Muutosta on haettava siltä jäsenvaltiolta, joka teki mitätöintiä tai kumoamista koskevan päätöksen, kyseisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Jäsenvaltioiden on annettava hakijoille tiedot muutoksenhaun yhteydessä noudatettavasta menettelystä liitteen VI mukaisesti.

”7.   Viisuminhaltijalla, jonka viisumi on mitätöity tai kumottu, on oikeus hakea muutosta, ellei viisumia ole kumottu hänen pyynnöstään 3 kohdan mukaisesti. Muutosta on haettava siltä jäsenvaltiolta, joka teki mitätöintiä tai kumoamista koskevan päätöksen, kyseisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Jäsenvaltioiden on annettava hakijoille tiedot muutoksenhaun yhteydessä noudatettavasta menettelystä liitteen VI mukaisesti.
  Jos mitätöidyn viisumin haltija oleskelee jo jonkin jäsenvaltion alueella, hän ei voi olla palauttamispäätöksen kohteena niin kauan kuin muutoksenhaun määräaika ei ole umpeutunut tai muutoksenhakua koskevaa lopullista päätöstä ei ole asianmukaisesti ilmoitettu edunsaajalle.”

Tarkistus 63

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 22 b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 22 b alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 810/2009

35 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 22 b) | Poistetaan 35 artiklan 2 kohta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

22 b)

22 b)

Poistetaan 35 artiklan 2 kohta.

Tarkistus 64

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 24 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 24 alakohta

Asetus (EY) N:o 810/2009

36 a artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Kyseinen jäsenvaltio perustaa asianmukaiset rakenteet ja sijoittaa rajanylityspaikkaan erikoiskoulutettua henkilöstöä käsittelemään viisumihakemukset ja suorittamaan kaikki tarkastukset ja riskinarvioinnit 21 artiklan mukaisesti. | 3.   Kyseinen jäsenvaltio perustaa asianmukaiset rakenteet ja sijoittaa rajanylityspaikkaan erikoiskoulutettua henkilöstöä käsittelemään viisumihakemukset ja suorittamaan kaikki tarkastukset ja riskinarvioinnit 21 artiklan mukaisesti.
  Henkilöstön on saatava digitaalista tiedostonhallintaa koskevaa koulutusta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Kyseinen jäsenvaltio perustaa asianmukaiset rakenteet ja sijoittaa rajanylityspaikkaan erikoiskoulutettua henkilöstöä käsittelemään viisumihakemukset ja suorittamaan kaikki tarkastukset ja riskinarvioinnit 21 artiklan mukaisesti.

3.   Kyseinen jäsenvaltio perustaa asianmukaiset rakenteet ja sijoittaa rajanylityspaikkaan erikoiskoulutettua henkilöstöä käsittelemään viisumihakemukset ja suorittamaan kaikki tarkastukset ja riskinarvioinnit 21 artiklan mukaisesti.
  Henkilöstön on saatava digitaalista tiedostonhallintaa koskevaa koulutusta.

Tarkistus 65

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 24 b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 24 b alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 810/2009

37 artikla – 2 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 24 b) | Muutetaan 37 artiklan 2 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

24 b)

24 b)

Muutetaan 37 artiklan 2 kohta seuraavasti:

2.   Viisumitarrojen säilytyksessä ja käsittelyssä on noudatettava asianmukaisia turvatoimia petosten ja katoamisten välttämiseksi. Kunkin konsulaatin on pidettävä kirjaa viisumitarravarastostaan ja kirjattava ylös, miten kukin tarra on käytetty.

”2.   Viisumitarrojen säilytyksessä ja käsittelyssä on noudatettava asianmukaisia turvatoimia petosten ja katoamisten välttämiseksi. Kunkin konsulaatin on pidettävä kirjaa viisumitarravarastostaan ja kirjattava ylös, miten kukin tarra on käytetty.
  Kaikista vakavista petoksista ja katoamisista on ilmoitettava komissiolle.”

Tarkistus 66

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 25 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 25 alakohta

Asetus (EY) N:o 810/2009

37 artikla – 3 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Hakemusasiakirjakansioita on säilytettävä vähintään
  vuosi
  alkaen päivästä, jona 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hakemusta koskeva päätös tehtiin, tai muutoksenhakumenettelyn loppuun saakka, jos päätökseen haetaan muutosta.” | Hakemusasiakirjakansioita on säilytettävä vähintään
  kaksi vuotta
  alkaen päivästä, jona 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hakemusta koskeva päätös tehtiin, tai muutoksenhakumenettelyn loppuun saakka, jos päätökseen haetaan muutosta.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Hakemusasiakirjakansioita on säilytettävä vähintään
  vuosi
  alkaen päivästä, jona 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hakemusta koskeva päätös tehtiin, tai muutoksenhakumenettelyn loppuun saakka, jos päätökseen haetaan muutosta.”

vuosi

Hakemusasiakirjakansioita on säilytettävä vähintään
  kaksi vuotta
  alkaen päivästä, jona 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hakemusta koskeva päätös tehtiin, tai muutoksenhakumenettelyn loppuun saakka, jos päätökseen haetaan muutosta.”

kaksi vuotta

Tarkistus 67

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 26 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 26 a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 810/2009

38 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 26 a) | Lisätään 38 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”4 a.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että konsulaateilla on käytössä valitusmenettely viisuminhakijoita varten. Konsulaatin ja tarvittaessa ulkoisen palveluntarjoajan on asetettava tätä menettelyä koskevia tietoja saataville verkkosivustollaan. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että valituksista pidetään kirjaa.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

26 a)

26 a)

Lisätään 38 artiklaan kohta seuraavasti:

”4 a.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että konsulaateilla on käytössä valitusmenettely viisuminhakijoita varten. Konsulaatin ja tarvittaessa ulkoisen palveluntarjoajan on asetettava tätä menettelyä koskevia tietoja saataville verkkosivustollaan. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että valituksista pidetään kirjaa.”

Tarkistus 68

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 26 b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 26 b alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 810/2009

39 artikla – 1 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (26b) | Muutetaan 39 artiklan 1 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(26b)

(26b)

Muutetaan 39 artiklan 1 kohta seuraavasti:

1.   Jäsenvaltioiden konsulaattien on varmistettava, että hakijat otetaan vastaan kohteliaasti.

”1.   Jäsenvaltioiden konsulaattien on varmistettava, että hakijat otetaan vastaan kohteliaasti.
  Viisuminhakijoiden vastaanottojärjestelyissä ja heidän hakemustensa käsittelyssä olisi asianmukaisesti kunnioitettava perusoikeuksia sellaisina kuin ne on vahvistettu Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevassa yleissopimuksessa. Viisumihakemuksia olisi käsiteltävä ilman syrjintää, ammattimaisesti ja viisuminhakijoita kunnioittaen.”

Tarkistus 88

Tarkistus 88

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 26 c alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 26 c alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 810/2009

39 artikla – 3 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 26 c) | Muutetaan 39 artiklan 3 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

26 c)

26 c)

Muutetaan 39 artiklan 3 kohta seuraavasti:

3.   Konsulaattihenkilöstö ei tehtäviään suorittaessaan saa syrjiä ketään sukupuolen,
  rodun, etnisen
  alkuperän, uskonnon
  tai
  vakaumuksen, vammaisuuden, iän tai sukupuolisen suuntautumisen vuoksi.

”3.   Konsulaattihenkilöstö ei tehtäviään suorittaessaan saa syrjiä ketään
  kansalaisuuden, biologisen tai sosiaalisen
  sukupuolen,
  perheaseman,
  alkuperän,
  todellisen tai oletetun
  uskonnon, vakaumuksen, vammaisuuden, iän tai sukupuolisen suuntautumisen vuoksi.”

Tarkistus 70

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 29 alakohta – d alakohta

1 artikla – 1 kohta – 29 alakohta – d alakohta

Asetus (EY) N:o 810/2009

43 artikla – 9 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”9.   
  Jäsenvaltiot
  ovat vastuussa henkilötietojen suojaa koskevien sääntöjen noudattamisesta, ja niiden on varmistettava, että tietosuojan valvontaviranomaiset valvovat ulkoista palveluntarjoajaa asetuksen (EU) 2016/679 51 artiklan 1 kohdan mukaisesti.” | "9.   
  Kyseinen jäsenvaltio tai kyseiset jäsenvaltiot
  ovat
  edelleen
  vastuussa
  perusoikeuksien kunnioittamista ja erityisesti syrjimättömyyttä ja
  henkilötietojen suojaa koskevien sääntöjen noudattamisesta, ja niiden on varmistettava, että tietosuojan valvontaviranomaiset valvovat ulkoista palveluntarjoajaa asetuksen (EU) 2016/679 51 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”9.   
  Jäsenvaltiot
  ovat vastuussa henkilötietojen suojaa koskevien sääntöjen noudattamisesta, ja niiden on varmistettava, että tietosuojan valvontaviranomaiset valvovat ulkoista palveluntarjoajaa asetuksen (EU) 2016/679 51 artiklan 1 kohdan mukaisesti.”

"9.   
  Kyseinen jäsenvaltio tai kyseiset jäsenvaltiot
  ovat
  edelleen
  vastuussa
  perusoikeuksien kunnioittamista ja erityisesti syrjimättömyyttä ja
  henkilötietojen suojaa koskevien sääntöjen noudattamisesta, ja niiden on varmistettava, että tietosuojan valvontaviranomaiset valvovat ulkoista palveluntarjoajaa asetuksen (EU) 2016/679 51 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

Tarkistus 71

Tarkistus 71

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 33 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 33 alakohta – b alakohta

Asetus (EY) N:o 810/2009

48 artikla – 1 a kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | varmistaakseen tarvittaessa yhteisen käännöksen hakemuslomakkeesta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

varmistaakseen tarvittaessa yhteisen käännöksen hakemuslomakkeesta;

| c) | varmistaakseen tarvittaessa yhteisen käännöksen hakemuslomakkeesta
  ja vakiolomakkeesta viisumin epäämisen, mitätöimisen tai kumoamisen perusteluista ilmoittamista varten
  ; |
| --- | --- |

c)

varmistaakseen tarvittaessa yhteisen käännöksen hakemuslomakkeesta
  ja vakiolomakkeesta viisumin epäämisen, mitätöimisen tai kumoamisen perusteluista ilmoittamista varten
  ;

ja vakiolomakkeesta viisumin epäämisen, mitätöimisen tai kumoamisen perusteluista ilmoittamista varten

Tarkistus 72

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 33 alakohta – d alakohta

1 artikla – 1 kohta – 33 alakohta – d alakohta

Asetus (EY) N:o 810/2009

48 artikla – 3 kohta – b alakohta – vi alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| vi) | eväämistapausten suuntauksista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

vi)

eväämistapausten suuntauksista;

| vi) | eväämistapausten suuntauksista
  ja syistä
  ; |
| --- | --- |

vi)

eväämistapausten suuntauksista
  ja syistä
  ;

ja syistä

Tarkistus 73

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 33 alakohta – d alakohta

1 artikla – 1 kohta – 33 alakohta – d alakohta

Asetus (EY) N:o 810/2009

48 artikla – 3 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | tiedot vakuutusyhtiöistä, jotka tarjoavat asianmukaisia matkasairausvakuutuksia, mukaan lukien vakuutusten kattavuuden tarkistaminen ja mahdollinen ylivakuutus.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

d)

tiedot vakuutusyhtiöistä, jotka tarjoavat asianmukaisia matkasairausvakuutuksia, mukaan lukien vakuutusten kattavuuden tarkistaminen ja mahdollinen ylivakuutus.”

tiedot vakuutusyhtiöistä, jotka tarjoavat asianmukaisia matkasairausvakuutuksia, mukaan lukien vakuutusten kattavuuden tarkistaminen ja mahdollinen ylivakuutus.”

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 74

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 34 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 34 a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 810/2009

49 artikla

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 34 a) | Muutetaan 49 artikla seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

34 a)

34 a)

Muutetaan 49 artikla seuraavasti:

49 artikla

”49 artikla

Olympia- tai paralympiakisoihin liittyvät järjestelyt

Olympia- tai paralympiakisoihin
  tai muihin huipputason kansainvälisiin urheilukilpailuihin
  liittyvät järjestelyt

tai muihin huipputason kansainvälisiin urheilukilpailuihin

Olympia- tai paralympiakisojen järjestäjinä toimivien jäsenvaltioiden on sovellettava liitteessä XI säädettyjä erityisiä menettelyjä ja edellytyksiä, joilla helpotetaan viisumien myöntämistä kisojen osanottajille.

Olympia- tai paralympiakisojen
  ja muiden huipputason kansainvälisten urheilukilpailujen
  järjestäjinä toimivien jäsenvaltioiden on sovellettava liitteessä XI säädettyjä erityisiä menettelyjä ja edellytyksiä, joilla helpotetaan viisumien myöntämistä kisojen osanottajille.”

ja muiden huipputason kansainvälisten urheilukilpailujen

Tarkistus 75

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 35 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 35 alakohta

Asetus (EY) N:o 810/2009

50 b artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä. | 1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi
  yhtäaikaisesti ja viipymättä
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi
  yhtäaikaisesti ja viipymättä
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

Tarkistus 76

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta

2 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio laatii
  kolmen
  vuoden kuluttua [tämän asetuksen voimaantulosta] arvioinnin tämän asetuksen soveltamisesta. Tässä yleisarvioinnissa tarkastellaan tuloksia suhteessa asetettuihin tavoitteisiin sekä tämän asetuksen säännösten soveltamista. | 1.   Komissio laatii
  kahden
  vuoden kuluttua [tämän asetuksen voimaantulosta] arvioinnin tämän asetuksen soveltamisesta. Tässä yleisarvioinnissa tarkastellaan tuloksia suhteessa asetettuihin tavoitteisiin sekä tämän asetuksen säännösten soveltamista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Komissio laatii
  kolmen
  vuoden kuluttua [tämän asetuksen voimaantulosta] arvioinnin tämän asetuksen soveltamisesta. Tässä yleisarvioinnissa tarkastellaan tuloksia suhteessa asetettuihin tavoitteisiin sekä tämän asetuksen säännösten soveltamista.

1.   Komissio laatii
  kahden
  vuoden kuluttua [tämän asetuksen voimaantulosta] arvioinnin tämän asetuksen soveltamisesta. Tässä yleisarvioinnissa tarkastellaan tuloksia suhteessa asetettuihin tavoitteisiin sekä tämän asetuksen säännösten soveltamista.

Tarkistus 77

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 2 a kohta (uusi)

2 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Komissio laatii viimeistään yhden vuoden kuluttua [tämän asetuksen voimaantulosta] Euroopan parlamentille ja neuvostolle arvioinnin viisumitarrojen poistamisesta ja digitaalisen viisumin käyttöönotosta, jolloin Schengen-viisumi voidaan myöntää perustuen ainoastaan viisumitietojärjestelmään kirjaamiseen ja hakijalle toimitettuun sähköiseen ilmoitukseen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Komissio laatii viimeistään yhden vuoden kuluttua [tämän asetuksen voimaantulosta] Euroopan parlamentille ja neuvostolle arvioinnin viisumitarrojen poistamisesta ja digitaalisen viisumin käyttöönotosta, jolloin Schengen-viisumi voidaan myöntää perustuen ainoastaan viisumitietojärjestelmään kirjaamiseen ja hakijalle toimitettuun sähköiseen ilmoitukseen.

Tarkistus 78

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV a (uusi)

Liite IV a (uusi)

Asetus (EY) N:o 810/2009

Liite XI

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ERITYISET MENETTELYT JA EDELLYTYKSET, JOILLA HELPOTETAAN VIISUMIEN MYÖNTÄMISTÄ OLYMPIA- JA PARALYMPIAKISOJEN
  OSANOTTAJILLE | ERITYISET MENETTELYT JA EDELLYTYKSET, JOILLA HELPOTETAAN VIISUMIEN MYÖNTÄMISTÄ OLYMPIA- JA PARALYMPIAKISOJEN
  JA HUIPPUTASON KANSAINVÄLISTEN URHEILUKISOJEN OSANOTTAJILLE |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

ERITYISET MENETTELYT JA EDELLYTYKSET, JOILLA HELPOTETAAN VIISUMIEN MYÖNTÄMISTÄ OLYMPIA- JA PARALYMPIAKISOJEN
  OSANOTTAJILLE

OSANOTTAJILLE

ERITYISET MENETTELYT JA EDELLYTYKSET, JOILLA HELPOTETAAN VIISUMIEN MYÖNTÄMISTÄ OLYMPIA- JA PARALYMPIAKISOJEN
  JA HUIPPUTASON KANSAINVÄLISTEN URHEILUKISOJEN OSANOTTAJILLE

JA HUIPPUTASON KANSAINVÄLISTEN URHEILUKISOJEN OSANOTTAJILLE

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A8-0434/2018).

1

(18)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/38/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella, EUVL L 229, 29.6.2004, s. 35.

18

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/38/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella, EUVL L 229, 29.6.2004, s. 35.

(27)  Neuvoston direktiivi 2005/71/EY, annettu 12 päivänä lokakuuta 2005, kolmansien maiden kansalaisten erityisestä maahanpääsymenettelystä tieteellistä tutkimusta varten, EUVL L 289, 3.11.2005, s. 15.

27

(27)  Neuvoston direktiivi 2005/71/EY, annettu 12 päivänä lokakuuta 2005, kolmansien maiden kansalaisten erityisestä maahanpääsymenettelystä tieteellistä tutkimusta varten, EUVL L 289, 3.11.2005, s. 15.

27

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/310 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/310

---

P8_TA(2018)0496

Yhteinen arvonlisäverojärjestelmä tietyn kynnyksen ylittäviin tavaroiden luovutuksiin ja palvelujen suorituksiin tilapäisesti sovellettavan yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin osalta *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. joulukuuta 2018 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta tietyn kynnyksen ylittäviin tavaroiden luovutuksiin ja palvelujen suorituksiin tilapäisesti sovellettavan yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin osalta (COM(2016)0811 – C8-0023/2017 – 2016/0406(CNS))

(Erityinen lainsäätämisjärjestys – kuuleminen)

(2020/C 388/29)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2016)0811), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2016)0811),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0023/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0023/2017),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 78 c artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 78 c artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0418/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0418/2018),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

Tarkistus 1

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Jotta voitaisiin rajoittaa sitä riskiä, että petokset siirtyvät jäsenvaltioiden välillä, lupa yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin käyttämiseen olisi myönnettävä kaikille niille jäsenvaltioille, jotka täyttävät tietyt petosten, etenkin karusellipetosten, määrää koskevat kriteerit ja jotka voivat osoittaa, etteivät muut valvontatoimenpiteet ole riittäviä kyseisten petosten torjumiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Jotta voitaisiin rajoittaa sitä riskiä, että petokset siirtyvät jäsenvaltioiden välillä, lupa yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin käyttämiseen olisi myönnettävä kaikille niille jäsenvaltioille, jotka täyttävät tietyt petosten, etenkin karusellipetosten, määrää koskevat kriteerit ja jotka voivat osoittaa, etteivät muut valvontatoimenpiteet ole riittäviä kyseisten petosten torjumiseksi.

| (4) | Jotta voitaisiin rajoittaa sitä riskiä, että petokset siirtyvät jäsenvaltioiden välillä, lupa yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin käyttämiseen olisi myönnettävä kaikille niille jäsenvaltioille, jotka täyttävät tietyt petosten, etenkin karusellipetosten, määrää koskevat kriteerit ja jotka voivat osoittaa, etteivät muut valvontatoimenpiteet ole riittäviä kyseisten petosten torjumiseksi.
  Lisäksi niitä olisi vaadittava osoittamaan, että ottamalla käyttöön yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismi saadaan verosäännöstön noudattamisesta ja veronkannon paranemisesta enemmän arvioitua hyötyä kuin yrityksille ja verohallinnoille aiheutuu lisärasitusta ja että yrityksille ja verohallinnoille ei koidu kustannuksia, jotka ovat suurempia kuin muista valvontatoimenpiteistä aiheutuisi. |
| --- | --- |

(4)

Jotta voitaisiin rajoittaa sitä riskiä, että petokset siirtyvät jäsenvaltioiden välillä, lupa yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin käyttämiseen olisi myönnettävä kaikille niille jäsenvaltioille, jotka täyttävät tietyt petosten, etenkin karusellipetosten, määrää koskevat kriteerit ja jotka voivat osoittaa, etteivät muut valvontatoimenpiteet ole riittäviä kyseisten petosten torjumiseksi.
  Lisäksi niitä olisi vaadittava osoittamaan, että ottamalla käyttöön yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismi saadaan verosäännöstön noudattamisesta ja veronkannon paranemisesta enemmän arvioitua hyötyä kuin yrityksille ja verohallinnoille aiheutuu lisärasitusta ja että yrityksille ja verohallinnoille ei koidu kustannuksia, jotka ovat suurempia kuin muista valvontatoimenpiteistä aiheutuisi.

Tarkistus 2

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Samoin myös naapurijäsenvaltioiden, joihin kohdistuu vakava riski petosten siirtymisestä niiden alueelle, koska kyseisen mekanismin soveltamiseen on myönnetty lupa toisessa jäsenvaltiossa, olisi voitava käyttää yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismia, jos muut valvontatoimet eivät riitä torjumaan petosriskiä. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Samoin myös naapurijäsenvaltioiden, joihin kohdistuu vakava riski petosten siirtymisestä niiden alueelle, koska kyseisen mekanismin soveltamiseen on myönnetty lupa toisessa jäsenvaltiossa, olisi voitava käyttää yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismia, jos muut valvontatoimet eivät riitä torjumaan petosriskiä.

Poistetaan.

Tarkistus 3

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Jos jäsenvaltiot päättävät soveltaa yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismia, niiden olisi sovellettava sitä kaikkiin tavaroiden luovutuksiin ja palvelujen suorituksiin, jotka ylittävät tietyn
  laskukohtaisen
  kynnysarvon. Yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin soveltamista ei tulisi rajoittaa millekään tietylle alalle. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Jos jäsenvaltiot päättävät soveltaa yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismia, niiden olisi sovellettava sitä kaikkiin tavaroiden luovutuksiin ja palvelujen suorituksiin, jotka ylittävät tietyn
  laskukohtaisen
  kynnysarvon. Yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin soveltamista ei tulisi rajoittaa millekään tietylle alalle.

| (6) | Jos jäsenvaltiot päättävät soveltaa yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismia, niiden olisi sovellettava sitä kaikkiin
  rajojen sisäisiin
  tavaroiden luovutuksiin ja palvelujen suorituksiin, jotka ylittävät tietyn
  liiketoimikohtaisen
  kynnysarvon. Yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin soveltamista ei tulisi rajoittaa millekään tietylle alalle. |
| --- | --- |

(6)

Jos jäsenvaltiot päättävät soveltaa yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismia, niiden olisi sovellettava sitä kaikkiin
  rajojen sisäisiin
  tavaroiden luovutuksiin ja palvelujen suorituksiin, jotka ylittävät tietyn
  liiketoimikohtaisen
  kynnysarvon. Yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin soveltamista ei tulisi rajoittaa millekään tietylle alalle.

Tarkistus 4

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 7 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (7 a) | Jotta voidaan arvioida, johtaako yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin käyttöönotto yhdessä jäsenvaltiossa siihen, että petokset siirtyvät muihin jäsenvaltioihin, ja jotta voidaan arvioida mahdollisia häiriöitä sisämarkkinoiden toiminnalle, on aiheellista säätää erityisestä velvoitteesta vaihtaa tietoja yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismia soveltavien jäsenvaltioiden ja muiden jäsenvaltioiden välillä. Kaikessa tällaisessa tietojenvaihdossa olisi noudatettava henkilötietojen suojaa ja luottamuksellisuutta koskevia sovellettavia säännöksiä. Kyseisissä säännöksissä säädetään poikkeuksista ja rajoituksista jäsenvaltioiden ja unionin etujen turvaamiseksi verotuksen alalla. |

Komission teksti

Tarkistus

(7 a)

Jotta voidaan arvioida, johtaako yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin käyttöönotto yhdessä jäsenvaltiossa siihen, että petokset siirtyvät muihin jäsenvaltioihin, ja jotta voidaan arvioida mahdollisia häiriöitä sisämarkkinoiden toiminnalle, on aiheellista säätää erityisestä velvoitteesta vaihtaa tietoja yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismia soveltavien jäsenvaltioiden ja muiden jäsenvaltioiden välillä. Kaikessa tällaisessa tietojenvaihdossa olisi noudatettava henkilötietojen suojaa ja luottamuksellisuutta koskevia sovellettavia säännöksiä. Kyseisissä säännöksissä säädetään poikkeuksista ja rajoituksista jäsenvaltioiden ja unionin etujen turvaamiseksi verotuksen alalla.

Tarkistus 5

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta

Direktiivi 2006/112/EY

199 c artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Poiketen siitä, mitä 193 artiklassa säädetään, jäsenvaltio voi 30 päivään kesäkuuta 2022 yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismina säätää, että veronmaksuvelvollinen on verovelvollinen, joka vastaanottaa sellaisia tavaroiden luovutuksia ja palveluiden suorituksia, jotka ylittävät
  10 000
  euron kynnysarvon laskua kohden. | Poiketen siitä, mitä 193 artiklassa säädetään, jäsenvaltio voi 30 päivään kesäkuuta 2022 yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismina säätää, että veronmaksuvelvollinen on verovelvollinen, joka vastaanottaa sellaisia tavaroiden luovutuksia ja palveluiden suorituksia, jotka ylittävät
  25 000
  euron kynnysarvon laskua kohden. |

Komission teksti

Tarkistus

Poiketen siitä, mitä 193 artiklassa säädetään, jäsenvaltio voi 30 päivään kesäkuuta 2022 yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismina säätää, että veronmaksuvelvollinen on verovelvollinen, joka vastaanottaa sellaisia tavaroiden luovutuksia ja palveluiden suorituksia, jotka ylittävät
  10 000
  euron kynnysarvon laskua kohden.

Poiketen siitä, mitä 193 artiklassa säädetään, jäsenvaltio voi 30 päivään kesäkuuta 2022 yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismina säätää, että veronmaksuvelvollinen on verovelvollinen, joka vastaanottaa sellaisia tavaroiden luovutuksia ja palveluiden suorituksia, jotka ylittävät
  25 000
  euron kynnysarvon laskua kohden.

Tarkistus 6

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta

Direktiivi 2006/112/EY

199 c artikla – 1 kohta – 2 alakohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | jäsenvaltion
  arvonlisäverovaje
  on
  ennakoidusta arvonlisäverokertymästä prosentteina ilmaistuna vähintään
  5
  prosenttiyksikköä yhteisön arvonlisäverovajeen mediaania suurempi; |

Komission teksti

Tarkistus

a)

jäsenvaltion
  arvonlisäverovaje
  on
  ennakoidusta arvonlisäverokertymästä prosentteina ilmaistuna vähintään
  5
  prosenttiyksikköä yhteisön arvonlisäverovajeen mediaania suurempi;

| a) | jäsenvaltiolla oli komission 23 päivänä elokuuta 2016 julkaisemassa arvonlisäverovajetta koskevassa vuoden 2016 lopullisessa kertomuksessa vahvistettujen menetelmien ja lukujen mukaisesti vuonna 2014
  arvonlisäverovaje
  , joka oli
  ennakoidusta arvonlisäverokertymästä prosentteina ilmaistuna vähintään
  15
   prosenttiyksikköä yhteisön arvonlisäverovajeen mediaania suurempi; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltiolla oli komission 23 päivänä elokuuta 2016 julkaisemassa arvonlisäverovajetta koskevassa vuoden 2016 lopullisessa kertomuksessa vahvistettujen menetelmien ja lukujen mukaisesti vuonna 2014
  arvonlisäverovaje
  , joka oli
  ennakoidusta arvonlisäverokertymästä prosentteina ilmaistuna vähintään
  15
   prosenttiyksikköä yhteisön arvonlisäverovajeen mediaania suurempi;

Tarkistus 7

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta

Direktiivi 2006/112/EY

199 c artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | jäsenvaltiossa
  tehtävien
  karusellipetosten osuus
  on
  suurempi kuin 25 prosenttia sen arvonlisäverovajeen kokonaismäärästä; |

Komission teksti

Tarkistus

b)

jäsenvaltiossa
  tehtävien
  karusellipetosten osuus
  on
  suurempi kuin 25 prosenttia sen arvonlisäverovajeen kokonaismäärästä;

| b) | jäsenvaltiossa
  tehtyjen
  karusellipetosten osuus
  oli a alakohdassa tarkoitetussa kertomuksessa käsiteltynä vuonna tätä artiklaa koskevan lainsäädäntöehdotuksen yhteydessä tehdyn vaikutustenarvioinnin perusteella
  suurempi kuin 25 prosenttia sen arvonlisäverovajeen kokonaismäärästä;
  ja |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltiossa
  tehtyjen
  karusellipetosten osuus
  oli a alakohdassa tarkoitetussa kertomuksessa käsiteltynä vuonna tätä artiklaa koskevan lainsäädäntöehdotuksen yhteydessä tehdyn vaikutustenarvioinnin perusteella
  suurempi kuin 25 prosenttia sen arvonlisäverovajeen kokonaismäärästä;
  ja

Tarkistus 8

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta

Direktiivi 2006/112/EY

199 c artikla – 1 kohta – 2 alakohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | jäsenvaltio toteaa, että muut valvontatoimenpiteet eivät ole riittäviä karusellipetosten torjumiseksi sen alueella. |

Komission teksti

Tarkistus

c)

jäsenvaltio toteaa, että muut valvontatoimenpiteet eivät ole riittäviä karusellipetosten torjumiseksi sen alueella.

| c) | jäsenvaltio toteaa, että muut valvontatoimenpiteet eivät ole riittäviä karusellipetosten torjumiseksi sen alueella
  , erityisesti yksilöimällä sovelletut valvontatoimenpiteet ja erityiset syyt niiden tehottomuuteen sekä syyt siihen, miksi hallinnollinen yhteistyö arvonlisäverotuksen alalla on osoittautunut riittämättömäksi; ja |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltio toteaa, että muut valvontatoimenpiteet eivät ole riittäviä karusellipetosten torjumiseksi sen alueella
  , erityisesti yksilöimällä sovelletut valvontatoimenpiteet ja erityiset syyt niiden tehottomuuteen sekä syyt siihen, miksi hallinnollinen yhteistyö arvonlisäverotuksen alalla on osoittautunut riittämättömäksi; ja

Tarkistus 9

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta

Direktiivi 2006/112/EY

199 c artikla – 1 kohta – 2 alakohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | jäsenvaltio toteaa, että ottamalla käyttöön yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismi verosäännöstön noudattamisesta ja veronkannosta saataisiin arvioitua hyötyä vähintään 25 prosenttia enemmän kuin yrityksille ja verohallinnoille odotettaisiin aiheutuvan lisärasitusta; ja |

Komission teksti

Tarkistus

c a)

jäsenvaltio toteaa, että ottamalla käyttöön yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismi verosäännöstön noudattamisesta ja veronkannosta saataisiin arvioitua hyötyä vähintään 25 prosenttia enemmän kuin yrityksille ja verohallinnoille odotettaisiin aiheutuvan lisärasitusta; ja

Tarkistus 10

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta

Direktiivi 2006/112/EY

199 c artikla – 1 kohta – 2 alakohta – c b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c b) | jäsenvaltio toteaa, että yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin käyttöönoton tuloksena yrityksille ja verohallinnoille ei koidu suurempia kustannuksia kuin muiden valvontatoimenpiteiden soveltamisesta aiheutuvat kustannukset. |

Komission teksti

Tarkistus

c b)

jäsenvaltio toteaa, että yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin käyttöönoton tuloksena yrityksille ja verohallinnoille ei koidu suurempia kustannuksia kuin muiden valvontatoimenpiteiden soveltamisesta aiheutuvat kustannukset.

Tarkistus 11

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta

Direktiivi 2006/112/EY

199 c artikla – 1 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltion on liitettävä 4 kohdassa tarkoitettuun pyyntöön arvonlisäverovajetta koskeva laskelma
  viimeisimmässä
  komission julkaisemassa arvonlisäverovajetta koskevassa kertomuksessa esitettyjen menetelmien ja lukujen mukaisesti. | Jäsenvaltion on liitettävä 4 kohdassa tarkoitettuun pyyntöön arvonlisäverovajetta koskeva laskelma
  toisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetussa
  komission julkaisemassa arvonlisäverovajetta koskevassa kertomuksessa esitettyjen menetelmien ja lukujen mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltion on liitettävä 4 kohdassa tarkoitettuun pyyntöön arvonlisäverovajetta koskeva laskelma
  viimeisimmässä
  komission julkaisemassa arvonlisäverovajetta koskevassa kertomuksessa esitettyjen menetelmien ja lukujen mukaisesti.

Jäsenvaltion on liitettävä 4 kohdassa tarkoitettuun pyyntöön arvonlisäverovajetta koskeva laskelma
  toisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetussa
  komission julkaisemassa arvonlisäverovajetta koskevassa kertomuksessa esitettyjen menetelmien ja lukujen mukaisesti.

Tarkistus 12

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta

Direktiivi 2006/112/EY

199 c artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.
     
  Jäsenvaltio voi 30 päivään kesäkuuta 2022 säätää, että veronmaksuvelvollinen on verovelvollinen, joka vastaanottaa sellaisia tavaroiden luovutuksia ja palveluiden suorituksia, jotka ylittävät 10 000 euron kynnysarvon laskua kohden, jos | Poistetaan. |
| a) | kyseisellä jäsenvaltiolla on yhteinen raja sellaisen jäsenvaltion kanssa, joka on saanut luvan soveltaa yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismia; |

Komission teksti

Tarkistus

2.
     
  Jäsenvaltio voi 30 päivään kesäkuuta 2022 säätää, että veronmaksuvelvollinen on verovelvollinen, joka vastaanottaa sellaisia tavaroiden luovutuksia ja palveluiden suorituksia, jotka ylittävät 10 000 euron kynnysarvon laskua kohden, jos

Poistetaan.

Poistetaan.

a)

a)

kyseisellä jäsenvaltiolla on yhteinen raja sellaisen jäsenvaltion kanssa, joka on saanut luvan soveltaa yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismia;

kyseisellä jäsenvaltiolla on yhteinen raja sellaisen jäsenvaltion kanssa, joka on saanut luvan soveltaa yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismia;

| b) | jäsenvaltio toteaa, että on olemassa vakava riski petosten siirtymisestä sen alueelle, koska naapurijäsenvaltiolle on myönnetty lupa soveltaa yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismia; |
| --- | --- |

b)

b)

jäsenvaltio toteaa, että on olemassa vakava riski petosten siirtymisestä sen alueelle, koska naapurijäsenvaltiolle on myönnetty lupa soveltaa yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismia;

jäsenvaltio toteaa, että on olemassa vakava riski petosten siirtymisestä sen alueelle, koska naapurijäsenvaltiolle on myönnetty lupa soveltaa yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismia;

| c) | jäsenvaltio toteaa, että muut valvontatoimenpiteet eivät ole riittäviä petosten torjumiseksi sen alueella. |
| --- | --- |

c)

c)

jäsenvaltio toteaa, että muut valvontatoimenpiteet eivät ole riittäviä petosten torjumiseksi sen alueella.

jäsenvaltio toteaa, että muut valvontatoimenpiteet eivät ole riittäviä petosten torjumiseksi sen alueella.

Tarkistus 13

Tarkistus 13

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta

1 artikla – 1 kohta

Direktiivi 2006/112/EY

199 c artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jäsenvaltioiden, jotka soveltavat yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismia, on otettava käyttöön asianmukaiset ja tehokkaat sähköiset raportointivelvoitteet, jotka koskevat kaikkia verovelvollisia ja erityisesti sellaisia verovelvollisia, jotka luovuttavat tai vastaanottavat sellaisia tavaroita taikka suorittavat tai vastaanottavat sellaisia palveluja, joihin tätä mekanismia sovelletaan. | 3.   Jäsenvaltioiden, jotka soveltavat yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismia, on otettava käyttöön asianmukaiset ja tehokkaat sähköiset raportointivelvoitteet, jotka koskevat kaikkia verovelvollisia ja erityisesti sellaisia verovelvollisia, jotka luovuttavat tai vastaanottavat sellaisia tavaroita taikka suorittavat tai vastaanottavat sellaisia palveluja, joihin tätä mekanismia sovelletaan
  , varmistaakseen yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin tehokkaan toiminnan ja soveltamisen valvonnan
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Jäsenvaltioiden, jotka soveltavat yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismia, on otettava käyttöön asianmukaiset ja tehokkaat sähköiset raportointivelvoitteet, jotka koskevat kaikkia verovelvollisia ja erityisesti sellaisia verovelvollisia, jotka luovuttavat tai vastaanottavat sellaisia tavaroita taikka suorittavat tai vastaanottavat sellaisia palveluja, joihin tätä mekanismia sovelletaan.

3.   Jäsenvaltioiden, jotka soveltavat yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismia, on otettava käyttöön asianmukaiset ja tehokkaat sähköiset raportointivelvoitteet, jotka koskevat kaikkia verovelvollisia ja erityisesti sellaisia verovelvollisia, jotka luovuttavat tai vastaanottavat sellaisia tavaroita taikka suorittavat tai vastaanottavat sellaisia palveluja, joihin tätä mekanismia sovelletaan
  , varmistaakseen yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin tehokkaan toiminnan ja soveltamisen valvonnan
  .

Tarkistus 14

Tarkistus 14

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta

1 artikla – 1 kohta

Direktiivi 2006/112/EY

199 c artikla – 4 kohta – 1 alakohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | yksityiskohtaiset perustelut sille, että 1
  tai 2
  kohdassa tarkoitetut edellytykset täyttyvät; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

yksityiskohtaiset perustelut sille, että 1
  tai 2
  kohdassa tarkoitetut edellytykset täyttyvät;

tai 2

| a) | yksityiskohtaiset perustelut sille, että 1 kohdassa tarkoitetut edellytykset täyttyvät;
  ja |
| --- | --- |

a)

yksityiskohtaiset perustelut sille, että 1 kohdassa tarkoitetut edellytykset täyttyvät;
  ja

ja

Tarkistus 15

Tarkistus 15

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta

1 artikla – 1 kohta

Direktiivi 2006/112/EY

199 c artikla – 4 kohta – 1 alakohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin soveltamisen alkamispäivä ja kattama ajanjakso; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin soveltamisen alkamispäivä ja kattama ajanjakso;

| b) | yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin soveltamisen alkamispäivä ja kattama ajanjakso;
  ja |
| --- | --- |

b)

yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin soveltamisen alkamispäivä ja kattama ajanjakso;
  ja

ja

Tarkistus 16

Tarkistus 16

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta

1 artikla – 1 kohta

Direktiivi 2006/112/EY

199 c artikla – 4 kohta – 1 alakohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | toteutettavat toimet, joilla verovelvollisille tiedotetaan yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin soveltamisen käyttöönotosta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

toteutettavat toimet, joilla verovelvollisille tiedotetaan yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin soveltamisen käyttöönotosta;

| c) | toteutettavat toimet, joilla verovelvollisille tiedotetaan yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin soveltamisen käyttöönotosta;
  ja |
| --- | --- |

c)

toteutettavat toimet, joilla verovelvollisille tiedotetaan yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin soveltamisen käyttöönotosta;
  ja

ja

Tarkistus 17

Tarkistus 17

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta

1 artikla – 1 kohta

Direktiivi 2006/112/EY

199 c artikla – 4 kohta – 1 alakohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | yksityiskohtainen kuvaus
  3
  kohdassa tarkoitetuista liitännäistoimenpiteistä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

yksityiskohtainen kuvaus
  3
  kohdassa tarkoitetuista liitännäistoimenpiteistä.

3

| d) | yksityiskohtainen kuvaus
  2
   kohdassa tarkoitetuista liitännäistoimenpiteistä. |
| --- | --- |

d)

yksityiskohtainen kuvaus
  2
   kohdassa tarkoitetuista liitännäistoimenpiteistä.

2

Tarkistus 18

Tarkistus 18

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta

1 artikla – 1 kohta

Direktiivi 2006/112/EY

199 c artikla – 7 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismia soveltavien jäsenvaltioiden on jätettävä komissiolle välikertomus viimeistään
  kahden
  vuoden kuluttua yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin soveltamisen alkamisesta. Kertomuksessa on esitettävä yksityiskohtainen arviointi yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin tehokkuudesta. | Yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismia soveltavien jäsenvaltioiden on
  toimitettava sähköisessä muodossa kaikille jäsenvaltioille |
| | a) | niiden henkilöiden nimet, jotka yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin soveltamispäivää edeltäneiden kahdentoista kuukauden aikana ovat olleet arvonlisäveropetoksia koskevien rikosoikeudellisten tai hallinnollisten menettelyjen kohteena; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismia soveltavien jäsenvaltioiden on jätettävä komissiolle välikertomus viimeistään
  kahden
  vuoden kuluttua yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin soveltamisen alkamisesta. Kertomuksessa on esitettävä yksityiskohtainen arviointi yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin tehokkuudesta.

kahden

Yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismia soveltavien jäsenvaltioiden on
  toimitettava sähköisessä muodossa kaikille jäsenvaltioille

toimitettava sähköisessä muodossa kaikille jäsenvaltioille

a)

a)

niiden henkilöiden nimet, jotka yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin soveltamispäivää edeltäneiden kahdentoista kuukauden aikana ovat olleet arvonlisäveropetoksia koskevien rikosoikeudellisten tai hallinnollisten menettelyjen kohteena;

niiden henkilöiden nimet, jotka yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin soveltamispäivää edeltäneiden kahdentoista kuukauden aikana ovat olleet arvonlisäveropetoksia koskevien rikosoikeudellisten tai hallinnollisten menettelyjen kohteena;

| b) | niiden henkilöiden nimet, mukaan lukien oikeushenkilöiden ollessa kyseessä niiden johtajien nimet, joiden arvonlisäverovelvolliseksi rekisteröityminen kyseisessä jäsenvaltiossa päättyi yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin käyttöönoton jälkeen; ja |
| --- | --- |

b)

b)

niiden henkilöiden nimet, mukaan lukien oikeushenkilöiden ollessa kyseessä niiden johtajien nimet, joiden arvonlisäverovelvolliseksi rekisteröityminen kyseisessä jäsenvaltiossa päättyi yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin käyttöönoton jälkeen; ja

niiden henkilöiden nimet, mukaan lukien oikeushenkilöiden ollessa kyseessä niiden johtajien nimet, joiden arvonlisäverovelvolliseksi rekisteröityminen kyseisessä jäsenvaltiossa päättyi yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin käyttöönoton jälkeen; ja

| c) | niiden henkilöiden nimet, mukaan lukien oikeushenkilöiden ollessa kyseessä niiden johtajien nimet, jotka ovat jättäneet arvonlisäveroilmoituksen antamatta kahdelta peräkkäiseltä verokaudelta yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin käyttöönoton jälkeen. |
| --- | --- |

c)

c)

niiden henkilöiden nimet, mukaan lukien oikeushenkilöiden ollessa kyseessä niiden johtajien nimet, jotka ovat jättäneet arvonlisäveroilmoituksen antamatta kahdelta peräkkäiseltä verokaudelta yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin käyttöönoton jälkeen.

niiden henkilöiden nimet, mukaan lukien oikeushenkilöiden ollessa kyseessä niiden johtajien nimet, jotka ovat jättäneet arvonlisäveroilmoituksen antamatta kahdelta peräkkäiseltä verokaudelta yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin käyttöönoton jälkeen.

Edellä a ja b alakohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava viimeistään kolmen kuukauden kuluttua yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin käyttöönoton jälkeen, ja niitä on sen jälkeen päivitettävä kolmen kuukauden välein. Edellä c alakohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava viimeistään yhdeksän kuukauden kuluttua yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin käyttöönoton jälkeen, ja niitä on sen jälkeen päivitettävä kolmen kuukauden välein.

Edellä a ja b alakohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava viimeistään kolmen kuukauden kuluttua yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin käyttöönoton jälkeen, ja niitä on sen jälkeen päivitettävä kolmen kuukauden välein. Edellä c alakohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava viimeistään yhdeksän kuukauden kuluttua yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin käyttöönoton jälkeen, ja niitä on sen jälkeen päivitettävä kolmen kuukauden välein.

Yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismia soveltavien jäsenvaltioiden on jätettävä komissiolle välikertomus viimeistään
  yhden
  vuoden kuluttua yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin soveltamisen alkamisesta. Kertomuksessa on esitettävä yksityiskohtainen arviointi yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin tehokkuudesta.

yhden

Tarkistus 19

Tarkistus 19

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta

1 artikla – 1 kohta

Direktiivi 2006/112/EY

199 c artikla – 8 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Järjestelmää
  soveltamattomien jäsenvaltioiden on jätettävä komissiolle välikertomus
  muiden
  , yleisen käännetyn verovelvollisuuden
  mekanismia soveltavien jäsenvaltioiden vaikutuksista sen alueella viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2019
  ,
  mikäli
  yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismia on sovellettu jossakin jäsenvaltiossa
  vähintään
  vuoden ajan
  kyseiseen päivämäärään mennessä
  . | Mekanismia
  soveltamattomien jäsenvaltioiden on jätettävä komissiolle välikertomus
  vaikutuksista
  ,
  joita niiden alueella on aiheutunut
  yleisen käännetyn verovelvollisuuden
  mekanismin soveltamisesta muissa jäsenvaltiossa. Kertomus on toimitettava komissiolle kolmen kuukauden kuluessa siitä
  ,
  kun
  yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismia on sovellettu jossakin jäsenvaltiossa vuoden ajan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Järjestelmää
  soveltamattomien jäsenvaltioiden on jätettävä komissiolle välikertomus
  muiden
  , yleisen käännetyn verovelvollisuuden
  mekanismia soveltavien jäsenvaltioiden vaikutuksista sen alueella viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2019
  ,
  mikäli
  yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismia on sovellettu jossakin jäsenvaltiossa
  vähintään
  vuoden ajan
  kyseiseen päivämäärään mennessä
  .

Järjestelmää

muiden

mekanismia soveltavien jäsenvaltioiden vaikutuksista sen alueella viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2019

mikäli

vähintään

kyseiseen päivämäärään mennessä

Mekanismia
  soveltamattomien jäsenvaltioiden on jätettävä komissiolle välikertomus
  vaikutuksista
  ,
  joita niiden alueella on aiheutunut
  yleisen käännetyn verovelvollisuuden
  mekanismin soveltamisesta muissa jäsenvaltiossa. Kertomus on toimitettava komissiolle kolmen kuukauden kuluessa siitä
  ,
  kun
  yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismia on sovellettu jossakin jäsenvaltiossa vuoden ajan.

Mekanismia

vaikutuksista

joita niiden alueella on aiheutunut

mekanismin soveltamisesta muissa jäsenvaltiossa. Kertomus on toimitettava komissiolle kolmen kuukauden kuluessa siitä

kun

Tarkistus 20

Tarkistus 20

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta

1 artikla – 1 kohta

Direktiivi 2006/112/EY

199 c artikla – 10 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | arvonlisäverovajeen kehitys; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

a)

arvonlisäverovajeen kehitys;

arvonlisäverovajeen kehitys;

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 21

Tarkistus 21

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 2 kohta

2 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Sitä sovelletaan 30 päivään
  syyskuuta
  2022. | Sitä sovelletaan 30 päivään
  kesäkuuta
  2022. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Sitä sovelletaan 30 päivään
  syyskuuta
  2022.

syyskuuta

Sitä sovelletaan 30 päivään
  kesäkuuta
  2022.

kesäkuuta

---

Keskiviikko 12. joulukuuta 2018

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/319 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/319

---

P8_TA(2018)0500

Lisätalousarvioesitys nro 6/2018: maksu- ja maksusitoumusmäärärahojen vähentäminen (omat varat)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 6/2018 varainhoitovuodeksi 2018: Maksu- ja maksusitoumusmäärärahojen vähentäminen menoja koskevien päivitettyjen ennakkoarvioiden sekä tulojen tarkistamisen (omat varat) mukaisesti (13961/2018 – C8-0488/2018 – 2018/2244(BUD))

(2020/C 388/30)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan,

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1) ja erityisesti sen 41 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1) ja erityisesti sen 41 artiklan,

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (2) ja erityisesti sen 44 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (2) ja erityisesti sen 44 artiklan,

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta 2017 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2018 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2017 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2018 (3),

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (4),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (5),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä 26. toukokuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/335/EU, Euratom (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä 26. toukokuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/335/EU, Euratom (6),

| — | ottaa huomioon komission 12. lokakuuta 2018 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 6/2018 (COM(2018)0704), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 12. lokakuuta 2018 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 6/2018 (COM(2018)0704),

| — | ottaa huomioon neuvoston 26. marraskuuta 2018 vahvistaman ja samana päivänä parlamentille toimittaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 6/2018 (13961/2018 – C8-0488/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 26. marraskuuta 2018 vahvistaman ja samana päivänä parlamentille toimittaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 6/2018 (13961/2018 – C8-0488/2018),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 88 ja 91 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 88 ja 91 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0399/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0399/2018),

| A. | ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksen nro 6/2018 tarkoituksena on saattaa ajan tasalle sekä talousarvion meno- että tulopuoli viimeisimmän kehityksen huomioon ottamiseksi; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksen nro 6/2018 tarkoituksena on saattaa ajan tasalle sekä talousarvion meno- että tulopuoli viimeisimmän kehityksen huomioon ottamiseksi;

| B. | ottaa huomioon, että menopuolella lisätalousarvioesityksessä nro 6/2018 vähennetään maksusitoumusmäärärahoja 48,7 miljoonalla eurolla ja maksumäärärahoja 44,7 miljoonalla eurolla otsakkeen 1 a ”Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky” ja otsakkeen 2 ”Kestävä kasvu: luonnonvarat” budjettikohdista; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että menopuolella lisätalousarvioesityksessä nro 6/2018 vähennetään maksusitoumusmäärärahoja 48,7 miljoonalla eurolla ja maksumäärärahoja 44,7 miljoonalla eurolla otsakkeen 1 a ”Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky” ja otsakkeen 2 ”Kestävä kasvu: luonnonvarat” budjettikohdista;

| C. | ottaa huomioon, että tulopuolella lisätalousarvioesityksessä nro 6/2018 tarkistetaan sekä perinteisistä omista varoista (tulli- ja sokerimaksut) että alv- ja BKTL-maksujen määräytymisperusteista laadittuja ennakkoarvioita ja otetaan talousarvioon Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävät korjaukset ja niiden rahoittamiseen osoitettavat varat; toteaa näiden toimenpiteiden muuttavan unionin talousarvioon tuloutettavien omien varojen jäsenvaltiokohtaisia rahoitusosuuksia; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että tulopuolella lisätalousarvioesityksessä nro 6/2018 tarkistetaan sekä perinteisistä omista varoista (tulli- ja sokerimaksut) että alv- ja BKTL-maksujen määräytymisperusteista laadittuja ennakkoarvioita ja otetaan talousarvioon Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävät korjaukset ja niiden rahoittamiseen osoitettavat varat; toteaa näiden toimenpiteiden muuttavan unionin talousarvioon tuloutettavien omien varojen jäsenvaltiokohtaisia rahoitusosuuksia;

| 1. | on tyytyväinen siihen, että vuosien 2014–2020 ohjelmien täytäntöönpano on lopulta pääsemässä täyteen vauhtiin ja aiheuttaa menopuoleen vain vähäisiä mukautuksia verrattuna vuosina 2016 ja 2017 hyväksyttyihin erittäin merkittäviin lisätalousarvioihin; kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita kompensoimaan viimeisten kolmen vuoden aikana kertyneitä huomattavia viivästyksiä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille omien varojen epätasapainon teknisen korjaamisen, joka kävi välttämättömäksi, kun perinteisten omien varojen ja alv-pohjaisten varojen ennusteita tarkistettiin ja Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävää korjausta päivitettiin; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hyväksyy neuvoston kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 6/2018; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä toteamaan lisätalousarvion nro 6/2018 lopullisesti hyväksytyksi ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1.

(3)  EUVL L 57, 28.2.2018, s. 1.

(4)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(5)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

(6)  EUVL L 168, 7.6.2014, s. 105.

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/321 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/321

---

P8_TA(2018)0501

Joustovälineen varojen käyttöönotto muuttoliikkeeseen, pakolaisvirtoihin ja turvallisuusuhkiin liittyvien tämänhetkisten haasteiden edellyttämiä välittömiä talousarviotoimenpiteitä varten

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi joustovälineen varojen käyttöönotosta muuttoliikkeeseen, pakolaisvirtoihin ja turvallisuusuhkiin liittyvien tämänhetkisten haasteiden edellyttämiä välittömiä talousarviotoimenpiteitä varten (COM(2018)0901 – C8-0492/2018 – 2018/2274(BUD))

(2020/C 388/31)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0901 – C8-0492/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0901 – C8-0492/2018),

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (2) ja erityisesti sen 12 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (2) ja erityisesti sen 12 kohdan,

| — | ottaa huomioon komission 30. marraskuuta 2018 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 8 kohdan mukaisesti antaman uuden esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2019 (COM(2018)0900), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 30. marraskuuta 2018 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 8 kohdan mukaisesti antaman uuden esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2019 (COM(2018)0900),

| — | ottaa huomioon 4. joulukuuta 2018 pidetyn talousarviota käsitelleen trilogin tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. joulukuuta 2018 pidetyn talousarviota käsitelleen trilogin tulokset,

| — | ottaa huomioon neuvoston 11. joulukuuta 2018 vahvistaman ja samana päivänä parlamentille toimittaman kannan toiseen esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2019 (15205/2018 – C8-0499/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 11. joulukuuta 2018 vahvistaman ja samana päivänä parlamentille toimittaman kannan toiseen esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2019 (15205/2018 – C8-0499/2018),

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0455/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0455/2018),

| A. | ottaa huomioon, että joustovälineestä on tarkoitus rahoittaa tiettynä varainhoitovuonna selkeästi määriteltyjä menoja, joita ei ole pystytty rahoittamaan yhden tai useamman muun otsakkeen enimmäismäärien puitteissa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että joustovälineestä on tarkoitus rahoittaa tiettynä varainhoitovuonna selkeästi määriteltyjä menoja, joita ei ole pystytty rahoittamaan yhden tai useamman muun otsakkeen enimmäismäärien puitteissa;

| B. | ottaa huomioon, että komissio ehdotti otsakkeen 3 enimmäismäärän ylittävän 985 629 138 euron määrän käyttöön ottamista joustovälineestä, jotta täydennetään unionin varainhoitovuoden 2019 yleisessä talousarviossa muuttoliike-, pakolais- ja turvallisuusasioiden alalla toteutettavien toimenpiteiden rahoittamiseksi käytettävissä olevaa rahoitusta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että komissio ehdotti otsakkeen 3 enimmäismäärän ylittävän 985 629 138 euron määrän käyttöön ottamista joustovälineestä, jotta täydennetään unionin varainhoitovuoden 2019 yleisessä talousarviossa muuttoliike-, pakolais- ja turvallisuusasioiden alalla toteutettavien toimenpiteiden rahoittamiseksi käytettävissä olevaa rahoitusta;

| C. | ottaa huomioon, että parlamentin ja neuvoston edustajat sopivat 4. joulukuuta 2018 pidetyssä talousarviota käsitelleessä trilogissa ottavansa käyttöön joustovälineestä lisävaroja 178 715 475 euroa alaotsakkeessa 1 a Horisontti 2020- ja Erasmus+-ohjelmiin tehtyjen määrärahalisäysten vuoksi; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että parlamentin ja neuvoston edustajat sopivat 4. joulukuuta 2018 pidetyssä talousarviota käsitelleessä trilogissa ottavansa käyttöön joustovälineestä lisävaroja 178 715 475 euroa alaotsakkeessa 1 a Horisontti 2020- ja Erasmus+-ohjelmiin tehtyjen määrärahalisäysten vuoksi;

| 1. | hyväksyy 1 164 344 613 euron käyttöönoton joustovälineestä maksusitoumusmäärärahoina; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toistaa, että kyseisen välineen varojen käyttöön ottaminen rahoituskehysasetuksen 11 artiklan mukaisesti tuo jälleen kerran esiin sen, että unionin talousarviossa tarvitaan ehdottomasti enemmän joustavuutta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toistaa pitkäaikaisen kantansa, että joustovälineen yhteydessä aiemmin tehdyistä sitoumuksista johtuvia maksuja ei pidä laskea monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismääriin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(2)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

---

LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

joustovälineen varojen käyttöönotosta EU:n keskeisten kilpailukykyohjelmien vahvistamiseksi sekä muuttoliikkeeseen, pakolaisvirtoihin ja turvallisuusuhkiin liittyvien tämänhetkisten haasteiden edellyttämien välittömien talousarviotoimenpiteiden rahoittamiseksi

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2019/276.)

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/324 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/324

---

P8_TA(2018)0502

EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto ennakkomaksujen maksamiseksi unionin vuoden 2019 yleisestä talousarviosta

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta ennakkomaksujen maksamiseksi unionin vuoden 2019 yleisestä talousarviosta (COM(2018)0281 – C8-0221/2018 – 2018/2074(BUD))

(2020/C 388/32)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0281 – C8-0221/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0281 – C8-0221/2018),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11. marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11. marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 (1),

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (2) ja erityisesti sen 10 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (2) ja erityisesti sen 10 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 11 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 11 kohdan,

| — | ottaa huomioon 4. joulukuuta 2018 pidetyn trilogin tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. joulukuuta 2018 pidetyn trilogin tulokset,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0453/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0453/2018),

| A. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 2012/2002 muuttamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 661/2014 mukaisesti ennakkomaksujen maksamista varten voidaan ottaa käyttöön 50 000 000 euroa unionin yleisen talousarvion määrärahoina; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 2012/2002 muuttamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 661/2014 mukaisesti ennakkomaksujen maksamista varten voidaan ottaa käyttöön 50 000 000 euroa unionin yleisen talousarvion määrärahoina;

| 1. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3.

(2)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

---

LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta ennakkomaksujen maksamiseksi unionin vuoden 2019 yleisestä talousarviosta

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2019/277.)

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/326 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/326

---

P8_TA(2018)0503

Euroopan unionin uusi yleinen talousarvio varainhoitovuodeksi 2019

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. joulukuuta 2018 neuvoston kannasta toiseen esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2019 (15205/2018 – C8-0499/2018 – 2018/2275(BUD))

(2020/C 388/33)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä 26. toukokuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/335/EU, Euratom (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä 26. toukokuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/335/EU, Euratom (1),

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (2),

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (3),

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (4),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (5),

| — | ottaa huomioon 15. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman vuoden 2019 talousarvion valmistelua koskevista yleisistä suuntaviivoista (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman vuoden 2019 talousarvion valmistelua koskevista yleisistä suuntaviivoista (6),

| — | ottaa huomioon 19. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin ennakkoarviosta tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2019 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin ennakkoarviosta tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2019 (7),

| — | ottaa huomioon komission 21. kesäkuuta 2018 antaman esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2019 (COM(2018)0600), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 21. kesäkuuta 2018 antaman esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2019 (COM(2018)0600),

| — | ottaa huomioon neuvoston 4. syyskuuta 2018 vahvistaman ja 13. syyskuuta 2018 parlamentille toimittaman kannan esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2019 (11737/2018 – C8-0410/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 4. syyskuuta 2018 vahvistaman ja 13. syyskuuta 2018 parlamentille toimittaman kannan esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2019 (11737/2018 – C8-0410/2018),

| — | ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman varainhoitovuoden 2019 talousarvioesitystä käsittelevän trilogin neuvotteluvaltuuksista (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman varainhoitovuoden 2019 talousarvioesitystä käsittelevän trilogin neuvotteluvaltuuksista (8),

| — | ottaa huomioon 24. lokakuuta 2018 antamansa päätöslauselman neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2019 (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. lokakuuta 2018 antamansa päätöslauselman neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2019 (9),

| — | ottaa huomioon, ettei sovittelukomitea päässyt yhteisymmärrykseen yhteisestä tekstistä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 6 kohdassa tarkoitetussa 21 päivän määräajassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, ettei sovittelukomitea päässyt yhteisymmärrykseen yhteisestä tekstistä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 6 kohdassa tarkoitetussa 21 päivän määräajassa,

| — | ottaa huomioon komission 30. marraskuuta 2018 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 8 kohdan mukaisesti antaman toisen esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2019 (COM(2018)0900), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 30. marraskuuta 2018 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 8 kohdan mukaisesti antaman toisen esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2019 (COM(2018)0900),

| — | ottaa huomioon 4. joulukuuta 2018 pidetyn talousarviota käsitelleen trilogin tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. joulukuuta 2018 pidetyn talousarviota käsitelleen trilogin tulokset,

| — | ottaa huomioon neuvoston 11. joulukuuta 2018 vahvistaman kannan toiseen esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2019 (15205/2018 – C8-0499/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 11. joulukuuta 2018 vahvistaman kannan toiseen esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2019 (15205/2018 – C8-0499/2018),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 88 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 88 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0454/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0454/2018),

| 1. | palauttaa mieliin, että parlamentti ja neuvosto hyväksyivät 4. joulukuuta 2018 pidetyssä trilogissa vaikeiden ja tiiviiden neuvottelujen jälkeen ehdotuspaketin, joka koostuu kahdesta osasta, unionin vuoden 2019 talousarviosta, jonka maksusitoumusmäärärahojen tasoksi vahvistettiin 165 795,6 miljoonaa euroa ja maksumäärärahojen tasoksi 148 198,9 miljoonaa euroa, sekä neljästä yhteisestä lausumasta ja yhdestä yksipuolisesta lausumasta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että vaikka neuvoston muuttama talousarvioesitys ei täysin vastaa unionin kestävän, johdonmukaisen ja tehokkaan talousarvion todelliseen tarpeeseen, parlamentin tavoitteena on saada aikaan unionin talousarvio, joka voi tuottaa kansalaisille ja yrityksille konkreettisia hyötyjä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee tyytyväisenä merkille maksusitoumusmäärärahojen hyväksytyn kokonaismäärän, joka on 1,728 miljoonaa euroa suurempi kuin neuvoston alkuperäisessä esityksessä; on tyytyväinen siihen, että neuvotteluissa hyväksytyt lisäykset, joiden määrä on 943 miljoonaa euroa, vastaavat parlamentin keskeisiä poliittisia painopisteitä, eli ne koskevat tukea tutkijoille, nuorille ja pk-yrityksille, muuttoliikkeen ja ilmastonmuutoksen perimmäisiin syihin puuttumista ja unionin kansalaisten turvallisuuden parantamista ja puolustusta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee tyytyväisenä merkille, että vuodeksi 2019 hyväksyttyjen maksumäärärahojen kokonaismäärä on 2,4 prosenttia suurempi kuin vuoden 2018 talousarviossa; toteaa kuitenkin, että maksujen määrä on vain 0,9 prosenttia unionin BKTL:sta; pitää tärkeänä maksumäärärahoja koskevaa yhteistä lausumaa, jossa parlamentti ja neuvosto sitoutuvat tekemään tarvittavat päätökset kaikkien asianmukaisesti perusteltujen tarpeiden kattamiseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää valitettavana, että neuvosto vetosi siihen, ettei sillä ollut riittävästi aikaa analysoida asiaa, ja kieltäytyi periaatteen vuoksi vuoden 2019 talousarviomenettelyssä keskustelemasta varainhoitoasetuksen uuden 15 artiklan 3 kohdan käytöstä, joka olisi mahdollistanut tutkimuksen alalla vapautettujen määrien asettamisen uudelleen käyttöön vuotuisessa talousarviomenettelyssä; kehottaa siksi komissiota raportoimaan vähintään puolivuosittain erityisesti tutkimusohjelmista vapautetuista määristä ja antamaan käyttöön kaikki 15 artiklan 3 kohtaa koskevat tarpeelliset tiedot ja osatekijät ja ehdottamaan sen käyttämistä vuoden 2020 talousarviomenettelyssä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää jälleen kerran valitettavana, etteivät neuvosto ja komissio ottaneet parlamenttia, toista budjettivallan käyttäjää, asianmukaisesti mukaan Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen voimassaolon jatkamista koskeviin keskusteluihin; pitää valitettavana neuvoston peräänantamatonta kantaa välineen toisen erän rahoittamiseen siten, että siihen osoitetaan unionin talousarviosta kaksi miljardia euroa ja jäsenvaltioiden osuus on yksi miljardia euroa; muistuttaa pitkäaikaisesta kannastaan, ettei uusia aloitteita saa rahoittaa unionin nykyisten ulkoisten hankkeiden kustannuksella; palauttaa mieliin, että neuvoston haluttomuuden vuoksi nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismääriä ei korotettu väliarvioinnin yhteydessä ja ettei monivuotisessa rahoituskehyksessä ole ollut riittävästi joustonvaraa ennakoimattomiin tilanteisiin vastaamiseksi; korostaa, että aiemmista kokemuksista on otettava opiksi vuoden 2021 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä suunniteltaessa, jotta vältetään muun muassa talousarvion ulkopuolisten välineiden, kuten pakolaisavun koordinointivälineiden, luominen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo parlamentin, neuvoston ja komission hyväksymän yhteisen lausuman mukaisesti ehdottomasti, että Horisontti 2020- ja Erasmus+ -ohjelmiin hyväksytty 100 miljoonan euron määrärahalisäys vuonna 2019 annettavan lisätalousarvion avulla on rahoitettava uusilla määrärahoilla eikä kohdentamalla määrärahoja uudelleen muista ohjelmista; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ottaa huomioon, että Europol tarjoaa jäsenvaltioille entistä enemmän tukea lainvalvontayhteistyössä ja että se osallistuu terrorismin ja kyberrikollisuuden torjuntaan, ja panee siksi tyytyväisenä merkille kymmenen uuden toimen perustamisen Europoliin ja tähän liittyvät lisämäärärahat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | suhtautuu myönteisesti komission vuoden 2019 talousarvioesityksessä perustettuihin viiteen toimeen ja niihin liittyvään määrärahalisäykseen, jotta voitaisiin ehkäistä mahdolliset pullonkaulat, jotka saattaisivat heikentää tuomioistuinten tuottavuutta unionin tuomioistuimen saatua uusia tehtäviä ja työmäärän lisääntyessä jatkuvasti etenkin brexitin vuoksi; toteaa kuitenkin, että unionin tuomioistuimen todellinen tarve oli 16 uutta pysyvää tointa tukipalveluihin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee tyytyväisenä merkille, että EUH:n strategisen viestinnän valmiuksia koskevan budjettikohdan määrärahoja on lisätty, jotta unioni voi toteuttaa vahvempia koordinoituja toimia disinformaation haasteeseen vastaamiseksi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hyväksyy neuvoston kannan toiseen esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2019 sekä tämän päätöslauselman liitteenä olevat yhteiset lausumat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa puhemiestä toteamaan Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2019 lopullisesti hyväksytyksi ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, asianomaisille muille toimielimille ja elimille sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUVL L 168, 7.6.2014, s. 105.

(2)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

(3)  EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1.

(4)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(5)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0089.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0182.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0311.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0404.

---

LIITE

EHDOTUSPAKETTI

Talousarvio 2019 – Yhteiset päätelmät

Nämä yhteiset päätelmät kattavat seuraavat osiot:

| 1. | Talousarvio 2019 |
| --- | --- |

1.

Talousarvio 2019

| 2. | Lausumat |
| --- | --- |

2.

Lausumat

Yhteenveto

Ehdotuspaketin mukaan

| — | maksusitoumusmäärärahoja on varainhoitovuoden 2019 talousarviossa yhteensä 165 795,6 miljoonaa euroa. Tämä jättää vuoden 2019 monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismääriin nähden 1 291,1 miljoonan euron liikkumavaran maksusitoumusmäärärahoina; |
| --- | --- |

—

maksusitoumusmäärärahoja on varainhoitovuoden 2019 talousarviossa yhteensä 165 795,6 miljoonaa euroa. Tämä jättää vuoden 2019 monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismääriin nähden 1 291,1 miljoonan euron liikkumavaran maksusitoumusmäärärahoina;

| — | maksumäärärahoja on varainhoitovuoden 2019 talousarviossa yhteensä 148 198,9 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

—

maksumäärärahoja on varainhoitovuoden 2019 talousarviossa yhteensä 148 198,9 miljoonaa euroa;

| — | vuoden 2019 joustovälineestä otetaan käyttöön 1 164,3 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina alaotsakkeessa 1a (Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky) ja otsakkeessa 3 (Turvallisuus ja kansalaisuus); |
| --- | --- |

—

vuoden 2019 joustovälineestä otetaan käyttöön 1 164,3 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina alaotsakkeessa 1a (Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky) ja otsakkeessa 3 (Turvallisuus ja kansalaisuus);

| — | maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavarasta käytetään 1 476,0 miljoonaa euroa alaotsakkeessa 1a (Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky), alaotsakkeessa 1b (Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio) ja otsakkeessa 4 (Globaali Eurooppa); |
| --- | --- |

—

maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavarasta käytetään 1 476,0 miljoonaa euroa alaotsakkeessa 1a (Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky), alaotsakkeessa 1b (Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio) ja otsakkeessa 4 (Globaali Eurooppa);

| — | ennakoimattomiin menoihin varatusta liikkumavarasta vuonna 2017 käyttöön otettu määrä (253,9 miljoonaa euroa) korvataan kohdentamattomilla liikkumavaroilla otsakkeessa 5 (Hallinto); |
| --- | --- |

—

ennakoimattomiin menoihin varatusta liikkumavarasta vuonna 2017 käyttöön otettu määrä (253,9 miljoonaa euroa) korvataan kohdentamattomilla liikkumavaroilla otsakkeessa 5 (Hallinto);

| — | joustovälineen käyttöönottoon vuosina 2016, 2017, 2018 ja 2019 liittyvät maksumäärärahat ovat komission arvion mukaan 961,9 miljoonaa euroa vuonna 2019. |
| --- | --- |

—

joustovälineen käyttöönottoon vuosina 2016, 2017, 2018 ja 2019 liittyvät maksumäärärahat ovat komission arvion mukaan 961,9 miljoonaa euroa vuonna 2019.

1.   Vuoden 2019 talousarvio

Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat päässeet yhteisymmärrykseen 1.1–1.6 kohtaan sisältyvistä yhteisistä päätelmistä.

1.1.   Monialaiset kysymykset

Erillisvirastot

EU:n erillisvirastoille osoittama rahoitusosuus (sekä maksusitoumus- että maksumäärärahoina) ja erillisvirastojen virkojen/toimien määrät vastaavat komission toisessa talousarvioesityksessä esitettyjä määriä.

Toimeenpanovirastot

EU:n toimeenpanovirastoille osoittama rahoitusosuus (sekä maksusitoumus- että maksumäärärahoina) ja toimeenpanovirastojen virkojen/toimien määrät vastaavat komission toisessa talousarvioesityksessä esitettyjä määriä.

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

Kattava 75 pilottihankkeen ja valmistelutoimen paketti hyväksytään komission toisessa talousarvioesityksessä esittämän ehdotuksen mukaisesti. Jos pilottihankkeessa tai valmistelutoimessa voidaan käyttää jo olemassa olevaa oikeusperustaa, komissio voi toimen täytäntöönpanon helpottamiseksi ehdottaa määrärahasiirtoa kyseiseen oikeusperustaan.

Säädöspaketissa, jota Euroopan parlamentti ehdotti alkuperäistä talousarvioesitystä koskevassa käsittelyssään, noudatetaan kaikilta osin varainhoitoasetuksessa säädettyjä pilottihankkeita ja valmistelutoimia koskevia enimmäismääriä.

1.2.   Rahoituskehyksen otsakkeiden mukaan jaotellut menot – maksusitoumusmäärärahat

Alaotsake 1 a

Maksusitoumusmäärärahat asetetaan komission toisessa talousarvioesityksessä ehdottamalle tasolle seuraavassa taulukossa eritellyt mukautukset huomioon ottaen.

| euroa |
| --- |
| Budjettikohta/ohjelma | Nimi | Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu |
| Toinen TAE 2019 | Talousarvio 2019 | Muutos |
| 1.1.31




  Horisontti 2020 | | | + 150 000 000 |
| 08 02 03 04 | Resurssitehokas, ympäristöystävällinen, turvallinen ja saumaton eurooppalainen liikennejärjestelmä | 252 946 905 | 260 946 905 | +8 000 000 |
| 08 02 08 | Pk-yrityksiä koskeva väline | 541 589 527 | 641 589 527 | + 100 000 000 |
| 09 04 01 01 | Tulevan ja nousevan teknologian tutkimuksen vahvistaminen | 429 937 089 | 442 937 089 | +13 000 000 |
| 15 03 01 01 | Marie Skłodowska-Curie -toimet – Uusien taitojen, tietämyksen ja innovaatioiden luominen, kehittäminen ja siirtäminen | 916 586 364 | 945 586 364 | +29 000 000 |
| 1.1.5




  Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+) | | | +40 000 000 |
| 15 02 01 01 | Eurooppalaisen koulutusalan huippuosaamisen ja yhteistyön ja sen työmarkkinoihin liittyvän merkityksen edistäminen | 2 411 836 200 | 2 441 036 200 | +29 200 000 |
| 15 02 01 02 | Eurooppalaisen nuorisoalan huippuosaamisen ja yhteistyön ja nuorten eurooppalaiseen demokraattiseen toimintaan osallistumisen edistäminen | 175 070 000 | 185 870 000 | +10 800 000 |
| Yhteensä | | | + 190 000 000 |

euroa

Budjettikohta/ohjelma

Nimi

Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu

Toinen TAE 2019

Talousarvio 2019

Muutos

1.1.31

Horisontti 2020

+ 150 000 000

08 02 03 04

Resurssitehokas, ympäristöystävällinen, turvallinen ja saumaton eurooppalainen liikennejärjestelmä

252 946 905

260 946 905

+8 000 000

08 02 08

Pk-yrityksiä koskeva väline

541 589 527

641 589 527

+ 100 000 000

09 04 01 01

Tulevan ja nousevan teknologian tutkimuksen vahvistaminen

429 937 089

442 937 089

+13 000 000

15 03 01 01

Marie Skłodowska-Curie -toimet – Uusien taitojen, tietämyksen ja innovaatioiden luominen, kehittäminen ja siirtäminen

916 586 364

945 586 364

+29 000 000

1.1.5

Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+)

+40 000 000

15 02 01 01

Eurooppalaisen koulutusalan huippuosaamisen ja yhteistyön ja sen työmarkkinoihin liittyvän merkityksen edistäminen

2 411 836 200

2 441 036 200

+29 200 000

15 02 01 02

Eurooppalaisen nuorisoalan huippuosaamisen ja yhteistyön ja nuorten eurooppalaiseen demokraattiseen toimintaan osallistumisen edistäminen

175 070 000

185 870 000

+10 800 000

Yhteensä

+ 190 000 000

Maksusitoumusmäärärahojen hyväksytty määrä on näin ollen 23 335,4 miljoonaa euroa, jolloin alaotsakkeen 1a menojen enimmäismäärään nähden ei jää lainkaan liikkumavaraa ja maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavarasta on otettava käyttöön 74,7 miljoonaa euroa ja joustovälineestä 178,7 miljoonaa euroa.

Alaotsake 1 b

Maksusitoumusmäärärahat vastaavat komission toisessa talousarvioesityksessä ehdotettuja määriä.

Maksusitoumusmäärärahojen hyväksytty määrä on 57 192,0 miljoonaa euroa, jolloin alaotsakkeen 1b menojen enimmäismäärään nähden ei jää lainkaan liikkumavaraa ja maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavarasta on otettava 350,0 miljoonaa euroa.

Otsake 2

Maksusitoumusmäärärahat vastaavat komission toisessa talousarvioesityksessä ehdotettuja määriä.

Näin ollen maksusitoumusmäärärahojen hyväksytty määrä on 59 642,1 miljoonaa euroa, jolloin jää 701,9 miljoonan euron liikkumavara.

Otsake 3

Maksusitoumusmäärärahat vastaavat komission toisessa talousarvioesityksessä ehdotettuja määriä.

Näin ollen maksusitoumusmäärärahojen hyväksytyksi tasoksi vahvistetaan 3 786,6 miljoonaa euroa, otsakkeen 3 menojen enimmäismäärään nähden ei jää lainkaan liikkumavaraa ja joustovälineestä käytetään 985,6 miljoonaa euroa.

Otsake 4

Maksusitoumusmäärärahat vastaavat komission toisessa talousarvioesityksessä ehdotettuja määriä.

Maksusitoumusmäärärahojen hyväksytty määrä on 11 319,3 miljoonaa euroa, jolloin otsakkeen 4 menojen enimmäismäärään nähden ei jää lainkaan liikkumavaraa ja maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavarasta on otettava 1 051,3 miljoonaa euroa.

Otsake 5

Toimielinten henkilöstötaulukoihin sisältyvien virkojen/toimien lukumäärä sekä määrärahat vastaavat komission toisessa talousarvioesityksessä ehdotettuja määriä.

Edellä esitetyn seurauksena ja kun otetaan huomioon edellä 1.1 kohdassa esitetyt pilottihankkeet ja valmistelutoimet (4,1 miljoonaa euroa), maksusitoumusmäärärahojen hyväksytty määrä on 9 943,0 miljoonaa euroa, jolloin otsakkeen 5 menojen enimmäismäärään nähden jää 589,1 miljoonan euron liikkumavara. Liikkumavarasta on jo otettu 253,9 miljoonaa euroa kompensoimaan ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran käyttöönotto vuonna 2017.

Erityisrahoitusvälineet: Euroopan globalisaatiorahasto, hätäapuvaraus ja Euroopan unionin solidaarisuusrahasto

Euroopan globalisaatiorahaston, hätäapuvarauksen ja EU:n solidaarisuusrahaston maksusitoumusmäärärahat vastaavat komission toisessa talousarvioesityksessä ehdotettuja määriä.

1.3.   Maksumäärärahat

Maksumäärärahojen kokonaismäärä asetetaan komission toisessa talousarvioesityksessä ehdottamalle tasolle.

1.4.   Talousarvion selvitysosat

Komission toisessa talousarvioesityksessä ehdottamat selvitysosat hyväksytään, lukuun ottamatta seuraavia budjettikohtia:

| — | Komissiota koskevan talousarvion pääluokan momentti 08 02 08 (pk-yrityksiä koskeva väline), jonka osalta hyväksytään alkuperäisessä talousarvioesityksessä ehdotetun mukainen teksti; |
| --- | --- |

—

Komissiota koskevan talousarvion pääluokan momentti 08 02 08 (pk-yrityksiä koskeva väline), jonka osalta hyväksytään alkuperäisessä talousarvioesityksessä ehdotetun mukainen teksti;

| — | Euroopan ulkosuhdehallintoa koskevan talousarvion pääluokan alamomentti 2 2 1 4 (Strategisen viestinnän valmiudet), jonka osalta hyväksytään Euroopan parlamentin alkuperäistä talousarvioesitystä koskevaan käsittelyyn sisältyvä teksti. |
| --- | --- |

—

Euroopan ulkosuhdehallintoa koskevan talousarvion pääluokan alamomentti 2 2 1 4 (Strategisen viestinnän valmiudet), jonka osalta hyväksytään Euroopan parlamentin alkuperäistä talousarvioesitystä koskevaan käsittelyyn sisältyvä teksti.

1.5.   Nimikkeistö

Komission toisessa talousarvioesityksessä ehdottama nimikkeistö hyväksytään.

1.6.   Varaukset

Komission toisessa talousarvioesityksessä ehdottamat varaukset hyväksytään. Lisäksi varaukseen otetaan 19 321 000 euron määrä sekä maksusitoumus- että maksumäärärahoina, kunnes 12. syyskuuta 2018 momentin 18 03 02 (Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex)) osalta annettu komission ehdotus (COM(2018)0632) on hyväksytty.

2.   Lausumat

2.1.   Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen lausuma maksumäärärahoista

Euroopan parlamentti ja neuvosto palauttavat mieleen, että täytäntöönpanon edetessä on varmistettava maksujen hallittu kehitys suhteessa maksusitoumuksiin käytettäviin määrärahoihin, jotta suorittamatta jääneiden maksujen epänormaali taso vältetään vuoden lopussa.

Euroopan parlamentti ja neuvosto pyytävät komissiota seuraamaan edelleen tiiviisti ja aktiivisesti vuosien 2014–2020 ohjelmien täytäntöönpanoa. Tätä varten ne pyytävät komissiota esittämään hyvissä ajoin ajantasaiset luvut täytäntöönpanosta ja arviot maksumäärärahavaatimuksista vuonna 2019.

Jos luvuista käy ilmi, että varainhoitovuoden 2019 talousarvioon otetut määrärahat eivät riitä kattamaan tarpeita, Euroopan parlamentti ja neuvosto pyytävät komissiota esittämään mahdollisimman pian asianmukaisen ratkaisun, muun muassa lisätalousarvioesityksen, jotta budjettivallan käyttäjä voi tehdä tarvittavat päätökset asianmukaisesti perustelluista tarpeista hyvissä ajoin. Euroopan parlamentti ja neuvosto ottavat tilanteen mukaan huomioon asian kiireellisyyden.

2.2.   Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen lausuma nuorisotyöllisyysaloitteesta

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen lausuma nuorisotyöllisyysaloitteesta

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio palauttavat mieleen, että nuorisotyöttömyyden vähentäminen on edelleen tärkeä yhteinen poliittinen prioriteetti, ja ne vahvistavat uudelleen aikovansa päättäväisesti käyttää saatavilla olevia budjettivaroja parhaalla mahdollisella tavalla tämän tavoitteen saavuttamiseksi, erityisesti nuorisotyöllisyysaloitteen kautta.

Euroopan parlamentti ja neuvosto panevat merkille aiemmat kokemukset tilanteesta, jossa on lisätty nuorisotyöllisyysaloitteeseen kohdennettuja varoja ja sen seurauksena tehty ohjelmiin laajoja muutoksia tarkoituksena saada Euroopan sosiaalirahastosta varat, joiden määrä vastaa nuorisotyöllisyysaloitteeseen kohdennetuilla varoilla annettavaa tukea.

Sen vuoksi Euroopan parlamentti ja neuvosto pyytävät komissiota esittämään säädösehdotuksen nuorisotyöllisyysaloitteeseen lisättyjen budjettivarojen moitteetonta täytäntöönpanoa varten. Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat sopineet tarkastelevansa ehdotusta ripeästi tulevat Euroopan parlamentin vaalit huomioon ottaen, jotta uudelleenohjelmointi vuonna 2019 sujuisi mahdollisimman kitkattomasti.

2.3.   Komission yksipuolinen lausuma nuorisotyöllisyysaloitteesta

Komission yksipuolinen lausuma nuorisotyöllisyysaloitteesta

Komissio vahvistaa, että kun se esittää päivitetyn rahoitussuunnitelman ja säädösehdotuksen yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen tarkistamiseksi, varainhoitovuodelle 2019 sovitun nuorisotyöllisyysaloitteen määrärahojen lisäyksen ei katsota tarkoittavan sitä, että otettaisiin etupainotteisesti käyttöön tällä hetkellä varainhoitovuodelle 2020 tarkoitettu määrä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta budjettivallan käyttäjän toimivaltaa.

2.4.   Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen lausuma ilmastonäkökohtien valtavirtaistamisesta

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen lausuma ilmastonäkökohtien valtavirtaistamisesta

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio muistuttavat olevan tärkeää pyrkiä vähähiiliseen, resurssitehokkaaseen ja ilmastonmuutoksen kestävään talouteen. Neuvosto ja Euroopan parlamentti päättivät sitä varten investoida vähintään 20 prosenttia EU:n talousarviosta ilmastotoimiin liittyviin menoihin kaudella 2014–2020. Vaikka varainhoitovuoden 2019 talousarviossa sinänsä saavutetaan 20 prosentin tavoite, tämänhetkinen keskimääräinen ennuste koko kaudelle 2014–2020 osoittaa, että ilmastotoimiin kohdennetaan EU:n talousarviosta 19,3 prosenttia, mikä johtuu pääasiassa viivästyksistä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen täytäntöönpanossa kauden alkuvaiheessa.

Euroopan parlamentti ja neuvosto panevat merkille tämän kehityksen ja pyytävät komissiota tekemään kaikkensa, jotta tuo 20 prosentin tavoite saavutettaisiin kaudella 2014–2020.

2.5.   Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen lausuma määrärahojen lisäyksestä alaotsakkeessa 1 a lisätalousarvion avulla

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen lausuma määrärahojen lisäyksestä alaotsakkeessa 1 a lisätalousarvion avulla

Joustovälineen ja maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavaran rajallisten käyttömahdollisuuksien vuoksi Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat sopineet 100 miljoonan euron käyttöönotosta vuonna 2019 annettavan lisätalousarvion avulla lisätäkseen Horisontti 2020- ja Erasmus+-ohjelman määrärahoja. Komissio esittää lisätalousarviota, joka ei sisällä muita osia, heti kun vuotta 2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen tekninen mukautus, muun muassa maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavaran laskeminen, on saatu päätökseen keväällä 2019. Tämä ei vaikuta tavanomaisiin teknisiin korjauksiin, joita komissiota kehotetaan tekemään vuoden 2019 talousarvion asianmukaisen toteutuksen varmistamiseksi.

Neuvosto ja Euroopan parlamentti sitoutuvat käsittelemään nopeasti komission ehdottaman lisätalousarvioesityksen vuodeksi 2019.

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/334 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/334

---

P8_TA(2018)0504

EU:n ja Japanin välinen talouskumppanuussopimus ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. joulukuuta 2018 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Japanin välisen talouskumppanuussopimuksen tekemisestä (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091(NLE))

(Hyväksyntä)

(2020/C 388/34)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (07964/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (07964/2018),

| — | ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja Japanin väliseksi talouskumppanuussopimukseksi (07965/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja Japanin väliseksi talouskumppanuussopimukseksi (07965/2018),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 artiklan, 100 artiklan 2 kohdan, 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0382/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 artiklan, 100 artiklan 2 kohdan, 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0382/2018),

| — | ottaa huomioon 12 päivänä joulukuuta 2018 (1) antamansa päätöslauselman, joka ei liity lainsäädäntöön, ehdotuksesta päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12 päivänä joulukuuta 2018 (1) antamansa päätöslauselman, joka ei liity lainsäädäntöön, ehdotuksesta päätökseksi,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnon kirjeen muodossa (A8-0366/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnon kirjeen muodossa (A8-0366/2018),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Japanin hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0505.

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/335 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/335

---

P8_TA(2018)0505

EU:n ja Japanin välinen talouskumppanuussopimus (päätöslauselma)

Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka ei liity lainsäädäntöön, 12. joulukuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Japanin välisen talouskumppanuussopimuksen tekemisestä (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091M(NLE))

(2020/C 388/35)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (07964/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (07964/2018),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Japanin välisen talouskumppanuussopimuksen (07965/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Japanin välisen talouskumppanuussopimuksen (07965/2018),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 91 artiklan, 100 artiklan 2 kohdan, 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan sekä 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0382/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 91 artiklan, 100 artiklan 2 kohdan, 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan sekä 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0382/2018),

| — | ottaa huomioon 17. heinäkuuta 2018 pidetyssä EU:n ja Japanin 25. huippukokouksessa annetun yhteisen lausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. heinäkuuta 2018 pidetyssä EU:n ja Japanin 25. huippukokouksessa annetun yhteisen lausuman,

| — | ottaa huomioon 17. heinäkuuta 2018 allekirjoitetun EU:n ja Japanin strategisen kumppanuussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. heinäkuuta 2018 allekirjoitetun EU:n ja Japanin strategisen kumppanuussopimuksen,

| — | ottaa huomioon neuvoston 29. marraskuuta 2012 antamat Japanin kanssa tehtävää vapaakauppasopimusta koskevat neuvotteluohjeet, jotka neuvosto julkaisi 14. syyskuuta 2017, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 29. marraskuuta 2012 antamat Japanin kanssa tehtävää vapaakauppasopimusta koskevat neuvotteluohjeet, jotka neuvosto julkaisi 14. syyskuuta 2017,

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2012 antamansa päätöslauselman EU:n ja Japanin kauppaneuvotteluista (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2012 antamansa päätöslauselman EU:n ja Japanin kauppaneuvotteluista (1),

| — | ottaa huomioon 3. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman, johon sisältyvät Euroopan parlamentin suositukset komissiolle palvelukauppasopimusta (TiSA) koskeviin neuvotteluihin (2) ja 12. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Kohti sähköisen kaupankäynnin strategiaa” (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman, johon sisältyvät Euroopan parlamentin suositukset komissiolle palvelukauppasopimusta (TiSA) koskeviin neuvotteluihin (2) ja 12. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Kohti sähköisen kaupankäynnin strategiaa” (3),

| — | ottaa huomioon huhtikuussa 2016 julkaistun EU:n ja Japanin välisen vapaakauppasopimuksen kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arvioinnin loppuraportin sekä komission kauppapolitiikan pääosaston kesäkuussa 2018 julkaiseman analyysin EU:n ja Japanin talouskumppanuussopimuksen taloudellisista vaikutuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon huhtikuussa 2016 julkaistun EU:n ja Japanin välisen vapaakauppasopimuksen kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arvioinnin loppuraportin sekä komission kauppapolitiikan pääosaston kesäkuussa 2018 julkaiseman analyysin EU:n ja Japanin talouskumppanuussopimuksen taloudellisista vaikutuksista,

| — | ottaa huomioon 10. toukokuuta 2018 pidetyssä EU:n ja Japanin parlamenttien välisessä 38. kokouksessa annetun yhteisen lausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. toukokuuta 2018 pidetyssä EU:n ja Japanin parlamenttien välisessä 38. kokouksessa annetun yhteisen lausuman,

| — | ottaa huomioon kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030, joka hyväksyttiin YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa New Yorkissa syyskuussa 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030, joka hyväksyttiin YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa New Yorkissa syyskuussa 2015,

| — | ottaa huomioon komission lokakuussa 2015 julkaiseman tiedonannon ”Kaikkien kauppa: Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission lokakuussa 2015 julkaiseman tiedonannon ”Kaikkien kauppa: Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa”,

| — | ottaa huomioon 26. helmikuuta 2018 julkaistun komission yksiköiden epävirallisen asiakirjan palautteesta ja edistymisestä EU:n vapaakauppasopimusten kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen täytäntöönpanon ja sen valvonnan parantamiseksi (Feedback and way forward on improving the implementation and enforcement of Trade and Sustainable Development chapters in EU Free Trade Agreements), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. helmikuuta 2018 julkaistun komission yksiköiden epävirallisen asiakirjan palautteesta ja edistymisestä EU:n vapaakauppasopimusten kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen täytäntöönpanon ja sen valvonnan parantamiseksi (Feedback and way forward on improving the implementation and enforcement of Trade and Sustainable Development chapters in EU Free Trade Agreements),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 15. lokakuuta 2014 antaman lausunnon aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan rooli EU:n ja Japanin välisessä vapaakauppasopimuksessa” ja 14. helmikuuta 2018 antaman lausunnon aiheesta ”Kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut EU:n vapaakauppasopimuksissa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 15. lokakuuta 2014 antaman lausunnon aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan rooli EU:n ja Japanin välisessä vapaakauppasopimuksessa” ja 14. helmikuuta 2018 antaman lausunnon aiheesta ”Kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut EU:n vapaakauppasopimuksissa”,

| — | ottaa huomioon 26. helmikuuta 2018 hyväksytyn komission 15 kohdan suunnitelman, jolla lisätään EU:n kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen vaikuttavuutta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. helmikuuta 2018 hyväksytyn komission 15 kohdan suunnitelman, jolla lisätään EU:n kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen vaikuttavuutta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen SEUT 218 artiklan 11 kohdan mukaisesti 16. toukokuuta 2017 antaman lausunnon 2/15, jota komissio oli pyytänyt 10. heinäkuuta 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen SEUT 218 artiklan 11 kohdan mukaisesti 16. toukokuuta 2017 antaman lausunnon 2/15, jota komissio oli pyytänyt 10. heinäkuuta 2015,

| — | ottaa huomioon SEUT-sopimukseen lisätyn pöytäkirjan N:o 26 yleistä etua koskevista palveluista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT-sopimukseen lisätyn pöytäkirjan N:o 26 yleistä etua koskevista palveluista,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 ja 21 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 ja 21 artiklan,

| — | ottaa huomioon SEUTn 168–191 artiklan ja erityisesti SEUT 191 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUTn 168–191 artiklan ja erityisesti SEUT 191 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon SEUT 91 artiklan, 100 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan sekä 218 artiklan ja erityisesti sen 10 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT 91 artiklan, 100 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan sekä 218 artiklan ja erityisesti sen 10 kohdan,

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman (4) esityksestä neuvoston päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman (4) esityksestä neuvoston päätökseksi,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A8-0367/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A8-0367/2018),

| A. | ottaa huomioon, että unionilla ja Japanilla on yhteisiä perusarvoja, kuten ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion kunnioittaminen, ja ne ovat sitoutuneet vahvasti kestävään kehitykseen ja sääntöihin perustuvaan Maailman kauppajärjestön (WTO) järjestelmään; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että unionilla ja Japanilla on yhteisiä perusarvoja, kuten ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion kunnioittaminen, ja ne ovat sitoutuneet vahvasti kestävään kehitykseen ja sääntöihin perustuvaan Maailman kauppajärjestön (WTO) järjestelmään;

| B. | ottaa huomioon, että EU:n ja Japanin talouskumppanuussopimuksella on strateginen ulottuvuus ja se on tärkein unionin koskaan tekemä kahdenvälinen kauppasopimus, sillä se kattaa lähes kolmanneksen maailman BKT:stä, lähes 40 prosenttia maailmankaupasta ja yli 600 miljoonaa ihmistä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EU:n ja Japanin talouskumppanuussopimuksella on strateginen ulottuvuus ja se on tärkein unionin koskaan tekemä kahdenvälinen kauppasopimus, sillä se kattaa lähes kolmanneksen maailman BKT:stä, lähes 40 prosenttia maailmankaupasta ja yli 600 miljoonaa ihmistä;

| C. | ottaa huomioon, että Japani on maailman kolmanneksi suurin kuluttajamarkkina-alue, mutta unionille vain kuudenneksi suurin vientimarkkina, mikä kertoo kahdenvälisen kaupan hyödyntämättömästä potentiaalista; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Japani on maailman kolmanneksi suurin kuluttajamarkkina-alue, mutta unionille vain kuudenneksi suurin vientimarkkina, mikä kertoo kahdenvälisen kaupan hyödyntämättömästä potentiaalista;

| D. | toteaa, että useista EU:n ja unionin välistä sopimusta koskevista ennakkotutkimuksista ja vaikutustenarvioinneista käy ilmi, että sopimus voi vaikuttaa myönteisesti BKT:n kasvuun, tuloihin, kaupankäyntiin, tuottavuuteen ja työllisyyteen ja että se on ”älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun” tavoitteen mukainen; katsoo, että sopimus saattaa hyödyttää myös kuluttajia alentamalla hintoja ja lisäämällä kuluttajien valinnanvaraa tavaroiden ja palvelujen suhteen; katsoo, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi parannettava nykyisiä välineitä, joilla autetaan työntekijöitä ja yrityksiä mukautumaan uusiin mahdollisuuksiin ja globalisaation ja kauppasopimusten mahdollisiin kielteisiin vaikutuksiin; katsoo, että kauppasopimuksen menestystä olisi arvioitava myös sen perusteella, miten se vaikuttaa YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että useista EU:n ja unionin välistä sopimusta koskevista ennakkotutkimuksista ja vaikutustenarvioinneista käy ilmi, että sopimus voi vaikuttaa myönteisesti BKT:n kasvuun, tuloihin, kaupankäyntiin, tuottavuuteen ja työllisyyteen ja että se on ”älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun” tavoitteen mukainen; katsoo, että sopimus saattaa hyödyttää myös kuluttajia alentamalla hintoja ja lisäämällä kuluttajien valinnanvaraa tavaroiden ja palvelujen suhteen; katsoo, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi parannettava nykyisiä välineitä, joilla autetaan työntekijöitä ja yrityksiä mukautumaan uusiin mahdollisuuksiin ja globalisaation ja kauppasopimusten mahdollisiin kielteisiin vaikutuksiin; katsoo, että kauppasopimuksen menestystä olisi arvioitava myös sen perusteella, miten se vaikuttaa YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen vuoteen 2030 mennessä;

| E. | ottaa huomioon, että parlamentti on seurannut näitä neuvotteluja alusta alkaen ja vaatinut neuvottelijoita muun muassa ottamaan huomioon kansalaisten, kansalaisyhteiskunnan ja yritysten edut ja avoimuuden, mikä on johtanut asiakirjojen parempaan saatavuuteen, säännölliseen raportointiin neuvotteluista ja parempaan viestintään; ottaa huomioon, että kauppasopimusmenettelyyn voitaisiin tulevaisuudessa tehdä lisäparannuksia, erityisesti tiedottamalla EU:n ehdotuksista ja varmistamalla, että neuvosto julkistaa järjestelmällisesti neuvotteluohjeet ennen neuvotteluja; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että parlamentti on seurannut näitä neuvotteluja alusta alkaen ja vaatinut neuvottelijoita muun muassa ottamaan huomioon kansalaisten, kansalaisyhteiskunnan ja yritysten edut ja avoimuuden, mikä on johtanut asiakirjojen parempaan saatavuuteen, säännölliseen raportointiin neuvotteluista ja parempaan viestintään; ottaa huomioon, että kauppasopimusmenettelyyn voitaisiin tulevaisuudessa tehdä lisäparannuksia, erityisesti tiedottamalla EU:n ehdotuksista ja varmistamalla, että neuvosto julkistaa järjestelmällisesti neuvotteluohjeet ennen neuvotteluja;

| F. | pitää ratkaisevan tärkeänä, että sopimuksen tarjoamat kauppaetuudet ja mahdollisuudet asetetaan saataville ja että niitä hyödynnetään täysimääräisesti; |
| --- | --- |

F.

pitää ratkaisevan tärkeänä, että sopimuksen tarjoamat kauppaetuudet ja mahdollisuudet asetetaan saataville ja että niitä hyödynnetään täysimääräisesti;

| 1. | katsoo, että sopimus on kahdenvälisesti ja maailmanlaajuisesti strategisen tärkeä ja että se antaa oikea-aikaisen signaalin avoimen, oikeudenmukaisen ja arvoihin ja sääntöihin perustuvan kaupan tueksi ja samalla edistää tiukkoja normeja erityisesti ympäristöä, elintarviketurvallisuutta, kuluttajansuojaa sekä työntekijöiden oikeuksia koskevissa kysymyksissä nyt, kun kansainväliseen järjestykseen kohdistuu vakavia protektionistisia haasteita; varoittaa, että tällainen protektionismi ei ole vaihtoehto ja että kauppapolitiikan nykyisen tilanteen jatkuminen ei ole enää perusteltavissa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | suhtautuu myönteisesti siihen, että talouskumppanuussopimus on luonteeltaan kunnianhimoinen ja kattava ja vastaa parlamentin EU:n ja Japanin kauppaneuvotteluista 25. lokakuuta 2012 antamassa päätöslauselmassa esitettyjä painopisteitä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee erityisesti merkille tullivapautusten korkean tason talouskumppanuussopimuksessa, sillä sen jälkeen kun se on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön 99 prosenttia EU:n tullinimikkeistä ja 97 prosenttia Japanin tullinimikkeistä vapautetaan tulleista, mukaan lukien teollisuustuotteet aloilla, joilla EU on erittäin kilpailukykyinen; toteaa, että tämä on yhdistetty toimenpiteisiin, joilla suojellaan kaikkein herkimpiä tuotteita tullittomien kiintiöiden, alennettujen tullien tai porrastusjaksojen avulla; korostaa, että talouskumppanuussopimukseen sisältyy petostentorjuntaa koskeva lauseke, jonka ansiosta EU voi peruuttaa kaupan etuuskohtelun petoksia ja tulliyhteistyöstä kieltäytymistä koskevissa tapauksissa ja että samalla siinä varmistetaan, että tämä ei vaikuta haitallisesti laillisiin kaupan alan toimijoihin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | huomauttaa, että EU:n autotulleista luovutaan asteittain seitsemän vuoden aikana; pyytää, että komissio seuraa tämän ajan valppaana autojen kauppavirtojen kehittymistä, jotta eurooppalaisten markkinoiden joutuminen epätasapainoon voidaan ennustaa ja puuttua tällaisiin tilanteisiin; korostaa kuitenkin, että merkittävä määrä EU:ssa myytävistä japanilaisista ajoneuvoista valmistetaan EU:ssa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee merkille, että Japani on puuttunut tarpeettomiin tullien ulkopuolisiin toimenpiteisiin eri aloilla, kuten ajoneuvoissa, elintarvikelisäaineissa, terveys- ja kasvinsuojeluasetuksissa, elintarvikkeiden merkinnöissä ja kosmetiikassa, mikä vähentää sääntöjen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia ja luo paremmin ennakoitavissa olevan sääntelykehyksen; muistuttaa maiden oikeudesta asettaa kansallisia normeja kansainvälisiä normeja korkeammalle tasolle, kun se on perusteltua terveyden, turvallisuuden tai kuluttajien suojelun kannalta; ottaa huomioon myös sen, että Japani on sitoutunut saattamaan autoteollisuutensa standardit myös EU:n autonvalmistajien käyttämien YK:n Euroopan talouskomission kansainvälisten standardien mukaisiksi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | panee tyytyväisenä merkille, että Japani antaa EU:n tavarantoimittajille syrjimättömän mahdollisuuden päästä 54 keskeisen kaupungin, joiden määrää saatetaan vielä lisätä, hankintamarkkinoille, poistaa toimintaturvallisuutta koskevan lausekkeen, joka on käytännössä estänyt EU:n rautatiealan toimittajia pääsemästä Japanin markkinoille, ja pyrkii mahdollisimman suureen avoimuuteen julkisia hankintoja koskevissa tarjouskilpailuissa; kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti tämän kohdan täytäntöönpanoa julkisten hankintojen avoimuutta ja tasapuolista markkinoille pääsyä koskevien sitoumusten noudattamisen varmistamiseksi; korostaa, että julkisia hankintoja koskevia sopimuksia tehtäessä olisi otettava huomioon myös sosiaaliset ja ympäristöä koskevat perusteet; painottaa, että niin unionissa kuin Japanissakin julkisilla hankinnoilla on edelleen edistettävä kansalaisten etua; |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo, että Japani on erittäin arvokas vientimarkkina EU:n viljelijöille ja elintarviketuottajille, ja toteaa, että noin 85 prosentille maatalouselintarvikkeista taataan tulliton pääsy Japanin markkinoille; huomauttaa, että myös jalostetuille maataloustuotteille taataan tulliton pääsy Japanin markkinoille siirtymäkauden jälkeen; panee tyytyväisenä merkille, että sopimus tarjoaa merkittäviä vientimahdollisuuksia EU:n maataloustuotteille ja elintarvikkeille, kuten viinille, naudanlihalle, sianlihalle ja juustolle, ja että se suojaa 205:tä eurooppalaista maantieteellistä merkintää, joiden määrää on mahdollista lisätä, mikä on lisäparannus edellisiin kauppasopimuksiin verrattuna ja erityisen tärkeää elintarvikealan pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) kannalta; kehottaa jatkamaan neuvotteluja kolmen vuoden kuluttua, jotta voidaan arvioida vaihtoehtoja suojattujen maantieteellisten merkintöjen luettelon laajentamiseksi, ja edellyttää, että molemmat osapuolet kiinnittävät erityistä huomiota kestävään maatalouteen, pienimuotoinen elintarviketuotanto ja maaseudun kehittäminen mukaan luettuina; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että sopimuksessa edistetään parhaita käytäntöjä turvallisten ja korkealaatuisten elintarvikkeiden ja tuotteiden tarjoamiseksi kuluttajille; painottaa, että mikään sopimuksessa ei estä soveltamasta unionissa SEUT-sopimuksessa vahvistettua ennalta varautumisen periaatetta; suhtautuu myönteisesti siihen, että sopimuksessa viitataan selkeästi ennalta varautumisen periaatteeseen; painottaa, että sopimuksella ei pidä missään oloissa vaarantaa täsmällisiä, ymmärrettäviä ja EU:n sääntöjen mukaisia elintarvikemerkintöjä; kehottaa molempia osapuolia korostamaan sopimuksen täytäntöönpanossa kuluttajansuojaa, kuluttajien hyvinvointia ja elintarviketurvallisuutta ja kehottaa komissiota sisällyttämään kaikkiin tuleviin EU:n kauppasopimuksiin erityisiä ja tiukkoja kuluttajansuojamääräyksiä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että molemmat osapuolet ovat sitoutuneet turvaamaan korkean ympäristön- ja työsuojelun tason ja että näitä korkeatasoisia normeja ei tulisi pitää kaupan esteinä, ja toteaa samalla, että sopimuksessa myös ilmaistaan selvästi, että työ- ja ympäristönormeja ei saa alentaa tai väljentää kaupan ja sijoitusten edistämiseksi; palauttaa mieliin YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030 kestävän kehityksen tavoitteen 5; pitää myönteisenä, että sekä Japani että EU ovat liittyneet kauppaa ja naisten taloudellista voimaannuttamista koskevaan Buenos Airesin julkilausumaan, ja kehottaa molempia osapuolia vahvistamaan voimakkaasti tämän sopimuksen yhteydessä sitoumuksia, jotka koskevat sukupuolta ja kauppaa, myös oikeutta samaan palkkaan; odottaa, että EU ja Japani toteuttavat kaikki tarvittavat toimet kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöön panemiseksi kaikissa toimissaan, myös tämän sopimuksen avulla; pyytää komissiota tekemään jälkiarvioinnin sopimuksen täytäntöönpanon kestävään kehitykseen kohdistuvista vaikutuksista; |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee tyytyväisenä merkille sitoutumisen ilmastonmuutoksen torjumisesta tehdyn Pariisin sopimuksen ja muiden monenvälisten ympäristösopimusten tehokkaaseen täytäntöönpanoon sekä sitoutumisen kestävään metsänhoitoon (myös laittoman puunkorjuun torjumiseen) ja kalastukseen (laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjunta); korostaa, että EU:n lainsäädäntöä ja standardeja sovelletaan edelleen EU:n markkinoille tuotaviin tuotteisiin ja että erityisesti EU:n puutavara-asetuksessa (asetus (EU) N:o 995/2010) kielletään laittoman puutavaran saattaminen EU:n markkinoille ja säädetään pakollisesta due diligence -järjestelmästä; kehottaa molempia osapuolia tekemään tiivistä yhteistyötä kestävän kehityksen luvun puitteissa, jotta voidaan vaihtaa parhaita käytäntöjä ja tehostaa lainsäädännön täytäntöönpanoa näissä asioissa myös siltä osin, kun on kyse tehokkaimmista keinoista laittoman puunkorjuun torjumiseksi ja erityisen huomion kiinnittämisestä laittomasti hakatun puun EU:sta Japaniin viennin estämiseen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että sopimukseen kuuluu selkeä sitoumus jatkaa Kansainvälisen työjärjestön (ILO) keskeisten yleissopimusten ratifiointia; korostaa, että Japani ei ole vielä ratifioinut kahta ILO:n keskeistä yleissopimusta (jotka koskevat syrjintää ja pakkotyön poistamista), ja odottaa Japanilta konkreettista edistymistä kohtuullisessa ajassa näiden yleissopimusten ratifioinnissa ja täytäntöönpanossa EU:n ja Japanin talouskumppanuussopimuksessa vahvistettujen määräysten mukaisesti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Japani on perustanut ministeriöiden välisen kehyksen tarkastelemaan kestävän kehityksen sitoumusten täytäntöönpanoa, kuten ILO:n keskeisten yleissopimusten ratifiointia, ja että sopimuksen mukaisen kaupan ja kestävän kehityksen komitean tehtäväksi on annettu vuorovaikutus kansalaisyhteiskunnan kanssa kestävää kehitystä koskevan luvun täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | muistuttaa, että unionin tuomioistuin totesi EU:n ja Singaporen välisestä vapaakauppasopimuksesta 16. toukokuuta 2017 antamansa lausunnon 2/15 161 kohdassa, että kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut vaikuttavat suoraan ja välittömästi kauppaan ja että kestävää kehitystä koskevien määräysten rikkominen mahdollistaa sen, että toinen osapuoli lakkauttaa tai keskeyttää tämän sopimuksen muissa määräyksissä määrätyn kaupan vapauttamisen; panee tyytyväisenä merkille, että kauppaa ja kestävää kehitystä koskevaan lukuun on sisällytetty tarkastelulauseke, ja kehottaa molempia osapuolia hyödyntämään tätä lauseketta oikea-aikaisesti sitoumusten noudattamiseksi ja työ- ja ympäristömääräysten täytäntöönpanon ja vaikuttavuuden vahvistamiseksi ja harkitsemaan erilaisten täytäntöönpanon valvontamenetelmien joukossa viimeisenä keinona seuraamuksiin perustuvaa menettelyä; kehottaa molempia osapuolia olemaan odottamatta tarkastelulausekkeen käyttöönottoa ryhtyäkseen vaikuttavaa täytäntöönpanoa edistäviin toimiin, jotta varmistetaan, että tämä talouskumppanuussopimus on etupainotteinen sopimus, jossa annetaan mahdollisimman korkeatasoinen suoja; kehottaa komissiota seuraamaan kauppaa ja kestävää kehitystä koskevassa luvussa tehtyjä sitoumuksia ja tekemään yhteistyötä Japanin kanssa niiden täytäntöönpanossa komission kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan 15-kohtaisen epävirallisen asiakirjan pohjalta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että talouskumppanuussopimuksessa vahvistetaan jäsenvaltioiden viranomaisten täysi oikeus määritellä, tarjota ja säännellä julkisia palveluja paikallisella, alueellisella tai kansallisella tasolla ja että sopimuksessa esitetty negatiivinen luettelo ei estä hallituksia tuomasta yksityistettyjä palveluja takaisin julkiselle sektorille tai kehittämästä vapaasti uusia yleishyödyllisiä palveluja; katsoo, että positiiviseen luetteloon perustuvan lähestymistavan käyttö, kuten WTO:n palvelukaupan yleissopimuksessa (GATS), on periaatteessa aina parempi vaihtoehto; panee merkille, että molemmat osapuolet ovat sitoutuneet talouskumppanuussopimuksessa suojelemaan julkista vesihuoltoa osana yleistä julkista palvelua koskevaa poikkeusta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | katsoo, että rajat ylittävien palvelujen, kuten sähköisen kaupan, meriliikenteen, postipalvelujen, energian ja televiestinnän, markkinoille pääsyä koskevat sitoumukset voivat antaa huomattavan piristysruiskeen palvelujen kaupalle; katsoo, että sopimuksen ansiosta EU:n yritysten on helpompi tarjota palveluja Japanin markkinoilla, sillä siinä varmistetaan tasapuolisempi kohtelu; muistuttaa, että yleistä etua koskevat tavoitteet on turvattava, myös kyberturvallisuuden alalla, ja että poliittinen liikkumavara on säilytettävä, jotta voidaan vastata tuleviin sääntelyhaasteisiin; |
| --- | --- |

15.

| 16. | huomauttaa, että talouskumppanuussopimuksessa määrätään tilapäisestä ammatillisesta liikkuvuudesta yli rajojen (”neljäs toimitusmuoto”) ja sitoutetaan molemmat osapuolet yritysten sisäisiin siirtoihin noin 40 alalla ja itsenäisten ammatinharjoittajien osalta noin 20 alalla, millä helpotetaan suoria ulkomaisia sijoituksia koskevien EU:n ja Japanin välisten yhteyksien luomista; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että sopimuksessa säilytetään valtioiden oikeus säännellä rahoitus- ja pankkialaa vakautta ja valvontaa koskevien syiden vuoksi; kehottaa molempia osapuolia käyttämään rahoitusalan sääntelyfoorumia maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän parantamiseksi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pitää tervetulleina keskeisiä innovatiivisia elementtejä, kuten erityisiä lukuja tai määräyksiä Pariisin sopimuksesta, pk-yrityksistä sekä yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästä, jolla pyritään edistämään yritysten yhteiskuntavastuuta G20-ryhmän ja OECD:n periaatteiden pohjalta; kehottaa molempia osapuolia toimimaan aktiivisesti yritysten yhteiskuntavastuun puolesta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että sääntely-yhteistyö on vapaaehtoista ja että se ei missään tapauksessa rajoita oikeutta säännellä; muistuttaa, että vastaavat säännökset on pantava täytäntöön lainsäädäntövallan käyttäjien oikeuksia täysimääräisesti kunnioittaen; on tyytyväinen siihen, että sääntely-yhteistyötä koskevassa luvussa selvästi todetaan, että SEUT-sopimuksessa vahvistettuja periaatteita, kuten ennalta varautumisen periaatetta, on noudatettava täysimääräisesti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vaatii avoimuutta sääntely-yhteistyökomitean toimintaan ja kaikkien sidosryhmien, erityisesti ammattiyhdistysten ja kansalaisjärjestöjen, riittävää osallistumista, mitä olisi pidettävä ennakkoedellytyksenä, jotta voidaan edelleen lisätä yleisön luottamusta sopimusta ja sen vaikutuksia kohtaan; painottaa, että parlamentille olisi tiedotettava säännöllisesti päätöksistä, joita tehdään sääntely-yhteistyökomiteassa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | panee merkille, että neuvottelut erillisestä investointisopimuksesta jatkuvat, mitä parlamentti aikoo seurata tiiviisti; panee merkille, että komissio on ottanut käyttöön investointituomioistuinjärjestelmän muiden kumppaneiden kanssa tehdyissä sopimuksissa monenvälisen investointituomioistuimen perustamista odotettaessa; toistaa, että vanha, yksityisen sijoittajan ja valtion välinen riitojenratkaisumekanismi ei ole hyväksyttävissä ja että siihen palaamiseen ei ole annettu valtuuksia; |
| --- | --- |

21.

| 22. | panee tyytyväisenä merkille, että EU ja Japani saivat päätöstä tietosuojan tason vastavuoroisesta riittävyydestä koskevat keskustelunsa menestyksekkäästi päätökseen 17. heinäkuuta 2018 ja sopivat tunnustavansa toistensa tietosuojajärjestelmät ”samanarvoisiksi”, mikä mahdollistaa datan turvallisemman liikkumisen EU:n ja Japanin välillä; korostaa, että tietosuojaviranomaisilla on tärkeä rooli riittävän tietosuojan varmistamisessa; toteaa, että sopimukseen sisältyy uudelleenarviointilauseke rajat ylittävää tietojen siirtoa koskevien kysymysten arvioimiseksi kolmen vuoden kuluessa, ja tunnustaa digitaalitalouden lisääntyvän merkityksen kasvun ja työpaikkojen kannalta; muistuttaa, että kaikissa kauppasopimuksissa on noudatettava täysimääräisesti tietosuojaa ja yksityisyyden suojaa koskevaa EU:n säännöstöä, myös yleistä tietosuoja-asetusta (asetus (EU) 2016/679), ja korostaa, että kaikille tuleville tuloksille on saatava parlamentin hyväksyntä ja niissä on turvattava EU:n kansalaisten perusoikeudet; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa komissiota lisäämään yhteistyötä ja koordinointia Japanin kanssa monenvälisissä kysymyksissä tiiviissä yhteistyössä muiden strategisten kumppanien kanssa, jotta voidaan puolustaa ja kehittää edelleen kansainvälisiä normeja ja avointa, reilua sekä lujaa monenkeskistä kauppajärjestelmää, joka perustuu Maailman kauppajärjestön sääntöjen ja muiden kansainvälisten normien noudattamiseen; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että 78 prosenttia Japaniin vientiä harjoittavista EU:n yrityksistä on pieniä yrityksiä, ja pitää myönteisenä, että talouskumppanuussopimuksessa on pk-yrityksiä koskeva erillinen luku, jotta ne voivat hyötyä mahdollisimman paljon sopimuksesta, erityisesti lausekkeista, joilla osapuolet sitoutuvat noudattamaan avoimuutta markkinoille pääsyn suhteen ja jakamaan asiaa koskevia tietoja; kehottaa perustamaan pikaisesti pk-yritysten yhteyspisteitä ja verkkosivuston, jotta varmistetaan, että pienyritykset saavat tarvittavat tiedot markkinoille pääsystä; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti tullien ulkopuolisten toimenpiteiden (NTM) sovitun poistamisen asianmukaista täytäntöönpanoa sekä maataloustuotteiden tariffikiintiöiden hallinnointia ja raportoimaan asiasta parlamentille; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa molempia kumppaneita varmistamaan, että työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta ovat aktiivisesti mukana, erityisesti kansalaisyhteiskunnan ja sisäisen neuvoa-antavan ryhmän kanssa käytävän yhteisen vuoropuhelun avulla; kehottaa komissiota aktiivisesti kehittämään ja vaihtamaan Japanin kanssa parhaita käytäntöjä, jotka koskevat sisäisten neuvoa-antavien ryhmien toimintaa ja yhteistä vuoropuhelua; kehottaa molempia osapuolia varmistamaan, että perustetaan nopeasti asianmukaisesti toimivia, vaikuttavia ja tasapainoisia sisäisiä neuvoa-antavia ryhmiä, jotka noudattavat asianmukaisia käytännesääntöjä, ja varmistamaan, että niiden kannat otetaan huomioon avoimesti sopimuksessa tarkoitetuissa hallitusten välisissä kuulemisissa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa komissiota ottamaan Euroopan unionin Japanin-edustuston mukaan sopimuksen täytäntöönpanoprosessiin alusta loppuun asti; muistuttaa, että EU:n edustustot mahdollistavat nopean ja välittömän toiminnan kaupan alan määräysten moitteettoman toimeenpanon varmistamiseksi ja ongelmien ja esteiden nopean havaitsemisen ja tehokkaan käsittelyn; |
| --- | --- |

27.

| 28. | odottaa täyttä avoimuutta sopimuksen mukaisesti perustettavien alakohtaisten komiteoiden toiminnasta sekä suhteessa parlamenttiin että suureen yleisöön; |
| --- | --- |

28.

| 29. | sitoutuu seuraamaan tiiviisti sopimuksen täytäntöönpanoa läheisessä yhteistyössä komission, sidosryhmien ja japanilaisten kumppaneiden kanssa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Japanin hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  EUVL C 72 E, 11.3.2014, s. 16.

(2)  EUVL C 35, 31.1.2018, s. 21.

(3)  EUVL C 369, 11.10.2018, s. 22.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0504.

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/341 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/341

---

P8_TA(2018)0506

EU:n ja Japanin välinen strateginen kumppanuussopimus ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. joulukuuta 2018 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Japanin välisen strategisen kumppanuussopimuksen tekemisestä unionin puolesta (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122(NLE))

(Hyväksyntä)

(2020/C 388/36)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (08462/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (08462/2018),

| — | ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Japanin väliseksi strategiseksi kumppanuussopimukseksi (08463/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Japanin väliseksi strategiseksi kumppanuussopimukseksi (08463/2018),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 37 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 212 artiklan 1 kohdan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 218 artiklan 8 kohdan toisen alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0417/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 37 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 212 artiklan 1 kohdan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 218 artiklan 8 kohdan toisen alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0417/2018),

| — | ottaa huomioon 12 päivänä joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman, joka ei liity lainsäädäntöön (1), ehdotuksesta päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12 päivänä joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman, joka ei liity lainsäädäntöön (1), ehdotuksesta päätökseksi,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan suosituksen (A8-0383/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan suosituksen (A8-0383/2018),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Japanin hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0507.

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/342 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/342

---

P8_TA(2018)0507

EU:n ja Japanin välinen strateginen kumppanuussopimus (päätöslauselma)

Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka ei liity lainsäädäntöön, 12. joulukuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Japanin välisen strategisen kumppanuussopimuksen tekemisestä unionin puolesta (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122M(NLE))

(2020/C 388/37)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (08462/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (08462/2018),

| — | ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Japanin väliseksi strategiseksi kumppanuussopimukseksi (1) (08463/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Japanin väliseksi strategiseksi kumppanuussopimukseksi (1) (08463/2018),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 37 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 212 artiklan 1 kohdan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 218 artiklan 8 kohdan toisen alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0417/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 37 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 212 artiklan 1 kohdan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 218 artiklan 8 kohdan toisen alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0417/2018),

| — | ottaa huomioon Tokiossa 17. heinäkuuta 2018 allekirjoitetun EU:n ja Japanin strategisen kumppanuussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tokiossa 17. heinäkuuta 2018 allekirjoitetun EU:n ja Japanin strategisen kumppanuussopimuksen,

| — | ottaa huomioon Tokiossa 17. heinäkuuta 2018 allekirjoitetun EU:n ja Japanin talouskumppanuussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tokiossa 17. heinäkuuta 2018 allekirjoitetun EU:n ja Japanin talouskumppanuussopimuksen,

| — | ottaa huomioon Tokiossa 17. heinäkuuta 2018 pidetyn 25. kahdenvälisen huippukokouksen ja sen yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tokiossa 17. heinäkuuta 2018 pidetyn 25. kahdenvälisen huippukokouksen ja sen yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon Haagissa vuonna 1991 pidetyn ensimmäisen kahdenvälisen huippukokouksen ja tuolloin hyväksytyn yhteisen julistuksen EY:n ja Japanin suhteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Haagissa vuonna 1991 pidetyn ensimmäisen kahdenvälisen huippukokouksen ja tuolloin hyväksytyn yhteisen julistuksen EY:n ja Japanin suhteista,

| — | ottaa huomioon vuonna 2010 pidetyn EU:n ja Japanin 20. huippukokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2010 pidetyn EU:n ja Japanin 20. huippukokouksen,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille 19. syyskuuta 2018 antaman yhteisen tiedonannon ”Euroopan ja Aasian yhteydet – EU:n strategian perusta”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille 19. syyskuuta 2018 antaman yhteisen tiedonannon ”Euroopan ja Aasian yhteydet – EU:n strategian perusta”,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan kesäkuussa 2016 julkaiseman EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan kesäkuussa 2016 julkaiseman EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian,

| — | ottaa huomioon Itä-Aasiaa koskevat EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittiset suuntaviivat, jotka neuvosto hyväksyi 15. kesäkuuta 2012, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Itä-Aasiaa koskevat EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittiset suuntaviivat, jotka neuvosto hyväksyi 15. kesäkuuta 2012,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Japanin vuonna 2009 allekirjoitetun tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Japanin vuonna 2009 allekirjoitetun tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen (2),

| — | ottaa huomioon EU:n ja Japanin toimintasuunnitelman vuodelta 2001, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Japanin toimintasuunnitelman vuodelta 2001,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan tilapäisen valtuuskunnan Tokioon, Japaniin, ja Etelä-Koreaan 3.–6. huhtikuuta 2018 tekemän vierailun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan tilapäisen valtuuskunnan Tokioon, Japaniin, ja Etelä-Koreaan 3.–6. huhtikuuta 2018 tekemän vierailun,

| — | ottaa huomioon Tokiossa 9.–10. toukokuuta 2018 pidetyn EU:n ja Japanin parlamenttien välisen 38. kokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tokiossa 9.–10. toukokuuta 2018 pidetyn EU:n ja Japanin parlamenttien välisen 38. kokouksen,

| — | ottaa huomioon turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunnan tilapäisen valtuuskunnan Tokioon 22.–25. toukokuuta 2017 tekemän vierailun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunnan tilapäisen valtuuskunnan Tokioon 22.–25. toukokuuta 2017 tekemän vierailun,

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2014 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin suosituksista neuvostolle, komissiolle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle EU:n ja Japanin strategista kumppanuussopimusta koskevista neuvotteluista (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2014 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin suosituksista neuvostolle, komissiolle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle EU:n ja Japanin strategista kumppanuussopimusta koskevista neuvotteluista (3),

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2018 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman esityksestä päätökseksi (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2018 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman esityksestä päätökseksi (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A8-0385/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A8-0385/2018),

| A. | toteaa, että EU ja Japani ovat olleet strategisia kumppaneita vuodesta 2003 lähtien ja tekevät edelleen tiivistä yhteistyötä useilla monenvälisillä foorumeilla; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että EU ja Japani ovat olleet strategisia kumppaneita vuodesta 2003 lähtien ja tekevät edelleen tiivistä yhteistyötä useilla monenvälisillä foorumeilla;

| B. | toteaa, että EU:lla ja Japanilla samanmielisinä globaaleina kumppaneina on erityinen vastuu rauhan, vakauden, monenvälisyyden, ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja vaurauden edistämisestä sekä sääntöihin perustuvan järjestelmän puolustamisesta nopeasti muuttuvassa maailmassa; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että EU:lla ja Japanilla samanmielisinä globaaleina kumppaneina on erityinen vastuu rauhan, vakauden, monenvälisyyden, ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja vaurauden edistämisestä sekä sääntöihin perustuvan järjestelmän puolustamisesta nopeasti muuttuvassa maailmassa;

| C. | ottaa huomioon, että EU:n ja Japanin strateginen kumppanuussopimus / vapaakauppasopimus kattaa noin kolmanneksen maailman taloustuotannosta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EU:n ja Japanin strateginen kumppanuussopimus / vapaakauppasopimus kattaa noin kolmanneksen maailman taloustuotannosta;

| D. | toteaa, että Japanin hallitus on ryhtynyt uudistamaan turvallisuuspolitiikkaansa esimerkiksi vahvistamalla puolustusvoimavarojaan, parantamalla liittolaisyhteistyötään Yhdysvaltojen kanssa ja tekemällä yhteistyötä muiden alueella ja sen ulkopuolella toimivien demokratioiden kanssa; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Japanin hallitus on ryhtynyt uudistamaan turvallisuuspolitiikkaansa esimerkiksi vahvistamalla puolustusvoimavarojaan, parantamalla liittolaisyhteistyötään Yhdysvaltojen kanssa ja tekemällä yhteistyötä muiden alueella ja sen ulkopuolella toimivien demokratioiden kanssa;

| E. | ottaa huomioon, että Japani on lisännyt toimiaan kansainvälisen turvallisuuden ja vakauden edistämiseksi; toteaa, että Japanin vuoden 2013 kansallisessa turvallisuusstrategiassa viitataan ”ennakoivan rauhan edistämisen” politiikkaan, joka perustuu kansainvälisen yhteistyön periaatteeseen; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Japani on lisännyt toimiaan kansainvälisen turvallisuuden ja vakauden edistämiseksi; toteaa, että Japanin vuoden 2013 kansallisessa turvallisuusstrategiassa viitataan ”ennakoivan rauhan edistämisen” politiikkaan, joka perustuu kansainvälisen yhteistyön periaatteeseen;

| F. | ottaa huomioon, että Japani on Naton pitkäaikaisin kumppani ja se on allekirjoittanut turvallisuusluokiteltua tietoa, kyberturvallisuutta, merirosvouksen torjuntaa, katastrofiapua ja humanitaarista apua koskevia yhteistyösopimuksia; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Japani on Naton pitkäaikaisin kumppani ja se on allekirjoittanut turvallisuusluokiteltua tietoa, kyberturvallisuutta, merirosvouksen torjuntaa, katastrofiapua ja humanitaarista apua koskevia yhteistyösopimuksia;

| G. | toteaa, että Japani on viime vuosikymmeninä saanut kansainvälistä mainetta sotilaallista pidättyvyyttä koskevasta politiikastaan, joka ei millään tavalla ole estänyt sitä tulemasta yhdeksi tärkeimmistä taloudellisista ja poliittisista toimijoista maailmassa; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että Japani on viime vuosikymmeninä saanut kansainvälistä mainetta sotilaallista pidättyvyyttä koskevasta politiikastaan, joka ei millään tavalla ole estänyt sitä tulemasta yhdeksi tärkeimmistä taloudellisista ja poliittisista toimijoista maailmassa;

| H. | ottaa huomioon, että Japani johti Tyynenmeren kumppanuussopimuksen (TPP) tarkistusta koskevia pyrkimyksiä USA:n vetäydyttyä sopimuksesta ja ratifioi tarkistetun kattavan ja edistyksellisen Tyynenmeren kumppanuussopimuksen (CPTPP) heinäkuussa 2018; toteaa, että Japani on myös osoittanut kiinnostusta alueelliseen laaja-alaiseen talouskumppanuuteen (RCEP), jossa Kiina on mukana; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Japani johti Tyynenmeren kumppanuussopimuksen (TPP) tarkistusta koskevia pyrkimyksiä USA:n vetäydyttyä sopimuksesta ja ratifioi tarkistetun kattavan ja edistyksellisen Tyynenmeren kumppanuussopimuksen (CPTPP) heinäkuussa 2018; toteaa, että Japani on myös osoittanut kiinnostusta alueelliseen laaja-alaiseen talouskumppanuuteen (RCEP), jossa Kiina on mukana;

| I. | toteaa, että Japani on aktiivinen jäsen Aasian kehityspankissa (ADB), Afrikan kehityspankissa (AfDB), Latinalaisen Amerikan kehityspankissa (IADB), YK:n Aasian ja Tyynenmeren alueen talous- ja sosiaalikomissiossa (UNESCAP) ja muissa YK:n erityisjärjestöissä sekä Aasia–Eurooppa-kokouksessa (ASEM) ja Aasian yhteistyövuoropuhelussa (ACD); ottaa huomioon, että Japani on Maailman kauppajärjestön (WTO), Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD), Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD), Kansainvälisen jälleenrakennus- ja kehityspankin (IBRD), Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) sekä G7-ryhmän ja G20-ryhmän jäsen; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että Japani on aktiivinen jäsen Aasian kehityspankissa (ADB), Afrikan kehityspankissa (AfDB), Latinalaisen Amerikan kehityspankissa (IADB), YK:n Aasian ja Tyynenmeren alueen talous- ja sosiaalikomissiossa (UNESCAP) ja muissa YK:n erityisjärjestöissä sekä Aasia–Eurooppa-kokouksessa (ASEM) ja Aasian yhteistyövuoropuhelussa (ACD); ottaa huomioon, että Japani on Maailman kauppajärjestön (WTO), Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD), Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD), Kansainvälisen jälleenrakennus- ja kehityspankin (IBRD), Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) sekä G7-ryhmän ja G20-ryhmän jäsen;

| J. | ottaa huomioon, että Japanin hallitus hyväksyi uuden kehitysyhteistyötä koskevan peruskirjan helmikuussa 2015; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Japanin hallitus hyväksyi uuden kehitysyhteistyötä koskevan peruskirjan helmikuussa 2015;

Sopimus ja EU:n ja Japanin suhteet

| 1. | suhtautuu myönteisesti luonnokseen strategiseksi kumppanuussopimukseksi, jolla tarjotaan oikeudellisesti sitova kehys, vahvistetaan EU:n ja Japanin kahdenvälisiä suhteita ja lisätään yhteistyötä yli 40 alalla, esimerkiksi ulkopoliittisten ja turvallisuuskysymysten, mukaan lukien rauhan ja vakauden edistämisen, hätäapuoperaatioiden, maailmanlaajuisen kehityksen ja humanitaarisen avun, talouden, tutkimuksen, innovaation, koulutuksen, elintarviketurvallisuuden, maatalouspolitiikan, tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan, avaruusteknologian, kulttuurin ja urheilun, sekä maailmanlaajuista koordinaatiota edellyttävien kysymysten kuten ilmastonmuutoksen, muuttoliikkeen, kyberuhkien, kansanterveyden, rajat ylittävän rikollisuuden, rauhanrakentamisoperaatioiden, kriisin- ja katastrofinhallinnan ja terrorismin torjunnan aloilla; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa yhteyksiä strategisen kumppanuussopimuksen ja talouskumppanuussopimuksen, maailman laajimman kahdenvälisen vapaakauppasopimuksen, välillä; katsoo, että nämä kaksi sopimusta tehostavat kumppanuutta, jonka tavoitteena on tuottaa konkreettista hyötyä EU:n ja Japanin kansalaisille, ja tukee yhteistyön jatkamista monenvälisillä foorumeilla; pitää myönteisenä keskinäistä kunnioitusta ja luottamusta, joita vahvistettiin neuvotteluiden aikana; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee tyytyväisenä merkille, että strategisen kumppanuussopimuksen 1 artiklan 3 kohdassa viitataan parlamentaariseen ulottuvuuteen, jonka tavoitteena on vahvistaa kumppanuutta käymällä vuoropuhelua ja tekemällä yhteistyötä poliittisten kysymysten, ulko- ja turvallisuuspolitiikan ja muun alakohtaisen yhteistyön aloilla; ehdottaa tässä yhteydessä, että Japanin parlamentti ja Euroopan parlamentti jatkavat parlamentaarisen valvonnan ja vuoropuhelun kehittämistä tavoitteenaan varmistaa, että sopimuksessa sovittu yhteistyö pannaan myös täytäntöön; kehottaa Euroopan parlamenttia valvomaan sekakomitean kokouksia ja niiden asiakirjoja; kehottaa lisäämään entisestään kansalaisyhteiskunnan osallistumista ja edistämään sen omistajuutta strategisen kumppanuussopimuksen täytäntöönpanossa; toteaa olevansa vakuuttunut siitä, että yleisen ja alakohtaisen konkreettisen yhteistyön olisi periaatteessa perustuttava Yhdistyneiden kansakuntien yhteisesti hyväksymiin kestävän kehityksen tavoitteisiin ja alatavoitteisiin, joille sopimuspuolet ovat antaneet tukensa ja jotka on määrä panna täytäntöön vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa tarvetta tehdä monenvälistä yhteistyötä, jotta voidaan edistää asekauppasopimukseen liittymistä ja ydinsulkusopimuksen täytäntöönpanoa, ehkäistä joukkotuhoaseiden leviämistä, torjua terrorismia ja toimia rankaisemattomuutta vastaan kaikkein vakavimmissa kansainvälisen oikeuden vastaisissa rikoksissa ja ihmisoikeusloukkauksissa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa, että kehitysmaissa olisi käytettävä kokonaisvaltaista ja johdonmukaista diplomatiaa, taloutta, kulttuuria ja turvallisuutta koskevaa lähestymistapaa, jossa turvallisuus ja kehitys liittyvät kiinteästi toisiinsa, EU:n ja Japanin yhteisen vision mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

Ihmisoikeudet ja perusvapaudet

| 6. | vahvistaa jälleen yhteisen sitoumuksen ihmisoikeuksien, demokratian, perusvapauksien, hyvän hallintotavan, oikeusvaltion periaatteiden ja ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa vahvistettujen yhteisten arvojen kunnioittamiseen ja yhteistyön tekemiseen näiden arvojen ja sääntöihin perustuvan kansainvälisen järjestyksen edistämiseksi ja suojelemiseksi maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | panee merkille, että Japani ei ole ratifioinut kahta ILO:n keskeistä yleissopimusta (syrjinnästä ja pakkotyön poistamisesta), ja pitää myönteisenä Japanin päätöstä perustaa ministeriöiden välinen kehys, joka käsittelee talouskumppanuussopimuksen mukaisten kestävän kehityksen sitoumusten täytäntöönpanoa ja tällaisten yleissopimusten ratifiointia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa tarvetta lisätä naisten oikeuksia koskevaa yhteistyötä, jotta voidaan varmistaa, että sukupuolten tasa-arvon saavuttaminen on yksi kumppanuuden keskeisistä tavoitteista; kannustaa Japanin parlamenttia edelleen laatimaan lainsäädäntöä, jolla puututaan seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvaan syrjintään; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuomitsee sen, että kuolemanrangaistus on edelleen laillinen rangaistus Japanissa ja että teloituksia suoritetaan ilman, että vangeille annetaan minkäänlaista ennakkovaroitusta; korostaa, että YK:n kidutuksen vastainen komitea on arvostellut tätä käytäntöä sen vangeille ja heidän perheilleen aiheuttaman psykologisen kuormituksen vuoksi; kannattaa YK:n toimia kuolemanrangaistuksen vaiheittaiseksi poistamiseksi; kehottaa EU:ta käynnistämään Japanin hallituksen kanssa vuoropuhelun kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanon keskeyttämisestä tavoitteena sen lopullinen poistaminen; |
| --- | --- |

9.

Alueelliset ja kansainväliset suhteet

| 10. | palauttaa mieliin, että vuoden 2016 EU:n globaalistrategiassa todettiin, että Euroopan vaurauden ja Aasian turvallisuuden välillä on suora yhteys, ja kehotettiin unionia tehostamaan käytännön osallistumista ja työskentelemään eri kumppaneiden, kuten Japanin, kanssa edistääkseen rauhaa Korean niemimaalla ja erittäin tärkeää merialue- ja aluekiistojen rauhanomaista ratkaisemista Itä-Kiinan ja Etelä-Kiinan merellä kansainvälisen oikeuden ja kansainvälisten yleissopimusten mukaisesti; korostaa luottamuksen rakentamisen ja ennaltaehkäisevän diplomatian merkitystä; painottaa, että kansainvälisen merenkulun vapautta on kunnioitettava; pitää myönteisenä pääministeri Aben ja presidentti Xin Pekingissä 26. lokakuuta 2018 järjestettyä tapaamista ja ilmoitusta sitoutua keskinäisiä suhteita koskevan uuden luvun avaamiseen askeleena kohti kahdenvälisten suhteiden parantamista ja alueellisten jännitteiden vähentämistä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on tietoinen, että Kiinan ja Venäjän vaikutus Aasian ja Tyynenmeren alueella on merkittävä turvallisuushaaste Japanille sekä Euroopan unionin eduille, ja pitää siksi myönteisinä strategisen kumppanuussopimuksen sitoumuksia tiivistää EU:n ja Japanin turvallisuusyhteistyötä suojana tällaisia uhkia vastaan; |
| --- | --- |

11.

| 12. | panee tyytyväisenä merkille Japanin Nato-edustuston perustamisen 1. heinäkuuta 2018; |
| --- | --- |

12.

| 13. | suhtautuu myönteisesti EU:n uuteen strategiaan unionin ja Aasian välisten yhteyksien parantamisesta edistämällä vuoropuhelua, vakautta, alueellista ja kansainvälistä yhteistyötä, yhteentoimivaa liikennettä, energia- ja digitaalisia verkkoja ja ihmisten välisiä yhteyksiä; korostaa yhteyksien parantamisen tarjoamia mahdollisuuksia lisätä koulutus-, tiede-, tutkimus- ja kulttuurialojen vaihtoa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa laajentamaan EU:n ja Japanin kahdenvälistä yhteistyötä ja monenvälistä yhteistyötä Etelä-Korean, Pohjois-Korean, Yhdysvaltojen ja Kiinan kanssa, jotta voidaan tukea alueen rauhan saavuttamiseen ja vakauden säilyttämiseen liittyviä pyrkimyksiä, rauhanomaista rinnakkaiseloa Korean niemimaalla ja Pohjois-Korean riisumista täydellisesti, peruuttamattomasti ja todennettavasti ydinaseista; pitää suositeltavana Japanin ja Etelä-Korean yhteistyön lisäämistä ja hyviä naapuruussuhteita, joiden avulla voidaan edistää alueellista vakautta ja käsitellä turvallisuusriskejä, kuten Pohjois-Koreaa; sitoutuu tukemaan Pohjois-Koreaan kohdistettavaa jatkuvaa kansainvälistä painetta, jotta voidaan varmistaa ydinaseriisuntaan tähtäävien konkreettisten toimien toteutuminen; kannattaa kansainvälistä yhteistyötä, jotta voidaan selvittää kysymys kadonneista Japanin kansalaisista, joiden pelätään joutuneen Pohjois-Korean hallinnon sieppaamiksi; korostaa, että Koillis-Aasian maiden vakaus on keskeisen tärkeää unionille; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa EU:ta ja Japania tekemään yhteistyötä Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) alueellista integraatiota ja yhteistyötä sekä alueen kollektiivista konfliktien ratkaisua koskevien valmiuksien lisäämiseksi ja näin vahvistamaan ASEANille nyt kuuluvaa keskeistä asemaa Kaakkois-Aasian monenkeskisessä järjestyksessä; tukee ASEANin ja Japanin 33. foorumissa Tokiossa tehtyä päätöstä, jonka mukaan vahvistetaan siteitä entisestään, käsitellään alueellisia ja kansainvälisiä yhteisen edun mukaisia kysymyksiä ja tehdään yhteistyötä rauhan ja vakauden edistämiseksi; katsoo, että ihmisoikeuksien edistäminen ja suojelu edistää tehokkaasti näitä kahta tavoitetta; kehottaa luomaan synergioita Japanin vapaan ja avoimen Intian ja Tyynenmeren alueen strategian sekä EU:n aloitteiden välille, mukaan lukien EU:n investointisuunnitelma ja laajennetut Euroopan laajuiset liikenneverkot, jotta voidaan edistää maailmanlaajuista yhteistyötä yhteenliitettävyyden alalla; |
| --- | --- |

15.

| 16. | panee merkille Japanin tavoitteen tulla YK:n turvallisuusneuvoston vaihtuvaksi jäseneksi vuosina 2023–2024 ja pitää myönteisenä sen panosta YK:ssa esimerkiksi aseidenriisunnan, asesulun, rauhanturvaamisen, rauhanrakentamisen ja turvallisuuden aloilla; |
| --- | --- |

16.

Alakohtainen yhteistyö

| 17. | korostaa strategisen kumppanuussopimuksen tarjoamia mahdollisuuksia ja sen antamaa pontta kehittää kulttuurisuhteita ja tehdä yhteistyötä nuoriso-, koulutus- ja urheilualoilla; panee merkille kielelliset esteet ja nykyisen alhaisen henkilövaihdon tason EU:n ja Japanin välillä; kehottaa investoimaan edelleen kansalaisten välisen vuorovaikutuksen, koulutusta ja kulttuuria koskevan vuoropuhelun, Erasmus+:aan kuuluvien akateemisten liikkuvuusohjelmien ja julkisuusdiplomatian parantamiseen, jotta voidaan edistää keskinäistä ymmärrystä kulttuurien monimuotoisuutta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kiinnittää huomiota siihen, että strateginen kumppanuussopimus edistää alakohtaista kuluttajansuojaa koskevaa yhteistyötä ja rahoitusalan sääntely- ja valvontajärjestelmiin liittyvää vaihtoa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | katsoo, että EU ja Japani, jotka ovat maailman suurimpia avunantajia ja jotka ovat jo pitkään tarjonneet virallista kehitysapua Itä-Aasian ja hiljattain myös Afrikan, Lähi-idän ja Latinalaisen Amerikan vähemmän kehittyneille maille, ovat luonnollisia kumppaneita avun koordinoinnissa ja johdonmukaisuuden varmistamisessa yhdessä vastaanottavien hallitusten kanssa; korostaa, että kehitysavun päätarkoitus on köyhyyden vähentäminen ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen, ja odottaa keskinäistä yhteistyötä näiden tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Japani ratifioi Pariisin ilmastosopimuksen vuonna 2016, ja kehottaa Japania panemaan sopimuksen täytäntöön tehokkaasti, ottamaan johtoaseman ennakoivassa ilmastonmuutoksen torjunnassa ja lisäämään ilmastonmuutoksen vaikutusten hillitsemistoimia; kehottaa EU:ta ja Japania tehostamaan yhteistyötä kestävän energian alalla, esimerkiksi vähäpäästöisten liikennemuotojen kehittämisessä; korostaa, että ilmastonmuutosta käsittelevä ulkoministerien neuvoa-antava paneeli antoi helmikuussa 2018 raporttinsa, jossa tarve siirtyä uusiutuvaan energiaan asetettiin Japanin energiadiplomatiastrategian ytimeen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | suhtautuu myönteisesti siihen, että sopimukseen on sisällytetty kestävä metsänhoito, ja odottaa, että laittomia hakkuita koskevia hyviä käytäntöjä vaihdetaan edelleen EU:n puutavara-asetuksesta saatujen kokemusten pohjalta, jotta Japanin lainsäädäntöön voidaan sisällyttää pakollinen due diligence -menettely; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pitää valitettavana, että Japani pyrki varmistamaan kaupallisen valaanpyynnin keskeyttämisestä luopumisen syyskuussa 2018 pidetyissä Kansainvälisen valaanpyyntikomission kokouksissa, ja kehottaa keskeyttämään valaanpyynnin tieteellisiin tarkoituksiin; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että Japani on maailman toiseksi suurin kosmetiikan markkina-alue; muistuttaa, että kosmetiikan testaus eläimillä ja eläimillä testattujen kosmeettisten tuontituotteiden myynti on kielletty EU:ssa; kannustaa tässä yhteydessä osapuolia vaihtamaan tietoja ja tekemään yhteistyötä, jotta voidaan lopettaa kosmetiikan testaus eläimillä Japanissa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa biologisen monimuotoisuuden säilyttämisen merkitystä ja kannustaa Japania poistamaan varaumat, jotka se on tehnyt luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevaan yleissopimukseen (CITES); |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa EU:n jäsenvaltioiden parlamentteja ratifioimaan väliaikaisen sopimuksen pikaisesti ja kehottaa panemaan sen täytäntöön täysimääräisesti kaikilla aloilla; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Japanin hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  EUVL L 216, 24.8.2018, s. 1.

(2)  EUVL L 90, 6.4.2011, s. 2.

(3)  EUVL C 443, 22.12.2017, s. 49.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0506.

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/347 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/347

---

P8_TA(2018)0508

EU:n ja Jordanian välinen Euro–Välimeri-ilmailusopimus (Kroatian liittyminen) ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. joulukuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan välisen Euro–Välimeri-ilmailusopimuksen muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi tehdyn pöytäkirjan tekemisestä unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta (07067/2015 – C8-0189/2016 – 2015/0003(NLE))

(Hyväksyntä)

(2020/C 388/38)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (07067/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (07067/2015),

| — | ottaa huomioon luonnoksen pöytäkirjaksi, jolla muutetaan Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan välistä Euro–Välimeri-ilmailusopimusta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi (07066/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen pöytäkirjaksi, jolla muutetaan Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan välistä Euro–Välimeri-ilmailusopimusta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi (07066/2015),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohdan sekä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0189/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohdan sekä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0189/2016),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan ja 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan ja 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen (A8-0371/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen (A8-0371/2018),

| 1. | antaa hyväksyntänsä pöytäkirjan tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/348 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/348

---

P8_TA(2018)0509

Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma ”Euroopan horisontti” ja sen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 12. joulukuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Euroopan horisontti” ja sen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä (COM(2018)0435 – C8-0252/2018 – 2018/0224(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2020/C 388/39)

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Unionin tavoitteena on lujittaa tieteellistä ja teknologista perustaansa ja kehittää kilpailukykyään, myös teollisuuden osalta, edistämällä kaikkea tutkimus- ja innovaatiotoimintaa unionin strategisten ensisijaisten tavoitteiden
  saavuttamiseksi
  . Viime kädessä tarkoituksena on edistää rauhaa, unionin arvoja ja sen kansojen hyvinvointia. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Unionin tavoitteena on lujittaa tieteellistä ja teknologista perustaansa ja kehittää kilpailukykyään, myös teollisuuden osalta, edistämällä kaikkea tutkimus- ja innovaatiotoimintaa unionin strategisten ensisijaisten tavoitteiden
  saavuttamiseksi
  . Viime kädessä tarkoituksena on edistää rauhaa, unionin arvoja ja sen kansojen hyvinvointia.

| (1) | Unionin tavoitteena on lujittaa tieteellistä
  huippuosaamistaan
  ja teknologista perustaansa
  siten, että tutkijat, tieteellinen tietämys ja teknologia liikkuvat vapaasti,
  ja kehittää kilpailukykyään, myös teollisuuden osalta,
  eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistamiseksi
  edistämällä kaikkea tutkimus- ja innovaatiotoimintaa unionin strategisten ensisijaisten tavoitteiden
  ja sitoumusten toteuttamiseksi
  . Viime kädessä tarkoituksena on edistää rauhaa, unionin arvoja ja sen kansojen hyvinvointia. |
| --- | --- |

(1)

Unionin tavoitteena on lujittaa tieteellistä
  huippuosaamistaan
  ja teknologista perustaansa
  siten, että tutkijat, tieteellinen tietämys ja teknologia liikkuvat vapaasti,
  ja kehittää kilpailukykyään, myös teollisuuden osalta,
  eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistamiseksi
  edistämällä kaikkea tutkimus- ja innovaatiotoimintaa unionin strategisten ensisijaisten tavoitteiden
  ja sitoumusten toteuttamiseksi
  . Viime kädessä tarkoituksena on edistää rauhaa, unionin arvoja ja sen kansojen hyvinvointia.

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | Jotta tämä yleinen tavoite saataisiin muutettua tieteellisiksi, taloudellisiksi ja yhteiskunnallisiksi vaikutuksiksi, unionin olisi investoitava tutkimukseen ja innovointiin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Euroopan horisontti” (2021–2027), jäljempänä ”ohjelma”, avulla siten, että voidaan tukea korkeatasoisen tietämyksen ja teknologioiden luomista
  ja
  levittämistä, tehostaa tutkimuksen ja innovoinnin vaikutusta
  unionin politiikan kehittämiseen
  ,
  tukemiseen
  ja
  täytäntöönpanoon
  , tukea innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa teollisuudessa ja yhteiskunnassa
  maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi, parantaa
  teollisuuden
  kilpailukykyä, edistää
  kaikkia innovoinnin muotoja
  , myös läpimurtoinnovointia,
  ja
  tehostaa
  innovatiivisten ratkaisujen saattamista markkinoille, sekä
  optimoida tämä investointi sellaiseksi, että se tuottaa entistä suuremman vaikutuksen entistä vahvemmalla eurooppalaisella tutkimusalueella
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Jotta tämä yleinen tavoite saataisiin muutettua tieteellisiksi, taloudellisiksi ja yhteiskunnallisiksi vaikutuksiksi, unionin olisi investoitava tutkimukseen ja innovointiin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Euroopan horisontti” (2021–2027), jäljempänä ”ohjelma”, avulla siten, että voidaan tukea korkeatasoisen tietämyksen ja teknologioiden luomista
  ja
  levittämistä, tehostaa tutkimuksen ja innovoinnin vaikutusta
  unionin politiikan kehittämiseen
  ,
  tukemiseen
  ja
  täytäntöönpanoon
  , tukea innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa teollisuudessa ja yhteiskunnassa
  maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi, parantaa
  teollisuuden
  kilpailukykyä, edistää
  kaikkia innovoinnin muotoja
  , myös läpimurtoinnovointia,
  ja
  tehostaa
  innovatiivisten ratkaisujen saattamista markkinoille, sekä
  optimoida tämä investointi sellaiseksi, että se tuottaa entistä suuremman vaikutuksen entistä vahvemmalla eurooppalaisella tutkimusalueella
  .

| (2) | Jotta tämä yleinen tavoite saataisiin muutettua tieteellisiksi, taloudellisiksi ja yhteiskunnallisiksi vaikutuksiksi
  ja jotta unionin tekemistä tutkimus-, kehitys- ja innovointi-investoinneista saatava unionin tason lisäarvo voitaisiin maksimoida
  , unionin olisi investoitava tutkimukseen ja innovointiin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Euroopan horisontti” (2021–2027), jäljempänä ”ohjelma”, avulla siten, että voidaan tukea korkeatasoisen tietämyksen ja teknologioiden luomista, levittämistä
  ja siirtoa unionissa
  , tehostaa tutkimuksen ja innovoinnin vaikutusta
  vastattaessa maailmanlaajuisiin haasteisiin, mukaan lukien kestävän kehityksen tavoitteet ja ilmastonmuutos, ja kehitettäessä
  ,
  tuettaessa
  ja
  pantaessa täytäntöön unionin politiikkaa ja
  tukea innovatiivisten
  ja kestävien
  ratkaisujen käyttöönottoa
  unionin
  teollisuudessa ja yhteiskunnassa
  työpaikkojen luomiseksi ja talouskasvun vauhdittamiseksi sekä
  teollisuuden
  kilpailukyvyn parantamiseksi. Ohjelmalla olisi edistettävä
  kaikkia innovoinnin muotoja ja
  tehostettava
  innovatiivisten ratkaisujen saattamista markkinoille sekä
  optimoitava investointien toteuttaminen
  . |
| --- | --- |

(2)

Jotta tämä yleinen tavoite saataisiin muutettua tieteellisiksi, taloudellisiksi ja yhteiskunnallisiksi vaikutuksiksi
  ja jotta unionin tekemistä tutkimus-, kehitys- ja innovointi-investoinneista saatava unionin tason lisäarvo voitaisiin maksimoida
  , unionin olisi investoitava tutkimukseen ja innovointiin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Euroopan horisontti” (2021–2027), jäljempänä ”ohjelma”, avulla siten, että voidaan tukea korkeatasoisen tietämyksen ja teknologioiden luomista, levittämistä
  ja siirtoa unionissa
  , tehostaa tutkimuksen ja innovoinnin vaikutusta
  vastattaessa maailmanlaajuisiin haasteisiin, mukaan lukien kestävän kehityksen tavoitteet ja ilmastonmuutos, ja kehitettäessä
  ,
  tuettaessa
  ja
  pantaessa täytäntöön unionin politiikkaa ja
  tukea innovatiivisten
  ja kestävien
  ratkaisujen käyttöönottoa
  unionin
  teollisuudessa ja yhteiskunnassa
  työpaikkojen luomiseksi ja talouskasvun vauhdittamiseksi sekä
  teollisuuden
  kilpailukyvyn parantamiseksi. Ohjelmalla olisi edistettävä
  kaikkia innovoinnin muotoja ja
  tehostettava
  innovatiivisten ratkaisujen saattamista markkinoille sekä
  optimoitava investointien toteuttaminen
  .

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 a) | Ohjelmalla olisi edistettävä sitä, että unionin BKT:stä investoidaan kaiken kaikkiaan kolme prosenttia tutkimukseen ja kehittämiseen Eurooppa 2020 -strategiassa asetetun yleistavoitteen mukaisesti. Tavoitteen saavuttaminen edellyttää, että jäsenvaltiot ja yksityinen sektori täydentävät ohjelmaa omilla tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin liittyvillä tehostetuilla investointitoimillaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(2 a)

Ohjelmalla olisi edistettävä sitä, että unionin BKT:stä investoidaan kaiken kaikkiaan kolme prosenttia tutkimukseen ja kehittämiseen Eurooppa 2020 -strategiassa asetetun yleistavoitteen mukaisesti. Tavoitteen saavuttaminen edellyttää, että jäsenvaltiot ja yksityinen sektori täydentävät ohjelmaa omilla tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin liittyvillä tehostetuilla investointitoimillaan.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Tutkimus- ja innovaatiotoiminnan edistämisessä, joka katsotaan unionin politiikan tavoitteiden saavuttamisen kannalta välttämättömäksi, olisi otettava huomioon innovointiperiaate
  sellaisena kuin se on esitetty 15 päivänä toukokuuta 2018 annetussa komission tiedonannossa Uudistettu tutkimuksen
  ja
  innovoinnin ohjelma: Euroopan mahdollisuus muokata tulevaisuutta (COM(2018) 306)
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Tutkimus- ja innovaatiotoiminnan edistämisessä, joka katsotaan unionin politiikan tavoitteiden saavuttamisen kannalta välttämättömäksi, olisi otettava huomioon innovointiperiaate
  sellaisena kuin se on esitetty 15 päivänä toukokuuta 2018 annetussa komission tiedonannossa Uudistettu tutkimuksen
  ja
  innovoinnin ohjelma: Euroopan mahdollisuus muokata tulevaisuutta (COM(2018) 306)
  .

| (3) | Tutkimus- ja innovaatiotoiminnan edistämisessä, joka katsotaan unionin politiikan tavoitteiden saavuttamisen kannalta välttämättömäksi, olisi otettava huomioon innovointiperiaate
  keskeisenä tekijänä, joka edistää unionin huomattavan osaamispääoman muuntamista nopeammin
  ja
  voimaperäisemmin innovaatioiksi
  . |
| --- | --- |

(3)

Tutkimus- ja innovaatiotoiminnan edistämisessä, joka katsotaan unionin politiikan tavoitteiden saavuttamisen kannalta välttämättömäksi, olisi otettava huomioon innovointiperiaate
  keskeisenä tekijänä, joka edistää unionin huomattavan osaamispääoman muuntamista nopeammin
  ja
  voimaperäisemmin innovaatioiksi
  .

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Avoin tiede
  ,
  avoin innovointi
  ja
  avoin kansainvälinen yhteistyö ovat ne yleiset periaatteet, joiden avulla
  tulisi varmistaa huippuosaaminen ja unionin investoinnin vaikutukset tutkimukseen ja innovointiin
  . Niitä olisi noudatettava ohjelman täytäntöönpanossa, erityisesti pilariin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” liittyvässä strategisessa suunnittelussa
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Avoin tiede
  ,
  avoin innovointi
  ja
  avoin kansainvälinen yhteistyö ovat ne yleiset periaatteet, joiden avulla
  tulisi varmistaa huippuosaaminen ja unionin investoinnin vaikutukset tutkimukseen ja innovointiin
  . Niitä olisi noudatettava ohjelman täytäntöönpanossa, erityisesti pilariin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” liittyvässä strategisessa suunnittelussa
  .

| (4) | Noudattamalla edelleen avoimen tieteen
  ,
  avoimen innovoinnin
  ja
  avoimen kansainvälisen yhteistyön periaatteita ja turvaamalla samalla unionin tieteelliset ja sosioekonomiset edut
  tulisi varmistaa huippuosaaminen ja unionin investoinnin vaikutukset tutkimukseen ja innovointiin
  sekä vahvistaa kaikkien jäsenvaltioiden tutkimus- ja innovointivalmiuksia. Tämän pitäisi johtaa ohjelman tasapainoiseen täytäntöönpanoon
  . |
| --- | --- |

(4)

Noudattamalla edelleen avoimen tieteen
  ,
  avoimen innovoinnin
  ja
  avoimen kansainvälisen yhteistyön periaatteita ja turvaamalla samalla unionin tieteelliset ja sosioekonomiset edut
  tulisi varmistaa huippuosaaminen ja unionin investoinnin vaikutukset tutkimukseen ja innovointiin
  sekä vahvistaa kaikkien jäsenvaltioiden tutkimus- ja innovointivalmiuksia. Tämän pitäisi johtaa ohjelman tasapainoiseen täytäntöönpanoon
  .

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Avoin tiede
  , johon sisältyy tieteellisten julkaisujen ja tutkimusdatan avoin saatavuus,
  antaa mahdollisuuden parantaa tieteen laatua, lisätä sen vaikutusta ja hyötyjä ja nopeuttaa tietämyksen edistymistä tekemällä siitä luotettavampaa, tehokkaampaa ja tarkempaa, yhteiskunnalle helpommin ymmärrettävää ja yhteiskunnallisiin haasteisiin reagoivaa. Olisi vahvistettava säännökset, joilla varmistetaan, että rahoituksen saajat huolehtivat vertaisarvioitujen tieteellisten julkaisujen, tutkimusdatan ja muiden tutkimustulosten avoimesta saatavuudesta avoimella ja syrjimättömällä tavalla, maksutta ja mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, jotta niitä voidaan käyttää ja uudelleenkäyttää mahdollisimman laajasti. Enemmän huomiota olisi kiinnitettävä
  erityisesti
  tutkimusdatan vastuulliseen hallintaan, jossa olisi noudatettava löydettävyyden, saatavuuden, yhteentoimivuuden ja uudelleenkäytettävyyden periaatteita eli FAIR-periaatteita muun muassa ottamalla datanhallintasuunnitelmia yleisesti käyttöön. Soveltuvin osin rahoituksen saajien olisi hyödynnettävä eurooppalaisten avoimen tieteen pilvipalvelujen tarjoamia mahdollisuuksia sekä noudatettava muita avoimen tieteen periaatteita ja käytäntöjä. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Avoin tiede
  , johon sisältyy tieteellisten julkaisujen ja tutkimusdatan avoin saatavuus,
  antaa mahdollisuuden parantaa tieteen laatua, lisätä sen vaikutusta ja hyötyjä ja nopeuttaa tietämyksen edistymistä tekemällä siitä luotettavampaa, tehokkaampaa ja tarkempaa, yhteiskunnalle helpommin ymmärrettävää ja yhteiskunnallisiin haasteisiin reagoivaa. Olisi vahvistettava säännökset, joilla varmistetaan, että rahoituksen saajat huolehtivat vertaisarvioitujen tieteellisten julkaisujen, tutkimusdatan ja muiden tutkimustulosten avoimesta saatavuudesta avoimella ja syrjimättömällä tavalla, maksutta ja mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, jotta niitä voidaan käyttää ja uudelleenkäyttää mahdollisimman laajasti. Enemmän huomiota olisi kiinnitettävä
  erityisesti
  tutkimusdatan vastuulliseen hallintaan, jossa olisi noudatettava löydettävyyden, saatavuuden, yhteentoimivuuden ja uudelleenkäytettävyyden periaatteita eli FAIR-periaatteita muun muassa ottamalla datanhallintasuunnitelmia yleisesti käyttöön. Soveltuvin osin rahoituksen saajien olisi hyödynnettävä eurooppalaisten avoimen tieteen pilvipalvelujen tarjoamia mahdollisuuksia sekä noudatettava muita avoimen tieteen periaatteita ja käytäntöjä.

| (5) | Avoin tiede antaa mahdollisuuden parantaa tieteen laatua, lisätä sen vaikutusta ja hyötyjä ja nopeuttaa tietämyksen edistymistä tekemällä siitä luotettavampaa, tehokkaampaa ja tarkempaa, yhteiskunnalle helpommin ymmärrettävää ja yhteiskunnallisiin haasteisiin reagoivaa. Olisi vahvistettava säännökset, joilla varmistetaan, että rahoituksen saajat huolehtivat vertaisarvioitujen tieteellisten julkaisujen, tutkimusdatan ja muiden tutkimustulosten avoimesta saatavuudesta avoimella ja syrjimättömällä tavalla, maksutta ja mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, jotta niitä voidaan käyttää ja uudelleenkäyttää mahdollisimman laajasti.
  Tutkimusdatan yhteydessä periaatteena olisi oltava ”niin avointa kuin mahdollista ja niin suljettua kuin välttämätöntä”, ja näin ollen olisi tunnustettava saatavuutta koskevien eri järjestelmien tarve unionin sosioekonomisen edun, teollis- ja tekijänoikeuksien, henkilötietojen suojan ja luottamuksellisuuden, turvallisuusnäkökohtien ja muiden oikeutettujen etujen vuoksi.
  Enemmän huomiota olisi kiinnitettävä tutkimusdatan vastuulliseen hallintaan, jossa olisi noudatettava löydettävyyden, saatavuuden, yhteentoimivuuden ja uudelleenkäytettävyyden periaatteita eli FAIR-periaatteita muun muassa ottamalla datanhallintasuunnitelmia yleisesti käyttöön. Soveltuvin osin rahoituksen saajien olisi hyödynnettävä eurooppalaisten avoimen tieteen pilvipalvelujen
  ja Euroopan datainfrastruktuurin
  tarjoamia mahdollisuuksia sekä noudatettava muita avoimen tieteen periaatteita ja käytäntöjä.
  Vastavuoroista avointa saatavuutta olisi edistettävä kansainvälisissä tiede- ja teknologiayhteistyösopimuksissa sekä asiaankuuluvissa assosiaatiosopimuksissa. |
| --- | --- |

(5)

Avoin tiede antaa mahdollisuuden parantaa tieteen laatua, lisätä sen vaikutusta ja hyötyjä ja nopeuttaa tietämyksen edistymistä tekemällä siitä luotettavampaa, tehokkaampaa ja tarkempaa, yhteiskunnalle helpommin ymmärrettävää ja yhteiskunnallisiin haasteisiin reagoivaa. Olisi vahvistettava säännökset, joilla varmistetaan, että rahoituksen saajat huolehtivat vertaisarvioitujen tieteellisten julkaisujen, tutkimusdatan ja muiden tutkimustulosten avoimesta saatavuudesta avoimella ja syrjimättömällä tavalla, maksutta ja mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, jotta niitä voidaan käyttää ja uudelleenkäyttää mahdollisimman laajasti.
  Tutkimusdatan yhteydessä periaatteena olisi oltava ”niin avointa kuin mahdollista ja niin suljettua kuin välttämätöntä”, ja näin ollen olisi tunnustettava saatavuutta koskevien eri järjestelmien tarve unionin sosioekonomisen edun, teollis- ja tekijänoikeuksien, henkilötietojen suojan ja luottamuksellisuuden, turvallisuusnäkökohtien ja muiden oikeutettujen etujen vuoksi.
  Enemmän huomiota olisi kiinnitettävä tutkimusdatan vastuulliseen hallintaan, jossa olisi noudatettava löydettävyyden, saatavuuden, yhteentoimivuuden ja uudelleenkäytettävyyden periaatteita eli FAIR-periaatteita muun muassa ottamalla datanhallintasuunnitelmia yleisesti käyttöön. Soveltuvin osin rahoituksen saajien olisi hyödynnettävä eurooppalaisten avoimen tieteen pilvipalvelujen
  ja Euroopan datainfrastruktuurin
  tarjoamia mahdollisuuksia sekä noudatettava muita avoimen tieteen periaatteita ja käytäntöjä.
  Vastavuoroista avointa saatavuutta olisi edistettävä kansainvälisissä tiede- ja teknologiayhteistyösopimuksissa sekä asiaankuuluvissa assosiaatiosopimuksissa.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 a) | Rahoitusta saavia pk-yrityksiä olisi kannustettava hyödyntämään nykyisiä välineitä, kuten IPR SME Helpdeskiä, joka tukee Euroopan unionin pieniä ja keskisuuria yrityksiä sekä niiden teollis- ja tekijänoikeuksien suojelussa että niiden turvaamisessa tarjoamalla maksutonta tietoa ja palveluja teollis- ja tekijänoikeuksia ja niihin liittyviä asioita koskevan luottamuksellisen neuvonnan sekä koulutuksen, materiaalien ja verkkoresurssien muodossa. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 a)

Rahoitusta saavia pk-yrityksiä olisi kannustettava hyödyntämään nykyisiä välineitä, kuten IPR SME Helpdeskiä, joka tukee Euroopan unionin pieniä ja keskisuuria yrityksiä sekä niiden teollis- ja tekijänoikeuksien suojelussa että niiden turvaamisessa tarjoamalla maksutonta tietoa ja palveluja teollis- ja tekijänoikeuksia ja niihin liittyviä asioita koskevan luottamuksellisen neuvonnan sekä koulutuksen, materiaalien ja verkkoresurssien muodossa.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Ohjelman konseptilla ja suunnittelulla olisi vastattava tarpeeseen koota kriittinen massa tuettuja toimia koko unionissa ja kansainvälisen yhteistyön avulla YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden (SDG) mukaisesti. Ohjelman täytäntöönpanolla olisi lujitettava tämän tavoitteen saavuttamista. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Ohjelman konseptilla ja suunnittelulla olisi vastattava tarpeeseen koota kriittinen massa tuettuja toimia koko unionissa ja kansainvälisen yhteistyön avulla YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden (SDG) mukaisesti. Ohjelman täytäntöönpanolla olisi lujitettava tämän tavoitteen saavuttamista.

| (6) | Ohjelman konseptilla ja suunnittelulla olisi vastattava tarpeeseen koota kriittinen massa tuettuja toimia koko unionissa ja kansainvälisen yhteistyön avulla
  ja samalla edistettävä kaikkien jäsenvaltioiden osallistumista ohjelmaan
  YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden (SDG)
  sekä Pariisin sopimuksen
  mukaisesti. Ohjelman täytäntöönpanolla olisi lujitettava tämän tavoitteen saavuttamista. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelman konseptilla ja suunnittelulla olisi vastattava tarpeeseen koota kriittinen massa tuettuja toimia koko unionissa ja kansainvälisen yhteistyön avulla
  ja samalla edistettävä kaikkien jäsenvaltioiden osallistumista ohjelmaan
  YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden (SDG)
  sekä Pariisin sopimuksen
  mukaisesti. Ohjelman täytäntöönpanolla olisi lujitettava tämän tavoitteen saavuttamista.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Ohjelmassa tuettujen toimien olisi edistettävä unionin tavoitteiden ja
  prioriteettien saavuttamista
  , edistymisen seurantaa ja arviointia suhteessa näihin tavoitteisiin
  ja
  prioriteetteihin sekä tarkistettujen tai uusien prioriteettien kehittämistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Ohjelmassa tuettujen toimien olisi edistettävä unionin tavoitteiden ja
  prioriteettien saavuttamista
  , edistymisen seurantaa ja arviointia suhteessa näihin tavoitteisiin
  ja
  prioriteetteihin sekä tarkistettujen tai uusien prioriteettien kehittämistä.

| (7) | Ohjelmassa tuettujen toimien olisi edistettävä unionin
  ja ohjelman
  tavoitteiden
  , prioriteettien
  ja
  sitoumusten toteuttamista
  , edistymisen seurantaa ja arviointia suhteessa näihin tavoitteisiin, prioriteetteihin
  ja sitoumuksiin
  sekä tarkistettujen tai uusien prioriteettien kehittämistä. |
| --- | --- |

(7)

Ohjelmassa tuettujen toimien olisi edistettävä unionin
  ja ohjelman
  tavoitteiden
  , prioriteettien
  ja
  sitoumusten toteuttamista
  , edistymisen seurantaa ja arviointia suhteessa näihin tavoitteisiin, prioriteetteihin
  ja sitoumuksiin
  sekä tarkistettujen tai uusien prioriteettien kehittämistä.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (7 a) | Ohjelmassa olisi pyrittävä noudattamaan olemassa olevia tutkimusta ja innovointia koskevia unionin etenemissuunnitelmia ja strategioita. |

Komission teksti

Tarkistus

(7 a)

Ohjelmassa olisi pyrittävä noudattamaan olemassa olevia tutkimusta ja innovointia koskevia unionin etenemissuunnitelmia ja strategioita.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Ohjelmassa olisi säilytettävä tasapainoinen lähestymistapa alhaalta ylös (tutkija- tai innovointilähtöisesti) määräytyvän rahoituksen ja ylhäältä alas (strategisesti määritellyistä painopisteistä käsin) määräytyvän rahoituksen välillä riippuen osallistuvien tutkimus- ja innovointiyhteisöjen luonteesta, toteutettavien toimien tyypistä ja kohteesta sekä tavoiteltavista vaikutuksista. Näiden tekijöiden yhdistelmän pohjalta olisi valittava lähestymistapa ohjelman eri osiin, jotka kaikki edistävät ohjelman kaikkia yleisiä ja erityisiä tavoitteita. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Ohjelmassa olisi säilytettävä tasapainoinen lähestymistapa alhaalta ylös (tutkija- tai innovointilähtöisesti) määräytyvän rahoituksen ja ylhäältä alas (strategisesti määritellyistä painopisteistä käsin) määräytyvän rahoituksen välillä riippuen osallistuvien tutkimus- ja innovointiyhteisöjen luonteesta, toteutettavien toimien tyypistä ja kohteesta sekä tavoiteltavista vaikutuksista. Näiden tekijöiden yhdistelmän pohjalta olisi valittava lähestymistapa ohjelman eri osiin, jotka kaikki edistävät ohjelman kaikkia yleisiä ja erityisiä tavoitteita.

| (8) | Ohjelmassa olisi säilytettävä tasapainoinen lähestymistapa alhaalta ylös (tutkija- tai innovointilähtöisesti) määräytyvän rahoituksen ja ylhäältä alas (strategisesti määritellyistä painopisteistä käsin) määräytyvän rahoituksen välillä riippuen
  eri puolilta unionia
  osallistuvien tutkimus- ja innovointiyhteisöjen luonteesta,
  onnistumisasteista kullakin toiminta-alalla,
  toteutettavien toimien tyypistä ja kohteesta
  , toissijaisuusperiaatteesta
  sekä tavoiteltavista vaikutuksista. Näiden tekijöiden yhdistelmän pohjalta olisi valittava lähestymistapa ohjelman eri osiin, jotka kaikki edistävät ohjelman kaikkia yleisiä ja erityisiä tavoitteita. |
| --- | --- |

(8)

Ohjelmassa olisi säilytettävä tasapainoinen lähestymistapa alhaalta ylös (tutkija- tai innovointilähtöisesti) määräytyvän rahoituksen ja ylhäältä alas (strategisesti määritellyistä painopisteistä käsin) määräytyvän rahoituksen välillä riippuen
  eri puolilta unionia
  osallistuvien tutkimus- ja innovointiyhteisöjen luonteesta,
  onnistumisasteista kullakin toiminta-alalla,
  toteutettavien toimien tyypistä ja kohteesta
  , toissijaisuusperiaatteesta
  sekä tavoiteltavista vaikutuksista. Näiden tekijöiden yhdistelmän pohjalta olisi valittava lähestymistapa ohjelman eri osiin, jotka kaikki edistävät ohjelman kaikkia yleisiä ja erityisiä tavoitteita.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 a) | Joihinkin tutkimus- ja innovointitoimiin olisi sovellettava nopeutetun tutkimuksen ja innovoinnin logiikkaa, jossa avustuksen myöntämisaika ei saisi ylittää kuutta kuukautta. Tämän pitäisi mahdollistaa nopeampi ja alhaalta ylöspäin suuntautuva varojen saatavuus pienille yhteistyökonsortioille toimiin, jotka ulottuvat perustutkimuksesta kaupalliseen soveltamiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 a)

Joihinkin tutkimus- ja innovointitoimiin olisi sovellettava nopeutetun tutkimuksen ja innovoinnin logiikkaa, jossa avustuksen myöntämisaika ei saisi ylittää kuutta kuukautta. Tämän pitäisi mahdollistaa nopeampi ja alhaalta ylöspäin suuntautuva varojen saatavuus pienille yhteistyökonsortioille toimiin, jotka ulottuvat perustutkimuksesta kaupalliseen soveltamiseen.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 b) | Ohjelmasta olisi tuettava tutkimuksen ja innovoinnin kaikkia vaiheita erityisesti yhteistyöhankkeissa. Perustutkimus on olennainen resurssi ja tärkeä edellytys sille, että unioni kykenee entistä paremmin houkuttelemaan parhaita tutkijoita, jotta siitä tulisi maailmanlaajuinen huippuosaamisen keskittymä. Olisi varmistettava tasapaino perustutkimuksen ja soveltavan tutkimuksen välillä. Innovointiin yhdistettynä tämä tukee unionin talouden kilpailukykyä, kasvua ja työllisyyttä. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 b)

Ohjelmasta olisi tuettava tutkimuksen ja innovoinnin kaikkia vaiheita erityisesti yhteistyöhankkeissa. Perustutkimus on olennainen resurssi ja tärkeä edellytys sille, että unioni kykenee entistä paremmin houkuttelemaan parhaita tutkijoita, jotta siitä tulisi maailmanlaajuinen huippuosaamisen keskittymä. Olisi varmistettava tasapaino perustutkimuksen ja soveltavan tutkimuksen välillä. Innovointiin yhdistettynä tämä tukee unionin talouden kilpailukykyä, kasvua ja työllisyyttä.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 c) | Euroopan horisontti -puiteohjelman vaikutusten maksimoimiseksi olisi kiinnitettävä erityistä huomiota monitieteisiin ja tieteidenvälisiin toimintatapoihin, jotta tiede voi edistyä merkittävästi. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 c)

Euroopan horisontti -puiteohjelman vaikutusten maksimoimiseksi olisi kiinnitettävä erityistä huomiota monitieteisiin ja tieteidenvälisiin toimintatapoihin, jotta tiede voi edistyä merkittävästi.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 d) | Sitoutumista yhteiskuntaan on syytä edistää huolehtimalla vastuullisesta tutkimuksesta ja innovoinnista monialaisena osatekijänä, jolla pyritään luomaan tehokasta yhteistyötä tieteen ja yhteiskunnan välille. Siten kaikki yhteiskunnalliset toimijat (muun muassa tutkijat, kansalaiset, poliittiset päättäjät, elinkeinoelämä ja kolmannen sektorin organisaatiot) voisivat tehdä yhteistyötä koko tutkimus- ja innovointiprosessin ajan, jotta sekä prosessi että sen tulokset voidaan sovittaa paremmin yhteen eurooppalaisen yhteiskunnan arvojen, tarpeiden ja odotusten kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 d)

Sitoutumista yhteiskuntaan on syytä edistää huolehtimalla vastuullisesta tutkimuksesta ja innovoinnista monialaisena osatekijänä, jolla pyritään luomaan tehokasta yhteistyötä tieteen ja yhteiskunnan välille. Siten kaikki yhteiskunnalliset toimijat (muun muassa tutkijat, kansalaiset, poliittiset päättäjät, elinkeinoelämä ja kolmannen sektorin organisaatiot) voisivat tehdä yhteistyötä koko tutkimus- ja innovointiprosessin ajan, jotta sekä prosessi että sen tulokset voidaan sovittaa paremmin yhteen eurooppalaisen yhteiskunnan arvojen, tarpeiden ja odotusten kanssa.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Pilarissa ”Avoin tiede” toteutettavat tutkimustoimet olisi määriteltävä tieteellisten tarpeiden ja mahdollisuuksien mukaan. Tutkimuslinjaus olisi vahvistettava tiiviissä yhteistyössä tiedeyhteisön kanssa. Tutkimusta olisi rahoitettava huippuosaamisen perusteella. |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Pilarissa ”Avoin tiede” toteutettavat tutkimustoimet olisi määriteltävä tieteellisten tarpeiden ja mahdollisuuksien mukaan. Tutkimuslinjaus olisi vahvistettava tiiviissä yhteistyössä tiedeyhteisön kanssa. Tutkimusta olisi rahoitettava huippuosaamisen perusteella.

| (9) | Pilarissa ”
  Huipputason
  avoin tiede” toteutettavat tutkimustoimet olisi määriteltävä tieteellisten tarpeiden ja mahdollisuuksien mukaan. Tutkimuslinjaus olisi vahvistettava tiiviissä yhteistyössä tiedeyhteisön kanssa
  , ja siinä olisi myös painotettava uusien tutkimuksen ja innovoinnin alan kykyjen ja nuorien tutkijoiden houkuttelemista sekä vahvistettava eurooppalaista tutkimusaluetta ja vältettävä aivovuotoa
  . Tutkimusta olisi rahoitettava huippuosaamisen perusteella. |
| --- | --- |

(9)

Pilarissa ”
  Huipputason
  avoin tiede” toteutettavat tutkimustoimet olisi määriteltävä tieteellisten tarpeiden ja mahdollisuuksien mukaan. Tutkimuslinjaus olisi vahvistettava tiiviissä yhteistyössä tiedeyhteisön kanssa
  , ja siinä olisi myös painotettava uusien tutkimuksen ja innovoinnin alan kykyjen ja nuorien tutkijoiden houkuttelemista sekä vahvistettava eurooppalaista tutkimusaluetta ja vältettävä aivovuotoa
  . Tutkimusta olisi rahoitettava huippuosaamisen perusteella.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Pilarin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” olisi muodostuttava tutkimus- ja innovaatiotoimien klustereista, jotta voidaan maksimoida integroituminen vastaavilla kohdealoilla ja varmistaa samalla, että vaikutus pysyy korkealla ja kestävällä tasolla suhteessa käytettäviin resursseihin. Pilarin avulla pyritään saamaan aikaan monitieteistä, sektorien välistä, politiikka-alojen rajat ylittävää ja kansainvälistä yhteistyötä, jolla edistetään YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja yhteistyöhön osallistuvien unionin teollisuudenalojen kilpailukykyä. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Pilarin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” olisi muodostuttava tutkimus- ja innovaatiotoimien klustereista, jotta voidaan maksimoida integroituminen vastaavilla kohdealoilla ja varmistaa samalla, että vaikutus pysyy korkealla ja kestävällä tasolla suhteessa käytettäviin resursseihin. Pilarin avulla pyritään saamaan aikaan monitieteistä, sektorien välistä, politiikka-alojen rajat ylittävää ja kansainvälistä yhteistyötä, jolla edistetään YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja yhteistyöhön osallistuvien unionin teollisuudenalojen kilpailukykyä.

| (10) | Pilarin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja
  Euroopan
  teollisuuden kilpailukyky” olisi muodostuttava tutkimus- ja innovaatiotoimien klustereista, jotta voidaan maksimoida integroituminen vastaavilla kohdealoilla ja varmistaa samalla, että vaikutus pysyy korkealla ja kestävällä tasolla
  unionin hyväksi
  suhteessa käytettäviin resursseihin. Pilarin avulla pyritään saamaan aikaan monitieteistä, sektorien välistä, politiikka-alojen rajat ylittävää ja kansainvälistä yhteistyötä, jolla edistetään YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja
  Pariisin sopimuksen mukaisten unionin sitoumusten toteuttamista ja tarvittaessa yhteiskunnallisten haasteiden ratkomista sekä
  yhteistyöhön osallistuvien unionin teollisuudenalojen kilpailukykyä.
  Tähän pilariin kuuluvien toimien olisi katettava kaikenlainen tutkimus- ja innovaatiotoiminta, kuten tutkimus ja kehittäminen (t&k), pilotointi, demonstrointi ja julkisten hankintamenettelyjen tuki, esinormatiivinen tutkimus ja standardointi sekä innovaatioiden käyttöönotto markkinoilla, jotta varmistetaan, että Eurooppa pysyy tutkimuksen eturintamassa strategisesti määriteltyjen painopisteiden alalla. |
| --- | --- |

(10)

Pilarin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja
  Euroopan
  teollisuuden kilpailukyky” olisi muodostuttava tutkimus- ja innovaatiotoimien klustereista, jotta voidaan maksimoida integroituminen vastaavilla kohdealoilla ja varmistaa samalla, että vaikutus pysyy korkealla ja kestävällä tasolla
  unionin hyväksi
  suhteessa käytettäviin resursseihin. Pilarin avulla pyritään saamaan aikaan monitieteistä, sektorien välistä, politiikka-alojen rajat ylittävää ja kansainvälistä yhteistyötä, jolla edistetään YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja
  Pariisin sopimuksen mukaisten unionin sitoumusten toteuttamista ja tarvittaessa yhteiskunnallisten haasteiden ratkomista sekä
  yhteistyöhön osallistuvien unionin teollisuudenalojen kilpailukykyä.
  Tähän pilariin kuuluvien toimien olisi katettava kaikenlainen tutkimus- ja innovaatiotoiminta, kuten tutkimus ja kehittäminen (t&k), pilotointi, demonstrointi ja julkisten hankintamenettelyjen tuki, esinormatiivinen tutkimus ja standardointi sekä innovaatioiden käyttöönotto markkinoilla, jotta varmistetaan, että Eurooppa pysyy tutkimuksen eturintamassa strategisesti määriteltyjen painopisteiden alalla.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Teollisuuden osallistumisen ohjelmaan kaikilla tasoilla, yksittäisestä yrittäjästä ja pienistä ja keskisuurista yrityksistä aina suuryrityksiin, olisi
  oltava yksi tärkeimmistä kanavista, joiden kautta ohjelman tavoitteet on määrä saavuttaa,
  erityisesti kestävän kasvun ja työpaikkojen
  luomisen osalta. Teollisuuden olisi osallistuttava strategiseen suunnitteluun, jossa määritellään tulevat näkymät ja painopisteet ja jonka olisi tuettava työohjelmien kehittämistä. Teollisuuden osallistumista toimiin olisi tuettava vähintään vastaavalla tasolla kuin Euroopan parlamentin
  ja
  neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013

   (13)

  perustetussa edellisessä puiteohjelmassa ”Horisontti 2020”, jäljempänä ”Horisontti 2020 -ohjelma”
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Teollisuuden osallistumisen ohjelmaan kaikilla tasoilla, yksittäisestä yrittäjästä ja pienistä ja keskisuurista yrityksistä aina suuryrityksiin, olisi
  oltava yksi tärkeimmistä kanavista, joiden kautta ohjelman tavoitteet on määrä saavuttaa,
  erityisesti kestävän kasvun ja työpaikkojen
  luomisen osalta. Teollisuuden olisi osallistuttava strategiseen suunnitteluun, jossa määritellään tulevat näkymät ja painopisteet ja jonka olisi tuettava työohjelmien kehittämistä. Teollisuuden osallistumista toimiin olisi tuettava vähintään vastaavalla tasolla kuin Euroopan parlamentin
  ja
  neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013

   (13)

  perustetussa edellisessä puiteohjelmassa ”Horisontti 2020”, jäljempänä ”Horisontti 2020 -ohjelma”
  .

| (11) | Teollisuuden osallistumisen ohjelmaan
  oikea-aikaisesti
  kaikilla tasoilla, yksittäisestä yrittäjästä ja pienistä ja keskisuurista yrityksistä aina suuryrityksiin, olisi
  jatkuttava
  erityisesti kestävän kasvun ja työpaikkojen
  luomiseksi Euroopassa sekä vahvistettava yksityisen ja julkisen sektorin yhteistyötä
  ja
  edistettävä yksityissektorin investointeja tutkimukseen
  ja
  innovointiin
  . |
| --- | --- |

(11)

Teollisuuden osallistumisen ohjelmaan
  oikea-aikaisesti
  kaikilla tasoilla, yksittäisestä yrittäjästä ja pienistä ja keskisuurista yrityksistä aina suuryrityksiin, olisi
  jatkuttava
  erityisesti kestävän kasvun ja työpaikkojen
  luomiseksi Euroopassa sekä vahvistettava yksityisen ja julkisen sektorin yhteistyötä
  ja
  edistettävä yksityissektorin investointeja tutkimukseen
  ja
  innovointiin
  .

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (11 a) | Useiden sidosryhmien, kuten kansalaisyhteiskunnan ja teollisuuden, kuulemisella olisi myötävaikutettava näkymiin ja painopisteisiin, jotka vahvistetaan strategisessa suunnitteluprosessissa. Tämän tuloksena olisi laadittava säännöllisin väliajoin strategisia tutkimus- ja innovointisuunnitelmia, jotka hyväksytään delegoiduilla säädöksillä. Strategiset suunnitelmat olisi sen jälkeen pantava täytäntöön laatimalla työohjelmia. |

Komission teksti

Tarkistus

(11 a)

Useiden sidosryhmien, kuten kansalaisyhteiskunnan ja teollisuuden, kuulemisella olisi myötävaikutettava näkymiin ja painopisteisiin, jotka vahvistetaan strategisessa suunnitteluprosessissa. Tämän tuloksena olisi laadittava säännöllisin väliajoin strategisia tutkimus- ja innovointisuunnitelmia, jotka hyväksytään delegoiduilla säädöksillä. Strategiset suunnitelmat olisi sen jälkeen pantava täytäntöön laatimalla työohjelmia.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | On tärkeää tukea teollisuutta, jotta se voi säilyttää tai saavuttaa maailman johtavan aseman innovoinnissa, digitalisaatiossa ja hiilestä irtautumisessa. Erityisesti olisi investoitava keskeisiin kehitystä vauhdittaviin teknologioihin, jotka ovat perustana huomispäivän elinkeinoelämälle. Ohjelman
  toimilla
  olisi
  puututtava markkinoiden toimintapuutteisiin
  tai epätyydyttäviin investointitilanteisiin oikeasuhteisella tavalla, välttäen päällekkäisyyttä tai yksityisen rahoituksen syrjäyttämistä, ja toimista olisi saatava selkeää lisäarvoa Euroopan tasolla. Näin voidaan varmistaa johdonmukaisuus ohjelman toimien ja EU:n valtiontukisääntöjen välillä
  ja välttää kilpailun vääristyminen sisämarkkinoilla
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

On tärkeää tukea teollisuutta, jotta se voi säilyttää tai saavuttaa maailman johtavan aseman innovoinnissa, digitalisaatiossa ja hiilestä irtautumisessa. Erityisesti olisi investoitava keskeisiin kehitystä vauhdittaviin teknologioihin, jotka ovat perustana huomispäivän elinkeinoelämälle. Ohjelman
  toimilla
  olisi
  puututtava markkinoiden toimintapuutteisiin
  tai epätyydyttäviin investointitilanteisiin oikeasuhteisella tavalla, välttäen päällekkäisyyttä tai yksityisen rahoituksen syrjäyttämistä, ja toimista olisi saatava selkeää lisäarvoa Euroopan tasolla. Näin voidaan varmistaa johdonmukaisuus ohjelman toimien ja EU:n valtiontukisääntöjen välillä
  ja välttää kilpailun vääristyminen sisämarkkinoilla
  .

| (12) | On tärkeää tukea
  unionin
  teollisuutta, jotta se voi säilyttää tai saavuttaa maailman johtavan aseman innovoinnissa, digitalisaatiossa ja hiilestä irtautumisessa. Erityisesti olisi investoitava keskeisiin kehitystä vauhdittaviin teknologioihin, jotka ovat perustana huomispäivän elinkeinoelämälle.
  Keskeiset kehitystä vauhdittavat teknologiat tulevat olemaan tärkeässä roolissa pilarissa II ”Maailmanlaajuiset haasteet ja Euroopan teollisuuden kilpailukyky”, ja ne olisi kytkettävä läheisemmin tulevan ja kehitteillä olevan teknologian (FET) lippulaivahankkeisiin, jotta tutkimushankkeet voivat kattaa koko innovointiketjun.
  Ohjelman
  toimien
  olisi
  ilmennettävä unionin teollisuuspoliittista strategiaa siten, että puututaan markkinahäiriöihin
  tai epätyydyttäviin investointitilanteisiin
  sekä vauhditetaan investointeja
  oikeasuhteisella
  ja avoimella
  tavalla, välttäen päällekkäisyyttä tai yksityisen rahoituksen syrjäyttämistä, ja toimista olisi saatava selkeää lisäarvoa Euroopan tasolla
  sekä julkista tuottoa investoinneille
  . Näin voidaan varmistaa johdonmukaisuus ohjelman toimien ja
  tutkimusta, kehittämistä ja innovointia (t&k&i) koskevien
  EU:n valtiontukisääntöjen välillä
  , joita olisi tarkistettava innovoinnin edistämiseksi
  . |
| --- | --- |

(12)

On tärkeää tukea
  unionin
  teollisuutta, jotta se voi säilyttää tai saavuttaa maailman johtavan aseman innovoinnissa, digitalisaatiossa ja hiilestä irtautumisessa. Erityisesti olisi investoitava keskeisiin kehitystä vauhdittaviin teknologioihin, jotka ovat perustana huomispäivän elinkeinoelämälle.
  Keskeiset kehitystä vauhdittavat teknologiat tulevat olemaan tärkeässä roolissa pilarissa II ”Maailmanlaajuiset haasteet ja Euroopan teollisuuden kilpailukyky”, ja ne olisi kytkettävä läheisemmin tulevan ja kehitteillä olevan teknologian (FET) lippulaivahankkeisiin, jotta tutkimushankkeet voivat kattaa koko innovointiketjun.
  Ohjelman
  toimien
  olisi
  ilmennettävä unionin teollisuuspoliittista strategiaa siten, että puututaan markkinahäiriöihin
  tai epätyydyttäviin investointitilanteisiin
  sekä vauhditetaan investointeja
  oikeasuhteisella
  ja avoimella
  tavalla, välttäen päällekkäisyyttä tai yksityisen rahoituksen syrjäyttämistä, ja toimista olisi saatava selkeää lisäarvoa Euroopan tasolla
  sekä julkista tuottoa investoinneille
  . Näin voidaan varmistaa johdonmukaisuus ohjelman toimien ja
  tutkimusta, kehittämistä ja innovointia (t&k&i) koskevien
  EU:n valtiontukisääntöjen välillä
  , joita olisi tarkistettava innovoinnin edistämiseksi
  .

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (12 a) | Pk-yritykset ovat merkittävä innovoinnin ja kasvun lähde Euroopassa. Tästä syystä Euroopan horisontti -ohjelmassa tarvitaan komission suosituksessa 2003/361/EY määriteltyjen pk-yritysten vahvaa osallistumista. Euroopan horisontti -ohjelmassa olisi Horisontti 2020 -ohjelman yhteydessä omaksuttujen parhaiden käytäntöjen pohjalta jatkettava pk-yritysten kannustamista osallistumaan puiteohjelmaan yhdennetyllä tavalla. Olisi säädettävä asianmukaisista toimenpiteistä ja määrärahoja koskevista säännöksistä, kuten täysin alhaalta ylös suuntautuvasta yhteen rahoituksen saajaan perustuvasta asteittaista innovointia edistävästä pk-yrityksiä koskevasta välineestä, jota varten on omat avoimet ehdotuspyynnöt kaikissa innovointisyklin eri vaiheissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(12 a)

Pk-yritykset ovat merkittävä innovoinnin ja kasvun lähde Euroopassa. Tästä syystä Euroopan horisontti -ohjelmassa tarvitaan komission suosituksessa 2003/361/EY määriteltyjen pk-yritysten vahvaa osallistumista. Euroopan horisontti -ohjelmassa olisi Horisontti 2020 -ohjelman yhteydessä omaksuttujen parhaiden käytäntöjen pohjalta jatkettava pk-yritysten kannustamista osallistumaan puiteohjelmaan yhdennetyllä tavalla. Olisi säädettävä asianmukaisista toimenpiteistä ja määrärahoja koskevista säännöksistä, kuten täysin alhaalta ylös suuntautuvasta yhteen rahoituksen saajaan perustuvasta asteittaista innovointia edistävästä pk-yrityksiä koskevasta välineestä, jota varten on omat avoimet ehdotuspyynnöt kaikissa innovointisyklin eri vaiheissa.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Ohjelmalla olisi tuettava tutkimusta ja innovointia yhdennetyllä tavalla noudattaen kaikkia asiaankuuluvia Maailman kauppajärjestön sääntöjä. ”Tutkimuksen” käsitettä, johon sisältyy myös kokeellinen kehittäminen, olisi sovellettava OECD:n laatiman Frascati-käsikirjan mukaisesti, ja ”innovoinnin” käsite olisi ymmärrettävä OECD:n ja Eurostatin laatiman Oslon käsikirjan mukaisesti noudattaen laaja-alaista lähestymistapaa, joka kattaa sosiaalisen innovoinnin. Kuten edellisessäkin puiteohjelmassa ”Horisontti 2020”, teknologisen valmiuden tasoa koskevat OECD:n määritelmät olisi otettava huomioon
  teknologian tutkimusta, tuotekehittelyä ja demonstrointia koskevien toimien luokittelussa sekä ehdotuspyynnöissä tarjolla olevien toimityyppien määrittelyssä. Periaatteessa avustuksia ei tulisi myöntää toimille, joiden toiminnot menevät teknologisen valmiuden tasoa 8 pidemmälle.
  Pilarissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” yksittäisen ehdotuspyynnön työohjelma voi mahdollistaa avustusten myöntämisen laajamittaiselle tuotteiden validoinnille ja markkinareplikoinnille. |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Ohjelmalla olisi tuettava tutkimusta ja innovointia yhdennetyllä tavalla noudattaen kaikkia asiaankuuluvia Maailman kauppajärjestön sääntöjä. ”Tutkimuksen” käsitettä, johon sisältyy myös kokeellinen kehittäminen, olisi sovellettava OECD:n laatiman Frascati-käsikirjan mukaisesti, ja ”innovoinnin” käsite olisi ymmärrettävä OECD:n ja Eurostatin laatiman Oslon käsikirjan mukaisesti noudattaen laaja-alaista lähestymistapaa, joka kattaa sosiaalisen innovoinnin. Kuten edellisessäkin puiteohjelmassa ”Horisontti 2020”, teknologisen valmiuden tasoa koskevat OECD:n määritelmät olisi otettava huomioon
  teknologian tutkimusta, tuotekehittelyä ja demonstrointia koskevien toimien luokittelussa sekä ehdotuspyynnöissä tarjolla olevien toimityyppien määrittelyssä. Periaatteessa avustuksia ei tulisi myöntää toimille, joiden toiminnot menevät teknologisen valmiuden tasoa 8 pidemmälle.
  Pilarissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” yksittäisen ehdotuspyynnön työohjelma voi mahdollistaa avustusten myöntämisen laajamittaiselle tuotteiden validoinnille ja markkinareplikoinnille.

| (13) | Ohjelmalla olisi tuettava tutkimusta ja innovointia yhdennetyllä tavalla noudattaen kaikkia asiaankuuluvia Maailman kauppajärjestön sääntöjä. ”Tutkimuksen” käsitettä, johon sisältyy myös kokeellinen kehittäminen, olisi sovellettava OECD:n laatiman Frascati-käsikirjan mukaisesti, ja ”innovoinnin” käsite olisi ymmärrettävä OECD:n ja Eurostatin laatiman Oslon käsikirjan mukaisesti noudattaen laaja-alaista lähestymistapaa, joka kattaa sosiaalisen innovoinnin
  , suunnittelun ja luovuuden
  . Kuten edellisessäkin puiteohjelmassa ”Horisontti 2020”, teknologisen valmiuden tasoa koskevat OECD:n määritelmät olisi otettava huomioon. Pilarissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja
  Euroopan
  teollisuuden kilpailukyky” yksittäisen ehdotuspyynnön työohjelma voi mahdollistaa avustusten myöntämisen laajamittaiselle tuotteiden validoinnille ja markkinareplikoinnille. |
| --- | --- |

(13)

Ohjelmalla olisi tuettava tutkimusta ja innovointia yhdennetyllä tavalla noudattaen kaikkia asiaankuuluvia Maailman kauppajärjestön sääntöjä. ”Tutkimuksen” käsitettä, johon sisältyy myös kokeellinen kehittäminen, olisi sovellettava OECD:n laatiman Frascati-käsikirjan mukaisesti, ja ”innovoinnin” käsite olisi ymmärrettävä OECD:n ja Eurostatin laatiman Oslon käsikirjan mukaisesti noudattaen laaja-alaista lähestymistapaa, joka kattaa sosiaalisen innovoinnin
  , suunnittelun ja luovuuden
  . Kuten edellisessäkin puiteohjelmassa ”Horisontti 2020”, teknologisen valmiuden tasoa koskevat OECD:n määritelmät olisi otettava huomioon. Pilarissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja
  Euroopan
  teollisuuden kilpailukyky” yksittäisen ehdotuspyynnön työohjelma voi mahdollistaa avustusten myöntämisen laajamittaiselle tuotteiden validoinnille ja markkinareplikoinnille.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | Komission tiedonanto Horisontti 2020 -puiteohjelman väliarvioinnista (COM(2018)0002)
  on tarjonnut
  useita suosituksia tätä ohjelmaa varten, mukaan lukien ohjelmaan osallistumisen ja tulosten levittämisen sääntöjä koskevat suositukset. Suositukset perustuvat aiemmasta ohjelmasta saatuihin kokemuksiin ja EU:n toimielimiltä ja sidosryhmiltä saatuun palautteeseen. Suositusten mukaan tulisi muun muassa investoida kunnianhimoisemmin, jotta voidaan saavuttaa kriittinen massa ja maksimoida vaikutukset, tukea läpimurtoinnovointia, priorisoida tutkimukseen ja innovointiin (t&i) tehtäviä unionin investointeja keskittymällä aloihin, joihin liittyy suuri lisäarvo erityisesti missiolähtöisyyden, kansalaisten osallistumisen ja laajan tiedottamisen kautta, järkeistää EU:n rahoitusympäristöä muun muassa yksinkertaistamalla kumppanuusaloitteiden ja yhteisrahoitusjärjestelmien nykyistä kirjoa, luoda enemmän ja konkreettista synergiaa unionin eri rahoitusvälineiden välillä pyrkien erityisesti saamaan vajaahyödynnettyä t&i-potentiaalia käyttöön kaikkialla unionissa, vahvistaa kansainvälistä yhteistyötä ja avata enemmän ovia kolmansien maiden osallistumiselle sekä jatkaa yksinkertaistamista Horisontti 2020 -ohjelman täytäntöönpanosta saatujen kokemusten pohjalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Komission tiedonanto Horisontti 2020 -puiteohjelman väliarvioinnista (COM(2018)0002)
  on tarjonnut
  useita suosituksia tätä ohjelmaa varten, mukaan lukien ohjelmaan osallistumisen ja tulosten levittämisen sääntöjä koskevat suositukset. Suositukset perustuvat aiemmasta ohjelmasta saatuihin kokemuksiin ja EU:n toimielimiltä ja sidosryhmiltä saatuun palautteeseen. Suositusten mukaan tulisi muun muassa investoida kunnianhimoisemmin, jotta voidaan saavuttaa kriittinen massa ja maksimoida vaikutukset, tukea läpimurtoinnovointia, priorisoida tutkimukseen ja innovointiin (t&i) tehtäviä unionin investointeja keskittymällä aloihin, joihin liittyy suuri lisäarvo erityisesti missiolähtöisyyden, kansalaisten osallistumisen ja laajan tiedottamisen kautta, järkeistää EU:n rahoitusympäristöä muun muassa yksinkertaistamalla kumppanuusaloitteiden ja yhteisrahoitusjärjestelmien nykyistä kirjoa, luoda enemmän ja konkreettista synergiaa unionin eri rahoitusvälineiden välillä pyrkien erityisesti saamaan vajaahyödynnettyä t&i-potentiaalia käyttöön kaikkialla unionissa, vahvistaa kansainvälistä yhteistyötä ja avata enemmän ovia kolmansien maiden osallistumiselle sekä jatkaa yksinkertaistamista Horisontti 2020 -ohjelman täytäntöönpanosta saatujen kokemusten pohjalta.

| (14) | Komission tiedonanto Horisontti 2020 -puiteohjelman väliarvioinnista (COM(2018)0002)
  ja Euroopan parlamentin päätöslauselma Horisontti 2020 -ohjelman täytäntöönpanon arvioinnista sen väliarvioinnin ja yhdeksättä puiteohjelmaa koskevan ehdotuksen perusteella (2016/2147(INI)) ovat tarjonneet
  useita suosituksia tätä ohjelmaa varten, mukaan lukien ohjelmaan osallistumisen ja tulosten levittämisen sääntöjä koskevat suositukset. Suositukset perustuvat aiemmasta ohjelmasta saatuihin kokemuksiin ja EU:n toimielimiltä ja sidosryhmiltä saatuun palautteeseen. Suositusten mukaan tulisi muun muassa investoida kunnianhimoisemmin, jotta voidaan saavuttaa kriittinen massa ja maksimoida vaikutukset, tukea läpimurtoinnovointia, priorisoida tutkimukseen ja innovointiin (t&i) tehtäviä unionin investointeja keskittymällä aloihin, joihin liittyy suuri lisäarvo erityisesti missiolähtöisyyden, kansalaisten
  täysimääräisen, tietoon perustuvan ja oikea-aikaisen
  osallistumisen ja laajan tiedottamisen kautta, järkeistää EU:n rahoitusympäristöä
  , jotta kaikkien jäsenvaltioiden t&i-potentiaali voidaan hyödyntää täysimääräisesti,
  muun muassa yksinkertaistamalla kumppanuusaloitteiden ja yhteisrahoitusjärjestelmien nykyistä kirjoa, luoda enemmän ja konkreettista synergiaa unionin eri rahoitusvälineiden välillä pyrkien erityisesti saamaan vajaahyödynnettyä t&i-potentiaalia käyttöön kaikkialla unionissa,
  ottaa unionin erityisesti EAKR:sta rahoittamat tutkimusinfrastruktuurit entistä paremmin mukaan ohjelman hankkeisiin,
  vahvistaa kansainvälistä yhteistyötä ja avata enemmän ovia kolmansien maiden osallistumiselle
  turvaten samalla unionin edut ja laajentaen kaikkien jäsenvaltioiden osallistumista ohjelmaan
  sekä jatkaa yksinkertaistamista Horisontti 2020 -ohjelman täytäntöönpanosta saatujen kokemusten pohjalta. |
| --- | --- |

(14)

Komission tiedonanto Horisontti 2020 -puiteohjelman väliarvioinnista (COM(2018)0002)
  ja Euroopan parlamentin päätöslauselma Horisontti 2020 -ohjelman täytäntöönpanon arvioinnista sen väliarvioinnin ja yhdeksättä puiteohjelmaa koskevan ehdotuksen perusteella (2016/2147(INI)) ovat tarjonneet
  useita suosituksia tätä ohjelmaa varten, mukaan lukien ohjelmaan osallistumisen ja tulosten levittämisen sääntöjä koskevat suositukset. Suositukset perustuvat aiemmasta ohjelmasta saatuihin kokemuksiin ja EU:n toimielimiltä ja sidosryhmiltä saatuun palautteeseen. Suositusten mukaan tulisi muun muassa investoida kunnianhimoisemmin, jotta voidaan saavuttaa kriittinen massa ja maksimoida vaikutukset, tukea läpimurtoinnovointia, priorisoida tutkimukseen ja innovointiin (t&i) tehtäviä unionin investointeja keskittymällä aloihin, joihin liittyy suuri lisäarvo erityisesti missiolähtöisyyden, kansalaisten
  täysimääräisen, tietoon perustuvan ja oikea-aikaisen
  osallistumisen ja laajan tiedottamisen kautta, järkeistää EU:n rahoitusympäristöä
  , jotta kaikkien jäsenvaltioiden t&i-potentiaali voidaan hyödyntää täysimääräisesti,
  muun muassa yksinkertaistamalla kumppanuusaloitteiden ja yhteisrahoitusjärjestelmien nykyistä kirjoa, luoda enemmän ja konkreettista synergiaa unionin eri rahoitusvälineiden välillä pyrkien erityisesti saamaan vajaahyödynnettyä t&i-potentiaalia käyttöön kaikkialla unionissa,
  ottaa unionin erityisesti EAKR:sta rahoittamat tutkimusinfrastruktuurit entistä paremmin mukaan ohjelman hankkeisiin,
  vahvistaa kansainvälistä yhteistyötä ja avata enemmän ovia kolmansien maiden osallistumiselle
  turvaten samalla unionin edut ja laajentaen kaikkien jäsenvaltioiden osallistumista ohjelmaan
  sekä jatkaa yksinkertaistamista Horisontti 2020 -ohjelman täytäntöönpanosta saatujen kokemusten pohjalta.

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (15) | Ohjelmassa
  olisi pyrittävä synergiaan muiden unionin ohjelmien kanssa, mikä kattaa strategisen ja muun suunnittelun, hankkeiden valinnan, hallinnoinnin, viestinnän, tulosten levittämisen ja hyödyntämisen, seurannan, tilintarkastuksen ja hallinnon. Jotta voidaan välttää päällekkäisyyksiä ja kaksinkertaista työtä ja lisätä unionin rahoituksen vipuvaikutusta
  , muista unionin ohjelmista voidaan tehdä siirtoja Euroopan horisontti -ohjelman toimiin. Tällöin siirroissa noudatetaan Euroopan horisontti -ohjelman sääntöjä. |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

Ohjelmassa
  olisi pyrittävä synergiaan muiden unionin ohjelmien kanssa, mikä kattaa strategisen ja muun suunnittelun, hankkeiden valinnan, hallinnoinnin, viestinnän, tulosten levittämisen ja hyödyntämisen, seurannan, tilintarkastuksen ja hallinnon. Jotta voidaan välttää päällekkäisyyksiä ja kaksinkertaista työtä ja lisätä unionin rahoituksen vipuvaikutusta
  , muista unionin ohjelmista voidaan tehdä siirtoja Euroopan horisontti -ohjelman toimiin. Tällöin siirroissa noudatetaan Euroopan horisontti -ohjelman sääntöjä.

| (15) | Koheesiopolitiikalla olisi edelleen edistettävä tutkimusta ja innovointia. Sen vuoksi näiden kahden unionin politiikan koordinointiin ja täydentävyyteen on syytä kiinnittää erityistä huomiota. Ohjelmassa
  olisi pyrittävä
  sääntöjen yhdenmukaistamiseen ja tämän asetuksen liitteessä IV tarkoitettuun
  synergiaan muiden unionin ohjelmien kanssa, mikä kattaa strategisen ja muun suunnittelun, hankkeiden valinnan, hallinnoinnin, viestinnän, tulosten levittämisen ja hyödyntämisen, seurannan, tilintarkastuksen ja hallinnon. Jotta voidaan välttää päällekkäisyyksiä ja kaksinkertaista työtä ja lisätä unionin rahoituksen vipuvaikutusta
  sekä vähentää rahoituksen hakijoille ja saajille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta, kaikentyyppisissä synergioissa olisi noudatettava periaatetta ”yhdessä toimessa noudatetaan yksiä sääntöjä”: |
| --- | --- |

(15)

Koheesiopolitiikalla olisi edelleen edistettävä tutkimusta ja innovointia. Sen vuoksi näiden kahden unionin politiikan koordinointiin ja täydentävyyteen on syytä kiinnittää erityistä huomiota. Ohjelmassa
  olisi pyrittävä
  sääntöjen yhdenmukaistamiseen ja tämän asetuksen liitteessä IV tarkoitettuun
  synergiaan muiden unionin ohjelmien kanssa, mikä kattaa strategisen ja muun suunnittelun, hankkeiden valinnan, hallinnoinnin, viestinnän, tulosten levittämisen ja hyödyntämisen, seurannan, tilintarkastuksen ja hallinnon. Jotta voidaan välttää päällekkäisyyksiä ja kaksinkertaista työtä ja lisätä unionin rahoituksen vipuvaikutusta
  sekä vähentää rahoituksen hakijoille ja saajille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta, kaikentyyppisissä synergioissa olisi noudatettava periaatetta ”yhdessä toimessa noudatetaan yksiä sääntöjä”:

| | — | muista unionin ohjelmista, mukaan lukien Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), voidaan tehdä vapaaehtoisesti siirtoja Euroopan horisontti -ohjelman toimiin; tällöin siirroissa noudatetaan Euroopan horisontti -ohjelman sääntöjä, mutta niitä sovelletaan vain sen jäsenvaltion tai hallintoviranomaisen hyväksi, joka päättää tehdä siirron; |
| --- | --- | --- |

—

muista unionin ohjelmista, mukaan lukien Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), voidaan tehdä vapaaehtoisesti siirtoja Euroopan horisontti -ohjelman toimiin; tällöin siirroissa noudatetaan Euroopan horisontti -ohjelman sääntöjä, mutta niitä sovelletaan vain sen jäsenvaltion tai hallintoviranomaisen hyväksi, joka päättää tehdä siirron;

| | — | myös toimen yhteisrahoitusta Euroopan horisontti -ohjelmasta ja muusta unionin ohjelmasta voitaisiin harkita ylittämättä kuitenkaan toimen tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärää; tällaisissa tapauksissa sovellettaisiin vain Euroopan horisontti -ohjelman sääntöjä ja päällekkäisiä tarkastuksia olisi vältettävä; |
| --- | --- | --- |

—

myös toimen yhteisrahoitusta Euroopan horisontti -ohjelmasta ja muusta unionin ohjelmasta voitaisiin harkita ylittämättä kuitenkaan toimen tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärää; tällaisissa tapauksissa sovellettaisiin vain Euroopan horisontti -ohjelman sääntöjä ja päällekkäisiä tarkastuksia olisi vältettävä;

| | — | huippuosaamismerkki olisi myönnettävä kaikille ehdotuksille, jotka ovat ylittäneet ”huippuosaamisen” kynnysarvon Euroopan horisontti -ohjelmassa mutta joita ei voida rahoittaa budjettirajoitusten vuoksi; tällaisissa tapauksissa olisi sovellettava tukea tarjoavan rahaston sääntöjä, valtiontukisääntöjä lukuun ottamatta. |
| --- | --- | --- |

—

huippuosaamismerkki olisi myönnettävä kaikille ehdotuksille, jotka ovat ylittäneet ”huippuosaamisen” kynnysarvon Euroopan horisontti -ohjelmassa mutta joita ei voida rahoittaa budjettirajoitusten vuoksi; tällaisissa tapauksissa olisi sovellettava tukea tarjoavan rahaston sääntöjä, valtiontukisääntöjä lukuun ottamatta.

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | Jotta unionin rahoituksella olisi suurin mahdollinen vaikutus ja jotta se tukisi mahdollisimman tehokkaasti unionin politiikan tavoitteita, ohjelmassa
  olisi toteutettava
  eurooppalaisia kumppanuuksia yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppaneiden kanssa. Näitä kumppaneita ovat
  teollisuus
  ,
  tutkimusorganisaatiot
  , yhteisöt, jotka hoitavat julkisen palvelun tehtävää
  paikallisella
  ,
  alueellisella, kansallisella tai kansainvälisellä tasolla, ja kansalaisjärjestöt
  ,
  kuten tutkimusta ja innovointia
  tukevat ja/tai harjoittavat
  säätiöt
  . Edellytyksenä on, että toivotut vaikutukset voidaan saavuttaa tehokkaammin kumppanuuksilla kuin unionin toiminnalla. |

Komission teksti

Tarkistus

(16)

Jotta unionin rahoituksella olisi suurin mahdollinen vaikutus ja jotta se tukisi mahdollisimman tehokkaasti unionin politiikan tavoitteita, ohjelmassa
  olisi toteutettava
  eurooppalaisia kumppanuuksia yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppaneiden kanssa. Näitä kumppaneita ovat
  teollisuus
  ,
  tutkimusorganisaatiot
  , yhteisöt, jotka hoitavat julkisen palvelun tehtävää
  paikallisella
  ,
  alueellisella, kansallisella tai kansainvälisellä tasolla, ja kansalaisjärjestöt
  ,
  kuten tutkimusta ja innovointia
  tukevat ja/tai harjoittavat
  säätiöt
  . Edellytyksenä on, että toivotut vaikutukset voidaan saavuttaa tehokkaammin kumppanuuksilla kuin unionin toiminnalla.

| (16) | Jotta unionin rahoituksella olisi suurin mahdollinen vaikutus ja jotta se tukisi mahdollisimman tehokkaasti unionin politiikan tavoitteita
  ja unionin sitoumuksia
  , ohjelmassa
  voidaan toteuttaa
  eurooppalaisia kumppanuuksia yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppaneiden kanssa
  strategisen suunnittelun tulosten pohjalta
  . Näitä kumppaneita ovat
  julkiset ja yksityiset tutkimus- ja innovointisidosryhmät, osaamiskeskukset
  ,
  yrityshautomot, tiede- ja teknologiakeskukset
  , yhteisöt, jotka hoitavat julkisen palvelun tehtävää,
  säätiöt ja kansalaisjärjestöt sekä tarvittaessa alueelliset innovaatioekosysteemit
  ,
  jotka
  tukevat ja/tai harjoittavat
  tutkimusta ja innovointia
  . Edellytyksenä on, että toivotut vaikutukset voidaan saavuttaa tehokkaammin kumppanuuksilla kuin unionin toiminnalla. |
| --- | --- |

(16)

Jotta unionin rahoituksella olisi suurin mahdollinen vaikutus ja jotta se tukisi mahdollisimman tehokkaasti unionin politiikan tavoitteita
  ja unionin sitoumuksia
  , ohjelmassa
  voidaan toteuttaa
  eurooppalaisia kumppanuuksia yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppaneiden kanssa
  strategisen suunnittelun tulosten pohjalta
  . Näitä kumppaneita ovat
  julkiset ja yksityiset tutkimus- ja innovointisidosryhmät, osaamiskeskukset
  ,
  yrityshautomot, tiede- ja teknologiakeskukset
  , yhteisöt, jotka hoitavat julkisen palvelun tehtävää,
  säätiöt ja kansalaisjärjestöt sekä tarvittaessa alueelliset innovaatioekosysteemit
  ,
  jotka
  tukevat ja/tai harjoittavat
  tutkimusta ja innovointia
  . Edellytyksenä on, että toivotut vaikutukset voidaan saavuttaa tehokkaammin kumppanuuksilla kuin unionin toiminnalla.

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | Ohjelmassa olisi lujitettava eurooppalaisten kumppanuuksien ja yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppaneiden välistä yhteistyötä kansainvälisellä tasolla muun muassa tuomalla yhteen tutkimus- ja innovaatio-ohjelmia ja rajat ylittäviä tutkimus- ja innovaatioinvestointeja, mikä tuottaa keskinäisiä hyötyjä kansalaisille ja yrityksille ja varmistaa samalla, että
  EU
  voi ylläpitää etujaan
  strategisesti tärkeillä aloilla

   (14). |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

Ohjelmassa olisi lujitettava eurooppalaisten kumppanuuksien ja yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppaneiden välistä yhteistyötä kansainvälisellä tasolla muun muassa tuomalla yhteen tutkimus- ja innovaatio-ohjelmia ja rajat ylittäviä tutkimus- ja innovaatioinvestointeja, mikä tuottaa keskinäisiä hyötyjä kansalaisille ja yrityksille ja varmistaa samalla, että
  EU
  voi ylläpitää etujaan
  strategisesti tärkeillä aloilla

   (14).

| (17) | Ohjelmassa olisi lujitettava eurooppalaisten kumppanuuksien ja yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppaneiden välistä yhteistyötä kansainvälisellä tasolla muun muassa tuomalla yhteen tutkimus- ja innovaatio-ohjelmia ja rajat ylittäviä tutkimus- ja innovaatioinvestointeja, mikä tuottaa keskinäisiä hyötyjä kansalaisille ja yrityksille ja varmistaa samalla, että
  unioni
  voi ylläpitää etujaan. |
| --- | --- |

(17)

Ohjelmassa olisi lujitettava eurooppalaisten kumppanuuksien ja yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppaneiden välistä yhteistyötä kansainvälisellä tasolla muun muassa tuomalla yhteen tutkimus- ja innovaatio-ohjelmia ja rajat ylittäviä tutkimus- ja innovaatioinvestointeja, mikä tuottaa keskinäisiä hyötyjä kansalaisille ja yrityksille ja varmistaa samalla, että
  unioni
  voi ylläpitää etujaan.

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (17 a) | FET-lippulaivahankkeet ovat osoittautuneet vaikuttavaksi ja tehokkaaksi välineeksi, sillä ne tuovat etuja yhteiskunnalle unionin ja sen jäsenvaltioiden yhteisen koordinoidun toiminnan kautta, ja nykyisiä etunsa osoittaneita lippulaivahankkeita olisi edelleen tuettava. |

Komission teksti

Tarkistus

(17 a)

FET-lippulaivahankkeet ovat osoittautuneet vaikuttavaksi ja tehokkaaksi välineeksi, sillä ne tuovat etuja yhteiskunnalle unionin ja sen jäsenvaltioiden yhteisen koordinoidun toiminnan kautta, ja nykyisiä etunsa osoittaneita lippulaivahankkeita olisi edelleen tuettava.

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (18) | Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) olisi edelleen tarjottava unionin politiikalle riippumatonta asiakaslähtöistä tieteellistä evidenssiä ja teknistä tukea politiikkasyklin kaikissa vaiheissa. JRC:n suorat toimet olisi toteutettava joustavasti, tehokkaasti ja avoimesti ottaen huomioon JRC:n käyttäjien ja unionin politiikkojen
  kulloisetkin
  tarpeet ja varmistaen unionin taloudellisten etujen suojelu. JRC:n olisi jatkossakin tuotettava lisää resursseja. |

Komission teksti

Tarkistus

(18)

Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) olisi edelleen tarjottava unionin politiikalle riippumatonta asiakaslähtöistä tieteellistä evidenssiä ja teknistä tukea politiikkasyklin kaikissa vaiheissa. JRC:n suorat toimet olisi toteutettava joustavasti, tehokkaasti ja avoimesti ottaen huomioon JRC:n käyttäjien ja unionin politiikkojen
  kulloisetkin
  tarpeet ja varmistaen unionin taloudellisten etujen suojelu. JRC:n olisi jatkossakin tuotettava lisää resursseja.

| (18) | Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) olisi edelleen tarjottava unionin politiikalle riippumatonta asiakaslähtöistä tieteellistä evidenssiä ja teknistä tukea politiikkasyklin kaikissa vaiheissa. JRC:n suorat toimet olisi toteutettava joustavasti, tehokkaasti ja avoimesti ottaen huomioon JRC:n käyttäjien
  kulloisetkin tarpeet, talousarviorajoitteet
  ja unionin politiikkojen tarpeet ja varmistaen unionin taloudellisten etujen suojelu. JRC:n olisi jatkossakin tuotettava lisää resursseja. |
| --- | --- |

(18)

Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) olisi edelleen tarjottava unionin politiikalle riippumatonta asiakaslähtöistä tieteellistä evidenssiä ja teknistä tukea politiikkasyklin kaikissa vaiheissa. JRC:n suorat toimet olisi toteutettava joustavasti, tehokkaasti ja avoimesti ottaen huomioon JRC:n käyttäjien
  kulloisetkin tarpeet, talousarviorajoitteet
  ja unionin politiikkojen tarpeet ja varmistaen unionin taloudellisten etujen suojelu. JRC:n olisi jatkossakin tuotettava lisää resursseja.

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (19) | ”Avoimen innovoinnin”
  pilarissa olisi otettava käyttöön useita toimenpiteitä, joilla tuetaan kokonaisvaltaisesti yrittäjien ja yrittäjyyden tarpeita pyrkimyksissä luoda ja nopeuttaa läpimurtoinnovaatioita nopeaa markkinakasvua varten. Sen on määrä houkutella innovatiivisia yrityksiä, joilla on mahdollisuuksia laajentua kansainvälisesti ja unionin tasolla, ja tarjota nopeasti ja joustavasti avustuksia ja yhteisinvestointeja, mukaan lukien yksityisten sijoittajien kanssa toteutettavat investoinnit. Näihin tavoitteisiin olisi pyrittävä perustamalla Euroopan innovaationeuvosto (EIC). Tämän pilarin olisi tuettava myös Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituuttia (EIT) ja yleensä Euroopan innovaatioekosysteemejä erityisesti yhteisrahoittamalla kumppanuuksia kansallisten ja alueellisten innovointia tukevien toimijoiden kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

(19)

”Avoimen innovoinnin”
  pilarissa olisi otettava käyttöön useita toimenpiteitä, joilla tuetaan kokonaisvaltaisesti yrittäjien ja yrittäjyyden tarpeita pyrkimyksissä luoda ja nopeuttaa läpimurtoinnovaatioita nopeaa markkinakasvua varten. Sen on määrä houkutella innovatiivisia yrityksiä, joilla on mahdollisuuksia laajentua kansainvälisesti ja unionin tasolla, ja tarjota nopeasti ja joustavasti avustuksia ja yhteisinvestointeja, mukaan lukien yksityisten sijoittajien kanssa toteutettavat investoinnit. Näihin tavoitteisiin olisi pyrittävä perustamalla Euroopan innovaationeuvosto (EIC). Tämän pilarin olisi tuettava myös Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituuttia (EIT) ja yleensä Euroopan innovaatioekosysteemejä erityisesti yhteisrahoittamalla kumppanuuksia kansallisten ja alueellisten innovointia tukevien toimijoiden kanssa.

| (19) | ”Innovatiivisen Euroopan”
  pilarissa olisi otettava käyttöön useita toimenpiteitä, joilla tuetaan kokonaisvaltaisesti yrittäjien ja
  tutkimuslähtöisen
  yrittäjyyden tarpeita pyrkimyksissä luoda ja nopeuttaa läpimurtoinnovaatioita nopeaa markkinakasvua varten
  sekä edistää unionin teknologista riippumattomuutta strategisilla aloilla
  . Sen on määrä houkutella innovatiivisia yrityksiä,
  mukaan lukien pk-yritykset ja startup-yritykset,
  joilla on mahdollisuuksia laajentua kansainvälisesti ja unionin tasolla, ja tarjota nopeasti ja joustavasti avustuksia ja yhteisinvestointeja, mukaan lukien yksityisten sijoittajien kanssa toteutettavat investoinnit. Näihin tavoitteisiin olisi pyrittävä perustamalla Euroopan innovaationeuvosto (EIC). Tämän pilarin olisi tuettava myös Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituuttia (EIT)
  , EIT:n alueellisen innovaation ohjelmaa
  ja yleensä Euroopan innovaatioekosysteemejä
  koko unionissa
  erityisesti yhteisrahoittamalla kumppanuuksia kansallisten ja alueellisten innovointia tukevien
  , sekä julkisten että yksityisten,
  toimijoiden kanssa. |
| --- | --- |

(19)

”Innovatiivisen Euroopan”
  pilarissa olisi otettava käyttöön useita toimenpiteitä, joilla tuetaan kokonaisvaltaisesti yrittäjien ja
  tutkimuslähtöisen
  yrittäjyyden tarpeita pyrkimyksissä luoda ja nopeuttaa läpimurtoinnovaatioita nopeaa markkinakasvua varten
  sekä edistää unionin teknologista riippumattomuutta strategisilla aloilla
  . Sen on määrä houkutella innovatiivisia yrityksiä,
  mukaan lukien pk-yritykset ja startup-yritykset,
  joilla on mahdollisuuksia laajentua kansainvälisesti ja unionin tasolla, ja tarjota nopeasti ja joustavasti avustuksia ja yhteisinvestointeja, mukaan lukien yksityisten sijoittajien kanssa toteutettavat investoinnit. Näihin tavoitteisiin olisi pyrittävä perustamalla Euroopan innovaationeuvosto (EIC). Tämän pilarin olisi tuettava myös Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituuttia (EIT)
  , EIT:n alueellisen innovaation ohjelmaa
  ja yleensä Euroopan innovaatioekosysteemejä
  koko unionissa
  erityisesti yhteisrahoittamalla kumppanuuksia kansallisten ja alueellisten innovointia tukevien
  , sekä julkisten että yksityisten,
  toimijoiden kanssa.

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 20 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (20) | Tämän ohjelman toimintapoliittisiin tavoitteisiin pyritään myös rahoitusvälineillä
  ja
  talousarviotakuulla InvestEU-ohjelman kattamilla politiikan aloilla. Rahoitustuella olisi puututtava markkinoiden toimintapuutteisiin tai epätyydyttäviin investointitilanteisiin oikeasuhteisella tavalla
  ,
  välttäen päällekkäisyyttä
  ,
  yksityisen rahoituksen syrjäyttämistä tai kilpailun vääristymistä sisämarkkinoilla
  .
  Toimista
  olisi
  saatava selkeä eurooppalainen lisäarvo
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(20)

Tämän ohjelman toimintapoliittisiin tavoitteisiin pyritään myös rahoitusvälineillä
  ja
  talousarviotakuulla InvestEU-ohjelman kattamilla politiikan aloilla. Rahoitustuella olisi puututtava markkinoiden toimintapuutteisiin tai epätyydyttäviin investointitilanteisiin oikeasuhteisella tavalla
  ,
  välttäen päällekkäisyyttä
  ,
  yksityisen rahoituksen syrjäyttämistä tai kilpailun vääristymistä sisämarkkinoilla
  .
  Toimista
  olisi
  saatava selkeä eurooppalainen lisäarvo
  .

| (20) | Jotta voidaan käsitellä tarvetta tukea investointeja korkeamman riskin toimiin ja ei-lineaarisiin toimiin, kuten tutkimus ja innovointi, on keskeistä, että Euroopan horisontti -ohjelma ja erityisesti EIC sekä EIT ja sen osaamis- ja innovaatioyhteisöt toimivat yhteisvaikutuksessa niiden rahoitustuotteiden kanssa, joita on tarkoitus hyödyntää InvestEU-ohjelman puitteissa. Tältä osin Horisontti 2020 -ohjelman yhteydessä käytetyistä rahoitusvälineistä, kuten InnovFin ja pk-yrityksille myönnetty lainatakuu, saadun kokemuksen pitäisi toimia vahvana pohjana tämän kohdennetun tuen toimittamisessa
  .
  EIC:n
  olisi
  kehitettävä strategisiin tietoihin liittyviä ja reaaliaikaisia arviointitoimia hallinnoidakseen ja koordinoidakseen oikea-aikaisesti eri toimiaan
  . |
| --- | --- |

(20)

Jotta voidaan käsitellä tarvetta tukea investointeja korkeamman riskin toimiin ja ei-lineaarisiin toimiin, kuten tutkimus ja innovointi, on keskeistä, että Euroopan horisontti -ohjelma ja erityisesti EIC sekä EIT ja sen osaamis- ja innovaatioyhteisöt toimivat yhteisvaikutuksessa niiden rahoitustuotteiden kanssa, joita on tarkoitus hyödyntää InvestEU-ohjelman puitteissa. Tältä osin Horisontti 2020 -ohjelman yhteydessä käytetyistä rahoitusvälineistä, kuten InnovFin ja pk-yrityksille myönnetty lainatakuu, saadun kokemuksen pitäisi toimia vahvana pohjana tämän kohdennetun tuen toimittamisessa
  .
  EIC:n
  olisi
  kehitettävä strategisiin tietoihin liittyviä ja reaaliaikaisia arviointitoimia hallinnoidakseen ja koordinoidakseen oikea-aikaisesti eri toimiaan
  .

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (21) | Euroopan innovaationeuvoston tulisi pyrkiä välineidensä – ”Pathfinder” ja ”Accelerator” – avulla määrittämään, kehittämään ja ottamaan käyttöön markkinoita luovia läpimurtoinnovaatioita ja tukemaan niiden nopeaa laajempaa käyttöönottoa EU:n ja kansainvälisellä tasolla. Tukemalla läpimurtoinnovointia johdonmukaisesti ja virtaviivaistetusti Euroopan innovaationeuvoston olisi korjattava nykyinen tilanne, jossa läpimurtoinnovointi on jäänyt investointityhjiöön julkisessa tuessa ja yksityisissä investoinneissa. Euroopan innovaationeuvoston välineet edellyttävät oikeudellisia ja hallinnollisia erityispiirteitä, jotta voidaan ottaa huomioon sen tavoitteet ja erityisesti markkinoille saattamista koskevat toimet. |

Komission teksti

Tarkistus

(21)

Euroopan innovaationeuvoston tulisi pyrkiä välineidensä – ”Pathfinder” ja ”Accelerator” – avulla määrittämään, kehittämään ja ottamaan käyttöön markkinoita luovia läpimurtoinnovaatioita ja tukemaan niiden nopeaa laajempaa käyttöönottoa EU:n ja kansainvälisellä tasolla. Tukemalla läpimurtoinnovointia johdonmukaisesti ja virtaviivaistetusti Euroopan innovaationeuvoston olisi korjattava nykyinen tilanne, jossa läpimurtoinnovointi on jäänyt investointityhjiöön julkisessa tuessa ja yksityisissä investoinneissa. Euroopan innovaationeuvoston välineet edellyttävät oikeudellisia ja hallinnollisia erityispiirteitä, jotta voidaan ottaa huomioon sen tavoitteet ja erityisesti markkinoille saattamista koskevat toimet.

Poistetaan.

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 22 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (22) | Myöntämällä
  Euroopan innovaationeuvoston
  sekarahoitusta Accelerator-välineen avulla olisi ylitettävä niin sanottu kuolemanlaaksovaihe, jossa siirrytään tutkimuksesta laajamittaisen kaupallistamisen esivaiheeseen ja yritysten laajentumiseen. Accelerator-välineestä tulisi erityisesti tarjota tukea operaatioille, joita ei niiden teknologisten tai markkinariskien takia pidetä rahoituskelpoisina ja jotka eivät pysty houkuttelemaan merkittäviä investointeja markkinoilta. Tällä tavoin väline täydentäisi asetuksella ... (15) perustettua InvestEU-ohjelmaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(22)

Myöntämällä
  Euroopan innovaationeuvoston
  sekarahoitusta Accelerator-välineen avulla olisi ylitettävä niin sanottu kuolemanlaaksovaihe, jossa siirrytään tutkimuksesta laajamittaisen kaupallistamisen esivaiheeseen ja yritysten laajentumiseen. Accelerator-välineestä tulisi erityisesti tarjota tukea operaatioille, joita ei niiden teknologisten tai markkinariskien takia pidetä rahoituskelpoisina ja jotka eivät pysty houkuttelemaan merkittäviä investointeja markkinoilta. Tällä tavoin väline täydentäisi asetuksella ... (15) perustettua InvestEU-ohjelmaa.

| (22) | Myöntämällä
  EIC:n
  sekarahoitusta
  EIC:n
  Accelerator-välineen avulla olisi ylitettävä niin sanottu kuolemanlaaksovaihe, jossa siirrytään tutkimuksesta laajamittaisen kaupallistamisen esivaiheeseen ja yritysten laajentumiseen. Accelerator-välineestä tulisi erityisesti tarjota tukea operaatioille, joita ei niiden teknologisten tai markkinariskien takia pidetä rahoituskelpoisina ja jotka eivät pysty houkuttelemaan merkittäviä investointeja markkinoilta. Tällä tavoin väline täydentäisi asetuksella ... (15) perustettua InvestEU-ohjelmaa. |
| --- | --- |

(22)

Myöntämällä
  EIC:n
  sekarahoitusta
  EIC:n
  Accelerator-välineen avulla olisi ylitettävä niin sanottu kuolemanlaaksovaihe, jossa siirrytään tutkimuksesta laajamittaisen kaupallistamisen esivaiheeseen ja yritysten laajentumiseen. Accelerator-välineestä tulisi erityisesti tarjota tukea operaatioille, joita ei niiden teknologisten tai markkinariskien takia pidetä rahoituskelpoisina ja jotka eivät pysty houkuttelemaan merkittäviä investointeja markkinoilta. Tällä tavoin väline täydentäisi asetuksella ... (15) perustettua InvestEU-ohjelmaa.

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (23) | Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) olisi pyrittävä ensisijaisesti osaamis- ja innovaatioyhteisöjensä (KIC) kautta vahvistamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaavia innovaatioekosysteemejä edistämällä liitetoiminnan, tutkimuksen, korkea-asteen koulutuksen ja yrittäjyyden integroitumista. Sen olisi edistettävä toimissaan innovointia ja tuettava korkea-asteen koulutuksen integroimista innovaatioekosysteemiin erityisesti edistämällä yrittäjyyskoulutusta ja vahvoja tieteenalojen rajat ylittäviä yhteistyösuhteita yritysten ja tiedelaitosten välillä sekä yksilöimällä taitoja, joita tulevaisuuden innovoijilta vaaditaan maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi, mukaan lukien pitkälle kehittyneet digitaaliset ja innovointitaidot. Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin tarjoamien tukijärjestelmien olisi oltava avoinna Euroopan innovaationeuvoston rahoituksen saajille, ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin osaamis- ja innovaatioyhteisöistä alkunsa saaneilla startup-yrityksillä tulisi olla mahdollisuus saada Euroopan innovaationeuvoston rahoitusta. Vaikka Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin keskittyminen innovaatioekosysteemeihin tekee siitä luonnollisen toimijan pilarissa
  ”Avoin innovointi”
  , sen osaamis- ja innovaatioyhteisöjen suunnittelu olisi koordinoitava strategisen suunnittelun yhteydessä pilarin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

(23)

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) olisi pyrittävä ensisijaisesti osaamis- ja innovaatioyhteisöjensä (KIC) kautta vahvistamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaavia innovaatioekosysteemejä edistämällä liitetoiminnan, tutkimuksen, korkea-asteen koulutuksen ja yrittäjyyden integroitumista. Sen olisi edistettävä toimissaan innovointia ja tuettava korkea-asteen koulutuksen integroimista innovaatioekosysteemiin erityisesti edistämällä yrittäjyyskoulutusta ja vahvoja tieteenalojen rajat ylittäviä yhteistyösuhteita yritysten ja tiedelaitosten välillä sekä yksilöimällä taitoja, joita tulevaisuuden innovoijilta vaaditaan maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi, mukaan lukien pitkälle kehittyneet digitaaliset ja innovointitaidot. Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin tarjoamien tukijärjestelmien olisi oltava avoinna Euroopan innovaationeuvoston rahoituksen saajille, ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin osaamis- ja innovaatioyhteisöistä alkunsa saaneilla startup-yrityksillä tulisi olla mahdollisuus saada Euroopan innovaationeuvoston rahoitusta. Vaikka Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin keskittyminen innovaatioekosysteemeihin tekee siitä luonnollisen toimijan pilarissa
  ”Avoin innovointi”
  , sen osaamis- ja innovaatioyhteisöjen suunnittelu olisi koordinoitava strategisen suunnittelun yhteydessä pilarin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” kanssa.

| (23) | Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) olisi pyrittävä ensisijaisesti osaamis- ja innovaatioyhteisöjensä (KIC)
  ja EIT:n alueellisen innovaation ohjelman
  kautta vahvistamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaavia innovaatioekosysteemejä
  unionin innovointivalmiuksien kehittämiseksi kokonaisuudessaan
  edistämällä liitetoiminnan, tutkimuksen, korkea-asteen koulutuksen ja yrittäjyyden integroitumista. Sen olisi
  perustamissäädöksensä, EIT-asetuksen

   (1 a)

  ja EIT:n strategisen innovaatio-ohjelman

   (1 b)

  mukaisesti
  edistettävä toimissaan innovointia ja tuettava korkea-asteen koulutuksen integroimista innovaatioekosysteemiin erityisesti edistämällä yrittäjyyskoulutusta ja vahvoja tieteenalojen rajat ylittäviä yhteistyösuhteita yritysten ja tiedelaitosten välillä sekä yksilöimällä taitoja, joita tulevaisuuden innovoijilta vaaditaan maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi, mukaan lukien pitkälle kehittyneet digitaaliset ja innovointitaidot. Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin tarjoamien tukijärjestelmien olisi oltava avoinna Euroopan innovaationeuvoston rahoituksen saajille, ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin osaamis- ja innovaatioyhteisöistä alkunsa saaneilla startup-yrityksillä tulisi olla mahdollisuus saada
  nopeasti
  Euroopan innovaationeuvoston rahoitusta. Vaikka Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin keskittyminen innovaatioekosysteemeihin tekee siitä luonnollisen toimijan pilarissa
  ”Innovatiivinen Eurooppa”
  , sen
  olisi tarvittaessa tuettava myös kaikkia muita pilareita ja sen
  osaamis- ja innovaatioyhteisöjen suunnittelu olisi koordinoitava strategisen suunnittelun yhteydessä pilarin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja
  Euroopan
  teollisuuden kilpailukyky” kanssa.
  Päällekkäisyyksiä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ja muiden saman alan välineiden, erityisesti muiden kumppanuuksien, välillä olisi vältettävä. |
| --- | --- |

(23)

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) olisi pyrittävä ensisijaisesti osaamis- ja innovaatioyhteisöjensä (KIC)
  ja EIT:n alueellisen innovaation ohjelman
  kautta vahvistamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaavia innovaatioekosysteemejä
  unionin innovointivalmiuksien kehittämiseksi kokonaisuudessaan
  edistämällä liitetoiminnan, tutkimuksen, korkea-asteen koulutuksen ja yrittäjyyden integroitumista. Sen olisi
  perustamissäädöksensä, EIT-asetuksen

   (1 a)

  ja EIT:n strategisen innovaatio-ohjelman

   (1 b)

  mukaisesti
  edistettävä toimissaan innovointia ja tuettava korkea-asteen koulutuksen integroimista innovaatioekosysteemiin erityisesti edistämällä yrittäjyyskoulutusta ja vahvoja tieteenalojen rajat ylittäviä yhteistyösuhteita yritysten ja tiedelaitosten välillä sekä yksilöimällä taitoja, joita tulevaisuuden innovoijilta vaaditaan maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi, mukaan lukien pitkälle kehittyneet digitaaliset ja innovointitaidot. Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin tarjoamien tukijärjestelmien olisi oltava avoinna Euroopan innovaationeuvoston rahoituksen saajille, ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin osaamis- ja innovaatioyhteisöistä alkunsa saaneilla startup-yrityksillä tulisi olla mahdollisuus saada
  nopeasti
  Euroopan innovaationeuvoston rahoitusta. Vaikka Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin keskittyminen innovaatioekosysteemeihin tekee siitä luonnollisen toimijan pilarissa
  ”Innovatiivinen Eurooppa”
  , sen
  olisi tarvittaessa tuettava myös kaikkia muita pilareita ja sen
  osaamis- ja innovaatioyhteisöjen suunnittelu olisi koordinoitava strategisen suunnittelun yhteydessä pilarin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja
  Euroopan
  teollisuuden kilpailukyky” kanssa.
  Päällekkäisyyksiä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ja muiden saman alan välineiden, erityisesti muiden kumppanuuksien, välillä olisi vältettävä.

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 24 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (24) | Tasapuolisten toimintaedellytysten varmistaminen ja ylläpitäminen yksittäisillä markkinoilla kilpaileville yrityksille olisi katsottava keskeiseksi edellytykseksi sille, että läpimurtoinnovointi tai disruptiivinen innovointi voi kukoistaa ja että etenkin pienet ja keskisuuret innovoijat voisivat hyödyntää investointinsa tuloksia ja saada itselleen markkinaosuuden. |

Komission teksti

Tarkistus

(24)

Tasapuolisten toimintaedellytysten varmistaminen ja ylläpitäminen yksittäisillä markkinoilla kilpaileville yrityksille olisi katsottava keskeiseksi edellytykseksi sille, että läpimurtoinnovointi tai disruptiivinen innovointi voi kukoistaa ja että etenkin pienet ja keskisuuret innovoijat voisivat hyödyntää investointinsa tuloksia ja saada itselleen markkinaosuuden.

| (24) | Tasapuolisten toimintaedellytysten varmistaminen ja ylläpitäminen yksittäisillä markkinoilla kilpaileville yrityksille olisi katsottava keskeiseksi edellytykseksi sille, että läpimurtoinnovointi tai disruptiivinen innovointi voi kukoistaa ja että etenkin pienet ja keskisuuret innovoijat voisivat hyödyntää investointinsa tuloksia ja saada itselleen markkinaosuuden.
  Vastaavasti tietty avoimuus rahoitettujen toimien – jotka kohdistuvat laajaan rahoituksen saajien verkostoon – innovointiasteessa voi edistää merkittävästi pk-yritysten valmiuksien luomista, sillä se antaa niille tarvittavat keinot houkutella investointeja ja menestyä. |
| --- | --- |

(24)

Tasapuolisten toimintaedellytysten varmistaminen ja ylläpitäminen yksittäisillä markkinoilla kilpaileville yrityksille olisi katsottava keskeiseksi edellytykseksi sille, että läpimurtoinnovointi tai disruptiivinen innovointi voi kukoistaa ja että etenkin pienet ja keskisuuret innovoijat voisivat hyödyntää investointinsa tuloksia ja saada itselleen markkinaosuuden.
  Vastaavasti tietty avoimuus rahoitettujen toimien – jotka kohdistuvat laajaan rahoituksen saajien verkostoon – innovointiasteessa voi edistää merkittävästi pk-yritysten valmiuksien luomista, sillä se antaa niille tarvittavat keinot houkutella investointeja ja menestyä.

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 25 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (25) | Ohjelmalla olisi edistettävä ja integroitava yhteistyötä kolmansien maiden ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa sekä
  yhteiseen
  etuun, vastavuoroiseen hyötyyn ja maailmanlaajuisiin sitoumuksiin perustuvia aloitteita YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Kansainvälisellä yhteistyöllä olisi pyrittävä vahvistamaan unionin tutkimus- ja
  innovaatiotoiminnan huippuosaamista
  , houkuttelevuutta sekä taloudellista ja teollista kilpailukykyä, jotta voidaan vastata maailmanlaajuisiin haasteisiin YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti ja tukea unionin ulkopolitiikkaa. Olisi noudatettava lähestymistapaa, jossa osallistuminen avataan yleisesti
  kansainvälisille osallistujille
  ja kohdennetuille kansainvälisille yhteistyötoimille.
  Tähän sisältyy
  soveltuvin osin
  myös
  matalan ja keskitulotason maihin sijoittautuneiden oikeussubjektien
  avustuskelpoisuus
  . Samaan aikaan
  tulisi edistää
  kolmansien maiden assosioitumista ohjelmaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(25)

Ohjelmalla olisi edistettävä ja integroitava yhteistyötä kolmansien maiden ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa sekä
  yhteiseen
  etuun, vastavuoroiseen hyötyyn ja maailmanlaajuisiin sitoumuksiin perustuvia aloitteita YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Kansainvälisellä yhteistyöllä olisi pyrittävä vahvistamaan unionin tutkimus- ja
  innovaatiotoiminnan huippuosaamista
  , houkuttelevuutta sekä taloudellista ja teollista kilpailukykyä, jotta voidaan vastata maailmanlaajuisiin haasteisiin YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti ja tukea unionin ulkopolitiikkaa. Olisi noudatettava lähestymistapaa, jossa osallistuminen avataan yleisesti
  kansainvälisille osallistujille
  ja kohdennetuille kansainvälisille yhteistyötoimille.
  Tähän sisältyy
  soveltuvin osin
  myös
  matalan ja keskitulotason maihin sijoittautuneiden oikeussubjektien
  avustuskelpoisuus
  . Samaan aikaan
  tulisi edistää
  kolmansien maiden assosioitumista ohjelmaan.

| (25) | Ohjelmalla olisi edistettävä ja integroitava yhteistyötä kolmansien maiden ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa sekä
  unionin
  etuun, vastavuoroiseen hyötyyn ja maailmanlaajuisiin sitoumuksiin perustuvia aloitteita YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Kansainvälisellä yhteistyöllä olisi pyrittävä vahvistamaan unionin
  huippuosaamista
  tutkimus- ja
  innovaatiotoiminnassa
  , houkuttelevuutta sekä taloudellista ja teollista kilpailukykyä, jotta voidaan vastata maailmanlaajuisiin haasteisiin YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti ja tukea unionin ulkopolitiikkaa. Olisi noudatettava lähestymistapaa, jossa osallistuminen avataan yleisesti
  vastavuoroiselle kansainväliselle osallistumiselle
  ja kohdennetuille kansainvälisille yhteistyötoimille.
  Kun otetaan huomioon tutkimus- ja innovointivalmiuksien erilaiset tasot, on
  soveltuvin osin
  sovellettava asianmukaisia
  matalan ja keskitulotason maihin sijoittautuneiden oikeussubjektien
  avustuskelpoisuusperusteita
  . Samaan aikaan
  olisi edistettävä
  kolmansien maiden assosioitumista ohjelmaan
  niin, että otetaan huomioon vastavuoroisuus ja turvataan unionin etu sekä edistetään kaikkien jäsenvaltioiden tasapainoista osallistumista ohjelmaan
  . |
| --- | --- |

(25)

Ohjelmalla olisi edistettävä ja integroitava yhteistyötä kolmansien maiden ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa sekä
  unionin
  etuun, vastavuoroiseen hyötyyn ja maailmanlaajuisiin sitoumuksiin perustuvia aloitteita YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Kansainvälisellä yhteistyöllä olisi pyrittävä vahvistamaan unionin
  huippuosaamista
  tutkimus- ja
  innovaatiotoiminnassa
  , houkuttelevuutta sekä taloudellista ja teollista kilpailukykyä, jotta voidaan vastata maailmanlaajuisiin haasteisiin YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti ja tukea unionin ulkopolitiikkaa. Olisi noudatettava lähestymistapaa, jossa osallistuminen avataan yleisesti
  vastavuoroiselle kansainväliselle osallistumiselle
  ja kohdennetuille kansainvälisille yhteistyötoimille.
  Kun otetaan huomioon tutkimus- ja innovointivalmiuksien erilaiset tasot, on
  soveltuvin osin
  sovellettava asianmukaisia
  matalan ja keskitulotason maihin sijoittautuneiden oikeussubjektien
  avustuskelpoisuusperusteita
  . Samaan aikaan
  olisi edistettävä
  kolmansien maiden assosioitumista ohjelmaan
  niin, että otetaan huomioon vastavuoroisuus ja turvataan unionin etu sekä edistetään kaikkien jäsenvaltioiden tasapainoista osallistumista ohjelmaan
  .

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (26) | Jotta voitaisiin syventää tieteen ja yhteiskunnan välisiä suhteita ja maksimoida hyödyt niiden keskinäisestä vuorovaikutuksesta, ohjelman olisi osallistettava ja otettava kansalaiset ja kansalaisjärjestöt mukaan suunnittelemaan ja luomaan
  vastuullisia
  tutkimuksen ja innovoinnin linjauksia ja sisältöjä. Tätä varten sen olisi edistettävä tiedekasvatusta, saatettava tieteellinen tietämys julkisesti saataville ja helpotettava kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen osallistumista ohjelman toimiin.
  Tähän tulisi pyrkiä koko ohjelman laajuudelta ja erityisillä toimilla osassa ”Eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen”. Kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista tutkimus- ja innovaatiotoimintaan olisi tuettava yleisölle kohdistetuilla tiedotustoimilla, jotta ohjelmalle voidaan saada yleisön jatkuva tuki. Ohjelmalla olisi myös pyrittävä poistamaan esteitä tieteen, teknologian, kulttuurin ja taiteiden väliltä ja tukemaan niiden keskinäistä synergiaa, jotta saataisiin aikaan uudenlaatuista kestävää innovointia. |

Komission teksti

Tarkistus

(26)

Jotta voitaisiin syventää tieteen ja yhteiskunnan välisiä suhteita ja maksimoida hyödyt niiden keskinäisestä vuorovaikutuksesta, ohjelman olisi osallistettava ja otettava kansalaiset ja kansalaisjärjestöt mukaan suunnittelemaan ja luomaan
  vastuullisia
  tutkimuksen ja innovoinnin linjauksia ja sisältöjä. Tätä varten sen olisi edistettävä tiedekasvatusta, saatettava tieteellinen tietämys julkisesti saataville ja helpotettava kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen osallistumista ohjelman toimiin.
  Tähän tulisi pyrkiä koko ohjelman laajuudelta ja erityisillä toimilla osassa ”Eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen”. Kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista tutkimus- ja innovaatiotoimintaan olisi tuettava yleisölle kohdistetuilla tiedotustoimilla, jotta ohjelmalle voidaan saada yleisön jatkuva tuki. Ohjelmalla olisi myös pyrittävä poistamaan esteitä tieteen, teknologian, kulttuurin ja taiteiden väliltä ja tukemaan niiden keskinäistä synergiaa, jotta saataisiin aikaan uudenlaatuista kestävää innovointia.

| (26) | Jotta voitaisiin syventää tieteen ja yhteiskunnan välisiä suhteita ja maksimoida hyödyt niiden keskinäisestä vuorovaikutuksesta, ohjelman olisi osallistettava ja otettava kansalaiset ja kansalaisjärjestöt mukaan suunnittelemaan ja luomaan
  vastuullisen
  tutkimuksen ja innovoinnin linjauksia ja sisältöjä
  , jotka vastaavat kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan huolenaiheisiin, tarpeisiin ja odotuksiin
  . Tätä varten sen olisi edistettävä tiedekasvatusta, saatettava tieteellinen tietämys julkisesti saataville ja helpotettava kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen osallistumista ohjelman toimiin.
  Kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen parantamiseksi toteutettuja toimenpiteitä olisi seurattava. |
| --- | --- |

(26)

Jotta voitaisiin syventää tieteen ja yhteiskunnan välisiä suhteita ja maksimoida hyödyt niiden keskinäisestä vuorovaikutuksesta, ohjelman olisi osallistettava ja otettava kansalaiset ja kansalaisjärjestöt mukaan suunnittelemaan ja luomaan
  vastuullisen
  tutkimuksen ja innovoinnin linjauksia ja sisältöjä
  , jotka vastaavat kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan huolenaiheisiin, tarpeisiin ja odotuksiin
  . Tätä varten sen olisi edistettävä tiedekasvatusta, saatettava tieteellinen tietämys julkisesti saataville ja helpotettava kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen osallistumista ohjelman toimiin.
  Kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen parantamiseksi toteutettuja toimenpiteitä olisi seurattava.

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (26 a) | Euroopan horisontti -ohjelman avulla olisi tuettava uusia teknologioita, jotka osaltaan auttavat poistamaan vammaisten henkilöiden esteettömän ja täysimääräisen osallistumisen esteitä, jotka rajoittavat aidosti osallisuutta edistävän yhteiskunnan kehittymistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(26 a)

Euroopan horisontti -ohjelman avulla olisi tuettava uusia teknologioita, jotka osaltaan auttavat poistamaan vammaisten henkilöiden esteettömän ja täysimääräisen osallistumisen esteitä, jotka rajoittavat aidosti osallisuutta edistävän yhteiskunnan kehittymistä.

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (26 b) | Jotta voitaisiin vahvistaa eurooppalaista tutkimusaluetta, ohjelman kaikkien osien olisi osaltaan kavennettava merkittävästi tutkimukseen ja innovointiin liittyvää kuilua erityisesti lisäämällä laajenevasti osallistuvien maiden osallistumista ohjelmaan sisältyviin tutkimus- ja innovointitoimiin, levittämällä tieteellistä huippuosaamista, edistämällä uusia tutkimus- ja innovointialan yhteistyömalleja, pienentämällä palkkaeroja unionissa toimivien tutkijoiden välillä, tasapainottamalla aivovuotoa, nykyaikaistamalla kansallisia tutkimus- ja innovaatioekosysteemejä ja varmistamalla tasapainoinen edustus arviointilautakunnissa, asiantuntijaryhmissä ja tiedelautakunnissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(26 b)

Jotta voitaisiin vahvistaa eurooppalaista tutkimusaluetta, ohjelman kaikkien osien olisi osaltaan kavennettava merkittävästi tutkimukseen ja innovointiin liittyvää kuilua erityisesti lisäämällä laajenevasti osallistuvien maiden osallistumista ohjelmaan sisältyviin tutkimus- ja innovointitoimiin, levittämällä tieteellistä huippuosaamista, edistämällä uusia tutkimus- ja innovointialan yhteistyömalleja, pienentämällä palkkaeroja unionissa toimivien tutkijoiden välillä, tasapainottamalla aivovuotoa, nykyaikaistamalla kansallisia tutkimus- ja innovaatioekosysteemejä ja varmistamalla tasapainoinen edustus arviointilautakunnissa, asiantuntijaryhmissä ja tiedelautakunnissa.

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 27 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (27) | Unionin syrjäisimmät alueet ovat SEUT-sopimuksen 349 artiklan nojalla oikeutettuja erityistoimenpiteisiin (ottaen huomioon näiden alueiden rakenteellinen, sosiaalinen ja taloudellinen tilanne), jotka koskevat pääsyä horisontaalisiin unionin ohjelmiin. Ohjelmassa olisi sen vuoksi otettava huomioon näiden alueiden erityispiirteet siten kuin esitetään komission tiedonannossa ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa” (COM(2017)0623), jonka neuvosto hyväksyi 12 päivänä huhtikuuta 2018. |

Komission teksti

Tarkistus

(27)

Unionin syrjäisimmät alueet ovat SEUT-sopimuksen 349 artiklan nojalla oikeutettuja erityistoimenpiteisiin (ottaen huomioon näiden alueiden rakenteellinen, sosiaalinen ja taloudellinen tilanne), jotka koskevat pääsyä horisontaalisiin unionin ohjelmiin. Ohjelmassa olisi sen vuoksi otettava huomioon näiden alueiden erityispiirteet siten kuin esitetään komission tiedonannossa ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa” (COM(2017)0623), jonka neuvosto hyväksyi 12 päivänä huhtikuuta 2018.

| (27) | Unionin syrjäisimmät alueet ovat SEUT-sopimuksen 349 artiklan nojalla oikeutettuja erityistoimenpiteisiin (ottaen huomioon näiden alueiden rakenteellinen, sosiaalinen ja taloudellinen tilanne), jotka koskevat pääsyä horisontaalisiin unionin ohjelmiin. Ohjelmassa olisi sen vuoksi otettava huomioon näiden alueiden erityispiirteet siten kuin esitetään komission tiedonannossa ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa” (COM(2017)0623), jonka neuvosto hyväksyi 12 päivänä huhtikuuta 2018
  , ja mahdollisuuksien mukaan edistettävä niiden osallistumista ohjelmaan
  . |
| --- | --- |

(27)

Unionin syrjäisimmät alueet ovat SEUT-sopimuksen 349 artiklan nojalla oikeutettuja erityistoimenpiteisiin (ottaen huomioon näiden alueiden rakenteellinen, sosiaalinen ja taloudellinen tilanne), jotka koskevat pääsyä horisontaalisiin unionin ohjelmiin. Ohjelmassa olisi sen vuoksi otettava huomioon näiden alueiden erityispiirteet siten kuin esitetään komission tiedonannossa ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa” (COM(2017)0623), jonka neuvosto hyväksyi 12 päivänä huhtikuuta 2018
  , ja mahdollisuuksien mukaan edistettävä niiden osallistumista ohjelmaan
  .

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 28 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (28) | Ohjelmaan kuuluvissa toimissa olisi
  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 3 artiklan ja SEUT-sopimuksen 8 artiklan mukaisesti pyrittävä poistamaan sukupuolten eriarvoisuus ja
  edistämään naisten ja miesten välistä tasa-arvoa
  tutkimuksessa
  ja
  innovoinnissa. Sukupuoliulottuvuus olisi otettava asianmukaisesti huomioon tutkimuksen
  ja
  innovoinnin sisällössä tutkimussyklin kaikissa vaiheissa
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(28)

Ohjelmaan kuuluvissa toimissa olisi
  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 3 artiklan ja SEUT-sopimuksen 8 artiklan mukaisesti pyrittävä poistamaan sukupuolten eriarvoisuus ja
  edistämään naisten ja miesten välistä tasa-arvoa
  tutkimuksessa
  ja
  innovoinnissa. Sukupuoliulottuvuus olisi otettava asianmukaisesti huomioon tutkimuksen
  ja
  innovoinnin sisällössä tutkimussyklin kaikissa vaiheissa
  .

| (28) | Ohjelmaan kuuluvissa toimissa olisi
  pyrittävä poistamaan sukupuolten eriarvoisuus, välttämään sukupuolittumista, ottamaan sukupuoliulottuvuus asianmukaisesti huomioon tutkimuksen ja innovoinnin sisällössä, edistämään työ- ja yksityiselämän tasapainoa,
  edistämään naisten ja miesten välistä tasa-arvoa
  , mukaan lukien SEUT-sopimuksen 141 artiklan 3 kohdassa sekä miesten
  ja
  naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön
  ja
  ammattiin liittyvissä asioissa annetussa direktiivissä 2006/54/EY tarkoitetut samapalkkaisuusperiaatteet, sekä varmistamaan vammaisten tutkijoiden mahdollisuus olla mukana tutkimuksessa ja innovoinnissa
  . |
| --- | --- |

(28)

Ohjelmaan kuuluvissa toimissa olisi
  pyrittävä poistamaan sukupuolten eriarvoisuus, välttämään sukupuolittumista, ottamaan sukupuoliulottuvuus asianmukaisesti huomioon tutkimuksen ja innovoinnin sisällössä, edistämään työ- ja yksityiselämän tasapainoa,
  edistämään naisten ja miesten välistä tasa-arvoa
  , mukaan lukien SEUT-sopimuksen 141 artiklan 3 kohdassa sekä miesten
  ja
  naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön
  ja
  ammattiin liittyvissä asioissa annetussa direktiivissä 2006/54/EY tarkoitetut samapalkkaisuusperiaatteet, sekä varmistamaan vammaisten tutkijoiden mahdollisuus olla mukana tutkimuksessa ja innovoinnissa
  .

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 29 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (29) | Puolustusteollisuuden erityispiirteistä johtuu, että yksityiskohtaiset säännökset puolustusalan tutkimushankkeisiin myönnettävästä unionin rahoituksesta olisi vahvistettava Euroopan puolustusrahastoa koskevassa asetuksessa (16), jossa määritellään säännöt osallistumisesta puolustusalan tutkimukseen. Euroopan puolustusrahaston
  puitteissa toteutettavissa tutkimus- ja innovaatiotoimissa
  olisi keskityttävä yksinomaan
  puolustusalan
  sovelluksiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(29)

Puolustusteollisuuden erityispiirteistä johtuu, että yksityiskohtaiset säännökset puolustusalan tutkimushankkeisiin myönnettävästä unionin rahoituksesta olisi vahvistettava Euroopan puolustusrahastoa koskevassa asetuksessa (16), jossa määritellään säännöt osallistumisesta puolustusalan tutkimukseen. Euroopan puolustusrahaston
  puitteissa toteutettavissa tutkimus- ja innovaatiotoimissa
  olisi keskityttävä yksinomaan
  puolustusalan
  sovelluksiin.

| (29) | Puolustusteollisuuden erityispiirteistä johtuu, että yksityiskohtaiset säännökset puolustusalan tutkimushankkeisiin myönnettävästä unionin rahoituksesta olisi vahvistettava Euroopan puolustusrahastoa koskevassa asetuksessa (16), jossa määritellään säännöt osallistumisesta puolustusalan tutkimukseen.
  Vaikka Euroopan horisontti -ohjelman ja
  Euroopan puolustusrahaston
  välisiä synergiavaikutuksia voitaisiin edistää välttäen kuitenkin samalla päällekkäisyyksiä, Euroopan horisontti -ohjelman toimissa
  olisi keskityttävä yksinomaan
  siviilialan
  sovelluksiin. |
| --- | --- |

(29)

Puolustusteollisuuden erityispiirteistä johtuu, että yksityiskohtaiset säännökset puolustusalan tutkimushankkeisiin myönnettävästä unionin rahoituksesta olisi vahvistettava Euroopan puolustusrahastoa koskevassa asetuksessa (16), jossa määritellään säännöt osallistumisesta puolustusalan tutkimukseen.
  Vaikka Euroopan horisontti -ohjelman ja
  Euroopan puolustusrahaston
  välisiä synergiavaikutuksia voitaisiin edistää välttäen kuitenkin samalla päällekkäisyyksiä, Euroopan horisontti -ohjelman toimissa
  olisi keskityttävä yksinomaan
  siviilialan
  sovelluksiin.

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 31 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (31 a) | Ohjelman perustamisen, täytäntöönpanon, arvioinnin, raportoinnin ja seurannan yhteydessä olisi jatkuvasti pyrittävä hallinnon yksinkertaistamiseen ja erityisesti rahoituksen saajille aiheutuvan hallinnollisen rasituksen ja viivästysten vähentämiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(31 a)

Ohjelman perustamisen, täytäntöönpanon, arvioinnin, raportoinnin ja seurannan yhteydessä olisi jatkuvasti pyrittävä hallinnon yksinkertaistamiseen ja erityisesti rahoituksen saajille aiheutuvan hallinnollisen rasituksen ja viivästysten vähentämiseen.

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 31 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (31 b) | Jotta voidaan varmistaa, että Eurooppa pysyy edelleen maailmanlaajuisen tutkimuksen ja innovoinnin eturintamassa digitaalialalla, ja ottaa huomioon investointien vauhdittamisen tarve siten, että digitaalitekniikoiden yhä kasvavista mahdollisuuksista voitaisiin hyötyä, olisi kohdennettava riittävästi määrärahoja keskeisiin digitaalialan painopisteisiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(31 b)

Jotta voidaan varmistaa, että Eurooppa pysyy edelleen maailmanlaajuisen tutkimuksen ja innovoinnin eturintamassa digitaalialalla, ja ottaa huomioon investointien vauhdittamisen tarve siten, että digitaalitekniikoiden yhä kasvavista mahdollisuuksista voitaisiin hyötyä, olisi kohdennettava riittävästi määrärahoja keskeisiin digitaalialan painopisteisiin.

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 33 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (33) | Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille (MMA:t) sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat [reference to be updated as appropriate according to a new decision on OCTs: neuvoston päätöksen 2013/755/EU (23)] 94 artiklan nojalla saada rahoitusta ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(33)

Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille (MMA:t) sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat [reference to be updated as appropriate according to a new decision on OCTs: neuvoston päätöksen 2013/755/EU (23)] 94 artiklan nojalla saada rahoitusta ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa.

| (33) | Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille (MMA:t) sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat [reference to be updated as appropriate according to a new decision on OCTs: neuvoston päätöksen 2013/755/EU (23)] 94 artiklan nojalla saada rahoitusta ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa.
  Ohjelmassa olisi otettava asianmukaisesti huomioon näiden alueiden erityispiirteet, jotta varmistetaan niiden tehokas osallistuminen ja tuetaan yhteistyötä ja synergiaa etenkin syrjäisimpien alueiden sekä niiden naapurustoon kuuluvien kolmansien maiden kanssa. |
| --- | --- |

(33)

Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille (MMA:t) sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat [reference to be updated as appropriate according to a new decision on OCTs: neuvoston päätöksen 2013/755/EU (23)] 94 artiklan nojalla saada rahoitusta ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa.
  Ohjelmassa olisi otettava asianmukaisesti huomioon näiden alueiden erityispiirteet, jotta varmistetaan niiden tehokas osallistuminen ja tuetaan yhteistyötä ja synergiaa etenkin syrjäisimpien alueiden sekä niiden naapurustoon kuuluvien kolmansien maiden kanssa.

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 34 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (34) | Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan mukaisesti tätä ohjelmaa on syytä arvioida erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen pohjalta, samalla kun vältetään ylisääntelyä ja hallinnollisen rasituksen aiheutumista erityisesti jäsenvaltioille. Näihin vaatimuksiin voi tarvittaessa sisältyä mitattavia indikaattoreita, joiden pohjalta voidaan arvioida ohjelman käytännön vaikutuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(34)

Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan mukaisesti tätä ohjelmaa on syytä arvioida erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen pohjalta, samalla kun vältetään ylisääntelyä ja hallinnollisen rasituksen aiheutumista erityisesti jäsenvaltioille. Näihin vaatimuksiin voi tarvittaessa sisältyä mitattavia indikaattoreita, joiden pohjalta voidaan arvioida ohjelman käytännön vaikutuksia.

| (34) | Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan mukaisesti tätä ohjelmaa on syytä arvioida erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen pohjalta, samalla kun vältetään ylisääntelyä ja hallinnollisen rasituksen aiheutumista erityisesti jäsenvaltioille
  ja ohjelman rahoituksen saajille
  . Näihin vaatimuksiin voi tarvittaessa sisältyä mitattavia indikaattoreita, joiden pohjalta voidaan arvioida ohjelman käytännön vaikutuksia. |
| --- | --- |

(34)

Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan mukaisesti tätä ohjelmaa on syytä arvioida erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen pohjalta, samalla kun vältetään ylisääntelyä ja hallinnollisen rasituksen aiheutumista erityisesti jäsenvaltioille
  ja ohjelman rahoituksen saajille
  . Näihin vaatimuksiin voi tarvittaessa sisältyä mitattavia indikaattoreita, joiden pohjalta voidaan arvioida ohjelman käytännön vaikutuksia.

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 38 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (38) | Koko ohjelmaa koskevilla yhteisillä säännöillä olisi varmistettava johdonmukainen kehys, joka helpottaa osallistumista ohjelman talousarviosta rahoitustukea saaviin ohjelmiin, mukaan lukien osallistuminen rahoituselinten, kuten Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin, hallinnoimiin ohjelmiin, yhteisyrityksiin ja muihin SEUT-sopimuksen 187 artiklan mukaisiin rakenteisiin sekä osallistuminen jäsenvaltioiden SEUT-sopimuksen 185 artiklan mukaisesti toteuttamiin ohjelmiin. Olisi
  varmistettava
  ,
  perustelluissa tapauksissa voidaan joustavasti antaa erityiset säännöt
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(38)

Koko ohjelmaa koskevilla yhteisillä säännöillä olisi varmistettava johdonmukainen kehys, joka helpottaa osallistumista ohjelman talousarviosta rahoitustukea saaviin ohjelmiin, mukaan lukien osallistuminen rahoituselinten, kuten Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin, hallinnoimiin ohjelmiin, yhteisyrityksiin ja muihin SEUT-sopimuksen 187 artiklan mukaisiin rakenteisiin sekä osallistuminen jäsenvaltioiden SEUT-sopimuksen 185 artiklan mukaisesti toteuttamiin ohjelmiin. Olisi
  varmistettava
  ,
  perustelluissa tapauksissa voidaan joustavasti antaa erityiset säännöt
  .

| (38) | Koko ohjelmaa koskevilla yhteisillä säännöillä
  ja vaatimuksilla
  olisi varmistettava
  yksinkertaistetut ja yhteiset täytäntöönpanovälineet myös seurantaa ja raportointia varten sekä
  johdonmukainen kehys, joka helpottaa osallistumista ohjelman talousarviosta rahoitustukea saaviin ohjelmiin, mukaan lukien osallistuminen rahoituselinten, kuten Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin, hallinnoimiin ohjelmiin, yhteisyrityksiin ja muihin SEUT-sopimuksen 187 artiklan mukaisiin rakenteisiin sekä osallistuminen jäsenvaltioiden SEUT-sopimuksen 185 artiklan mukaisesti toteuttamiin ohjelmiin.
  Erityisten sääntöjen antamisen
  olisi
  oltava mahdollista
  ,
  mutta poikkeukset on rajoitettava koskemaan tiukasti sitä, mikä on tarpeen, ja niiden on oltava asianmukaisesti perusteltuja
  . |
| --- | --- |

(38)

Koko ohjelmaa koskevilla yhteisillä säännöillä
  ja vaatimuksilla
  olisi varmistettava
  yksinkertaistetut ja yhteiset täytäntöönpanovälineet myös seurantaa ja raportointia varten sekä
  johdonmukainen kehys, joka helpottaa osallistumista ohjelman talousarviosta rahoitustukea saaviin ohjelmiin, mukaan lukien osallistuminen rahoituselinten, kuten Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin, hallinnoimiin ohjelmiin, yhteisyrityksiin ja muihin SEUT-sopimuksen 187 artiklan mukaisiin rakenteisiin sekä osallistuminen jäsenvaltioiden SEUT-sopimuksen 185 artiklan mukaisesti toteuttamiin ohjelmiin.
  Erityisten sääntöjen antamisen
  olisi
  oltava mahdollista
  ,
  mutta poikkeukset on rajoitettava koskemaan tiukasti sitä, mikä on tarpeen, ja niiden on oltava asianmukaisesti perusteltuja
  .

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 39 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (39) | Ohjelmaan kuuluvissa toimissa olisi kunnioitettava niitä perusoikeuksia ja noudatettava niitä periaatteita, jotka on tunnustettu erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa. Toimissa olisi noudatettava kaikkia oikeudellisia velvoitteita, kuten kansainvälistä oikeutta, ja asiaan liittyviä komission päätöksiä, kuten 28 päivänä kesäkuuta 2013 annettua komission tiedonantoa (25), sekä eettisiä periaatteita, joihin sisältyy myös tutkimuksen integriteetin mahdollisen loukkauksen välttäminen. Tutkimustoiminnassa olisi myös otettava huomioon SEUT-sopimuksen 13 artikla ja vähennettävä eläinten käyttöä tutkimuksissa ja kokeissa pyrkien viime kädessä sen lopettamiseen kokonaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(39)

Ohjelmaan kuuluvissa toimissa olisi kunnioitettava niitä perusoikeuksia ja noudatettava niitä periaatteita, jotka on tunnustettu erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa. Toimissa olisi noudatettava kaikkia oikeudellisia velvoitteita, kuten kansainvälistä oikeutta, ja asiaan liittyviä komission päätöksiä, kuten 28 päivänä kesäkuuta 2013 annettua komission tiedonantoa (25), sekä eettisiä periaatteita, joihin sisältyy myös tutkimuksen integriteetin mahdollisen loukkauksen välttäminen. Tutkimustoiminnassa olisi myös otettava huomioon SEUT-sopimuksen 13 artikla ja vähennettävä eläinten käyttöä tutkimuksissa ja kokeissa pyrkien viime kädessä sen lopettamiseen kokonaan.

| (39) | Ohjelmaan kuuluvissa toimissa olisi kunnioitettava niitä perusoikeuksia ja noudatettava niitä periaatteita, jotka on tunnustettu erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa. Toimissa olisi noudatettava kaikkia oikeudellisia velvoitteita, kuten kansainvälistä oikeutta, ja asiaan liittyviä komission päätöksiä, kuten 28 päivänä kesäkuuta 2013 annettua komission tiedonantoa (25), sekä eettisiä periaatteita, joihin sisältyy myös tutkimuksen integriteetin mahdollisen loukkauksen välttäminen.
  Toiminnassa olisi otettava huomioon luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän, Euroopan unionin perusoikeusviraston ja Euroopan unionin tietosuojavaltuutetun lausunnot.
  Tutkimustoiminnassa olisi myös otettava huomioon SEUT-sopimuksen 13 artikla ja vähennettävä eläinten käyttöä tutkimuksissa ja kokeissa pyrkien viime kädessä sen lopettamiseen kokonaan. |
| --- | --- |

(39)

Ohjelmaan kuuluvissa toimissa olisi kunnioitettava niitä perusoikeuksia ja noudatettava niitä periaatteita, jotka on tunnustettu erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa. Toimissa olisi noudatettava kaikkia oikeudellisia velvoitteita, kuten kansainvälistä oikeutta, ja asiaan liittyviä komission päätöksiä, kuten 28 päivänä kesäkuuta 2013 annettua komission tiedonantoa (25), sekä eettisiä periaatteita, joihin sisältyy myös tutkimuksen integriteetin mahdollisen loukkauksen välttäminen.
  Toiminnassa olisi otettava huomioon luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän, Euroopan unionin perusoikeusviraston ja Euroopan unionin tietosuojavaltuutetun lausunnot.
  Tutkimustoiminnassa olisi myös otettava huomioon SEUT-sopimuksen 13 artikla ja vähennettävä eläinten käyttöä tutkimuksissa ja kokeissa pyrkien viime kädessä sen lopettamiseen kokonaan.

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 40 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (40) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 180 ja 186 artiklaan sisältyvien kansainvälistä yhteistyötä koskevien tavoitteiden mukaisesti olisi edistettävä kolmansiin maihin sijoittautuneiden oikeussubjektien sekä kansainvälisten järjestöjen osallistumista. Ohjelman täytäntöönpanon olisi oltava sopusoinnussa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 75 ja 215 artiklan mukaisesti vahvistettujen toimenpiteiden sekä kansainvälisen oikeuden kanssa. Unionin strategisiin voimavaroihin, etuihin, autonomiaan tai turvallisuuteen liittyvissä toimissa ohjelman yksittäisiin toimiin osallistuminen voidaan rajoittaa oikeussubjekteihin, jotka ovat sijoittautuneet ainoastaan jäsenvaltioihin, tai oikeussubjekteihin, jotka ovat sijoittautuneet joko jäsenvaltioihin tai vain tiettyihin assosioituneisiin tai muihin kolmansiin maihin. |

Komission teksti

Tarkistus

(40)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 180 ja 186 artiklaan sisältyvien kansainvälistä yhteistyötä koskevien tavoitteiden mukaisesti olisi edistettävä kolmansiin maihin sijoittautuneiden oikeussubjektien sekä kansainvälisten järjestöjen osallistumista. Ohjelman täytäntöönpanon olisi oltava sopusoinnussa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 75 ja 215 artiklan mukaisesti vahvistettujen toimenpiteiden sekä kansainvälisen oikeuden kanssa. Unionin strategisiin voimavaroihin, etuihin, autonomiaan tai turvallisuuteen liittyvissä toimissa ohjelman yksittäisiin toimiin osallistuminen voidaan rajoittaa oikeussubjekteihin, jotka ovat sijoittautuneet ainoastaan jäsenvaltioihin, tai oikeussubjekteihin, jotka ovat sijoittautuneet joko jäsenvaltioihin tai vain tiettyihin assosioituneisiin tai muihin kolmansiin maihin.

| (40) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 180 ja 186 artiklaan sisältyvien kansainvälistä yhteistyötä koskevien tavoitteiden mukaisesti olisi edistettävä kolmansiin maihin sijoittautuneiden oikeussubjektien sekä kansainvälisten järjestöjen osallistumista
  unionin tieteellisten, yhteiskunnallisten, taloudellisten ja teknologisten etujen mukaisesti
  . Ohjelman täytäntöönpanon olisi oltava sopusoinnussa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 75 ja 215 artiklan mukaisesti vahvistettujen toimenpiteiden sekä kansainvälisen oikeuden kanssa. Unionin strategisiin voimavaroihin, etuihin, autonomiaan tai turvallisuuteen liittyvissä toimissa ohjelman yksittäisiin toimiin osallistuminen voidaan rajoittaa oikeussubjekteihin, jotka ovat sijoittautuneet ainoastaan jäsenvaltioihin, tai oikeussubjekteihin, jotka ovat sijoittautuneet joko jäsenvaltioihin tai vain tiettyihin assosioituneisiin tai muihin kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

(40)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 180 ja 186 artiklaan sisältyvien kansainvälistä yhteistyötä koskevien tavoitteiden mukaisesti olisi edistettävä kolmansiin maihin sijoittautuneiden oikeussubjektien sekä kansainvälisten järjestöjen osallistumista
  unionin tieteellisten, yhteiskunnallisten, taloudellisten ja teknologisten etujen mukaisesti
  . Ohjelman täytäntöönpanon olisi oltava sopusoinnussa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 75 ja 215 artiklan mukaisesti vahvistettujen toimenpiteiden sekä kansainvälisen oikeuden kanssa. Unionin strategisiin voimavaroihin, etuihin, autonomiaan tai turvallisuuteen liittyvissä toimissa ohjelman yksittäisiin toimiin osallistuminen voidaan rajoittaa oikeussubjekteihin, jotka ovat sijoittautuneet ainoastaan jäsenvaltioihin, tai oikeussubjekteihin, jotka ovat sijoittautuneet joko jäsenvaltioihin tai vain tiettyihin assosioituneisiin tai muihin kolmansiin maihin.

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 41 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (41) | Koska on tärkeää torjua ilmastonmuutosta Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien unionin sitoumusten ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti,
  tästä ohjelmasta edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista
  ja
  pyrkimistä yleiseen tavoitteeseen
  ,
  jonka mukaan 25
   prosentilla
  EU:n talousarviomenoista
  olisi
  tuettava ilmastotavoitteita
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(41)

Koska on tärkeää torjua ilmastonmuutosta Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien unionin sitoumusten ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti,
  tästä ohjelmasta edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista
  ja
  pyrkimistä yleiseen tavoitteeseen
  ,
  jonka mukaan 25
   prosentilla
  EU:n talousarviomenoista
  olisi
  tuettava ilmastotavoitteita
  .

| (41) | Koska
  ilmastonmuutos on yksi suurimmista maailmanlaajuisista ja yhteiskunnallisista haasteista ja koska
  on tärkeää torjua ilmastonmuutosta Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien unionin sitoumusten ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti,
  ilmastotavoitteita tuetaan tässä ohjelmassa vähintään 35 prosentilla sen menoista tarpeen mukaan
  ja
  osana unionin yleistä tavoitetta
  ,
  joka koskee ilmastotoimien valtavirtaistamista ja ilmastotavoitteiden tukemista 30
   prosentilla
  unionin talousarviosta. Tämän tavoitteen seuraamiseksi ja todentamiseksi kaikki ilmastoon liittyvät menot on kirjattava niin, että katetaan kaikki unionin talousarviosta rahoitettavat ohjelmat, ja niiden on käytävä ilmi työohjelmien asianomaisista osista. Puhtaan energian teknologian alalla yksittäisille teknologioille myönnettävät arvioidut määrärahat olisi jaoteltava kansainvälisen vertailtavuuden varmistamiseksi. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suositusten [erityiskertomus 31/2016] huomioon ottamiseksi ilmastotoimien valtavirtaistamismekanismeissa olisi raportoitaessa tehtävä jälkikäteen ero hillitsemisen ja sopeutumisen välillä. |
| --- | --- |

(41)

Koska
  ilmastonmuutos on yksi suurimmista maailmanlaajuisista ja yhteiskunnallisista haasteista ja koska
  on tärkeää torjua ilmastonmuutosta Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien unionin sitoumusten ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti,
  ilmastotavoitteita tuetaan tässä ohjelmassa vähintään 35 prosentilla sen menoista tarpeen mukaan
  ja
  osana unionin yleistä tavoitetta
  ,
  joka koskee ilmastotoimien valtavirtaistamista ja ilmastotavoitteiden tukemista 30
   prosentilla
  unionin talousarviosta. Tämän tavoitteen seuraamiseksi ja todentamiseksi kaikki ilmastoon liittyvät menot on kirjattava niin, että katetaan kaikki unionin talousarviosta rahoitettavat ohjelmat, ja niiden on käytävä ilmi työohjelmien asianomaisista osista. Puhtaan energian teknologian alalla yksittäisille teknologioille myönnettävät arvioidut määrärahat olisi jaoteltava kansainvälisen vertailtavuuden varmistamiseksi. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suositusten [erityiskertomus 31/2016] huomioon ottamiseksi ilmastotoimien valtavirtaistamismekanismeissa olisi raportoitaessa tehtävä jälkikäteen ero hillitsemisen ja sopeutumisen välillä.

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 43 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (43) | Arkaluonteisen tausta-aineiston käyttö tai luvaton pääsy arkaluonteisiin tuloksiin voi vaikuttaa haitallisesti unionin tai yhden tai useamman jäsenvaltion etuihin. Luottamuksellisten ja turvallisuusluokiteltujen tietojen käsittelyyn olisi sen vuoksi sovellettava kaikkea asiaa koskevaa unionin lainsäädäntöä, myös toimielinten sisäisiä sääntöjä, muun muassa komission päätöstä (EU, Euratom) 2015/444, jossa vahvistetaan EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevat turvallisuussäännökset. |

Komission teksti

Tarkistus

(43)

Arkaluonteisen tausta-aineiston käyttö tai luvaton pääsy arkaluonteisiin tuloksiin voi vaikuttaa haitallisesti unionin tai yhden tai useamman jäsenvaltion etuihin. Luottamuksellisten ja turvallisuusluokiteltujen tietojen käsittelyyn olisi sen vuoksi sovellettava kaikkea asiaa koskevaa unionin lainsäädäntöä, myös toimielinten sisäisiä sääntöjä, muun muassa komission päätöstä (EU, Euratom) 2015/444, jossa vahvistetaan EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevat turvallisuussäännökset.

| (43) | Arkaluonteisen tausta-aineiston käyttö tai luvaton pääsy arkaluonteisiin tuloksiin
  ja tutkimusdataan
  voi vaikuttaa haitallisesti unionin tai yhden tai useamman jäsenvaltion etuihin. Luottamuksellisten ja turvallisuusluokiteltujen tietojen käsittelyyn olisi sen vuoksi sovellettava kaikkea asiaa koskevaa unionin lainsäädäntöä, myös toimielinten sisäisiä sääntöjä, muun muassa komission päätöstä (EU, Euratom) 2015/444, jossa vahvistetaan EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevat turvallisuussäännökset. |
| --- | --- |

(43)

Arkaluonteisen tausta-aineiston käyttö tai luvaton pääsy arkaluonteisiin tuloksiin
  ja tutkimusdataan
  voi vaikuttaa haitallisesti unionin tai yhden tai useamman jäsenvaltion etuihin. Luottamuksellisten ja turvallisuusluokiteltujen tietojen käsittelyyn olisi sen vuoksi sovellettava kaikkea asiaa koskevaa unionin lainsäädäntöä, myös toimielinten sisäisiä sääntöjä, muun muassa komission päätöstä (EU, Euratom) 2015/444, jossa vahvistetaan EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevat turvallisuussäännökset.

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 44 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (44) | On tarpeen määrittää osallistumista koskevat vähimmäisehdot sekä yleissääntönä, jonka mukaan konsortioon on kuuluttava vähintään yksi oikeussubjekti jostakin jäsenvaltiosta, että ohjelman yksittäisten toimintamuotojen erityispiirteiden huomioon ottamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(44)

On tarpeen määrittää osallistumista koskevat vähimmäisehdot sekä yleissääntönä, jonka mukaan konsortioon on kuuluttava vähintään yksi oikeussubjekti jostakin jäsenvaltiosta, että ohjelman yksittäisten toimintamuotojen erityispiirteiden huomioon ottamiseksi.

Poistetaan.

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 45 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (45) | Olisi
  määritettävä
  ehdot ja edellytykset, joiden mukaisesti unionin rahoitusta myönnetään ohjelman toimien osallistujille. Yksinkertaistamisen edistämiseksi
  avustukset
  olisi
  toteutettava ottaen huomioon kaikki
  varainhoitoasetuksessa
  esitetyt maksumuodot, mukaan lukien kertakorvaukset
  ,
  kiinteät korvausosuudet ja yksikkökustannusten mukaiset korvaukset
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(45)

Olisi
  määritettävä
  ehdot ja edellytykset, joiden mukaisesti unionin rahoitusta myönnetään ohjelman toimien osallistujille. Yksinkertaistamisen edistämiseksi
  avustukset
  olisi
  toteutettava ottaen huomioon kaikki
  varainhoitoasetuksessa
  esitetyt maksumuodot, mukaan lukien kertakorvaukset
  ,
  kiinteät korvausosuudet ja yksikkökustannusten mukaiset korvaukset
  .

| (45) | Olisi
  tarpeen määrittää
  ehdot ja edellytykset, joiden mukaisesti unionin rahoitusta myönnetään ohjelman toimien osallistujille.
  Avustukset ovat pääasiallinen rahoitusmuoto tässä ohjelmassa. Muunlaiset rahoitusmuodot olisi valittava sen perusteella, miten hyvin niillä voidaan saavuttaa toimien erityiset tavoitteet ja saada aikaan tuloksia, kun otetaan huomioon erityisesti tarkastuskustannukset, hallinnollinen rasitus ja oletettu noudattamatta jättämisen riski.
  Yksinkertaistamisen edistämiseksi
  avustusten osalta
  olisi
  syytä harkita kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannustaulukoiden käyttämistä
  varainhoitoasetuksessa
  esitetyllä tavalla. Ennen kuin mitään uutta kustannusten korvausjärjestelmää voidaan pitää todellisena yksinkertaistuksena rahoituksen saajien kannalta, siitä olisi tehtävä etukäteen kattava ja myönteinen arviointi. |
| --- | --- |

(45)

Olisi
  tarpeen määrittää
  ehdot ja edellytykset, joiden mukaisesti unionin rahoitusta myönnetään ohjelman toimien osallistujille.
  Avustukset ovat pääasiallinen rahoitusmuoto tässä ohjelmassa. Muunlaiset rahoitusmuodot olisi valittava sen perusteella, miten hyvin niillä voidaan saavuttaa toimien erityiset tavoitteet ja saada aikaan tuloksia, kun otetaan huomioon erityisesti tarkastuskustannukset, hallinnollinen rasitus ja oletettu noudattamatta jättämisen riski.
  Yksinkertaistamisen edistämiseksi
  avustusten osalta
  olisi
  syytä harkita kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannustaulukoiden käyttämistä
  varainhoitoasetuksessa
  esitetyllä tavalla. Ennen kuin mitään uutta kustannusten korvausjärjestelmää voidaan pitää todellisena yksinkertaistuksena rahoituksen saajien kannalta, siitä olisi tehtävä etukäteen kattava ja myönteinen arviointi.

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 46 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (46) | Korvausosuuksiin viitataan tässä asetuksessa enimmäismääräisinä yhteisrahoitusperiaatteen noudattamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(46)

Korvausosuuksiin viitataan tässä asetuksessa enimmäismääräisinä yhteisrahoitusperiaatteen noudattamiseksi.

Poistetaan.

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 47 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (47) | Varainhoitoasetuksen mukaisesti ohjelman olisi mahdollistettava, että rahoituksen saajien tavanomaiset kustannuslaskentakäytännöt hyväksytään laajemmin henkilöstökustannusten sekä sisäisesti laskutettujen tavaroiden ja palvelujen yksikkökustannusten osalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(47)

Varainhoitoasetuksen mukaisesti ohjelman olisi mahdollistettava, että rahoituksen saajien tavanomaiset kustannuslaskentakäytännöt hyväksytään laajemmin henkilöstökustannusten sekä sisäisesti laskutettujen tavaroiden ja palvelujen yksikkökustannusten osalta.

| (47) | Varainhoitoasetuksen mukaisesti ohjelman olisi mahdollistettava, että rahoituksen saajien tavanomaiset kustannuslaskentakäytännöt hyväksytään laajemmin henkilöstökustannusten sekä sisäisesti laskutettujen tavaroiden ja palvelujen yksikkökustannusten osalta.
  Kaikkien rahoituksen saajien olisi voitava valita sisäisesti laskutettujen tavaroiden ja palvelujen osalta välittömät ja välilliset kustannukset yhdistävä yksikkökustannusten käyttö. Jakoperusteiden avulla arvioitujen kustannusten olisi oltava tukikelpoisia. |
| --- | --- |

(47)

Varainhoitoasetuksen mukaisesti ohjelman olisi mahdollistettava, että rahoituksen saajien tavanomaiset kustannuslaskentakäytännöt hyväksytään laajemmin henkilöstökustannusten sekä sisäisesti laskutettujen tavaroiden ja palvelujen yksikkökustannusten osalta.
  Kaikkien rahoituksen saajien olisi voitava valita sisäisesti laskutettujen tavaroiden ja palvelujen osalta välittömät ja välilliset kustannukset yhdistävä yksikkökustannusten käyttö. Jakoperusteiden avulla arvioitujen kustannusten olisi oltava tukikelpoisia.

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 48 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (48) | Nykyistä todellisten henkilöstökustannusten korvausjärjestelmää olisi edelleen yksinkertaistettava Horisontti 2020 -ohjelmassa kehitetyn hankeperustaisen korvausmallin pohjalta ja yhdenmukaistettava varainhoitoasetuksen kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

(48)

Nykyistä todellisten henkilöstökustannusten korvausjärjestelmää olisi edelleen yksinkertaistettava Horisontti 2020 -ohjelmassa kehitetyn hankeperustaisen korvausmallin pohjalta ja yhdenmukaistettava varainhoitoasetuksen kanssa.

| (48) | Nykyistä todellisten henkilöstökustannusten korvausjärjestelmää olisi edelleen yksinkertaistettava Horisontti 2020 -ohjelmassa kehitetyn hankeperustaisen korvausmallin pohjalta ja yhdenmukaistettava varainhoitoasetuksen kanssa
  pyrkien pitämään samapalkkaisuutta yleisenä periaatteena ja kaventamaan palkkaeroja ohjelmaan osallistuvien EU:n tutkijoiden välillä
  . |
| --- | --- |

(48)

Nykyistä todellisten henkilöstökustannusten korvausjärjestelmää olisi edelleen yksinkertaistettava Horisontti 2020 -ohjelmassa kehitetyn hankeperustaisen korvausmallin pohjalta ja yhdenmukaistettava varainhoitoasetuksen kanssa
  pyrkien pitämään samapalkkaisuutta yleisenä periaatteena ja kaventamaan palkkaeroja ohjelmaan osallistuvien EU:n tutkijoiden välillä
  .

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 50 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (50) | Olisi vahvistettava tulosten hyödyntämistä ja levittämistä koskevat säännöt, jotta voidaan varmistaa, että rahoituksen saajat tarvittaessa suojaavat tuloksensa, hyödyntävät ja levittävät niitä ja huolehtivat niiden saatavuudesta. Olisi kiinnitettävä enemmän huomiota tulosten hyödyntämiseen, erityisesti unionissa. Rahoituksen saajien olisi päivitettävä tulostensa hyödyntämiseen ja levittämiseen liittyviä suunnitelmiaan toimen aikana
  ja sen päättymisen jälkeen
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(50)

Olisi vahvistettava tulosten hyödyntämistä ja levittämistä koskevat säännöt, jotta voidaan varmistaa, että rahoituksen saajat tarvittaessa suojaavat tuloksensa, hyödyntävät ja levittävät niitä ja huolehtivat niiden saatavuudesta. Olisi kiinnitettävä enemmän huomiota tulosten hyödyntämiseen, erityisesti unionissa. Rahoituksen saajien olisi päivitettävä tulostensa hyödyntämiseen ja levittämiseen liittyviä suunnitelmiaan toimen aikana
  ja sen päättymisen jälkeen
  .

| (50) | Olisi vahvistettava tulosten hyödyntämistä ja levittämistä koskevat säännöt, jotta voidaan varmistaa, että rahoituksen saajat tarvittaessa suojaavat tuloksensa, hyödyntävät ja levittävät niitä ja huolehtivat niiden saatavuudesta
  ottaen huomioon rahoituksen saajien oikeutetut edut ja mahdolliset muut rajoitukset, kuten tietosuojasäännöt, yksityisyyttä ja turvallisuutta koskevat säännöt sekä teollis- ja tekijänoikeudet, luottamuksellisuus ja unionin maailmanlaajuinen taloudellinen kilpailukyky
  . Olisi kiinnitettävä enemmän huomiota tulosten hyödyntämiseen, erityisesti unionissa. Rahoituksen saajien olisi päivitettävä tulostensa hyödyntämiseen ja levittämiseen liittyviä suunnitelmiaan toimen aikana. |
| --- | --- |

(50)

Olisi vahvistettava tulosten hyödyntämistä ja levittämistä koskevat säännöt, jotta voidaan varmistaa, että rahoituksen saajat tarvittaessa suojaavat tuloksensa, hyödyntävät ja levittävät niitä ja huolehtivat niiden saatavuudesta
  ottaen huomioon rahoituksen saajien oikeutetut edut ja mahdolliset muut rajoitukset, kuten tietosuojasäännöt, yksityisyyttä ja turvallisuutta koskevat säännöt sekä teollis- ja tekijänoikeudet, luottamuksellisuus ja unionin maailmanlaajuinen taloudellinen kilpailukyky
  . Olisi kiinnitettävä enemmän huomiota tulosten hyödyntämiseen, erityisesti unionissa. Rahoituksen saajien olisi päivitettävä tulostensa hyödyntämiseen ja levittämiseen liittyviä suunnitelmiaan toimen aikana.

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 51 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (51) | Horisontti 2020 -ohjelman ehdotusten arviointi- ja valintajärjestelmän keskeiset osatekijät ja erityisesti
  huippuosaamisen
  painottaminen olisi säilytettävä. Ehdotukset olisi edelleen valittava riippumattomien asiantuntijoiden suorittaman arvioinnin perusteella. Tarvittaessa olisi otettava huomioon tarve varmistaa hankeportfolion yleinen johdonmukaisuus. |

Komission teksti

Tarkistus

(51)

Horisontti 2020 -ohjelman ehdotusten arviointi- ja valintajärjestelmän keskeiset osatekijät ja erityisesti
  huippuosaamisen
  painottaminen olisi säilytettävä. Ehdotukset olisi edelleen valittava riippumattomien asiantuntijoiden suorittaman arvioinnin perusteella. Tarvittaessa olisi otettava huomioon tarve varmistaa hankeportfolion yleinen johdonmukaisuus.

| (51) | Horisontti 2020 -ohjelman ehdotusten arviointi- ja valintajärjestelmän keskeiset osatekijät ja erityisesti
  huippuosaamista, vaikutusta sekä toteutuksen laatua ja tehokkuutta koskevien perusteiden
  painottaminen olisi säilytettävä. Ehdotukset olisi edelleen valittava
  mahdollisimman monesta jäsenvaltiosta lähtöisin olevien
  riippumattomien asiantuntijoiden suorittaman arvioinnin perusteella.
  Komission olisi järjestettävä
  tarvittaessa
  anonyymi arviointi ja analysoitava sen tulokset, jotta vältetään puolueellisuus valinnassa. Tarvittaessa riippumattomien asiantuntijoiden
  olisi otettava huomioon tarve varmistaa hankeportfolion yleinen johdonmukaisuus. |
| --- | --- |

(51)

Horisontti 2020 -ohjelman ehdotusten arviointi- ja valintajärjestelmän keskeiset osatekijät ja erityisesti
  huippuosaamista, vaikutusta sekä toteutuksen laatua ja tehokkuutta koskevien perusteiden
  painottaminen olisi säilytettävä. Ehdotukset olisi edelleen valittava
  mahdollisimman monesta jäsenvaltiosta lähtöisin olevien
  riippumattomien asiantuntijoiden suorittaman arvioinnin perusteella.
  Komission olisi järjestettävä
  tarvittaessa
  anonyymi arviointi ja analysoitava sen tulokset, jotta vältetään puolueellisuus valinnassa. Tarvittaessa riippumattomien asiantuntijoiden
  olisi otettava huomioon tarve varmistaa hankeportfolion yleinen johdonmukaisuus.

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 52 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (52) | Tarkastusten ja arviointien
  vastavuoroista hyödyntämistä olisi pyrittävä lisäämään – myös
  muiden unionin ohjelmien kanssa –, jotta voidaan vähentää unionin varojen saajille
  aiheutuvia hallinnollisia rasitteita
  . Vastavuoroisesta hyödyntämisestä olisi nimenomaisesti säädettävä ottamalla huomioon myös muut takeet, kuten järjestelmien ja prosessien auditoinnit. |

Komission teksti

Tarkistus

(52)

Tarkastusten ja arviointien
  vastavuoroista hyödyntämistä olisi pyrittävä lisäämään – myös
  muiden unionin ohjelmien kanssa –, jotta voidaan vähentää unionin varojen saajille
  aiheutuvia hallinnollisia rasitteita
  . Vastavuoroisesta hyödyntämisestä olisi nimenomaisesti säädettävä ottamalla huomioon myös muut takeet, kuten järjestelmien ja prosessien auditoinnit.

| (52) | Tarkastusten ja arviointien
  järjestelmällinen vastavuoroinen hyödyntäminen
  muiden unionin ohjelmien kanssa
  olisi pantava täytäntöön varainhoitoasetuksen 127 artiklan mukaisesti ohjelman kaikissa osissa
  , jotta voidaan vähentää unionin varojen saajille
  aiheutuvaa hallinnollista rasitusta
  . Vastavuoroisesta hyödyntämisestä olisi nimenomaisesti säädettävä ottamalla huomioon myös muut takeet, kuten järjestelmien ja prosessien auditoinnit. |
| --- | --- |

(52)

Tarkastusten ja arviointien
  järjestelmällinen vastavuoroinen hyödyntäminen
  muiden unionin ohjelmien kanssa
  olisi pantava täytäntöön varainhoitoasetuksen 127 artiklan mukaisesti ohjelman kaikissa osissa
  , jotta voidaan vähentää unionin varojen saajille
  aiheutuvaa hallinnollista rasitusta
  . Vastavuoroisesta hyödyntämisestä olisi nimenomaisesti säädettävä ottamalla huomioon myös muut takeet, kuten järjestelmien ja prosessien auditoinnit.

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 53 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (53) | Tutkimuksen ja innovoinnin alan erityisten haasteiden ratkaisemiseksi olisi käytettävä apuna palkintoja, mukaan lukien tarvittaessa yhteiset tai yhdessä toteutettavat palkinnot, jotka komissio tai rahoituselin jakaa muiden unionin elinten, kolmansien maiden, kansainvälisten järjestöjen tai voittoa tavoittelemattomien oikeussubjektien kanssa, |

Komission teksti

Tarkistus

(53)

Tutkimuksen ja innovoinnin alan erityisten haasteiden ratkaisemiseksi olisi käytettävä apuna palkintoja, mukaan lukien tarvittaessa yhteiset tai yhdessä toteutettavat palkinnot, jotka komissio tai rahoituselin jakaa muiden unionin elinten, kolmansien maiden, kansainvälisten järjestöjen tai voittoa tavoittelemattomien oikeussubjektien kanssa,

| (53) | Tutkimuksen ja innovoinnin alan erityisten haasteiden ratkaisemiseksi olisi käytettävä apuna palkintoja, mukaan lukien tarvittaessa yhteiset tai yhdessä toteutettavat palkinnot, jotka komissio tai rahoituselin jakaa muiden unionin elinten, kolmansien maiden, kansainvälisten järjestöjen tai voittoa tavoittelemattomien oikeussubjektien kanssa.
  Palkintoja olisi erityisesti myönnettävä hankkeille, jotka houkuttelevat tutkijoita laajenevasti osallistuviin maihin, sekä menestyneille hankkeille, jotta lisätään niiden näkyvyyttä ja pystytään edistämään unionin rahoittamia toimia entistä paremmin. |
| --- | --- |

(53)

Tutkimuksen ja innovoinnin alan erityisten haasteiden ratkaisemiseksi olisi käytettävä apuna palkintoja, mukaan lukien tarvittaessa yhteiset tai yhdessä toteutettavat palkinnot, jotka komissio tai rahoituselin jakaa muiden unionin elinten, kolmansien maiden, kansainvälisten järjestöjen tai voittoa tavoittelemattomien oikeussubjektien kanssa.
  Palkintoja olisi erityisesti myönnettävä hankkeille, jotka houkuttelevat tutkijoita laajenevasti osallistuviin maihin, sekä menestyneille hankkeille, jotta lisätään niiden näkyvyyttä ja pystytään edistämään unionin rahoittamia toimia entistä paremmin.

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 54 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (54) | Tämän asetuksen mukaiset
  rahoitustyypit
  ja toteutustavat on valittava sen perusteella, miten niillä voidaan saavuttaa toimien erityistavoitteet ja saada tuloksia, ottaen erityisesti huomioon tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasite ja ennakoitu noudattamatta jättämisen riski.
  Avustusten osalta on
  harkittava kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannustaulukoiden käyttämistä, |

Komission teksti

Tarkistus

(54)

Tämän asetuksen mukaiset
  rahoitustyypit
  ja toteutustavat on valittava sen perusteella, miten niillä voidaan saavuttaa toimien erityistavoitteet ja saada tuloksia, ottaen erityisesti huomioon tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasite ja ennakoitu noudattamatta jättämisen riski.
  Avustusten osalta on
  harkittava kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannustaulukoiden käyttämistä,

| (54) | Tämän asetuksen mukaiset
  rahoitusmuodot
  ja toteutustavat on valittava sen perusteella, miten niillä voidaan saavuttaa toimien erityistavoitteet ja saada tuloksia, ottaen erityisesti huomioon tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasitus ja ennakoitu noudattamatta jättämisen riski.
  Tässä yhteydessä olisi
  harkittava kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannustaulukoiden käyttämistä, |
| --- | --- |

(54)

Tämän asetuksen mukaiset
  rahoitusmuodot
  ja toteutustavat on valittava sen perusteella, miten niillä voidaan saavuttaa toimien erityistavoitteet ja saada tuloksia, ottaen erityisesti huomioon tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasitus ja ennakoitu noudattamatta jättämisen riski.
  Tässä yhteydessä olisi
  harkittava kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannustaulukoiden käyttämistä,

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

1 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1 artikla | 1 artikla |
| Kohde | Kohde |
| 1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma ”Euroopan horisontti”, jäljempänä ”ohjelma”, sekä ohjelman epäsuorissa toimissa sovellettavat osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt. | 1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma ”Euroopan horisontti”, jäljempänä ”ohjelma”, sekä ohjelman epäsuorissa toimissa sovellettavat osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt
  ja määritellään kehys, jonka mukaisesti unioni tukee tutkimus- ja innovaatiotoimintaa
  . |
| 2.   Siinä vahvistetaan ohjelman tavoitteet, talousarvio vuosiksi 2021–2027, unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt. | 2.   Siinä vahvistetaan ohjelman tavoitteet, talousarvio vuosiksi 2021–2027, unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt. |
| 3.   Ohjelma toteutetaan | 3.   Ohjelma toteutetaan |
| a) | erityisohjelmalla, joka perustetaan päätöksellä .../.../EU (25) ja johon
  sisältyy
  Euroopan innovaatio- ja
  teknologiainstituutille suoritettava rahoitusosuus
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

1 artikla

1 artikla

Kohde

Kohde

1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma ”Euroopan horisontti”, jäljempänä ”ohjelma”, sekä ohjelman epäsuorissa toimissa sovellettavat osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt.

1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma ”Euroopan horisontti”, jäljempänä ”ohjelma”, sekä ohjelman epäsuorissa toimissa sovellettavat osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt
  ja määritellään kehys, jonka mukaisesti unioni tukee tutkimus- ja innovaatiotoimintaa
  .

2.   Siinä vahvistetaan ohjelman tavoitteet, talousarvio vuosiksi 2021–2027, unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt.

2.   Siinä vahvistetaan ohjelman tavoitteet, talousarvio vuosiksi 2021–2027, unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt.

3.   Ohjelma toteutetaan

3.   Ohjelma toteutetaan

a)

erityisohjelmalla, joka perustetaan päätöksellä .../.../EU (25) ja johon
  sisältyy
  Euroopan innovaatio- ja
  teknologiainstituutille suoritettava rahoitusosuus
  ;

25

sisältyy

teknologiainstituutille suoritettava rahoitusosuus

| a) | erityisohjelmalla, joka perustetaan päätöksellä .../.../EU (25) ja johon
  sisältyvät
  Euroopan innovaatio- ja
  teknologiainstituutin toiminta-ajatus ja toiminta-alat
  ; |
| --- | --- |

a)

erityisohjelmalla, joka perustetaan päätöksellä .../.../EU (25) ja johon
  sisältyvät
  Euroopan innovaatio- ja
  teknologiainstituutin toiminta-ajatus ja toiminta-alat
  ;

25

sisältyvät

teknologiainstituutin toiminta-ajatus ja toiminta-alat

| b) | puolustusalan tutkimusta
  koskevan
  erityisohjelmalla, joka perustetaan asetuksella .../.../EU. |
| --- | --- |

b)

puolustusalan tutkimusta
  koskevan
  erityisohjelmalla, joka perustetaan asetuksella .../.../EU.

koskevan

| b) | puolustusalan tutkimusta
  koskevalla
  erityisohjelmalla, joka perustetaan asetuksella .../.../EU. |
| --- | --- |

b)

puolustusalan tutkimusta
  koskevalla
  erityisohjelmalla, joka perustetaan asetuksella .../.../EU.

koskevalla

4.   Tässä asetuksessa ”Euroopan horisontilla”, ”ohjelmalla” ja ”erityisohjelmalla”
  viitataan
  asioihin, jotka koskevat
  ainoastaan
  3 kohdan
  a
  alakohdassa tarkoitettua erityisohjelmaa, jollei erikseen toisin mainita.

4.   Tässä asetuksessa ”Euroopan horisontilla”, ”ohjelmalla” ja ”erityisohjelmalla”
  ei viitata
  asioihin, jotka koskevat 3 kohdan
  b
   alakohdassa tarkoitettua erityisohjelmaa, jollei erikseen toisin mainita.

4 a.
     
  Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT) panee ohjelman täytäntöön ajanjaksolle 2021–2027 laaditun EIT:n strategisen tutkimus- ja innovointisuunnitelman ja strategisen innovaatio-ohjelman mukaisesti sillä varauksella, että jokaiselle perustettavalle uudelle osaamis- ja innovaatioyhteisölle (KIC) myönnetään mahdollisuuksien mukaan ylimääräiset ja riittävät määrärahat ja tällainen perustettava yhteisö ei heikennä olemassa olevien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tavoitteita ja sitoumuksia.

Tarkistus 62

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla

2 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2 artikla | 2 artikla |
| Määritelmät | Määritelmät |
| Tässä asetuksessa tarkoitetaan | Tässä asetuksessa tarkoitetaan |
| 1) | ”tutkimusinfrastruktuureilla” laitoksia ja välineitä, joiden tarjoamia resursseja ja palveluja tutkimusyhteisöt käyttävät tutkimustyön tekemiseksi ja innovoinnin edistämiseksi omalla alallaan. Tämä käsittää tarvittavat henkilöresurssit sekä merkittävät laitteistot tai välineistöt; tietämykseen liittyvät resurssit, kuten kokoelmat, arkistot tai tieteelliset datainfrastruktuurit; tietojenkäsittelyjärjestelmät, viestintäverkot ja muu luonteeltaan ainutkertainen infrastruktuuri, joka on avoin ulkopuolisille käyttäjille ja jota tarvitaan huippuosaamisen saavuttamiseksi tutkimuksessa ja innovoinnissa. Tutkimusinfrastruktuureja voidaan tarvittaessa käyttää myös muuhun kuin tutkimukseen, esimerkiksi koulutukseen tai julkisiin palveluihin, ja ne voivat sijaita yhdessä paikassa tai olla virtuaalisia tai hajautettuja; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 artikla

2 artikla

Määritelmät

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

1)

”tutkimusinfrastruktuureilla” laitoksia ja välineitä, joiden tarjoamia resursseja ja palveluja tutkimusyhteisöt käyttävät tutkimustyön tekemiseksi ja innovoinnin edistämiseksi omalla alallaan. Tämä käsittää tarvittavat henkilöresurssit sekä merkittävät laitteistot tai välineistöt; tietämykseen liittyvät resurssit, kuten kokoelmat, arkistot tai tieteelliset datainfrastruktuurit; tietojenkäsittelyjärjestelmät, viestintäverkot ja muu luonteeltaan ainutkertainen infrastruktuuri, joka on avoin ulkopuolisille käyttäjille ja jota tarvitaan huippuosaamisen saavuttamiseksi tutkimuksessa ja innovoinnissa. Tutkimusinfrastruktuureja voidaan tarvittaessa käyttää myös muuhun kuin tutkimukseen, esimerkiksi koulutukseen tai julkisiin palveluihin, ja ne voivat sijaita yhdessä paikassa tai olla virtuaalisia tai hajautettuja;

| 1) | ”tutkimusinfrastruktuureilla” laitoksia ja välineitä, joiden tarjoamia resursseja ja palveluja tutkimusyhteisöt käyttävät tutkimustyön tekemiseksi ja innovoinnin edistämiseksi omalla alallaan. Tämä käsittää tarvittavat henkilöresurssit sekä merkittävät laitteistot tai välineistöt
  , erityisesti ne, joita tuetaan liitteessä IV tarkoitetuista unionin muista rahastoista
  ; tietämykseen liittyvät resurssit, kuten kokoelmat, arkistot tai tieteelliset datainfrastruktuurit; tietojenkäsittelyjärjestelmät, viestintäverkot ja muu luonteeltaan ainutkertainen infrastruktuuri, joka on avoin ulkopuolisille käyttäjille ja jota tarvitaan huippuosaamisen saavuttamiseksi tutkimuksessa ja innovoinnissa. Tutkimusinfrastruktuureja voidaan tarvittaessa käyttää myös muuhun kuin tutkimukseen, esimerkiksi koulutukseen tai julkisiin palveluihin, ja ne voivat sijaita yhdessä paikassa tai olla virtuaalisia tai hajautettuja; |
| --- | --- |

1)

”tutkimusinfrastruktuureilla” laitoksia ja välineitä, joiden tarjoamia resursseja ja palveluja tutkimusyhteisöt käyttävät tutkimustyön tekemiseksi ja innovoinnin edistämiseksi omalla alallaan. Tämä käsittää tarvittavat henkilöresurssit sekä merkittävät laitteistot tai välineistöt
  , erityisesti ne, joita tuetaan liitteessä IV tarkoitetuista unionin muista rahastoista
  ; tietämykseen liittyvät resurssit, kuten kokoelmat, arkistot tai tieteelliset datainfrastruktuurit; tietojenkäsittelyjärjestelmät, viestintäverkot ja muu luonteeltaan ainutkertainen infrastruktuuri, joka on avoin ulkopuolisille käyttäjille ja jota tarvitaan huippuosaamisen saavuttamiseksi tutkimuksessa ja innovoinnissa. Tutkimusinfrastruktuureja voidaan tarvittaessa käyttää myös muuhun kuin tutkimukseen, esimerkiksi koulutukseen tai julkisiin palveluihin, ja ne voivat sijaita yhdessä paikassa tai olla virtuaalisia tai hajautettuja;

, erityisesti ne, joita tuetaan liitteessä IV tarkoitetuista unionin muista rahastoista

| 2) | ”älykkäällä erikoistumisstrategialla” Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 (26) määriteltyä älykästä erikoitumisstrategiaa, joka täyttää asetuksessa (EU) XX [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] vahvistetut edellytykset; |
| --- | --- |

2)

”älykkäällä erikoistumisstrategialla” Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 (26) määriteltyä älykästä erikoitumisstrategiaa, joka täyttää asetuksessa (EU) XX [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] vahvistetut edellytykset;

26

| 2) | ”älykkäällä erikoistumisstrategialla” Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 (26) määriteltyä älykästä erikoitumisstrategiaa, joka täyttää asetuksessa (EU) XX [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] vahvistetut edellytykset; |
| --- | --- |

2)

”älykkäällä erikoistumisstrategialla” Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 (26) määriteltyä älykästä erikoitumisstrategiaa, joka täyttää asetuksessa (EU) XX [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] vahvistetut edellytykset;

26

| 3) | ”eurooppalaisella kumppanuudella” aloitetta, jossa unioni sekä yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppanit (teollisuus,
  tutkimusorganisaatiot
  , julkisen palvelun tehtävää paikallisella, alueellisella, kansallisella tai kansainvälisellä tasolla hoitavat yhteisöt tai kansalaisyhteiskunnan järjestöt, kuten säätiöt) sitoutuvat yhdessä tukemaan tutkimus- ja innovointitoimien ohjelman kehittämistä ja täytäntöönpanoa, mukaan lukien tulosten
  hyödyntäminen
  markkinoilla, sääntelyssä tai politiikassa; |
| --- | --- |

3)

”eurooppalaisella kumppanuudella” aloitetta, jossa unioni sekä yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppanit (teollisuus,
  tutkimusorganisaatiot
  , julkisen palvelun tehtävää paikallisella, alueellisella, kansallisella tai kansainvälisellä tasolla hoitavat yhteisöt tai kansalaisyhteiskunnan järjestöt, kuten säätiöt) sitoutuvat yhdessä tukemaan tutkimus- ja innovointitoimien ohjelman kehittämistä ja täytäntöönpanoa, mukaan lukien tulosten
  hyödyntäminen
  markkinoilla, sääntelyssä tai politiikassa;

tutkimusorganisaatiot

hyödyntäminen

| 3) | ”eurooppalaisella kumppanuudella” aloitetta, jossa unioni sekä yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppanit (teollisuus,
  yliopistot, tutkimusorganisaatiot ja tutkimusinfrastruktuurit
  , julkisen palvelun tehtävää paikallisella, alueellisella, kansallisella tai kansainvälisellä tasolla hoitavat yhteisöt tai kansalaisyhteiskunnan järjestöt, kuten
  valtiosta riippumattomat järjestöt ja
  säätiöt) sitoutuvat
  tarvittaessa
  yhdessä tukemaan tutkimus- ja innovointitoimien ohjelman kehittämistä ja täytäntöönpanoa, mukaan lukien
  SEUT-sopimuksen 185 ja 187 artiklan nojalla toteutettavat toimet sekä toimet, jotka liittyvät
  tulosten
  hyödyntämiseen
  markkinoilla, sääntelyssä tai politiikassa; |
| --- | --- |

3)

”eurooppalaisella kumppanuudella” aloitetta, jossa unioni sekä yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppanit (teollisuus,
  yliopistot, tutkimusorganisaatiot ja tutkimusinfrastruktuurit
  , julkisen palvelun tehtävää paikallisella, alueellisella, kansallisella tai kansainvälisellä tasolla hoitavat yhteisöt tai kansalaisyhteiskunnan järjestöt, kuten
  valtiosta riippumattomat järjestöt ja
  säätiöt) sitoutuvat
  tarvittaessa
  yhdessä tukemaan tutkimus- ja innovointitoimien ohjelman kehittämistä ja täytäntöönpanoa, mukaan lukien
  SEUT-sopimuksen 185 ja 187 artiklan nojalla toteutettavat toimet sekä toimet, jotka liittyvät
  tulosten
  hyödyntämiseen
  markkinoilla, sääntelyssä tai politiikassa;

yliopistot, tutkimusorganisaatiot ja tutkimusinfrastruktuurit

valtiosta riippumattomat järjestöt ja

tarvittaessa

SEUT-sopimuksen 185 ja 187 artiklan nojalla toteutettavat toimet sekä toimet, jotka liittyvät

hyödyntämiseen

| 4) | ”avoimella saatavuudella” käytäntöä, jossa ohjelmasta rahoitetuista toimista syntyvät tutkimustulokset, erityisesti tieteelliset julkaisut ja tutkimusdata, ovat maksutta loppukäyttäjän saatavilla verkossa; |
| --- | --- |

4)

”avoimella saatavuudella” käytäntöä, jossa ohjelmasta rahoitetuista toimista syntyvät tutkimustulokset, erityisesti tieteelliset julkaisut ja tutkimusdata, ovat maksutta loppukäyttäjän saatavilla verkossa;

| 4) | ”avoimella saatavuudella” käytäntöä, jossa ohjelmasta rahoitetuista toimista syntyvät tutkimustulokset, erityisesti tieteelliset julkaisut ja tutkimusdata, ovat maksutta loppukäyttäjän saatavilla verkossa;
  tutkimusdatan yhteydessä yksityisyyteen ja turvallisuuteen liittyviä etuja sekä teollis- ja tekijänoikeuksiin, luottamuksellisuuteen, Euroopan unionin maailmanlaajuiseen taloudelliseen kilpailukykyyn liittyviä ja muita oikeutettuja etuja on käsiteltävä noudattaen periaatetta ”niin avointa kuin mahdollista ja niin suljettua kuin välttämätöntä” ja taaten ”vakaat opt-out-mahdollisuudet”; |
| --- | --- |

4)

”avoimella saatavuudella” käytäntöä, jossa ohjelmasta rahoitetuista toimista syntyvät tutkimustulokset, erityisesti tieteelliset julkaisut ja tutkimusdata, ovat maksutta loppukäyttäjän saatavilla verkossa;
  tutkimusdatan yhteydessä yksityisyyteen ja turvallisuuteen liittyviä etuja sekä teollis- ja tekijänoikeuksiin, luottamuksellisuuteen, Euroopan unionin maailmanlaajuiseen taloudelliseen kilpailukykyyn liittyviä ja muita oikeutettuja etuja on käsiteltävä noudattaen periaatetta ”niin avointa kuin mahdollista ja niin suljettua kuin välttämätöntä” ja taaten ”vakaat opt-out-mahdollisuudet”;

tutkimusdatan yhteydessä yksityisyyteen ja turvallisuuteen liittyviä etuja sekä teollis- ja tekijänoikeuksiin, luottamuksellisuuteen, Euroopan unionin maailmanlaajuiseen taloudelliseen kilpailukykyyn liittyviä ja muita oikeutettuja etuja on käsiteltävä noudattaen periaatetta ”niin avointa kuin mahdollista ja niin suljettua kuin välttämätöntä” ja taaten ”vakaat opt-out-mahdollisuudet”;

| 5) | ”missiolla”
  toimista
  muodostettua portfoliota, jolla on määrä saavuttaa mitattavissa oleva tavoite asetetun määräajan puitteissa
  sekä
  tieteellinen ja teknologinen ja/tai
  yhteiskuntaan
  ja kansalaisiin kohdistuva vaikutus, jota ei voitaisi saavuttaa yksittäisillä toimilla; |
| --- | --- |

5)

”missiolla”
  toimista
  muodostettua portfoliota, jolla on määrä saavuttaa mitattavissa oleva tavoite asetetun määräajan puitteissa
  sekä
  tieteellinen ja teknologinen ja/tai
  yhteiskuntaan
  ja kansalaisiin kohdistuva vaikutus, jota ei voitaisi saavuttaa yksittäisillä toimilla;

toimista

sekä

yhteiskuntaan

| 5) | ”missiolla”
  huippuosaamiseen tähtäävistä tutkimus- ja innovointitoimista, jotka voivat olla klustereiden välisiä tai monialaisia,
  muodostettua portfoliota, jolla on määrä saavuttaa mitattavissa oleva tavoite asetetun määräajan puitteissa
  ja jolla on määrä olla
  tieteellinen ja teknologinen
  , yhteiskuntaan, poliittiseen päätöksentekoon
  ja/tai
  diplomatiaan
  ja kansalaisiin kohdistuva vaikutus
  ja
  jota ei voitaisi saavuttaa yksittäisillä toimilla; |
| --- | --- |

5)

”missiolla”
  huippuosaamiseen tähtäävistä tutkimus- ja innovointitoimista, jotka voivat olla klustereiden välisiä tai monialaisia,
  muodostettua portfoliota, jolla on määrä saavuttaa mitattavissa oleva tavoite asetetun määräajan puitteissa
  ja jolla on määrä olla
  tieteellinen ja teknologinen
  , yhteiskuntaan, poliittiseen päätöksentekoon
  ja/tai
  diplomatiaan
  ja kansalaisiin kohdistuva vaikutus
  ja
  jota ei voitaisi saavuttaa yksittäisillä toimilla;

huippuosaamiseen tähtäävistä tutkimus- ja innovointitoimista, jotka voivat olla klustereiden välisiä tai monialaisia,

ja jolla on määrä olla

, yhteiskuntaan, poliittiseen päätöksentekoon

diplomatiaan

ja

| 6) | ”esikaupallisella hankinnalla” tutkimus- ja kehittämispalvelujen hankintaa, joka perustuu riskien ja hyötyjen jakamiseen markkinaehdoilla, kehitystyön kilpailuttamiseen vaiheittain ja hankittujen tutkimus- ja kehittämispalvelujen selkeään erottamiseen lopputuotteiden kaupallisten määrien käyttöönotosta; |
| --- | --- |

6)

”esikaupallisella hankinnalla” tutkimus- ja kehittämispalvelujen hankintaa, joka perustuu riskien ja hyötyjen jakamiseen markkinaehdoilla, kehitystyön kilpailuttamiseen vaiheittain ja hankittujen tutkimus- ja kehittämispalvelujen selkeään erottamiseen lopputuotteiden kaupallisten määrien käyttöönotosta;

| 6) | ”esikaupallisella hankinnalla” tutkimus- ja kehittämispalvelujen hankintaa, joka perustuu riskien ja hyötyjen jakamiseen markkinaehdoilla, kehitystyön kilpailuttamiseen vaiheittain ja hankittujen tutkimus- ja kehittämispalvelujen selkeään erottamiseen lopputuotteiden kaupallisten määrien käyttöönotosta; |
| --- | --- |

6)

”esikaupallisella hankinnalla” tutkimus- ja kehittämispalvelujen hankintaa, joka perustuu riskien ja hyötyjen jakamiseen markkinaehdoilla, kehitystyön kilpailuttamiseen vaiheittain ja hankittujen tutkimus- ja kehittämispalvelujen selkeään erottamiseen lopputuotteiden kaupallisten määrien käyttöönotosta;

| 7) | ”innovatiivisten ratkaisujen julkisella hankinnalla” hankintaa, jossa hankintaviranomaiset toimivat ensimmäisenä asiakkaana innovatiivisille tavaroille tai palveluille, joita ei ole vielä laajamittaisesti kaupallisesti saatavilla ja jotka voivat edellyttää vaatimustenmukaisuuden testausta. |
| --- | --- |

7)

”innovatiivisten ratkaisujen julkisella hankinnalla” hankintaa, jossa hankintaviranomaiset toimivat ensimmäisenä asiakkaana innovatiivisille tavaroille tai palveluille, joita ei ole vielä laajamittaisesti kaupallisesti saatavilla ja jotka voivat edellyttää vaatimustenmukaisuuden testausta.

| 7) | ”innovatiivisten ratkaisujen julkisella hankinnalla” hankintaa, jossa hankintaviranomaiset toimivat ensimmäisenä asiakkaana innovatiivisille tavaroille tai palveluille, joita ei ole vielä laajamittaisesti kaupallisesti saatavilla ja jotka voivat edellyttää vaatimustenmukaisuuden testausta; |
| --- | --- |

7)

”innovatiivisten ratkaisujen julkisella hankinnalla” hankintaa, jossa hankintaviranomaiset toimivat ensimmäisenä asiakkaana innovatiivisille tavaroille tai palveluille, joita ei ole vielä laajamittaisesti kaupallisesti saatavilla ja jotka voivat edellyttää vaatimustenmukaisuuden testausta;

| 8) | ”käyttöoikeuksilla” oikeuksia käyttää tuloksia tai tausta-aineistoa; |
| --- | --- |

8)

”käyttöoikeuksilla” oikeuksia käyttää tuloksia tai tausta-aineistoa;

| 8) | ”käyttöoikeuksilla” oikeuksia käyttää tuloksia tai tausta-aineistoa
  tämän asetuksen mukaisesti vahvistetuin ehdoin ja edellytyksin
  ; |
| --- | --- |

8)

”käyttöoikeuksilla” oikeuksia käyttää tuloksia tai tausta-aineistoa
  tämän asetuksen mukaisesti vahvistetuin ehdoin ja edellytyksin
  ;

tämän asetuksen mukaisesti vahvistetuin ehdoin ja edellytyksin

| 9) | ”tausta-aineistolla” kaikkea aineellista tai aineetonta dataa, taitotietoa tai tietoa riippumatta sen muodosta tai luonteesta, mukaan lukien oikeudet, esimerkiksi teollis- ja tekijänoikeudet, i) joka on rahoituksen saajien hallussa ennen niiden liittymistä toimeen; ii) jonka rahoituksen saajat ovat
  kirjallisesti
  yksilöineet
  millä tahansa tavalla
  tarpeellisiksi toimen toteuttamisen tai sen tulosten hyödyntämisen kannalta; |
| --- | --- |

9)

”tausta-aineistolla” kaikkea aineellista tai aineetonta dataa, taitotietoa tai tietoa riippumatta sen muodosta tai luonteesta, mukaan lukien oikeudet, esimerkiksi teollis- ja tekijänoikeudet, i) joka on rahoituksen saajien hallussa ennen niiden liittymistä toimeen; ii) jonka rahoituksen saajat ovat
  kirjallisesti
  yksilöineet
  millä tahansa tavalla
  tarpeellisiksi toimen toteuttamisen tai sen tulosten hyödyntämisen kannalta;

kirjallisesti

millä tahansa tavalla

| 9) | ”tausta-aineistolla” kaikkea aineellista tai aineetonta dataa, taitotietoa tai tietoa riippumatta sen muodosta tai luonteesta, mukaan lukien oikeudet, esimerkiksi teollis- ja tekijänoikeudet, i) joka on rahoituksen saajien hallussa ennen niiden liittymistä toimeen;
  ja
  ii) jonka rahoituksen saajat ovat yksilöineet
  kirjallisessa sopimuksessa
  tarpeellisiksi toimen toteuttamisen tai sen tulosten hyödyntämisen kannalta; |
| --- | --- |

9)

”tausta-aineistolla” kaikkea aineellista tai aineetonta dataa, taitotietoa tai tietoa riippumatta sen muodosta tai luonteesta, mukaan lukien oikeudet, esimerkiksi teollis- ja tekijänoikeudet, i) joka on rahoituksen saajien hallussa ennen niiden liittymistä toimeen;
  ja
  ii) jonka rahoituksen saajat ovat yksilöineet
  kirjallisessa sopimuksessa
  tarpeellisiksi toimen toteuttamisen tai sen tulosten hyödyntämisen kannalta;

ja

kirjallisessa sopimuksessa

| 10) | ”levittämisellä” tulosten julkistamista tarkoituksenmukaisella tavalla (lukuun ottamatta tulosten suojaamisesta tai hyödyntämisestä johtuvaa julkistamista), mukaan lukien julkistaminen tieteellisissä julkaisuissa missä tahansa julkaisumuodossa; |
| --- | --- |

10)

”levittämisellä” tulosten julkistamista tarkoituksenmukaisella tavalla (lukuun ottamatta tulosten suojaamisesta tai hyödyntämisestä johtuvaa julkistamista), mukaan lukien julkistaminen tieteellisissä julkaisuissa missä tahansa julkaisumuodossa;

| 10) | ”levittämisellä” tulosten julkistamista tarkoituksenmukaisella tavalla (lukuun ottamatta tulosten suojaamisesta tai hyödyntämisestä johtuvaa julkistamista), mukaan lukien julkistaminen tieteellisissä julkaisuissa missä tahansa julkaisumuodossa; |
| --- | --- |

10)

”levittämisellä” tulosten julkistamista tarkoituksenmukaisella tavalla (lukuun ottamatta tulosten suojaamisesta tai hyödyntämisestä johtuvaa julkistamista), mukaan lukien julkistaminen tieteellisissä julkaisuissa missä tahansa julkaisumuodossa;

| 11) | ”hyödyntämisellä” tulosten käyttöä muussa tutkimus- ja innovaatiotoiminnassa, lukuun ottamatta kyseiseen toimeen kuuluvaa tutkimus- ja innovaatiotoimintaa, tai tuotteen tai prosessin
  kehittämisessä
  ,
  luomisessa
  ,
  valmistamisessa
  ja
  markkinoimisessa
  tai palvelun
  tuottamisessa
  ja
  tarjoamisessa
  taikka
  standardointitoiminnassa
  ; |
| --- | --- |

11)

”hyödyntämisellä” tulosten käyttöä muussa tutkimus- ja innovaatiotoiminnassa, lukuun ottamatta kyseiseen toimeen kuuluvaa tutkimus- ja innovaatiotoimintaa, tai tuotteen tai prosessin
  kehittämisessä
  ,
  luomisessa
  ,
  valmistamisessa
  ja
  markkinoimisessa
  tai palvelun
  tuottamisessa
  ja
  tarjoamisessa
  taikka
  standardointitoiminnassa
  ;

kehittämisessä

luomisessa

valmistamisessa

markkinoimisessa

tuottamisessa

tarjoamisessa

standardointitoiminnassa

| 11) | ”hyödyntämisellä” tulosten käyttöä muussa tutkimus- ja innovaatiotoiminnassa, lukuun ottamatta kyseiseen toimeen kuuluvaa tutkimus- ja innovaatiotoimintaa, tai
  muun muassa kaupallista hyödyntämistä, kuten
  tuotteen tai prosessin
  kehittämistä
  ,
  luomista
  ,
  valmistamista
  ja
  markkinoimista
  tai palvelun
  tuottamista
  ja
  tarjoamista
  taikka
  standardointitoimintaa
  ; |
| --- | --- |

11)

”hyödyntämisellä” tulosten käyttöä muussa tutkimus- ja innovaatiotoiminnassa, lukuun ottamatta kyseiseen toimeen kuuluvaa tutkimus- ja innovaatiotoimintaa, tai
  muun muassa kaupallista hyödyntämistä, kuten
  tuotteen tai prosessin
  kehittämistä
  ,
  luomista
  ,
  valmistamista
  ja
  markkinoimista
  tai palvelun
  tuottamista
  ja
  tarjoamista
  taikka
  standardointitoimintaa
  ;

muun muassa kaupallista hyödyntämistä, kuten

kehittämistä

luomista

valmistamista

markkinoimista

tuottamista

tarjoamista

standardointitoimintaa

| 12) | ”oikeudenmukaisilla ja kohtuullisilla ehdoilla” tarkoituksenmukaisia ehtoja, myös mahdollisia taloudellisia ehtoja tai rojaltivapautta, joissa otetaan huomioon käyttöoikeuspyyntöön liittyvät erityisolosuhteet, kuten käyttöoikeuspyynnön kohteena olevien tulosten tai tausta-aineiston todellinen tai potentiaalinen arvo ja/tai kaavaillun hyödyntämisen laajuus, kesto tai muut ominaisuudet; |
| --- | --- |

12)

”oikeudenmukaisilla ja kohtuullisilla ehdoilla” tarkoituksenmukaisia ehtoja, myös mahdollisia taloudellisia ehtoja tai rojaltivapautta, joissa otetaan huomioon käyttöoikeuspyyntöön liittyvät erityisolosuhteet, kuten käyttöoikeuspyynnön kohteena olevien tulosten tai tausta-aineiston todellinen tai potentiaalinen arvo ja/tai kaavaillun hyödyntämisen laajuus, kesto tai muut ominaisuudet;

| 12) | ”oikeudenmukaisilla ja kohtuullisilla ehdoilla” tarkoituksenmukaisia ehtoja, myös mahdollisia taloudellisia ehtoja tai rojaltivapautta, joissa otetaan huomioon käyttöoikeuspyyntöön liittyvät erityisolosuhteet, kuten käyttöoikeuspyynnön kohteena olevien tulosten tai tausta-aineiston todellinen tai potentiaalinen arvo ja/tai kaavaillun hyödyntämisen laajuus, kesto tai muut ominaisuudet; |
| --- | --- |

12)

”oikeudenmukaisilla ja kohtuullisilla ehdoilla” tarkoituksenmukaisia ehtoja, myös mahdollisia taloudellisia ehtoja tai rojaltivapautta, joissa otetaan huomioon käyttöoikeuspyyntöön liittyvät erityisolosuhteet, kuten käyttöoikeuspyynnön kohteena olevien tulosten tai tausta-aineiston todellinen tai potentiaalinen arvo ja/tai kaavaillun hyödyntämisen laajuus, kesto tai muut ominaisuudet;

| 13) | ”rahoituselimellä” varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettua komission ulkopuolista elintä tai organisaatiota, jolle komissio on antanut talousarvion toteuttamistehtäviä ohjelman puitteissa; |
| --- | --- |

13)

”rahoituselimellä” varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettua komission ulkopuolista elintä tai organisaatiota, jolle komissio on antanut talousarvion toteuttamistehtäviä ohjelman puitteissa;

| 13) | ”rahoituselimellä” varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettua komission ulkopuolista elintä tai organisaatiota, jolle komissio on antanut talousarvion toteuttamistehtäviä ohjelman puitteissa; |
| --- | --- |

13)

”rahoituselimellä” varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettua komission ulkopuolista elintä tai organisaatiota, jolle komissio on antanut talousarvion toteuttamistehtäviä ohjelman puitteissa;

| 14) | ”kansainvälisellä eurooppalaisella tutkimusjärjestöllä” kansainvälistä järjestöä, jonka jäsenistä suurin osa on unionin jäsenvaltioita tai assosioituneita maita ja jonka ensisijaisena tavoitteena on edistää tiede- ja teknologiayhteistyötä Euroopassa; |
| --- | --- |

14)

”kansainvälisellä eurooppalaisella tutkimusjärjestöllä” kansainvälistä järjestöä, jonka jäsenistä suurin osa on unionin jäsenvaltioita tai assosioituneita maita ja jonka ensisijaisena tavoitteena on edistää tiede- ja teknologiayhteistyötä Euroopassa;

| 14) | ”kansainvälisellä eurooppalaisella tutkimusjärjestöllä” kansainvälistä järjestöä, jonka jäsenistä suurin osa on unionin jäsenvaltioita tai assosioituneita maita ja jonka ensisijaisena tavoitteena on edistää tiede- ja teknologiayhteistyötä Euroopassa; |
| --- | --- |

14)

”kansainvälisellä eurooppalaisella tutkimusjärjestöllä” kansainvälistä järjestöä, jonka jäsenistä suurin osa on unionin jäsenvaltioita tai assosioituneita maita ja jonka ensisijaisena tavoitteena on edistää tiede- ja teknologiayhteistyötä Euroopassa;

| 15) | ”oikeussubjektilla” mitä tahansa luonnollista henkilöä tai kansallisen oikeuden, unionin oikeuden tai kansainvälisen oikeuden perusteella muodostettua ja tunnustettua oikeushenkilöä, jolla on oikeushenkilöllisyys ja joka voi omissa nimissään käyttää oikeuksia ja jolle voidaan asettaa velvoitteita, tai varainhoitoasetuksen 197 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaista yhteisöä, joka ei ole oikeushenkilö; |
| --- | --- |

15)

”oikeussubjektilla” mitä tahansa luonnollista henkilöä tai kansallisen oikeuden, unionin oikeuden tai kansainvälisen oikeuden perusteella muodostettua ja tunnustettua oikeushenkilöä, jolla on oikeushenkilöllisyys ja joka voi omissa nimissään käyttää oikeuksia ja jolle voidaan asettaa velvoitteita, tai varainhoitoasetuksen 197 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaista yhteisöä, joka ei ole oikeushenkilö;

| 15) | ”oikeussubjektilla” mitä tahansa luonnollista henkilöä tai kansallisen oikeuden, unionin oikeuden tai kansainvälisen oikeuden perusteella muodostettua ja tunnustettua oikeushenkilöä, jolla on oikeushenkilöllisyys ja joka voi omissa nimissään käyttää oikeuksia ja jolle voidaan asettaa velvoitteita, tai varainhoitoasetuksen 197 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaista yhteisöä, joka ei ole oikeushenkilö; |
| --- | --- |

15)

”oikeussubjektilla” mitä tahansa luonnollista henkilöä tai kansallisen oikeuden, unionin oikeuden tai kansainvälisen oikeuden perusteella muodostettua ja tunnustettua oikeushenkilöä, jolla on oikeushenkilöllisyys ja joka voi omissa nimissään käyttää oikeuksia ja jolle voidaan asettaa velvoitteita, tai varainhoitoasetuksen 197 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaista yhteisöä, joka ei ole oikeushenkilö;

| 15 a) | ”laajenevasti osallistuvilla mailla” maita, jotka on määritetty tutkimuksen huippuosaamisen yhdistelmäindikaattorilla (t&k-intensiteetti, huippuosaaminen tieteessä ja teknologiassa, talouden tieto- ja osaamisintensiteetti, korkean ja keskikorkean teknologian osuus kauppataseesta) ja joiden korjaava kynnysarvo on 70 prosenttia unionin keskiarvosta

   (26 a)

  ; |
| --- | --- |

15 a)

15 a)

”laajenevasti osallistuvilla mailla” maita, jotka on määritetty tutkimuksen huippuosaamisen yhdistelmäindikaattorilla (t&k-intensiteetti, huippuosaaminen tieteessä ja teknologiassa, talouden tieto- ja osaamisintensiteetti, korkean ja keskikorkean teknologian osuus kauppataseesta) ja joiden korjaava kynnysarvo on 70 prosenttia unionin keskiarvosta

26 a

;

| 16) | ”voittoa tavoittelemattomalla oikeussubjektilla” oikeussubjektia, joka ei yhtiömuotonsa mukaan tavoittele voittoa tai jolla on lain tai perustamiskirjansa perusteella velvollisuus pidättäytyä voittojen jakamisesta osakkeenomistajilleen tai yksittäisille jäsenilleen; |
| --- | --- |

16)

”voittoa tavoittelemattomalla oikeussubjektilla” oikeussubjektia, joka ei yhtiömuotonsa mukaan tavoittele voittoa tai jolla on lain tai perustamiskirjansa perusteella velvollisuus pidättäytyä voittojen jakamisesta osakkeenomistajilleen tai yksittäisille jäsenilleen;

| 16) | ”voittoa tavoittelemattomalla oikeussubjektilla” oikeussubjektia, joka ei yhtiömuotonsa mukaan tavoittele voittoa tai jolla on lain tai perustamiskirjansa perusteella velvollisuus pidättäytyä voittojen jakamisesta osakkeenomistajilleen tai yksittäisille jäsenilleen; |
| --- | --- |

16)

”voittoa tavoittelemattomalla oikeussubjektilla” oikeussubjektia, joka ei yhtiömuotonsa mukaan tavoittele voittoa tai jolla on lain tai perustamiskirjansa perusteella velvollisuus pidättäytyä voittojen jakamisesta osakkeenomistajilleen tai yksittäisille jäsenilleen;

| 17) | ”mid cap -yrityksellä” yritystä, joka ei ole komission suosituksessa 2003/361/EY (27) määritelty mikroyritys tai pieni tai keskisuuri yritys, jäljempänä ”pk-yritys”, ja jonka palveluksessa on enintään 3 000 työntekijää, kun työntekijöiden lukumäärä lasketaan mainitun suosituksen liitteessä olevan I osaston 3, 4, 5 ja 6 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

17)

”mid cap -yrityksellä” yritystä, joka ei ole komission suosituksessa 2003/361/EY (27) määritelty mikroyritys tai pieni tai keskisuuri yritys, jäljempänä ”pk-yritys”, ja jonka palveluksessa on enintään 3 000 työntekijää, kun työntekijöiden lukumäärä lasketaan mainitun suosituksen liitteessä olevan I osaston 3, 4, 5 ja 6 artiklan mukaisesti;

27

| 17) | ”mid cap -yrityksellä” yritystä, joka ei ole komission suosituksessa 2003/361/EY (27) määritelty mikroyritys tai pieni tai keskisuuri yritys, jäljempänä ”pk-yritys”, ja jonka palveluksessa on enintään 3 000 työntekijää, kun työntekijöiden lukumäärä lasketaan mainitun suosituksen liitteessä olevan I osaston 3, 4, 5 ja 6 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

17)

”mid cap -yrityksellä” yritystä, joka ei ole komission suosituksessa 2003/361/EY (27) määritelty mikroyritys tai pieni tai keskisuuri yritys, jäljempänä ”pk-yritys”, ja jonka palveluksessa on enintään 3 000 työntekijää, kun työntekijöiden lukumäärä lasketaan mainitun suosituksen liitteessä olevan I osaston 3, 4, 5 ja 6 artiklan mukaisesti;

27

| 18) | ”tuloksilla” kaikkia toimen aineellisia tai aineettomia
  vaikutuksia
  , kuten toimessa tuotettavaa dataa, taitotietoa tai tietoa, riippumatta niiden muodosta tai luonteesta taikka siitä, voidaanko ne suojata, sekä niihin liittyviä oikeuksia, muun muassa teollis- ja tekijänoikeuksia; |
| --- | --- |

18)

”tuloksilla” kaikkia toimen aineellisia tai aineettomia
  vaikutuksia
  , kuten toimessa tuotettavaa dataa, taitotietoa tai tietoa, riippumatta niiden muodosta tai luonteesta taikka siitä, voidaanko ne suojata, sekä niihin liittyviä oikeuksia, muun muassa teollis- ja tekijänoikeuksia;

vaikutuksia

| 18) | ”tuloksilla” kaikkia toimen aineellisia tai aineettomia
  tuloksia
  , kuten toimessa tuotettavaa dataa, taitotietoa tai tietoa, riippumatta niiden muodosta tai luonteesta taikka siitä, voidaanko ne suojata, sekä niihin liittyviä oikeuksia, muun muassa teollis- ja tekijänoikeuksia; |
| --- | --- |

18)

”tuloksilla” kaikkia toimen aineellisia tai aineettomia
  tuloksia
  , kuten toimessa tuotettavaa dataa, taitotietoa tai tietoa, riippumatta niiden muodosta tai luonteesta taikka siitä, voidaanko ne suojata, sekä niihin liittyviä oikeuksia, muun muassa teollis- ja tekijänoikeuksia;

tuloksia

| 19) | ”huippuosaamismerkillä” todistuksella varmennettua merkintää, joka osoittaa, että ehdotuspyynnön johdosta jätetty ehdotus on ylittänyt kaikki työohjelmassa asetetut kynnysarvot, mutta sitä ei ole voitu rahoittaa, koska kyseiseen ehdotuspyyntöön työohjelmassa varatut määrärahat eivät ole riittäneet; |
| --- | --- |

19)

”huippuosaamismerkillä” todistuksella varmennettua merkintää, joka osoittaa, että ehdotuspyynnön johdosta jätetty ehdotus on ylittänyt kaikki työohjelmassa asetetut kynnysarvot, mutta sitä ei ole voitu rahoittaa, koska kyseiseen ehdotuspyyntöön työohjelmassa varatut määrärahat eivät ole riittäneet;

| 19) | ”huippuosaamismerkillä” todistuksella varmennettua merkintää, joka osoittaa, että ehdotuspyynnön johdosta jätetty ehdotus on ylittänyt kaikki työohjelmassa asetetut kynnysarvot, mutta sitä ei ole voitu rahoittaa, koska kyseiseen ehdotuspyyntöön työohjelmassa varatut määrärahat eivät ole riittäneet
  , mutta se saattaisi saada tukea muista unionin lähteistä tai kansallisista rahoituslähteistä
  ; |
| --- | --- |

19)

”huippuosaamismerkillä” todistuksella varmennettua merkintää, joka osoittaa, että ehdotuspyynnön johdosta jätetty ehdotus on ylittänyt kaikki työohjelmassa asetetut kynnysarvot, mutta sitä ei ole voitu rahoittaa, koska kyseiseen ehdotuspyyntöön työohjelmassa varatut määrärahat eivät ole riittäneet
  , mutta se saattaisi saada tukea muista unionin lähteistä tai kansallisista rahoituslähteistä
  ;

, mutta se saattaisi saada tukea muista unionin lähteistä tai kansallisista rahoituslähteistä

| 19 a) | ”strategisella tutkimus- ja innovointisuunnitelmalla” kahden vuoden välein delegoidulla säädöksellä hyväksyttyä, erityisohjelmaa täydentävää asiakirjaa, joka laaditaan laajan pakollisen monta sidosryhmää käsittävän jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin, t&k&i-sidosryhmien ja kansalaisyhteiskunnan kanssa tapahtuvan kuulemisprosessin jälkeen; siinä määritellään painopisteet, välineet ja soveltuvat toimintamuodot ja täytäntöönpanon muodot, ja se muodostaa siten pohjan työohjelmien kehittämiselle; se käsittää erityisesti valitut missiot, juuri perustetut tai jatkettavat sopimusperusteiset tai institutionaaliset kumppanuudet, FET-lippulaivahankkeet ja osaamis- ja innovaatioyhteisöt; |
| --- | --- |

19 a)

19 a)

”strategisella tutkimus- ja innovointisuunnitelmalla” kahden vuoden välein delegoidulla säädöksellä hyväksyttyä, erityisohjelmaa täydentävää asiakirjaa, joka laaditaan laajan pakollisen monta sidosryhmää käsittävän jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin, t&k&i-sidosryhmien ja kansalaisyhteiskunnan kanssa tapahtuvan kuulemisprosessin jälkeen; siinä määritellään painopisteet, välineet ja soveltuvat toimintamuodot ja täytäntöönpanon muodot, ja se muodostaa siten pohjan työohjelmien kehittämiselle; se käsittää erityisesti valitut missiot, juuri perustetut tai jatkettavat sopimusperusteiset tai institutionaaliset kumppanuudet, FET-lippulaivahankkeet ja osaamis- ja innovaatioyhteisöt;

| 20) | ”työohjelmalla” asiakirjaa, jonka komissio hyväksyy erityisohjelman täytäntöönpanoa varten erityisohjelmapäätöksen (28) 12 artiklan mukaisesti, tai rahoituselimen hyväksymää, sisällöltään ja rakenteeltaan vastaavaa asiakirjaa. |
| --- | --- |

20)

”työohjelmalla” asiakirjaa, jonka komissio hyväksyy erityisohjelman täytäntöönpanoa varten erityisohjelmapäätöksen (28) 12 artiklan mukaisesti, tai rahoituselimen hyväksymää, sisällöltään ja rakenteeltaan vastaavaa asiakirjaa.

28

| 20) | ”työohjelmalla” asiakirjaa, jonka komissio hyväksyy erityisohjelman täytäntöönpanoa varten erityisohjelmapäätöksen (28) 12 artiklan mukaisesti, tai rahoituselimen hyväksymää, sisällöltään ja rakenteeltaan vastaavaa asiakirjaa. |
| --- | --- |

20)

”työohjelmalla” asiakirjaa, jonka komissio hyväksyy erityisohjelman täytäntöönpanoa varten erityisohjelmapäätöksen (28) 12 artiklan mukaisesti, tai rahoituselimen hyväksymää, sisällöltään ja rakenteeltaan vastaavaa asiakirjaa.

28

| 21) | ”takaisinmaksettavalla ennakolla” sitä osaa Euroopan horisontti -ohjelman
  tai Euroopan innovaationeuvoston
  sekarahoituksesta, joka vastaa lainaa varainhoitoasetuksen X osaston mukaisesti, mutta jonka unioni myöntää suoraan voittoa tavoittelemattomalta pohjalta kattamaan innovointitoimea vastaavista toimenpiteistä aiheutuvat kustannukset ja joka rahoituksen saajan on maksettava takaisin unionille sopimuksen ehtojen mukaisesti; |
| --- | --- |

21)

”takaisinmaksettavalla ennakolla” sitä osaa Euroopan horisontti -ohjelman
  tai Euroopan innovaationeuvoston
  sekarahoituksesta, joka vastaa lainaa varainhoitoasetuksen X osaston mukaisesti, mutta jonka unioni myöntää suoraan voittoa tavoittelemattomalta pohjalta kattamaan innovointitoimea vastaavista toimenpiteistä aiheutuvat kustannukset ja joka rahoituksen saajan on maksettava takaisin unionille sopimuksen ehtojen mukaisesti;

tai Euroopan innovaationeuvoston

| 21) | ”takaisinmaksettavalla ennakolla” sitä osaa Euroopan horisontti -ohjelman sekarahoituksesta, joka vastaa lainaa varainhoitoasetuksen X osaston mukaisesti, mutta jonka unioni myöntää suoraan voittoa tavoittelemattomalta pohjalta kattamaan innovointitoimea vastaavista toimenpiteistä aiheutuvat kustannukset ja joka rahoituksen saajan on maksettava takaisin unionille sopimuksen ehtojen mukaisesti; |
| --- | --- |

21)

”takaisinmaksettavalla ennakolla” sitä osaa Euroopan horisontti -ohjelman sekarahoituksesta, joka vastaa lainaa varainhoitoasetuksen X osaston mukaisesti, mutta jonka unioni myöntää suoraan voittoa tavoittelemattomalta pohjalta kattamaan innovointitoimea vastaavista toimenpiteistä aiheutuvat kustannukset ja joka rahoituksen saajan on maksettava takaisin unionille sopimuksen ehtojen mukaisesti;

| 22) | ”sopimuksella” sopimusta, jonka komissio tai rahoituselin tekee sellaisen oikeussubjektin kanssa, joka toteuttaa innovointiin ja markkinoille saattamiseen tähtäävän toimen ja jota tuetaan Euroopan horisontti -ohjelman
  tai Euroopan innovaationeuvoston
  sekarahoituksella; |
| --- | --- |

22)

”sopimuksella” sopimusta, jonka komissio tai rahoituselin tekee sellaisen oikeussubjektin kanssa, joka toteuttaa innovointiin ja markkinoille saattamiseen tähtäävän toimen ja jota tuetaan Euroopan horisontti -ohjelman
  tai Euroopan innovaationeuvoston
  sekarahoituksella;

tai Euroopan innovaationeuvoston

| 22) | ”sopimuksella” sopimusta, jonka komissio tai rahoituselin tekee sellaisen oikeussubjektin kanssa, joka toteuttaa innovointiin ja markkinoille saattamiseen tähtäävän toimen ja jota tuetaan Euroopan horisontti -ohjelman sekarahoituksella; |
| --- | --- |

22)

”sopimuksella” sopimusta, jonka komissio tai rahoituselin tekee sellaisen oikeussubjektin kanssa, joka toteuttaa innovointiin ja markkinoille saattamiseen tähtäävän toimen ja jota tuetaan Euroopan horisontti -ohjelman sekarahoituksella;

| 23) | ”turvallisuusluokitelluilla tiedoilla” komission päätöksen 2015/444 3 artiklassa määriteltyjä EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja sekä jäsenvaltioiden turvallisuusluokiteltuja tietoja, sellaisten kolmansien maiden turvallisuusluokiteltuja tietoja, joiden kanssa unioni on tehnyt turvallisuussopimuksen, ja sellaisen kansainvälisen järjestön turvallisuusluokiteltuja tietoja, jonka kanssa unioni on tehnyt turvallisuussopimuksen; |
| --- | --- |

23)

”turvallisuusluokitelluilla tiedoilla” komission päätöksen 2015/444 3 artiklassa määriteltyjä EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja sekä jäsenvaltioiden turvallisuusluokiteltuja tietoja, sellaisten kolmansien maiden turvallisuusluokiteltuja tietoja, joiden kanssa unioni on tehnyt turvallisuussopimuksen, ja sellaisen kansainvälisen järjestön turvallisuusluokiteltuja tietoja, jonka kanssa unioni on tehnyt turvallisuussopimuksen;

| 23) | ”turvallisuusluokitelluilla tiedoilla” komission päätöksen 2015/444 3 artiklassa määriteltyjä EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja sekä jäsenvaltioiden turvallisuusluokiteltuja tietoja, sellaisten kolmansien maiden turvallisuusluokiteltuja tietoja, joiden kanssa unioni on tehnyt turvallisuussopimuksen, ja sellaisen kansainvälisen järjestön turvallisuusluokiteltuja tietoja, jonka kanssa unioni on tehnyt turvallisuussopimuksen; |
| --- | --- |

23)

”turvallisuusluokitelluilla tiedoilla” komission päätöksen 2015/444 3 artiklassa määriteltyjä EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja sekä jäsenvaltioiden turvallisuusluokiteltuja tietoja, sellaisten kolmansien maiden turvallisuusluokiteltuja tietoja, joiden kanssa unioni on tehnyt turvallisuussopimuksen, ja sellaisen kansainvälisen järjestön turvallisuusluokiteltuja tietoja, jonka kanssa unioni on tehnyt turvallisuussopimuksen;

| 24) | ”rahoitusta yhdistävällä toimella” EU:n talousarviosta tuettavia toimia, muun muassa varainhoitoasetuksen 2 artiklan 6 alakohdassa tarkoitettuja rahoitusta yhdistäviä välineitä, joiden tarkoituksena on yhdistää sekä EU:n talousarviosta rahoitettavia tukimuotoja, joita ei makseta takaisin, ja/tai rahoitusvälineitä että kehitysrahoituslaitosten tai muiden julkisten rahoituslaitosten sekä kaupallisten rahoituslaitosten ja sijoittajien rahoittamia, takaisin maksettavia tukimuotoja. |
| --- | --- |

24)

”rahoitusta yhdistävällä toimella” EU:n talousarviosta tuettavia toimia, muun muassa varainhoitoasetuksen 2 artiklan 6 alakohdassa tarkoitettuja rahoitusta yhdistäviä välineitä, joiden tarkoituksena on yhdistää sekä EU:n talousarviosta rahoitettavia tukimuotoja, joita ei makseta takaisin, ja/tai rahoitusvälineitä että kehitysrahoituslaitosten tai muiden julkisten rahoituslaitosten sekä kaupallisten rahoituslaitosten ja sijoittajien rahoittamia, takaisin maksettavia tukimuotoja.

| 24) | ”rahoitusta yhdistävällä toimella” EU:n talousarviosta tuettavia toimia, muun muassa varainhoitoasetuksen 2 artiklan 6 alakohdassa tarkoitettuja rahoitusta yhdistäviä välineitä, joiden tarkoituksena on yhdistää sekä EU:n talousarviosta rahoitettavia tukimuotoja, joita ei makseta takaisin, ja/tai rahoitusvälineitä että kehitysrahoituslaitosten tai muiden julkisten rahoituslaitosten sekä kaupallisten rahoituslaitosten ja sijoittajien rahoittamia, takaisin maksettavia tukimuotoja; |
| --- | --- |

24)

”rahoitusta yhdistävällä toimella” EU:n talousarviosta tuettavia toimia, muun muassa varainhoitoasetuksen 2 artiklan 6 alakohdassa tarkoitettuja rahoitusta yhdistäviä välineitä, joiden tarkoituksena on yhdistää sekä EU:n talousarviosta rahoitettavia tukimuotoja, joita ei makseta takaisin, ja/tai rahoitusvälineitä että kehitysrahoituslaitosten tai muiden julkisten rahoituslaitosten sekä kaupallisten rahoituslaitosten ja sijoittajien rahoittamia, takaisin maksettavia tukimuotoja;

| 25) | ”Euroopan horisontti -ohjelman
  tai Euroopan innovaationeuvoston
  sekarahoituksella” innovointiin ja markkinoille saattamiseen tähtäävälle toimelle myönnettyä yksittäistä taloudellisen tuen yhdistelmää, joka koostuu avustuksesta tai takaisinmaksettavasta ennakosta yhdistettynä pääomasijoitukseen. |
| --- | --- |

25)

”Euroopan horisontti -ohjelman
  tai Euroopan innovaationeuvoston
  sekarahoituksella” innovointiin ja markkinoille saattamiseen tähtäävälle toimelle myönnettyä yksittäistä taloudellisen tuen yhdistelmää, joka koostuu avustuksesta tai takaisinmaksettavasta ennakosta yhdistettynä pääomasijoitukseen.

tai Euroopan innovaationeuvoston

| 25) | ”Euroopan horisontti -ohjelman sekarahoituksella” innovointiin ja markkinoille saattamiseen tähtäävälle toimelle myönnettyä yksittäistä taloudellisen tuen yhdistelmää, joka koostuu avustuksesta tai takaisinmaksettavasta ennakosta yhdistettynä pääomasijoitukseen; |
| --- | --- |

25)

”Euroopan horisontti -ohjelman sekarahoituksella” innovointiin ja markkinoille saattamiseen tähtäävälle toimelle myönnettyä yksittäistä taloudellisen tuen yhdistelmää, joka koostuu avustuksesta tai takaisinmaksettavasta ennakosta yhdistettynä pääomasijoitukseen;

| 25 a)” | tutkimus- ja innovointitoimella” toimea, jonka sisältämillä toimenpiteillä pyritään ensisijaisesti luomaan uutta tietämystä ja/tai tutkimaan uuden tai parannellun teknologian, tuotteen, prosessin, palvelun tai ratkaisun toteuttamiskelpoisuutta; tähän voi sisältyä perus- ja soveltava tutkimus, teknologian kehittäminen ja integraatio, testaus ja validointi pienimuotoisesti prototyypillä laboratoriossa tai simuloidussa ympäristössä; |
| --- | --- |

25 a)”

25 a)”

tutkimus- ja innovointitoimella” toimea, jonka sisältämillä toimenpiteillä pyritään ensisijaisesti luomaan uutta tietämystä ja/tai tutkimaan uuden tai parannellun teknologian, tuotteen, prosessin, palvelun tai ratkaisun toteuttamiskelpoisuutta; tähän voi sisältyä perus- ja soveltava tutkimus, teknologian kehittäminen ja integraatio, testaus ja validointi pienimuotoisesti prototyypillä laboratoriossa tai simuloidussa ympäristössä;

| 25 b) | ”innovointitoimella” toimea, jonka sisältämillä toimenpiteillä on ensisijaisesti suoraan tarkoitus laatia suunnitelmia ja järjestelyjä tai konsepteja uusille, muutetuille tai parannetuille tuotteille, prosesseille tai palveluille, mukaan lukien mahdollisesti prototypointi, testaus, demonstrointi, pilotointi, suuressa mittakaavassa tapahtuva validointi ja markkinareplikointi; |
| --- | --- |

25 b)

25 b)

”innovointitoimella” toimea, jonka sisältämillä toimenpiteillä on ensisijaisesti suoraan tarkoitus laatia suunnitelmia ja järjestelyjä tai konsepteja uusille, muutetuille tai parannetuille tuotteille, prosesseille tai palveluille, mukaan lukien mahdollisesti prototypointi, testaus, demonstrointi, pilotointi, suuressa mittakaavassa tapahtuva validointi ja markkinareplikointi;

| 25 c) | ”ERC:n tieteen eturintamassa olevalla tutkimuksella” päätutkijan johtamia tutkimustoimia, joita isännöi yksi tai useampi rahoituksen saaja ja jotka koskevat vain ERC:tä; |
| --- | --- |

25 c)

25 c)

”ERC:n tieteen eturintamassa olevalla tutkimuksella” päätutkijan johtamia tutkimustoimia, joita isännöi yksi tai useampi rahoituksen saaja ja jotka koskevat vain ERC:tä;

| 25 d) | ”koulutus- ja liikkuvuustoimella” toimea, jonka tarkoituksena on parantaa tutkijoiden taitoja, osaamista ja uranäkymiä maiden välisen ja tapauksen mukaan sektorien tai tieteenalojen välisen liikkuvuuden kautta; |
| --- | --- |

25 d)

25 d)

”koulutus- ja liikkuvuustoimella” toimea, jonka tarkoituksena on parantaa tutkijoiden taitoja, osaamista ja uranäkymiä maiden välisen ja tapauksen mukaan sektorien tai tieteenalojen välisen liikkuvuuden kautta;

| 25 e) | ”ohjelman yhteisrahoitustoimella” toimea, jolla tarjotaan yhteisrahoitusta eri toiminnasta muodostetulle ohjelmalle, jonka perustavat ja/tai toteuttavat tutkimus- ja innovaatio-ohjelmien hallinnoinnista ja/tai rahoituksesta vastaavat yksiköt, jotka eivät ole unionin rahoituselimiä; |
| --- | --- |

25 e)

25 e)

”ohjelman yhteisrahoitustoimella” toimea, jolla tarjotaan yhteisrahoitusta eri toiminnasta muodostetulle ohjelmalle, jonka perustavat ja/tai toteuttavat tutkimus- ja innovaatio-ohjelmien hallinnoinnista ja/tai rahoituksesta vastaavat yksiköt, jotka eivät ole unionin rahoituselimiä;

| 25 f) | ”esikaupallista hankintaa koskevalla toimella” toimea, jonka ensisijaisena tavoitteena on toteuttaa esikaupallinen hankinta, jonka toteuttajina ovat rahoituksen saajat, jotka ovat hankintaviranomaisia tai hankintayksiköitä; |
| --- | --- |

25 f)

25 f)

”esikaupallista hankintaa koskevalla toimella” toimea, jonka ensisijaisena tavoitteena on toteuttaa esikaupallinen hankinta, jonka toteuttajina ovat rahoituksen saajat, jotka ovat hankintaviranomaisia tai hankintayksiköitä;

| 25 g) | ”innovatiivisten ratkaisujen julkista hankintaa koskevilla toimilla” toimea, jonka ensisijaisena tavoitteena on toteuttaa yhteinen tai koordinoitu innovatiivisten ratkaisujen julkinen hankinta, ja sen toteuttajina ovat rahoituksen saajat, jotka ovat hankintaviranomaisia tai hankintayksiköitä; |
| --- | --- |

25 g)

25 g)

”innovatiivisten ratkaisujen julkista hankintaa koskevilla toimilla” toimea, jonka ensisijaisena tavoitteena on toteuttaa yhteinen tai koordinoitu innovatiivisten ratkaisujen julkinen hankinta, ja sen toteuttajina ovat rahoituksen saajat, jotka ovat hankintaviranomaisia tai hankintayksiköitä;

| 25 h) | ”koordinointi- ja tukitoimella” toimea, joka edistää ohjelman tavoitetta, lukuun ottamatta tutkimus- ja innovaatiotoimintaa; |
| --- | --- |

25 h)

25 h)

”koordinointi- ja tukitoimella” toimea, joka edistää ohjelman tavoitetta, lukuun ottamatta tutkimus- ja innovaatiotoimintaa;

| 25 i) | ”julkisella hankinnalla” unionin strategisiin etuihin ja riippumattomuuteen liittyvien ohjelman osien toteuttamista sekä selvitysten, tuotteiden, palvelujen ja voimavarojen julkisten hankintamenettelyjen toteuttamista komission omiin tarkoituksiin; |
| --- | --- |

25 i)

25 i)

”julkisella hankinnalla” unionin strategisiin etuihin ja riippumattomuuteen liittyvien ohjelman osien toteuttamista sekä selvitysten, tuotteiden, palvelujen ja voimavarojen julkisten hankintamenettelyjen toteuttamista komission omiin tarkoituksiin;

| 25 j) | ”liitännäisosallistujalla” mitä tahansa oikeussubjektia, joka on suoraan tai välillisesti osallistujan määräysvallassa tai saman suoran tai välillisen määräysvallan alainen kuin osallistuja tai jonka määräysvallassa osallistuja on suoraan tai välillisesti; |
| --- | --- |

25 j)

25 j)

”liitännäisosallistujalla” mitä tahansa oikeussubjektia, joka on suoraan tai välillisesti osallistujan määräysvallassa tai saman suoran tai välillisen määräysvallan alainen kuin osallistuja tai jonka määräysvallassa osallistuja on suoraan tai välillisesti;

Tarkistus 63

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla

3 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3 artikla | 3 artikla |
| Ohjelman tavoitteet | Ohjelman tavoitteet |
| 1.   Ohjelman yleisenä tavoitteena on saada aikaan tieteellisiä, taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia unionin tutkimus- ja innovaatioinvestoinneista, jotta voidaan lujittaa unionin tieteellistä ja teknologista perustaa ja edistää sen kilpailukykyä
  , muun muassa
  teollisuudessa
  , saavuttaa
  unionin ensisijaiset strategiset tavoitteet ja auttaa vastaamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin, myös kestävän kehityksen tavoitteisiin. | 1.   Ohjelman yleisenä tavoitteena on saada aikaan tieteellisiä,
  teknologisia,
  taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia unionin tutkimus- ja innovaatioinvestoinneista, jotta voidaan lujittaa
  koko
  unionin tieteellistä ja teknologista perustaa
  , vahvistaa eurooppalaista tutkimusaluetta
  ja edistää sen kilpailukykyä
  . Tutkimuksessa ja
  teollisuudessa
  tavoitteena on toteuttaa
  unionin ensisijaiset strategiset tavoitteet ja
  politiikat,
  auttaa vastaamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin, myös kestävän kehityksen tavoitteisiin
  ja Pariisin sopimuksessa asetettuihin tavoitteisiin, sekä auttaa saavuttamaan tavoite investoida tutkimukseen ja kehitykseen kaiken kaikkiaan kolme prosenttia bruttokansantuotteesta unionin valtioiden ja hallitusten päämiesten sitoumusten mukaisesti
  . |
| 2.   Ohjelman erityistavoitteina on | 2.   Ohjelman erityistavoitteina on |
| | -a) | kehittää, edistää ja levittää tieteellistä ja teknologista huippuosaamista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 artikla

3 artikla

Ohjelman tavoitteet

Ohjelman tavoitteet

1.   Ohjelman yleisenä tavoitteena on saada aikaan tieteellisiä, taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia unionin tutkimus- ja innovaatioinvestoinneista, jotta voidaan lujittaa unionin tieteellistä ja teknologista perustaa ja edistää sen kilpailukykyä
  , muun muassa
  teollisuudessa
  , saavuttaa
  unionin ensisijaiset strategiset tavoitteet ja auttaa vastaamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin, myös kestävän kehityksen tavoitteisiin.

1.   Ohjelman yleisenä tavoitteena on saada aikaan tieteellisiä,
  teknologisia,
  taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia unionin tutkimus- ja innovaatioinvestoinneista, jotta voidaan lujittaa
  koko
  unionin tieteellistä ja teknologista perustaa
  , vahvistaa eurooppalaista tutkimusaluetta
  ja edistää sen kilpailukykyä
  . Tutkimuksessa ja
  teollisuudessa
  tavoitteena on toteuttaa
  unionin ensisijaiset strategiset tavoitteet ja
  politiikat,
  auttaa vastaamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin, myös kestävän kehityksen tavoitteisiin
  ja Pariisin sopimuksessa asetettuihin tavoitteisiin, sekä auttaa saavuttamaan tavoite investoida tutkimukseen ja kehitykseen kaiken kaikkiaan kolme prosenttia bruttokansantuotteesta unionin valtioiden ja hallitusten päämiesten sitoumusten mukaisesti
  .

2.   Ohjelman erityistavoitteina on

2.   Ohjelman erityistavoitteina on

-a)

-a)

kehittää, edistää ja levittää tieteellistä ja teknologista huippuosaamista;

kehittää, edistää ja levittää tieteellistä ja teknologista huippuosaamista;

| a) | tukea pyrkimyksiä luoda ja levittää korkealaatuista uutta tietämystä, taitoja ja teknologioita sekä ratkaisuja maailmanlaajuisiin haasteisiin; |
| --- | --- |

a)

tukea pyrkimyksiä luoda ja levittää korkealaatuista uutta tietämystä, taitoja ja teknologioita sekä ratkaisuja maailmanlaajuisiin haasteisiin;

| a) | tukea pyrkimyksiä luoda ja levittää korkealaatuista uutta tietämystä, taitoja ja teknologioita sekä ratkaisuja
  , jotka perustuvat sekä perustutkimukseen että soveltavaan tutkimukseen, jotta voidaan vastata
  maailmanlaajuisiin haasteisiin
  , kuten ilmastonmuutokseen ja kestävän kehityksen tavoitteisiin
  ; |
| --- | --- |

a)

tukea pyrkimyksiä luoda ja levittää korkealaatuista uutta tietämystä, taitoja ja teknologioita sekä ratkaisuja
  , jotka perustuvat sekä perustutkimukseen että soveltavaan tutkimukseen, jotta voidaan vastata
  maailmanlaajuisiin haasteisiin
  , kuten ilmastonmuutokseen ja kestävän kehityksen tavoitteisiin
  ;

, jotka perustuvat sekä perustutkimukseen että soveltavaan tutkimukseen, jotta voidaan vastata

, kuten ilmastonmuutokseen ja kestävän kehityksen tavoitteisiin

| a a) | pyrkiä kaventamaan merkittävästi tutkimukseen ja innovointiin liittyvää kuilua unionissa erityisesti lisäämällä t&i-suorituskyvyltään heikompien jäsenvaltioiden osallistumista Euroopan Horisontti -ohjelmaan edelliseen puiteohjelmaan verrattuna; |
| --- | --- |

a a)

a a)

pyrkiä kaventamaan merkittävästi tutkimukseen ja innovointiin liittyvää kuilua unionissa erityisesti lisäämällä t&i-suorituskyvyltään heikompien jäsenvaltioiden osallistumista Euroopan Horisontti -ohjelmaan edelliseen puiteohjelmaan verrattuna;

pyrkiä kaventamaan merkittävästi tutkimukseen ja innovointiin liittyvää kuilua unionissa erityisesti lisäämällä t&i-suorituskyvyltään heikompien jäsenvaltioiden osallistumista Euroopan Horisontti -ohjelmaan edelliseen puiteohjelmaan verrattuna;

| b) | vahvistaa tutkimuksen ja innovoinnin vaikutusta unionin politiikan kehittämiseen, tukemiseen ja täytäntöönpanoon sekä tukea innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa
  teollisuudessa ja
  yhteiskunnassa
  maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi
  ; |
| --- | --- |

b)

vahvistaa tutkimuksen ja innovoinnin vaikutusta unionin politiikan kehittämiseen, tukemiseen ja täytäntöönpanoon sekä tukea innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa
  teollisuudessa ja
  yhteiskunnassa
  maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi
  ;

teollisuudessa ja

maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi

| b) | vahvistaa
  unionin t&k&i-rahoituksesta saatavaa lisäarvoa,
  tutkimuksen ja innovoinnin vaikutusta unionin politiikan kehittämiseen, tukemiseen ja täytäntöönpanoon sekä tukea innovatiivisten ratkaisujen
  saatavuutta ja
  käyttöönottoa yhteiskunnassa
  ja Euroopan teollisuudessa
  ; |
| --- | --- |

b)

vahvistaa
  unionin t&k&i-rahoituksesta saatavaa lisäarvoa,
  tutkimuksen ja innovoinnin vaikutusta unionin politiikan kehittämiseen, tukemiseen ja täytäntöönpanoon sekä tukea innovatiivisten ratkaisujen
  saatavuutta ja
  käyttöönottoa yhteiskunnassa
  ja Euroopan teollisuudessa
  ;

unionin t&k&i-rahoituksesta saatavaa lisäarvoa,

saatavuutta ja

ja Euroopan teollisuudessa

| c) | edistää kaikkia innovoinnin muotoja
  , myös läpimurtoinnovointia,
  ja tehostaa
  innovatiivisten ratkaisujen
  saattamista markkinoille; |
| --- | --- |

c)

edistää kaikkia innovoinnin muotoja
  , myös läpimurtoinnovointia,
  ja tehostaa
  innovatiivisten ratkaisujen
  saattamista markkinoille;

, myös läpimurtoinnovointia,

innovatiivisten ratkaisujen

| c) | edistää kaikkia innovoinnin muotoja ja tehostaa
  t&k&i-toiminnan tulosten
  saattamista markkinoille
  ja hyödyntämistä erityisesti unionissa
  ; |
| --- | --- |

c)

c)

edistää kaikkia innovoinnin muotoja ja tehostaa
  t&k&i-toiminnan tulosten
  saattamista markkinoille
  ja hyödyntämistä erityisesti unionissa
  ;

t&k&i-toiminnan tulosten

ja hyödyntämistä erityisesti unionissa

| d) | optimoida
  suuremman vaikutuksen aikaansaaminen ohjelmasta vahvemmalla eurooppalaisella tutkimusalueella
  . |
| --- | --- |

d)

optimoida
  suuremman vaikutuksen aikaansaaminen ohjelmasta vahvemmalla eurooppalaisella tutkimusalueella
  .

suuremman vaikutuksen aikaansaaminen ohjelmasta vahvemmalla eurooppalaisella tutkimusalueella

| d) | optimoida
  ohjelman tulokset, joilla vahvistetaan ja lisätään eurooppalaisen tutkimusalueen vaikutusta ja houkuttelevuutta t&k&i-toiminnan alalla
  . |
| --- | --- |

d)

optimoida
  ohjelman tulokset, joilla vahvistetaan ja lisätään eurooppalaisen tutkimusalueen vaikutusta ja houkuttelevuutta t&k&i-toiminnan alalla
  .

ohjelman tulokset, joilla vahvistetaan ja lisätään eurooppalaisen tutkimusalueen vaikutusta ja houkuttelevuutta t&k&i-toiminnan alalla

Tarkistus 64

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla

4 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4 artikla | 4 artikla |
| Ohjelman rakenne | Ohjelman rakenne |
| 1.   Ohjelma jakaantuu seuraaviin osiin, jotka edistävät 3 artiklassa esitettyjä yleisiä ja erityisiä tavoitteita: | 1.   Ohjelma jakaantuu seuraaviin osiin, jotka edistävät 3 artiklassa esitettyjä yleisiä ja erityisiä tavoitteita: |
| 1) | Pilari I 
  ”Avoin
  tiede”,
  jolla pyritään 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa mainittuun erityistavoitteeseen ja
  joka
  tukee myös 3 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdassa mainittuja erityistavoitteita ja
  käsittää seuraavat osiot: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 artikla

4 artikla

Ohjelman rakenne

Ohjelman rakenne

1.   Ohjelma jakaantuu seuraaviin osiin, jotka edistävät 3 artiklassa esitettyjä yleisiä ja erityisiä tavoitteita:

1.   Ohjelma jakaantuu seuraaviin osiin, jotka edistävät 3 artiklassa esitettyjä yleisiä ja erityisiä tavoitteita:

1)

Pilari I 
  ”Avoin
  tiede”,
  jolla pyritään 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa mainittuun erityistavoitteeseen ja
  joka
  tukee myös 3 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdassa mainittuja erityistavoitteita ja
  käsittää seuraavat osiot:

”Avoin

jolla pyritään 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa mainittuun erityistavoitteeseen ja

tukee myös 3 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdassa mainittuja erityistavoitteita ja

| 1) | Pilari I 
  ”Huipputason avoin
  tiede”, joka käsittää seuraavat osiot: |
| --- | --- |

1)

Pilari I 
  ”Huipputason avoin
  tiede”, joka käsittää seuraavat osiot:

”Huipputason avoin

| | a) | Euroopan tutkimusneuvosto (ERC); |
| --- | --- | --- |

a)

Euroopan tutkimusneuvosto (ERC);

| | a) | Euroopan tutkimusneuvosto (ERC); |
| --- | --- | --- |

a)

Euroopan tutkimusneuvosto (ERC);

| | b) | Marie Skłodowska-Curie -toimet (MSCA); |
| --- | --- | --- |

b)

Marie Skłodowska-Curie -toimet (MSCA);

| | b) | Marie Skłodowska-Curie -toimet (MSCA) |
| --- | --- | --- |

b)

Marie Skłodowska-Curie -toimet (MSCA)

| | c) | tutkimusinfrastruktuurit. |
| --- | --- | --- |

c)

tutkimusinfrastruktuurit.

| | c) | tutkimusinfrastruktuurit. |
| --- | --- | --- |

c)

tutkimusinfrastruktuurit.

| 2) | Pilari II ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky”,
  jolla pyritään 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa mainittuun erityistavoitteeseen ja
  joka
  tukee myös 3 artiklan 2 kohdan a ja c alakohdassa mainittuja erityistavoitteita ja
  käsittää seuraavat osiot: |
| --- | --- |

2)

Pilari II ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky”,
  jolla pyritään 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa mainittuun erityistavoitteeseen ja
  joka
  tukee myös 3 artiklan 2 kohdan a ja c alakohdassa mainittuja erityistavoitteita ja
  käsittää seuraavat osiot:

jolla pyritään 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa mainittuun erityistavoitteeseen ja

tukee myös 3 artiklan 2 kohdan a ja c alakohdassa mainittuja erityistavoitteita ja

| 2) | Pilari II ”Maailmanlaajuiset haasteet ja
  Euroopan
  teollisuuden kilpailukyky”, joka käsittää seuraavat osiot: |
| --- | --- |

2)

Pilari II ”Maailmanlaajuiset haasteet ja
  Euroopan
  teollisuuden kilpailukyky”, joka käsittää seuraavat osiot:

Euroopan

| | a) | klusteri ”Terveys”; |
| --- | --- | --- |

a)

klusteri ”Terveys”;

| | a) | klusteri ”Terveys”; |
| --- | --- | --- |

a)

klusteri ”Terveys”;

| | b) | klusteri ”Osallisuutta edistävä ja
  turvallinen
  yhteiskunta”; |
| --- | --- | --- |

b)

klusteri ”Osallisuutta edistävä ja
  turvallinen
  yhteiskunta”;

turvallinen

| | b) | klusteri ”Osallisuutta edistävä ja
  luova
  yhteiskunta”; |
| --- | --- | --- |

b)

klusteri ”Osallisuutta edistävä ja
  luova
  yhteiskunta”;

luova

| | b a) | klusteri ”Turvalliset yhteiskunnat”; |
| --- | --- | --- |

b a)

b a)

klusteri ”Turvalliset yhteiskunnat”;

klusteri ”Turvalliset yhteiskunnat”;

| | c) | klusteri ”Digitaalitalous ja -teknologia
  ja
  teollisuus”; |
| --- | --- | --- |

c)

klusteri ”Digitaalitalous ja -teknologia
  ja
  teollisuus”;

ja

| | c) | klusteri ”Digitaalitalous ja -teknologia, teollisuus
  ja avaruusala”
  ; |
| --- | --- | --- |

c)

klusteri ”Digitaalitalous ja -teknologia, teollisuus
  ja avaruusala”
  ;

ja avaruusala”

| | d) | klusteri ”Ilmasto, energia ja liikkuvuus”; |
| --- | --- | --- |

d)

klusteri ”Ilmasto, energia ja liikkuvuus”;

| | d) | klusteri ”Ilmasto, energia ja liikkuvuus”; |
| --- | --- | --- |

d)

klusteri ”Ilmasto, energia ja liikkuvuus”;

| | e) | klusteri ”Elintarvikkeet ja
  luonnonvarat”
  ; |
| --- | --- | --- |

e)

klusteri ”Elintarvikkeet ja
  luonnonvarat”
  ;

luonnonvarat”

| | e) | klusteri ”Elintarvikkeet
  , luonnonvarat
  ja
  maatalous”
  ; |
| --- | --- | --- |

e)

klusteri ”Elintarvikkeet
  , luonnonvarat
  ja
  maatalous”
  ;

, luonnonvarat

maatalous”

| | f) | Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) muut kuin ydinalan suorat toimet. |
| --- | --- | --- |

f)

Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) muut kuin ydinalan suorat toimet.

| | f) | Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) muut kuin ydinalan suorat toimet. |
| --- | --- | --- |

f)

Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) muut kuin ydinalan suorat toimet.

| 3) | Pilari III
  ”Avoin innovointi”
  ,
  jolla pyritään 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa mainittuun erityistavoitteeseen ja
  joka
  tukee myös 3 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa mainittuja erityistavoitteita ja
  käsittää seuraavat osiot: |
| --- | --- |

3)

Pilari III
  ”Avoin innovointi”
  ,
  jolla pyritään 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa mainittuun erityistavoitteeseen ja
  joka
  tukee myös 3 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa mainittuja erityistavoitteita ja
  käsittää seuraavat osiot:

”Avoin innovointi”

jolla pyritään 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa mainittuun erityistavoitteeseen ja

tukee myös 3 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa mainittuja erityistavoitteita ja

| 3) | Pilari III
  ”Innovatiivinen Eurooppa”
  , joka käsittää seuraavat osiot: |
| --- | --- |

3)

Pilari III
  ”Innovatiivinen Eurooppa”
  , joka käsittää seuraavat osiot:

”Innovatiivinen Eurooppa”

| | a) | Euroopan innovaationeuvosto (EIC); |
| --- | --- | --- |

a)

Euroopan innovaationeuvosto (EIC);

| | a) | Euroopan innovaationeuvosto (EIC); |
| --- | --- | --- |

a)

Euroopan innovaationeuvosto (EIC);

| | b) | Euroopan innovaatioekosysteemit; |
| --- | --- | --- |

b)

Euroopan innovaatioekosysteemit;

| | b) | Euroopan innovaatioekosysteemit; |
| --- | --- | --- |

b)

Euroopan innovaatioekosysteemit;

| | c) | Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT). |
| --- | --- | --- |

c)

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT).

| | c) | Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT). |
| --- | --- | --- |

c)

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT).

| 4) | Osa ”Eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen”,
  jolla pyritään 3 artiklan 2 kohdan d alakohdassa mainittuun erityistavoitteeseen ja
  joka
  tukee myös 3 artiklan 2 kohdan a, b ja c alakohdassa mainittuja erityistavoitteita ja
  käsittää seuraavat osiot: |
| --- | --- |

4)

Osa ”Eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen”,
  jolla pyritään 3 artiklan 2 kohdan d alakohdassa mainittuun erityistavoitteeseen ja
  joka
  tukee myös 3 artiklan 2 kohdan a, b ja c alakohdassa mainittuja erityistavoitteita ja
  käsittää seuraavat osiot:

jolla pyritään 3 artiklan 2 kohdan d alakohdassa mainittuun erityistavoitteeseen ja

tukee myös 3 artiklan 2 kohdan a, b ja c alakohdassa mainittuja erityistavoitteita ja

| 4) | Osa ”Eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen”, joka käsittää seuraavat osiot: |
| --- | --- |

4)

Osa ”Eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen”, joka käsittää seuraavat osiot:

| | a) | huippuosaamisen
  jakaminen
  ; |
| --- | --- | --- |

a)

huippuosaamisen
  jakaminen
  ;

jakaminen

| | a) | huippuosaamisen
  levittäminen ja osallistumisen laajentaminen koko unionissa
  ; |
| --- | --- | --- |

a)

huippuosaamisen
  levittäminen ja osallistumisen laajentaminen koko unionissa
  ;

levittäminen ja osallistumisen laajentaminen koko unionissa

| | b) | Euroopan tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän uudistaminen ja parantaminen. |
| --- | --- | --- |

b)

Euroopan tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän uudistaminen ja parantaminen.

| | b) | Euroopan tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän uudistaminen ja parantaminen. |
| --- | --- | --- |

b)

Euroopan tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän uudistaminen ja parantaminen.

2.   Toimien päälinjat esitetään liitteessä I.

2.   Toimien päälinjat esitetään liitteessä I.

Tarkistus 65

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla

5 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5 artikla | 5 artikla |
| Puolustusalan tutkimus | Puolustusalan tutkimus |
| 1.   
  Toimet
  , jotka toteutetaan 1 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa erityisohjelmassa ja joista säädetään Euroopan puolustusrahastoa koskevassa asetuksessa ...,
  koostuvat
  pelkästään puolustusalan
  sovelluksiin keskittyvästä tutkimuksesta
  ,
  jonka
  tavoitteena edistää puolustusteollisuuden kilpailukykyä, tehokkuutta ja innovointia. | 1.   
  Toimissa
  , jotka toteutetaan 1 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa erityisohjelmassa ja joista säädetään Euroopan puolustusrahastoa koskevassa asetuksessa ...,
  keskitytään
  pelkästään puolustusalan
  tutkimukseen ja sovelluksiin
  ,
  ja niissä on
  tavoitteena edistää
  unionin
  puolustusteollisuuden
  lujittamista,
  kilpailukykyä, tehokkuutta ja innovointia
  sekä välttää päällekkäisyyksiä asianomaisten kahden ohjelman välillä
  . |
| 2.   Tätä asetusta ei sovelleta 1 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun erityisohjelmaan, lukuun ottamatta tätä artiklaa, 1 artiklan 1 ja 3 kohtaa ja 9 artiklan 1 kohtaa. | 2.   Tätä asetusta ei sovelleta 1 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun erityisohjelmaan, lukuun ottamatta tätä artiklaa, 1 artiklan 1 ja 3 kohtaa ja 9 artiklan 1 kohtaa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 artikla

5 artikla

Puolustusalan tutkimus

Puolustusalan tutkimus

1.   
  Toimet
  , jotka toteutetaan 1 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa erityisohjelmassa ja joista säädetään Euroopan puolustusrahastoa koskevassa asetuksessa ...,
  koostuvat
  pelkästään puolustusalan
  sovelluksiin keskittyvästä tutkimuksesta
  ,
  jonka
  tavoitteena edistää puolustusteollisuuden kilpailukykyä, tehokkuutta ja innovointia.

1.   
  Toimissa
  , jotka toteutetaan 1 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa erityisohjelmassa ja joista säädetään Euroopan puolustusrahastoa koskevassa asetuksessa ...,
  keskitytään
  pelkästään puolustusalan
  tutkimukseen ja sovelluksiin
  ,
  ja niissä on
  tavoitteena edistää
  unionin
  puolustusteollisuuden
  lujittamista,
  kilpailukykyä, tehokkuutta ja innovointia
  sekä välttää päällekkäisyyksiä asianomaisten kahden ohjelman välillä
  .

2.   Tätä asetusta ei sovelleta 1 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun erityisohjelmaan, lukuun ottamatta tätä artiklaa, 1 artiklan 1 ja 3 kohtaa ja 9 artiklan 1 kohtaa.

2.   Tätä asetusta ei sovelleta 1 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun erityisohjelmaan, lukuun ottamatta tätä artiklaa, 1 artiklan 1 ja 3 kohtaa ja 9 artiklan 1 kohtaa.

Tarkistus 66

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla

6 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6 artikla | 6 artikla |
| EU:n rahoituksen
  täytäntöönpanoa
  ja muodot | Strateginen suunnittelu ja
  EU:n rahoituksen
  täytäntöönpano
  ja muodot |
| 1.   Ohjelman toteutuksessa käytetään suoraa hallinnointia varainhoitoasetuksen mukaisesti tai välillistä hallinnointia varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen rahoituselinten kanssa. | 1.   Ohjelman toteutuksessa käytetään suoraa hallinnointia varainhoitoasetuksen mukaisesti tai välillistä hallinnointia varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen rahoituselinten kanssa. |
| 2.   Ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta epäsuoriin toimiin missä tahansa varainhoitoasetuksessa vahvistetussa muodossa; rahoitusmuotoja ovat erityisesti avustukset (mukaan lukien toiminta-avustukset), palkinnot ja hankinnat. Lisäksi ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta sellaisten rahoitusvälineiden avulla, jotka kuuluvat rahoitusta yhdistäviin toimiin. | 2.   Ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta epäsuoriin toimiin missä tahansa varainhoitoasetuksessa vahvistetussa muodossa; rahoitusmuotoja ovat erityisesti avustukset (mukaan lukien toiminta-avustukset),
  jotka ovat pääasiallinen tukimuoto tässä ohjelmassa,
  palkinnot ja hankinnat. Lisäksi ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta sellaisten rahoitusvälineiden avulla, jotka kuuluvat rahoitusta yhdistäviin toimiin. |
| 3.   Epäsuoriin toimiin sovelletaan tässä asetuksessa säädettyjä osallistumista ja tulosten levittämistä koskevia sääntöjä. | 3.   Epäsuoriin toimiin sovelletaan tässä asetuksessa säädettyjä osallistumista ja tulosten levittämistä koskevia sääntöjä. |
| 4.   Ohjelmassa käytettävät keskeiset toimintamuodot esitetään ja määritellään liitteessä II.
  Kaikkia
  rahoitusmuotoja käytetään joustavalla tavalla kaikissa ohjelman tavoitteissa, niiden käyttö määräytyy kulloistenkin tavoitteiden tarpeiden ja erityispiirteiden perusteella. | 4.   Ohjelmassa käytettävät keskeiset toimintamuodot esitetään ja määritellään
  2 artiklassa ja
  liitteessä II.
  Edellä 2 kohdassa tarkoitettuja
  rahoitusmuotoja käytetään joustavalla tavalla kaikissa ohjelman tavoitteissa, niiden käyttö määräytyy kulloistenkin tavoitteiden tarpeiden ja erityispiirteiden perusteella. |
| 5.   Ohjelmasta tuetaan myös JRC:n toteuttamia suoria toimia. Jos kyseisillä toimilla edistetään SEUT-sopimuksen 185 tai 187 artiklan nojalla käynnistettyjä aloitteita, kyseistä osuutta ei pidetä osana näihin aloitteisiin osoitettua rahoitusta. | 5.   Ohjelmasta tuetaan myös JRC:n toteuttamia suoria toimia. Jos kyseisillä toimilla edistetään SEUT-sopimuksen 185 tai 187 artiklan nojalla käynnistettyjä aloitteita, kyseistä osuutta ei pidetä osana näihin aloitteisiin osoitettua rahoitusta. |
| 6.   Erityisohjelman (29) täytäntöönpano perustuu etenkin pilarissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” tutkimus- ja
  innovointitoimien avoimeen ja strategiseen monivuotiseen suunnitteluun
  ,
  jonka pohjaksi kuullaan sidosryhmiä prioriteeteista ja käytettävistä sopivista toiminta-
  ja
  toteutusmuodoista. Tämä varmistaa yhdenmukaisuuden kyseeseen tulevien muiden unionin ohjelmien kanssa
  . | 6.   Erityisohjelman (29) täytäntöönpano perustuu etenkin pilarissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja
  Euroopan
  teollisuuden kilpailukyky”
  strategisiin
  tutkimus- ja
  innovointisuunnitelmiin
  ,
  kaikkiin 3 artiklassa esitettyihin ohjelman tavoitteisiin sekä tutkimus-
  ja
  innovointitoimien avoimeen, osallistavaan ja strategiseen monivuotiseen suunnitteluun
  . |
| | Kansallisten viranomaisten, Euroopan parlamentin, t&k&i-toiminnan sekä teollisuussektorin sidosryhmien, mukaan lukien eurooppalaiset teknologiayhteisöt, kansaisyhteiskunnan edustajien ja korkean tason asiantuntijoiden riippumattomien neuvoa-antavien ryhmien kanssa järjestetään kuulemisia prioriteeteista ja käytettävistä sopivista toiminta- ja toteutusmuodoista. Strategisella suunnittelulla varmistetaan yhdenmukaisuus kyseeseen tulevien muiden unionin ohjelmien kanssa ja lisätään täydentävyyttä ja synergioita kansallisten ja alueellisten t&k&i-rahoitusohjelmien ja -prioriteettien kanssa ja siten vahvistetaan eurooppalaista tutkimusaluetta. |
| | 6 a.
     
  Ohjelmassa tarjotaan kaikille rahoituksen saajille mahdollisuus hakea rahoitusta nopeammin. Joihinkin tutkimus- ja innovointitoimiin sovelletaan nopeutetun tutkimuksen ja innovoinnin logiikkaa, jossa avustuksen myöntämisaika ei saa ylittää kuutta kuukautta. Tämä mahdollistaa nopeamman ja alhaalta ylöspäin suuntautuvan varojen saatavuuden pienille yhteistyökonsortioille toimiin, jotka ulottuvat perustutkimuksesta kaupalliseen soveltamiseen. Nopeutetun tutkimuksen ja innovoinnin lähestymistavan alaiset ehdotuspyynnöt ovat jatkuvasti avoimia tietyin koontipäivin, ja ne toteutetaan työohjelmissa klustereiden, Euroopan innovaationeuvoston ja ”huippuosaamisen levittämistä” koskevan osan puitteissa. |
| 7.   Euroopan horisontti -toimet toteutetaan
  pääasiassa
  ehdotuspyyntöjen kautta, joista jotkin järjestetään missioiden ja eurooppalaisten kumppanuuksien osina. | 7.   Euroopan horisontti -toimet toteutetaan ehdotuspyyntöjen kautta, joista jotkin järjestetään missioiden ja eurooppalaisten kumppanuuksien osina
  , lukuun ottamatta palkintoja koskevassa 39 artiklassa tarkoitettua toimintaa
  . |
| 8.
     
  Euroopan horisontti -ohjelmassa toteutettavissa tutkimus- ja innovointitoimissa keskitytään siviilisovelluksiin. | |
| 9.
     
  Ohjelmassa edistetään aidosti sukupuolten tasa-arvoa ja tutkimuksen ja innovoinnin sisällön sukupuoliulottuvuuden huomioon ottamista. Erityistä huomiota kiinnitetään sukupuolten tasapainoiseen edustukseen arviointilautakunnissa ja muissa asiantuntijaelimissä kyseisen tutkimuksen ja innovoinnin alan tilanne huomioon ottaen. | |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 artikla

6 artikla

EU:n rahoituksen
  täytäntöönpanoa
  ja muodot

täytäntöönpanoa

Strateginen suunnittelu ja
  EU:n rahoituksen
  täytäntöönpano
  ja muodot

Strateginen suunnittelu ja

täytäntöönpano

1.   Ohjelman toteutuksessa käytetään suoraa hallinnointia varainhoitoasetuksen mukaisesti tai välillistä hallinnointia varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen rahoituselinten kanssa.

1.   Ohjelman toteutuksessa käytetään suoraa hallinnointia varainhoitoasetuksen mukaisesti tai välillistä hallinnointia varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen rahoituselinten kanssa.

2.   Ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta epäsuoriin toimiin missä tahansa varainhoitoasetuksessa vahvistetussa muodossa; rahoitusmuotoja ovat erityisesti avustukset (mukaan lukien toiminta-avustukset), palkinnot ja hankinnat. Lisäksi ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta sellaisten rahoitusvälineiden avulla, jotka kuuluvat rahoitusta yhdistäviin toimiin.

2.   Ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta epäsuoriin toimiin missä tahansa varainhoitoasetuksessa vahvistetussa muodossa; rahoitusmuotoja ovat erityisesti avustukset (mukaan lukien toiminta-avustukset),
  jotka ovat pääasiallinen tukimuoto tässä ohjelmassa,
  palkinnot ja hankinnat. Lisäksi ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta sellaisten rahoitusvälineiden avulla, jotka kuuluvat rahoitusta yhdistäviin toimiin.

3.   Epäsuoriin toimiin sovelletaan tässä asetuksessa säädettyjä osallistumista ja tulosten levittämistä koskevia sääntöjä.

3.   Epäsuoriin toimiin sovelletaan tässä asetuksessa säädettyjä osallistumista ja tulosten levittämistä koskevia sääntöjä.

4.   Ohjelmassa käytettävät keskeiset toimintamuodot esitetään ja määritellään liitteessä II.
  Kaikkia
  rahoitusmuotoja käytetään joustavalla tavalla kaikissa ohjelman tavoitteissa, niiden käyttö määräytyy kulloistenkin tavoitteiden tarpeiden ja erityispiirteiden perusteella.

4.   Ohjelmassa käytettävät keskeiset toimintamuodot esitetään ja määritellään
  2 artiklassa ja
  liitteessä II.
  Edellä 2 kohdassa tarkoitettuja
  rahoitusmuotoja käytetään joustavalla tavalla kaikissa ohjelman tavoitteissa, niiden käyttö määräytyy kulloistenkin tavoitteiden tarpeiden ja erityispiirteiden perusteella.

5.   Ohjelmasta tuetaan myös JRC:n toteuttamia suoria toimia. Jos kyseisillä toimilla edistetään SEUT-sopimuksen 185 tai 187 artiklan nojalla käynnistettyjä aloitteita, kyseistä osuutta ei pidetä osana näihin aloitteisiin osoitettua rahoitusta.

5.   Ohjelmasta tuetaan myös JRC:n toteuttamia suoria toimia. Jos kyseisillä toimilla edistetään SEUT-sopimuksen 185 tai 187 artiklan nojalla käynnistettyjä aloitteita, kyseistä osuutta ei pidetä osana näihin aloitteisiin osoitettua rahoitusta.

6.   Erityisohjelman (29) täytäntöönpano perustuu etenkin pilarissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” tutkimus- ja
  innovointitoimien avoimeen ja strategiseen monivuotiseen suunnitteluun
  ,
  jonka pohjaksi kuullaan sidosryhmiä prioriteeteista ja käytettävistä sopivista toiminta-
  ja
  toteutusmuodoista. Tämä varmistaa yhdenmukaisuuden kyseeseen tulevien muiden unionin ohjelmien kanssa
  .

6.   Erityisohjelman (29) täytäntöönpano perustuu etenkin pilarissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja
  Euroopan
  teollisuuden kilpailukyky”
  strategisiin
  tutkimus- ja
  innovointisuunnitelmiin
  ,
  kaikkiin 3 artiklassa esitettyihin ohjelman tavoitteisiin sekä tutkimus-
  ja
  innovointitoimien avoimeen, osallistavaan ja strategiseen monivuotiseen suunnitteluun
  .

Kansallisten viranomaisten, Euroopan parlamentin, t&k&i-toiminnan sekä teollisuussektorin sidosryhmien, mukaan lukien eurooppalaiset teknologiayhteisöt, kansaisyhteiskunnan edustajien ja korkean tason asiantuntijoiden riippumattomien neuvoa-antavien ryhmien kanssa järjestetään kuulemisia prioriteeteista ja käytettävistä sopivista toiminta- ja toteutusmuodoista. Strategisella suunnittelulla varmistetaan yhdenmukaisuus kyseeseen tulevien muiden unionin ohjelmien kanssa ja lisätään täydentävyyttä ja synergioita kansallisten ja alueellisten t&k&i-rahoitusohjelmien ja -prioriteettien kanssa ja siten vahvistetaan eurooppalaista tutkimusaluetta.

Kansallisten viranomaisten, Euroopan parlamentin, t&k&i-toiminnan sekä teollisuussektorin sidosryhmien, mukaan lukien eurooppalaiset teknologiayhteisöt, kansaisyhteiskunnan edustajien ja korkean tason asiantuntijoiden riippumattomien neuvoa-antavien ryhmien kanssa järjestetään kuulemisia prioriteeteista ja käytettävistä sopivista toiminta- ja toteutusmuodoista. Strategisella suunnittelulla varmistetaan yhdenmukaisuus kyseeseen tulevien muiden unionin ohjelmien kanssa ja lisätään täydentävyyttä ja synergioita kansallisten ja alueellisten t&k&i-rahoitusohjelmien ja -prioriteettien kanssa ja siten vahvistetaan eurooppalaista tutkimusaluetta.

6 a.
     
  Ohjelmassa tarjotaan kaikille rahoituksen saajille mahdollisuus hakea rahoitusta nopeammin. Joihinkin tutkimus- ja innovointitoimiin sovelletaan nopeutetun tutkimuksen ja innovoinnin logiikkaa, jossa avustuksen myöntämisaika ei saa ylittää kuutta kuukautta. Tämä mahdollistaa nopeamman ja alhaalta ylöspäin suuntautuvan varojen saatavuuden pienille yhteistyökonsortioille toimiin, jotka ulottuvat perustutkimuksesta kaupalliseen soveltamiseen. Nopeutetun tutkimuksen ja innovoinnin lähestymistavan alaiset ehdotuspyynnöt ovat jatkuvasti avoimia tietyin koontipäivin, ja ne toteutetaan työohjelmissa klustereiden, Euroopan innovaationeuvoston ja ”huippuosaamisen levittämistä” koskevan osan puitteissa.

7.   Euroopan horisontti -toimet toteutetaan
  pääasiassa
  ehdotuspyyntöjen kautta, joista jotkin järjestetään missioiden ja eurooppalaisten kumppanuuksien osina.

7.   Euroopan horisontti -toimet toteutetaan ehdotuspyyntöjen kautta, joista jotkin järjestetään missioiden ja eurooppalaisten kumppanuuksien osina
  , lukuun ottamatta palkintoja koskevassa 39 artiklassa tarkoitettua toimintaa
  .

8.
     
  Euroopan horisontti -ohjelmassa toteutettavissa tutkimus- ja innovointitoimissa keskitytään siviilisovelluksiin.

9.
     
  Ohjelmassa edistetään aidosti sukupuolten tasa-arvoa ja tutkimuksen ja innovoinnin sisällön sukupuoliulottuvuuden huomioon ottamista. Erityistä huomiota kiinnitetään sukupuolten tasapainoiseen edustukseen arviointilautakunnissa ja muissa asiantuntijaelimissä kyseisen tutkimuksen ja innovoinnin alan tilanne huomioon ottaen.

Tarkistus 67

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 a artikla (uusi)

6 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 a artikla |
| | EU:n rahoituksen periaatteet ja monialaiset kysymykset |
| | 1.
     
  Euroopan horisontti -ohjelmassa toteutettavassa tutkimus- ja innovaatiotoiminnassa keskitytään yksinomaan siviilisovelluksiin. Määrärahasiirrot tämän ohjelman ja Euroopan puolustusrahaston välillä eivät ole sallittuja. |
| | 2.
     
  Euroopan horisontti -ohjelmassa varmistetaan monitieteisyys ja huolehditaan tarvittaessa yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden sisällyttämisestä kaikkiin ohjelman puitteissa kehitettyihin toimiin. |
| | 3.
     
  Ohjelman yhteistoiminnallisissa osissa varmistetaan tasapaino matalamman ja korkeamman teknologisen valmiuden tason välillä siten, että katetaan koko arvoketju. |
| | 4.
     
  Ohjelmassa pyritään kaventamaan merkittävästi tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin liittyvää kuilua unionissa ja edistämään laajaa maantieteellistä kattavuutta yhteistyöhankkeissa. Jäsenvaltioiden on edistettävä näitä toimia toteuttamalla oikeasuhteisia toimenpiteitä unionin, kansallisten ja alueellisten rahastojen tuella. Kyseisen tutkimus- ja innovointialan tilanne huomioon ottaen kiinnitetään erityistä huomiota maantieteelliseen tasapainoon rahoitettavissa hankkeissa, arviointilautakunnissa ja muissa elimissä, kuten lautakunnissa ja asiantuntijaryhmissä, tinkimättä kuitenkaan huippuosaamisen kriteereistä. |
| | 5.
     
  Ohjelmassa varmistetaan sukupuolten tasa-arvon tehokas edistäminen sekä tutkimuksen ja innovoinnin sisällön sukupuoliulottuvuuden huomioon ottaminen ja puututaan sukupuolijakauman epätasapainon syihin. Erityistä huomiota kiinnitetään sukupuolten tasapainoiseen edustukseen arviointilautakunnissa ja muissa asiaankuuluvissa neuvoa-antavissa elimissä, kuten lautakunnissa ja asiantuntijaryhmissä, kyseisen tutkimuksen ja innovoinnin alan tilanne huomioon ottaen. |
| | 6.
     
  Ohjelmalla pyritään jatkuvaan hallinnon yksinkertaistamiseen ja rahoituksen saajille aiheutuvan rasituksen vähentämiseen. |
| | 7.
     
  Ilmastotoimien valtavirtaistaminen otetaan asianmukaisesti huomioon tutkimuksen ja innovoinnin sisällössä, ja sitä sovelletaan tutkimussyklin kaikissa vaiheissa. |
| | 8.
     
  Ohjelmassa huolehditaan tarvittaessa yhteiskunnan osallisuudesta, jotta tutkimus- ja innovointiprosessi ja sen tulokset voidaan sovittaa paremmin yhteen yhteiskunnan arvojen ja tarpeiden kanssa, edistämällä tieteeseen osallistumista ja tiedekasvatusta sekä kehittämällä ja suunnittelemalla yhdessä tieteen alan linjauksia ottamalla kansalaiset ja kansalaisyhteiskunta mukaan tutkimusta ja innovointia koskevien prioriteettien määrittämiseen. |
| | 9.
     
  Ohjelmassa varmistetaan tutkimus- ja innovointihankkeiden julkisen rahoituksen avoimuus ja sitä koskeva vastuuvelvollisuus ja siten turvataan yleinen etu. |
| | 10.
     
  Komissio tai asianomainen rahoituselin varmistaa, että kaikkien mahdollisten osallistujien saatavilla on ehdotuspyynnön julkaisemisajankohtana riittävästi ohjeistusta ja tietoa, erityisesti sovellettava avustussopimuksen malli. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 a artikla

6 a artikla

EU:n rahoituksen periaatteet ja monialaiset kysymykset

EU:n rahoituksen periaatteet ja monialaiset kysymykset

1.
     
  Euroopan horisontti -ohjelmassa toteutettavassa tutkimus- ja innovaatiotoiminnassa keskitytään yksinomaan siviilisovelluksiin. Määrärahasiirrot tämän ohjelman ja Euroopan puolustusrahaston välillä eivät ole sallittuja.

2.
     
  Euroopan horisontti -ohjelmassa varmistetaan monitieteisyys ja huolehditaan tarvittaessa yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden sisällyttämisestä kaikkiin ohjelman puitteissa kehitettyihin toimiin.

3.
     
  Ohjelman yhteistoiminnallisissa osissa varmistetaan tasapaino matalamman ja korkeamman teknologisen valmiuden tason välillä siten, että katetaan koko arvoketju.

4.
     
  Ohjelmassa pyritään kaventamaan merkittävästi tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin liittyvää kuilua unionissa ja edistämään laajaa maantieteellistä kattavuutta yhteistyöhankkeissa. Jäsenvaltioiden on edistettävä näitä toimia toteuttamalla oikeasuhteisia toimenpiteitä unionin, kansallisten ja alueellisten rahastojen tuella. Kyseisen tutkimus- ja innovointialan tilanne huomioon ottaen kiinnitetään erityistä huomiota maantieteelliseen tasapainoon rahoitettavissa hankkeissa, arviointilautakunnissa ja muissa elimissä, kuten lautakunnissa ja asiantuntijaryhmissä, tinkimättä kuitenkaan huippuosaamisen kriteereistä.

5.
     
  Ohjelmassa varmistetaan sukupuolten tasa-arvon tehokas edistäminen sekä tutkimuksen ja innovoinnin sisällön sukupuoliulottuvuuden huomioon ottaminen ja puututaan sukupuolijakauman epätasapainon syihin. Erityistä huomiota kiinnitetään sukupuolten tasapainoiseen edustukseen arviointilautakunnissa ja muissa asiaankuuluvissa neuvoa-antavissa elimissä, kuten lautakunnissa ja asiantuntijaryhmissä, kyseisen tutkimuksen ja innovoinnin alan tilanne huomioon ottaen.

6.
     
  Ohjelmalla pyritään jatkuvaan hallinnon yksinkertaistamiseen ja rahoituksen saajille aiheutuvan rasituksen vähentämiseen.

7.
     
  Ilmastotoimien valtavirtaistaminen otetaan asianmukaisesti huomioon tutkimuksen ja innovoinnin sisällössä, ja sitä sovelletaan tutkimussyklin kaikissa vaiheissa.

8.
     
  Ohjelmassa huolehditaan tarvittaessa yhteiskunnan osallisuudesta, jotta tutkimus- ja innovointiprosessi ja sen tulokset voidaan sovittaa paremmin yhteen yhteiskunnan arvojen ja tarpeiden kanssa, edistämällä tieteeseen osallistumista ja tiedekasvatusta sekä kehittämällä ja suunnittelemalla yhdessä tieteen alan linjauksia ottamalla kansalaiset ja kansalaisyhteiskunta mukaan tutkimusta ja innovointia koskevien prioriteettien määrittämiseen.

9.
     
  Ohjelmassa varmistetaan tutkimus- ja innovointihankkeiden julkisen rahoituksen avoimuus ja sitä koskeva vastuuvelvollisuus ja siten turvataan yleinen etu.

10.
     
  Komissio tai asianomainen rahoituselin varmistaa, että kaikkien mahdollisten osallistujien saatavilla on ehdotuspyynnön julkaisemisajankohtana riittävästi ohjeistusta ja tietoa, erityisesti sovellettava avustussopimuksen malli.

Tarkistus 68

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla

7 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7 artikla | 7 artikla |
| Missiot | Missiot |
| 1.   Missiot suunnitellaan osana pilaria ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky”, mutta ne voivat hyötyä myös ohjelman muissa osissa toteutettavista toimista. | 1.   Missiot suunnitellaan osana pilaria ”Maailmanlaajuiset haasteet ja
  Euroopan
  teollisuuden kilpailukyky”, mutta ne voivat hyötyä myös ohjelman muissa osissa toteutettavista toimista
  sekä unionin muiden rahoitusohjelmien puitteissa Euroopan horisontti -ohjelman sääntöjen mukaisesti toteutettavista toimista
  . |
| 2.   
  Missiot toteutetaan
  erityisohjelman 5
  artiklan mukaisesti
  . Arviointi suoritetaan 26 artiklan mukaisesti. | 2.   
  Missioiden sisältö, tavoitteet, aikataulu ja toteutus määritellään tarkemmin 2 artiklassa määritellyissä ja puiteohjelman 6 artiklassa sekä
  erityisohjelman 5 
  artiklassa täsmennetyissä strategisissa tutkimus- ja innovointisuunnitelmissa
  . Arviointi suoritetaan 26 artiklan mukaisesti. |
| | 2 a.
     
  Ohjelman kahden ensimmäisen vuoden aikana pilarin II vuotuisesta talousarviosta enintään 10 prosenttia kohdennetaan missioiden toteutusta koskevien erityisten ehdotuspyyntöjen avulla. Tätä prosenttiosuutta voidaan nostaa ohjelman kolmen viimeisen vuoden osalta mutta ainoastaan mission valinta- ja hallintaprosessin myönteisen arvioinnin jälkeen. Missioita varten myönnettävä kokonaisosuus määrärahoista täsmennetään strategisissa tutkimus- ja innovointisuunnitelmissa. |
| | 2 b.
     
  Täysimääräinen missioiden arviointi, joka kattaa soveltamisalan, hallinnoinnin, lautakunnan nimittämisen ja niiden alustavat toimet, toteutetaan kunkin mitattavissa olevan välitavoitteen mukaisesti. Tämän arvioinnin perusteella laaditut suositukset otetaan huomioon ennen uusien missioiden suunnittelua tai ennen nykyisten jatkamista, päättämistä tai uudelleenohjaamista. |
| 3.   Missioiden on | 3.   Missioiden on |
| a) | tuotettava selvää lisäarvoa EU:n tasolla ja autettava
  saavuttamaan
  unionin
  ensisijaiset
  tavoitteet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7 artikla

7 artikla

Missiot

Missiot

1.   Missiot suunnitellaan osana pilaria ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky”, mutta ne voivat hyötyä myös ohjelman muissa osissa toteutettavista toimista.

1.   Missiot suunnitellaan osana pilaria ”Maailmanlaajuiset haasteet ja
  Euroopan
  teollisuuden kilpailukyky”, mutta ne voivat hyötyä myös ohjelman muissa osissa toteutettavista toimista
  sekä unionin muiden rahoitusohjelmien puitteissa Euroopan horisontti -ohjelman sääntöjen mukaisesti toteutettavista toimista
  .

2.   
  Missiot toteutetaan
  erityisohjelman 5
  artiklan mukaisesti
  . Arviointi suoritetaan 26 artiklan mukaisesti.

2.   
  Missioiden sisältö, tavoitteet, aikataulu ja toteutus määritellään tarkemmin 2 artiklassa määritellyissä ja puiteohjelman 6 artiklassa sekä
  erityisohjelman 5 
  artiklassa täsmennetyissä strategisissa tutkimus- ja innovointisuunnitelmissa
  . Arviointi suoritetaan 26 artiklan mukaisesti.

2 a.
     
  Ohjelman kahden ensimmäisen vuoden aikana pilarin II vuotuisesta talousarviosta enintään 10 prosenttia kohdennetaan missioiden toteutusta koskevien erityisten ehdotuspyyntöjen avulla. Tätä prosenttiosuutta voidaan nostaa ohjelman kolmen viimeisen vuoden osalta mutta ainoastaan mission valinta- ja hallintaprosessin myönteisen arvioinnin jälkeen. Missioita varten myönnettävä kokonaisosuus määrärahoista täsmennetään strategisissa tutkimus- ja innovointisuunnitelmissa.

2 b.
     
  Täysimääräinen missioiden arviointi, joka kattaa soveltamisalan, hallinnoinnin, lautakunnan nimittämisen ja niiden alustavat toimet, toteutetaan kunkin mitattavissa olevan välitavoitteen mukaisesti. Tämän arvioinnin perusteella laaditut suositukset otetaan huomioon ennen uusien missioiden suunnittelua tai ennen nykyisten jatkamista, päättämistä tai uudelleenohjaamista.

3.   Missioiden on

3.   Missioiden on

a)

tuotettava selvää lisäarvoa EU:n tasolla ja autettava
  saavuttamaan
  unionin
  ensisijaiset
  tavoitteet;

saavuttamaan

ensisijaiset

| a) | tuotettava selvää lisäarvoa EU:n tasolla ja autettava
  toteuttamaan
  unionin
  prioriteetit,
  tavoitteet
  ja sitoumukset
  ; |
| --- | --- |

a)

tuotettava selvää lisäarvoa EU:n tasolla ja autettava
  toteuttamaan
  unionin
  prioriteetit,
  tavoitteet
  ja sitoumukset
  ;

toteuttamaan

prioriteetit,

ja sitoumukset

| a a) | oltava osallistavia, edistettävä laajaa osallistumista ja varmistettava erilaisten sidosryhmien osallistuminen sekä tuotettava kaikkia jäsenvaltioita hyödyttäviä tutkimus-, kehittämis- ja innovointituloksia; |
| --- | --- |

a a)

a a)

oltava osallistavia, edistettävä laajaa osallistumista ja varmistettava erilaisten sidosryhmien osallistuminen sekä tuotettava kaikkia jäsenvaltioita hyödyttäviä tutkimus-, kehittämis- ja innovointituloksia;

oltava osallistavia, edistettävä laajaa osallistumista ja varmistettava erilaisten sidosryhmien osallistuminen sekä tuotettava kaikkia jäsenvaltioita hyödyttäviä tutkimus-, kehittämis- ja innovointituloksia;

| b) | oltava rohkeita ja
  inspiroivia siten
  , että niillä on laajaa yhteiskunnallista tai taloudellista merkittävyyttä; |
| --- | --- |

b)

oltava rohkeita ja
  inspiroivia siten
  , että niillä on laajaa yhteiskunnallista tai taloudellista merkittävyyttä;

inspiroivia siten

| b) | oltava rohkeita
  , inspiroivia
  ja
  sellaisia
  , että niillä on laajaa yhteiskunnallista
  , tieteellistä, teknologista, diplomaattista, ympäristöön liittyvää
  tai taloudellista merkittävyyttä; |
| --- | --- |

b)

oltava rohkeita
  , inspiroivia
  ja
  sellaisia
  , että niillä on laajaa yhteiskunnallista
  , tieteellistä, teknologista, diplomaattista, ympäristöön liittyvää
  tai taloudellista merkittävyyttä;

, inspiroivia

sellaisia

, tieteellistä, teknologista, diplomaattista, ympäristöön liittyvää

| c) | osoitettava selkeä suunta ja oltava kohdennettuja, mitattavissa olevia ja aikasidonnaisia; |
| --- | --- |

c)

osoitettava selkeä suunta ja oltava kohdennettuja, mitattavissa olevia ja aikasidonnaisia;

| c) | osoitettava selkeä suunta ja oltava kohdennettuja, mitattavissa olevia ja aikasidonnaisia; |
| --- | --- |

c)

osoitettava selkeä suunta ja oltava kohdennettuja, mitattavissa olevia ja aikasidonnaisia;

| d) | keskityttävä
  kunnianhimoiseen mutta realistiseen tutkimus- ja innovaatiotoimintaan; |
| --- | --- |

d)

keskityttävä
  kunnianhimoiseen mutta realistiseen tutkimus- ja innovaatiotoimintaan;

keskityttävä

| d) | oltava avoimella tavalla valittuja ja keskityttävä
  kunnianhimoiseen
  , huippuosaamiseen tähtäävään
  mutta realistiseen tutkimus- ja innovaatiotoimintaan
  kaikissa kehitysvaiheissa
  ; |
| --- | --- |

d)

oltava avoimella tavalla valittuja ja keskityttävä
  kunnianhimoiseen
  , huippuosaamiseen tähtäävään
  mutta realistiseen tutkimus- ja innovaatiotoimintaan
  kaikissa kehitysvaiheissa
  ;

oltava avoimella tavalla valittuja ja keskityttävä

, huippuosaamiseen tähtäävään

kaikissa kehitysvaiheissa

| d a) | sisällettävä kiireellisyysaspekti mission tavoitteisiin nähden, niillä on oltava tarvittava soveltamisala ja laajuus ja niihin tarvittavat resurssit on otettava käyttöön laajasti ja niiden ainoana painopisteenä on oltava saavuttaa mission tulos; |
| --- | --- |

d a)

d a)

sisällettävä kiireellisyysaspekti mission tavoitteisiin nähden, niillä on oltava tarvittava soveltamisala ja laajuus ja niihin tarvittavat resurssit on otettava käyttöön laajasti ja niiden ainoana painopisteenä on oltava saavuttaa mission tulos;

sisällettävä kiireellisyysaspekti mission tavoitteisiin nähden, niillä on oltava tarvittava soveltamisala ja laajuus ja niihin tarvittavat resurssit on otettava käyttöön laajasti ja niiden ainoana painopisteenä on oltava saavuttaa mission tulos;

| e) | saatettava alulle toimintaa tieteenalojen, sektorien ja toimijoiden välisesti; |
| --- | --- |

e)

saatettava alulle toimintaa tieteenalojen, sektorien ja toimijoiden välisesti;

| e) | saatettava alulle toimintaa tieteenalojen
  (myös yhteiskuntatieteet ja humanistiset tieteet)
  , sektorien ja toimijoiden välisesti; |
| --- | --- |

e)

saatettava alulle toimintaa tieteenalojen
  (myös yhteiskuntatieteet ja humanistiset tieteet)
  , sektorien ja toimijoiden välisesti;

(myös yhteiskuntatieteet ja humanistiset tieteet)

| f) | oltava avoimia moninaisille, alhaalta ylöspäin suuntautuville ratkaisuille. |
| --- | --- |

f)

oltava avoimia moninaisille, alhaalta ylöspäin suuntautuville ratkaisuille.

| f) | oltava avoimia moninaisille, alhaalta ylöspäin suuntautuville ratkaisuille; |
| --- | --- |

f)

oltava avoimia moninaisille, alhaalta ylöspäin suuntautuville ratkaisuille;

| f a) | saavutettava avoimella tavalla synergioita muiden unionin ohjelmien kanssa sekä julkisten ja yksityisten varojen kanssa, myös ottamalla aktiivisesti mukaan kansallisia ja alueellisia innovaatioekosysteemejä. |
| --- | --- |

f a)

f a)

saavutettava avoimella tavalla synergioita muiden unionin ohjelmien kanssa sekä julkisten ja yksityisten varojen kanssa, myös ottamalla aktiivisesti mukaan kansallisia ja alueellisia innovaatioekosysteemejä.

saavutettava avoimella tavalla synergioita muiden unionin ohjelmien kanssa sekä julkisten ja yksityisten varojen kanssa, myös ottamalla aktiivisesti mukaan kansallisia ja alueellisia innovaatioekosysteemejä.

Tarkistus 69

Tarkistus 69

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 a artikla (uusi)

7 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 7 a artikla |
| | Euroopan innovaationeuvosto |
| | 1.
     
  Komissio perustaa Euroopan innovaationeuvoston (EIC), jonka tehtävänä on panna täytäntöön EIC:hen liittyvät pilarin III ”Innovatiivinen Eurooppa” toimet. EIC noudattaa toiminnassaan seuraavia periaatteita: läpimurtoinnovointiin ja disruptiiviseen innovointiin keskittyminen, riippumattomuus, riskinottokyky, tehokkuus, vaikuttavuus, avoimuus ja vastuuvelvollisuus. |
| | 2.
     
  EIC on avoin kaikentyyppisille innovoijille aina yksityishenkilöistä yliopistoihin, tutkimusorganisaatioihin ja yrityksiin, startup -yrityksiin ja erityisesti pk-yrityksiin ja mid cap -yrityksiin sekä yksittäisistä edunsaajista monitieteellisiin yhteenliittymiin. Vähintään 70 prosenttia EIC:n talousarviosta on osoitettava innovatiivisiin startup-yrityksiin ja pk-yrityksiin. |
| | 3.
     
  EIC:n johtokunta ja EIC:n hallinnolliset erityispiirteet määritellään päätöksessä (EU)... [erityisohjelma] ja sen liitteissä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7 a artikla

7 a artikla

Euroopan innovaationeuvosto

Euroopan innovaationeuvosto

1.
     
  Komissio perustaa Euroopan innovaationeuvoston (EIC), jonka tehtävänä on panna täytäntöön EIC:hen liittyvät pilarin III ”Innovatiivinen Eurooppa” toimet. EIC noudattaa toiminnassaan seuraavia periaatteita: läpimurtoinnovointiin ja disruptiiviseen innovointiin keskittyminen, riippumattomuus, riskinottokyky, tehokkuus, vaikuttavuus, avoimuus ja vastuuvelvollisuus.

2.
     
  EIC on avoin kaikentyyppisille innovoijille aina yksityishenkilöistä yliopistoihin, tutkimusorganisaatioihin ja yrityksiin, startup -yrityksiin ja erityisesti pk-yrityksiin ja mid cap -yrityksiin sekä yksittäisistä edunsaajista monitieteellisiin yhteenliittymiin. Vähintään 70 prosenttia EIC:n talousarviosta on osoitettava innovatiivisiin startup-yrityksiin ja pk-yrityksiin.

3.
     
  EIC:n johtokunta ja EIC:n hallinnolliset erityispiirteet määritellään päätöksessä (EU)... [erityisohjelma] ja sen liitteissä.

Tarkistus 70

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla

8 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 8 artikla | 8 artikla |
| Eurooppalaiset kumppanuudet | Eurooppalaiset kumppanuudet |
| 1.   Osia Euroopan horisontti -ohjelmasta voidaan toteuttaa eurooppalaisten kumppanuuksien avulla. Unionin osallistuminen eurooppalaisiin kumppanuuksiin voi tapahtua millä tahansa seuraavassa esitetyllä tavalla: | 1.   Osia Euroopan horisontti -ohjelmasta voidaan toteuttaa eurooppalaisten kumppanuuksien avulla. Unionin osallistuminen eurooppalaisiin kumppanuuksiin voi tapahtua millä tahansa seuraavassa esitetyllä tavalla: |
| a) | osallistuminen kumppanuuksiin, jotka on perustettu komission ja 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen kumppaneiden välisillä yhteisymmärryspöytäkirjoilla ja/tai sopimuspohjaisilla järjestelyillä, joissa määritellään kumppanuuden tavoitteet, siihen liittyvät kumppaneiden taloudelliset ja/tai luontoissuorituksia koskevat sitoumukset, keskeiset suorituskyky- ja vaikutusindikaattorit sekä tuotokset. Niissä määritellään myös täydentävät tutkimus- ja innovointitoimet, jotka ohjelman kumppanit toteuttavat (yhteissuunnitellut eurooppalaisten kumppanuudet); |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

8 artikla

8 artikla

Eurooppalaiset kumppanuudet

Eurooppalaiset kumppanuudet

1.   Osia Euroopan horisontti -ohjelmasta voidaan toteuttaa eurooppalaisten kumppanuuksien avulla. Unionin osallistuminen eurooppalaisiin kumppanuuksiin voi tapahtua millä tahansa seuraavassa esitetyllä tavalla:

1.   Osia Euroopan horisontti -ohjelmasta voidaan toteuttaa eurooppalaisten kumppanuuksien avulla. Unionin osallistuminen eurooppalaisiin kumppanuuksiin voi tapahtua millä tahansa seuraavassa esitetyllä tavalla:

a)

osallistuminen kumppanuuksiin, jotka on perustettu komission ja 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen kumppaneiden välisillä yhteisymmärryspöytäkirjoilla ja/tai sopimuspohjaisilla järjestelyillä, joissa määritellään kumppanuuden tavoitteet, siihen liittyvät kumppaneiden taloudelliset ja/tai luontoissuorituksia koskevat sitoumukset, keskeiset suorituskyky- ja vaikutusindikaattorit sekä tuotokset. Niissä määritellään myös täydentävät tutkimus- ja innovointitoimet, jotka ohjelman kumppanit toteuttavat (yhteissuunnitellut eurooppalaisten kumppanuudet);

| a) | osallistuminen kumppanuuksiin, jotka on perustettu komission ja 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen kumppaneiden välisillä yhteisymmärryspöytäkirjoilla ja/tai sopimuspohjaisilla järjestelyillä, joissa määritellään kumppanuuden tavoitteet, siihen liittyvät kumppaneiden taloudelliset ja/tai luontoissuorituksia koskevat sitoumukset, keskeiset suorituskyky- ja vaikutusindikaattorit sekä tuotokset. Niissä määritellään myös täydentävät tutkimus- ja innovointitoimet, jotka ohjelman kumppanit toteuttavat (yhteissuunnitellut eurooppalaisten kumppanuudet); |
| --- | --- |

a)

osallistuminen kumppanuuksiin, jotka on perustettu komission ja 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen kumppaneiden välisillä yhteisymmärryspöytäkirjoilla ja/tai sopimuspohjaisilla järjestelyillä, joissa määritellään kumppanuuden tavoitteet, siihen liittyvät kumppaneiden taloudelliset ja/tai luontoissuorituksia koskevat sitoumukset, keskeiset suorituskyky- ja vaikutusindikaattorit sekä tuotokset. Niissä määritellään myös täydentävät tutkimus- ja innovointitoimet, jotka ohjelman kumppanit toteuttavat (yhteissuunnitellut eurooppalaisten kumppanuudet);

| b) | osallistuminen ja rahoitusosuuden suorittaminen tutkimus- ja innovointitoimien ohjelmaan, mikä perustuu kumppaneiden taloudellisiin tai luontoissuorituksia koskeviin sitoumuksiin ja niiden asianomaisten toimien yhdentämiseen käyttämällä ohjelmien yhteisrahoitustoimea (yhteisrahoitetut eurooppalaisten kumppanuudet); |
| --- | --- |

b)

osallistuminen ja rahoitusosuuden suorittaminen tutkimus- ja innovointitoimien ohjelmaan, mikä perustuu kumppaneiden taloudellisiin tai luontoissuorituksia koskeviin sitoumuksiin ja niiden asianomaisten toimien yhdentämiseen käyttämällä ohjelmien yhteisrahoitustoimea (yhteisrahoitetut eurooppalaisten kumppanuudet);

| b) | osallistuminen ja rahoitusosuuden suorittaminen tutkimus- ja innovointitoimien ohjelmaan, mikä perustuu kumppaneiden taloudellisiin tai luontoissuorituksia koskeviin sitoumuksiin ja niiden asianomaisten toimien yhdentämiseen käyttämällä ohjelmien yhteisrahoitustoimea (yhteisrahoitetut eurooppalaisten kumppanuudet); |
| --- | --- |

b)

osallistuminen ja rahoitusosuuden suorittaminen tutkimus- ja innovointitoimien ohjelmaan, mikä perustuu kumppaneiden taloudellisiin tai luontoissuorituksia koskeviin sitoumuksiin ja niiden asianomaisten toimien yhdentämiseen käyttämällä ohjelmien yhteisrahoitustoimea (yhteisrahoitetut eurooppalaisten kumppanuudet);

| c) | osallistuminen ja rahoitusosuuden suorittaminen tutkimus- ja innovointiohjelmiin, joita toteuttavat useat jäsenvaltiot SEUT-sopimuksen 185 artiklan mukaisesti tai SEUT-sopimuksen 187 artiklan nojalla perustetut elimet, kuten yhteisyritykset, tai Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin osaamis- ja innovointiyhteisöt [EIT-asetuksen] mukaisesti (institutionaaliset eurooppalaiset kumppanuudet), jotka pannaan täytäntöön vain, jos muilla eurooppalaisten kumppanuuksien muodoilla ei voitaisi saavuttaa tavoitteita tai saada aikaan tarvittavia odotettuja vaikutuksia ja jos ne ovat perusteltuja pitkän aikajänteen ja pitkälle viedyn yhdentymisen kannalta, mukaan lukien kaikkien rahoitusosuuksien keskitetty hallinnointi. |
| --- | --- |

c)

osallistuminen ja rahoitusosuuden suorittaminen tutkimus- ja innovointiohjelmiin, joita toteuttavat useat jäsenvaltiot SEUT-sopimuksen 185 artiklan mukaisesti tai SEUT-sopimuksen 187 artiklan nojalla perustetut elimet, kuten yhteisyritykset, tai Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin osaamis- ja innovointiyhteisöt [EIT-asetuksen] mukaisesti (institutionaaliset eurooppalaiset kumppanuudet), jotka pannaan täytäntöön vain, jos muilla eurooppalaisten kumppanuuksien muodoilla ei voitaisi saavuttaa tavoitteita tai saada aikaan tarvittavia odotettuja vaikutuksia ja jos ne ovat perusteltuja pitkän aikajänteen ja pitkälle viedyn yhdentymisen kannalta, mukaan lukien kaikkien rahoitusosuuksien keskitetty hallinnointi.

| c) | osallistuminen ja rahoitusosuuden
  ja/tai luontoissuoritusten
  suorittaminen tutkimus- ja innovointiohjelmiin, joita toteuttavat useat jäsenvaltiot SEUT-sopimuksen 185 artiklan mukaisesti tai SEUT-sopimuksen 187 artiklan nojalla perustetut elimet, kuten yhteisyritykset, tai Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin osaamis- ja innovointiyhteisöt [EIT-asetuksen] mukaisesti (institutionaaliset eurooppalaiset kumppanuudet), jotka pannaan täytäntöön vain, jos muilla eurooppalaisten kumppanuuksien muodoilla ei voitaisi saavuttaa tavoitteita tai saada aikaan tarvittavia odotettuja vaikutuksia ja jos ne ovat perusteltuja pitkän aikajänteen ja pitkälle viedyn yhdentymisen kannalta, mukaan lukien kaikkien rahoitusosuuksien keskitetty hallinnointi. |
| --- | --- |

c)

osallistuminen ja rahoitusosuuden
  ja/tai luontoissuoritusten
  suorittaminen tutkimus- ja innovointiohjelmiin, joita toteuttavat useat jäsenvaltiot SEUT-sopimuksen 185 artiklan mukaisesti tai SEUT-sopimuksen 187 artiklan nojalla perustetut elimet, kuten yhteisyritykset, tai Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin osaamis- ja innovointiyhteisöt [EIT-asetuksen] mukaisesti (institutionaaliset eurooppalaiset kumppanuudet), jotka pannaan täytäntöön vain, jos muilla eurooppalaisten kumppanuuksien muodoilla ei voitaisi saavuttaa tavoitteita tai saada aikaan tarvittavia odotettuja vaikutuksia ja jos ne ovat perusteltuja pitkän aikajänteen ja pitkälle viedyn yhdentymisen kannalta, mukaan lukien kaikkien rahoitusosuuksien keskitetty hallinnointi.

ja/tai luontoissuoritusten

2.   Eurooppalaisten kumppanuuksien edellytyksenä on, että

2.   Eurooppalaisten kumppanuuksien edellytyksenä on, että

| a) | ne perustetaan tapauksissa, joissa ne voivat saavuttaa Euroopan horisontti -ohjelman tavoitteet tehokkaammin
  kuin unioni yksin
  ; |
| --- | --- |

a)

ne perustetaan tapauksissa, joissa ne voivat saavuttaa Euroopan horisontti -ohjelman tavoitteet tehokkaammin
  kuin unioni yksin
  ;

kuin unioni yksin

| a) | ne perustetaan
  vain
  tapauksissa, joissa ne voivat saavuttaa Euroopan horisontti -ohjelman tavoitteet tehokkaammin
  verrattuna puiteohjelman muihin osiin
  ; |
| --- | --- |

a)

ne perustetaan
  vain
  tapauksissa, joissa ne voivat saavuttaa Euroopan horisontti -ohjelman tavoitteet tehokkaammin
  verrattuna puiteohjelman muihin osiin
  ;

vain

verrattuna puiteohjelman muihin osiin

| b) | niiden periaatteina ovat unionin tasolla saatava lisäarvo, läpinäkyvyys, avoimuus, tuloksellisuus, vipuvaikutus, kaikkien osapuolten taloudellinen sitoutuminen pitkällä aikavälillä, joustavuus, johdonmukaisuus ja täydentävyys suhteessa unionin aloitteisiin sekä paikallisiin, alueellisiin, kansallisiin ja kansainvälisiin aloitteisiin; |
| --- | --- |

b)

niiden periaatteina ovat unionin tasolla saatava lisäarvo, läpinäkyvyys, avoimuus, tuloksellisuus, vipuvaikutus, kaikkien osapuolten taloudellinen sitoutuminen pitkällä aikavälillä, joustavuus, johdonmukaisuus ja täydentävyys suhteessa unionin aloitteisiin sekä paikallisiin, alueellisiin, kansallisiin ja kansainvälisiin aloitteisiin;

| b) | niiden periaatteina ovat unionin tasolla saatava lisäarvo, läpinäkyvyys, avoimuus, tuloksellisuus,
  vahva
  vipuvaikutus, kaikkien osapuolten taloudellinen
  ja/tai luontoissuorituksia koskeva
  sitoutuminen pitkällä aikavälillä, joustavuus, johdonmukaisuus ja täydentävyys suhteessa unionin aloitteisiin sekä paikallisiin, alueellisiin, kansallisiin ja kansainvälisiin aloitteisiin; |
| --- | --- |

b)

niiden periaatteina ovat unionin tasolla saatava lisäarvo, läpinäkyvyys, avoimuus, tuloksellisuus,
  vahva
  vipuvaikutus, kaikkien osapuolten taloudellinen
  ja/tai luontoissuorituksia koskeva
  sitoutuminen pitkällä aikavälillä, joustavuus, johdonmukaisuus ja täydentävyys suhteessa unionin aloitteisiin sekä paikallisiin, alueellisiin, kansallisiin ja kansainvälisiin aloitteisiin;

vahva

ja/tai luontoissuorituksia koskeva

| c) | ne ovat määräaikaisia ja sisältävät ehdot ohjelman rahoituksen lopettamiselle asteittain. |
| --- | --- |

c)

ne ovat määräaikaisia ja sisältävät ehdot ohjelman rahoituksen lopettamiselle asteittain.

| c) | ne ovat määräaikaisia ja sisältävät ehdot ohjelman rahoituksen lopettamiselle asteittain. |
| --- | --- |

c)

ne ovat määräaikaisia ja sisältävät ehdot ohjelman rahoituksen lopettamiselle asteittain.

2 a.
     
  Kaikki kumppanuudet on yksilöitävä puiteohjelman 6 artiklassa ja liitteessä III sekä erityisohjelman liitteessä I tarkoitetuissa strategisissa tutkimus- ja innovointisuunnitelmissa ennen kuin ne pannaan täytäntöön työohjelmissa tai -suunnitelmissa.

Niiden valintaa, täytäntöönpanoa, seurantaa, arviointia ja asteittaista lopettamista koskevat säännökset ja perusteet esitetään liitteessä III.

Niiden valintaa, täytäntöönpanoa, seurantaa, arviointia ja asteittaista lopettamista koskevat säännökset ja perusteet esitetään liitteessä III.

Tarkistukset 71 ja 172

Tarkistukset 71 ja 172

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla

9 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 9 artikla | 9 artikla |
| Talousarvio | Talousarvio |
| 1.   Puiteohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat
  94 100 000 000
  euroa
  nykyhintoina
  1 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulle erityisohjelmalle ja lisäksi 1 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetulle erityisohjelmalle osoitettu määrä, joka vahvistetaan Euroopan puolustusrahastoa koskevassa asetuksessa ... . | 1.   Puiteohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat
  120 000 000 000
  euroa
  vuoden 2018 hintoina
  1 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulle erityisohjelmalle ja lisäksi 1 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetulle erityisohjelmalle osoitettu määrä, joka vahvistetaan Euroopan puolustusrahastoa koskevassa asetuksessa ... . |
| 2.   Edellä 1 kohdan virkkeen ensimmäisessä lauseessa tarkoitetun määrän ohjeellinen jakautuminen on seuraava: | 2.   Edellä 1 kohdan virkkeen ensimmäisessä lauseessa tarkoitetun määrän ohjeellinen jakautuminen on seuraava: |
| a) | 25 800 000 000 euroa
  pilarille I 
  ”Avoin
  tiede” vuosiksi 2021–2027, josta |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9 artikla

9 artikla

Talousarvio

Talousarvio

1.   Puiteohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat
  94 100 000 000
  euroa
  nykyhintoina
  1 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulle erityisohjelmalle ja lisäksi 1 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetulle erityisohjelmalle osoitettu määrä, joka vahvistetaan Euroopan puolustusrahastoa koskevassa asetuksessa ... .

1.   Puiteohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat
  120 000 000 000
  euroa
  vuoden 2018 hintoina
  1 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulle erityisohjelmalle ja lisäksi 1 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetulle erityisohjelmalle osoitettu määrä, joka vahvistetaan Euroopan puolustusrahastoa koskevassa asetuksessa ... .

2.   Edellä 1 kohdan virkkeen ensimmäisessä lauseessa tarkoitetun määrän ohjeellinen jakautuminen on seuraava:

2.   Edellä 1 kohdan virkkeen ensimmäisessä lauseessa tarkoitetun määrän ohjeellinen jakautuminen on seuraava:

a)

25 800 000 000 euroa
  pilarille I 
  ”Avoin
  tiede” vuosiksi 2021–2027, josta

25 800 000 000 euroa

”Avoin

| a) | 27,42  prosenttia
  pilarille I 
  ”Huipputason avoin
  tiede” vuosiksi 2021–2027, josta |
| --- | --- |

a)

27,42  prosenttia
  pilarille I 
  ”Huipputason avoin
  tiede” vuosiksi 2021–2027, josta

27,42  prosenttia

”Huipputason avoin

| | 1) | 16 600 000 000 euroa
  Euroopan tutkimusneuvostolle; |
| --- | --- | --- |

1)

16 600 000 000 euroa
  Euroopan tutkimusneuvostolle;

16 600 000 000 euroa

| | 1) | 17,64  prosenttia
  Euroopan tutkimusneuvostolle; |
| --- | --- | --- |

1)

17,64  prosenttia
  Euroopan tutkimusneuvostolle;

17,64  prosenttia

| | 2) | 6 800 000 000 euroa
  Marie Skłodowska-Curie -toimille; |
| --- | --- | --- |

2)

6 800 000 000 euroa
  Marie Skłodowska-Curie -toimille;

6 800 000 000 euroa

| | 2) | 7,23  prosenttia
  Marie Skłodowska-Curie -toimille; |
| --- | --- | --- |

2)

7,23  prosenttia
  Marie Skłodowska-Curie -toimille;

7,23  prosenttia

| | 3) | 2 400 000 000 euroa
  tutkimusinfrastruktuureille; |
| --- | --- | --- |

3)

2 400 000 000 euroa
  tutkimusinfrastruktuureille;

2 400 000 000 euroa

| | 3) | 2,55  prosenttia
  tutkimusinfrastruktuureille; |
| --- | --- | --- |

3)

2,55  prosenttia
  tutkimusinfrastruktuureille;

2,55  prosenttia

| b) | 52 700 000 000 euroa
  pilarille II ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” vuosiksi 2021–2027, josta |
| --- | --- |

b)

52 700 000 000 euroa
  pilarille II ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” vuosiksi 2021–2027, josta

52 700 000 000 euroa

| b) | 55,48  prosenttia
  pilarille II ”Maailmanlaajuiset haasteet ja
  Euroopan
  teollisuuden kilpailukyky” vuosiksi 2021–2027, josta |
| --- | --- |

b)

55,48  prosenttia
  pilarille II ”Maailmanlaajuiset haasteet ja
  Euroopan
  teollisuuden kilpailukyky” vuosiksi 2021–2027, josta

55,48  prosenttia

Euroopan

| | 1) | 7 700 000 000 euroa
  klusterille ”Terveys”; |
| --- | --- | --- |

1)

7 700 000 000 euroa
  klusterille ”Terveys”;

7 700 000 000 euroa

| | 1) | 8,16  prosenttia
  klusterille ”Terveys”; |
| --- | --- | --- |

1)

8,16  prosenttia
  klusterille ”Terveys”;

8,16  prosenttia

| | 2) | 2 800 000 000 euroa
  klusterille ”Osallisuutta edistävä ja
  turvallinen
  yhteiskunta”; |
| --- | --- | --- |

2)

2 800 000 000 euroa
  klusterille ”Osallisuutta edistävä ja
  turvallinen
  yhteiskunta”;

2 800 000 000 euroa

turvallinen

| | 2) | 2,50  prosenttia
  klusterille ”Osallisuutta edistävä ja
  luova
  yhteiskunta”; |
| --- | --- | --- |

2)

2,50  prosenttia
  klusterille ”Osallisuutta edistävä ja
  luova
  yhteiskunta”;

2,50  prosenttia

luova

| | 2 a) | 2,00  prosenttia klusterille ”Turvallinen yhteiskunta”; |
| --- | --- | --- |

2 a)

2 a)

2,00  prosenttia klusterille ”Turvallinen yhteiskunta”;

2,00  prosenttia klusterille ”Turvallinen yhteiskunta”;

| | 3) | 15 000 000 000 euroa
  klusterille ”Digitaalitalous ja -teknologia ja
  teollisuus”
  ; |
| --- | --- | --- |

3)

15 000 000 000 euroa
  klusterille ”Digitaalitalous ja -teknologia ja
  teollisuus”
  ;

15 000 000 000 euroa

teollisuus”

| | 3) | 15,94  prosenttia
  klusterille ”Digitaalitalous ja -teknologia
  , teollisuus
  ja
  avaruusala”
  ; |
| --- | --- | --- |

3)

15,94  prosenttia
  klusterille ”Digitaalitalous ja -teknologia
  , teollisuus
  ja
  avaruusala”
  ;

15,94  prosenttia

, teollisuus

avaruusala”

| | 4) | 15 000 000 000 euroa
  klusterille ”Ilmasto, energia ja liikkuvuus”; |
| --- | --- | --- |

4)

15 000 000 000 euroa
  klusterille ”Ilmasto, energia ja liikkuvuus”;

15 000 000 000 euroa

| | 4) | 15,84  prosenttia
  klusterille ”Ilmasto, energia ja liikkuvuus”; |
| --- | --- | --- |

4)

15,84  prosenttia
  klusterille ”Ilmasto, energia ja liikkuvuus”;

15,84  prosenttia

| | 5) | 10 000 000 000 euroa
  klusterille ”Elintarvikkeet ja
  luonnonvarat”
  ; |
| --- | --- | --- |

5)

10 000 000 000 euroa
  klusterille ”Elintarvikkeet ja
  luonnonvarat”
  ;

10 000 000 000 euroa

luonnonvarat”

| | 5) | 9,00  prosenttia
  klusterille ”Elintarvikkeet
  , luonnonvarat
  ja
  maatalous”
  ; |
| --- | --- | --- |

5)

9,00  prosenttia
  klusterille ”Elintarvikkeet
  , luonnonvarat
  ja
  maatalous”
  ;

9,00  prosenttia

, luonnonvarat

maatalous”

| | 6) | 2 200 000 000 euroa
  Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) muille kuin ydinalan suorille toimille; |
| --- | --- | --- |

6)

2 200 000 000 euroa
  Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) muille kuin ydinalan suorille toimille;

2 200 000 000 euroa

| | 6) | 2,04  prosenttia
  Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) muille kuin ydinalan suorille toimille; |
| --- | --- | --- |

6)

2,04  prosenttia
  Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) muille kuin ydinalan suorille toimille;

2,04  prosenttia

| c) | 13 500 000 000 euroa
  pilarille III
  ”Avoin innovointi”
  vuosiksi 2021–2027, josta |
| --- | --- |

c)

13 500 000 000 euroa
  pilarille III
  ”Avoin innovointi”
  vuosiksi 2021–2027, josta

13 500 000 000 euroa

”Avoin innovointi”

| c) | 12,71  prosenttia
  pilarille III
  ”Innovatiivinen Eurooppa”
  vuosiksi 2021–2027, josta |
| --- | --- |

c)

12,71  prosenttia
  pilarille III
  ”Innovatiivinen Eurooppa”
  vuosiksi 2021–2027, josta

12,71  prosenttia

”Innovatiivinen Eurooppa”

| | 1) | 10 500 000 000 euroa
  Euroopan innovaationeuvostolle, josta enimmillään
  500 000 000 euroa
  Euroopan innovaatioekosysteemeille; |
| --- | --- | --- |

1)

10 500 000 000 euroa
  Euroopan innovaationeuvostolle, josta enimmillään
  500 000 000 euroa
  Euroopan innovaatioekosysteemeille;

10 500 000 000 euroa

500 000 000 euroa

| | 1) | 8,71  prosenttia
  Euroopan innovaationeuvostolle
  (EIC)
  , josta enimmillään
  0,53  prosenttia
  Euroopan innovaatioekosysteemeille; |
| --- | --- | --- |

1)

8,71  prosenttia
  Euroopan innovaationeuvostolle
  (EIC)
  , josta enimmillään
  0,53  prosenttia
  Euroopan innovaatioekosysteemeille;

8,71  prosenttia

(EIC)

0,53  prosenttia

| | 2) | 3 000 000 000 euroa
  Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutille (EIT); |
| --- | --- | --- |

2)

3 000 000 000 euroa
  Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutille (EIT);

3 000 000 000 euroa

| | 2) | 4 prosenttia
  Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutille (EIT); |
| --- | --- | --- |

2)

4 prosenttia
  Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutille (EIT);

4 prosenttia

| d) | 2 100 000 000 euroa
  osalle ”Eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen”
  vuosiksi 2021–2027, josta |
| --- | --- |

d)

2 100 000 000 euroa
  osalle ”Eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen”
  vuosiksi 2021–2027, josta

2 100 000 000 euroa

vuosiksi 2021–2027, josta

| d) | 4,39  prosenttia
  osalle ”Eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen”
  , joka käsittää seuraavat osiot: |
| --- | --- |

d)

4,39  prosenttia
  osalle ”Eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen”
  , joka käsittää seuraavat osiot:

4,39  prosenttia

, joka käsittää seuraavat osiot:

| | 1) | 1 700 000 000 euroa osiolle ”huippuosaamisen jakaminen”
  ; |
| --- | --- | --- |

1)

1 700 000 000 euroa osiolle ”huippuosaamisen jakaminen”
  ;

1 700 000 000 euroa osiolle ”huippuosaamisen jakaminen”

| | 1) | 4,00  prosenttia osiolle ”Huippuosaamisen levittäminen ja osallistumisen laajentaminen koko unionissa”
  ; |
| --- | --- | --- |

1)

4,00  prosenttia osiolle ”Huippuosaamisen levittäminen ja osallistumisen laajentaminen koko unionissa”
  ;

4,00  prosenttia osiolle ”Huippuosaamisen levittäminen ja osallistumisen laajentaminen koko unionissa”

| | 2) | 400 000 000 euroa
  osiolle ”Euroopan tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän uudistaminen ja parantaminen”; |
| --- | --- | --- |

2)

400 000 000 euroa
  osiolle ”Euroopan tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän uudistaminen ja parantaminen”;

400 000 000 euroa

| | 2) | 0,39  prosenttia
  osiolle ”Euroopan tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän uudistaminen ja parantaminen”. |
| --- | --- | --- |

2)

0,39  prosenttia
  osiolle ”Euroopan tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän uudistaminen ja parantaminen”.

0,39  prosenttia

3.   Voidakseen reagoida odottamattomiin tilanteisiin tai uusiin tapahtumiin ja tarpeisiin komissio voi vuotuisen talousarviomenettelyn puitteissa poiketa 2 kohdassa tarkoitetuista määristä enintään 10 prosenttia
  . Tällainen poikkeaminen ei ole sallittua tämän artiklan 2 kohdan b alakohdan 6 alakohdassa tarkoitettujen määrien osalta ja tämän artiklan 2 kohdassa osalle ”Eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen” osoitetun kokonaismäärän osalta
  .

3.   Voidakseen reagoida odottamattomiin tilanteisiin tai uusiin tapahtumiin ja tarpeisiin komissio voi vuotuisen talousarviomenettelyn puitteissa poiketa 2 kohdassa tarkoitetuista määristä enintään 10 prosenttia
  , mukaan lukien assosioituneiden maiden rahoitusosuuksien jako
  .

3 a.
     
  Ohjelman toimissa tuetaan ilmastotavoitteita tarvittaessa vähintään 35 prosentilla ohjelman menoista osana unionin yleistä tavoitetta ilmastotoimien valtavirtaistamisesta ja siitä, että unionin talousarviosta 30 prosentilla tuetaan ilmastotavoitteita.

3 b.
     
  Vähintään 2,5  miljardia euroa osoitetaan asteittaista innovointia pk-yrityksissä tukeviin avustuksiin tämän asetuksen 43 a artiklassa ja päätöksen liitteessä I tarkoitetun välineen mukaisesti.

3 c.
     
  Klusterin ”Osallisuutta edistävä ja luova yhteiskunta” määrärahoista 45 prosentilla tuetaan kulttuurialaa ja luovia toimialoja, unionin kulttuuriperintö mukaan lukien, koskevaa tutkimusta ja tähän sisältyy 300 miljoonaa euroa Euroopan kulttuuriperinnön pilvipalvelujen luomiseen erityisohjelman liitteessä I esitetyllä tavalla Euroopan parlamentille esitettävän vaikutustenarvioinnin jälkeen.

3 d.
     
  Vähintään miljardi euroa on tarkoitus kohdentaa kvanttitutkimukseen pilariin II kuuluvassa klusterissa ”Digitaalitalous ja -teknologia, teollisuus ja avaruusala”.

4.   Edellä 1 kohdan virkkeen ensimmäisessä lauseessa tarkoitettu määrä voi myös kattaa valmistelusta, seurannasta, valvonnasta, tilintarkastuksesta, arvioinnista ja muista toimista aiheutuvia menoja, joita tarvitaan ohjelman hallintaan ja täytäntöönpanoon, mukaan lukien kaikki hallintokustannukset, sekä sen tavoitteiden saavuttamisen arviointiin. Lisäksi siitä voidaan kattaa menoja, jotka liittyvät selvityksiin, asiantuntijoiden kokouksiin ja tiedotus- ja viestintätoimiin, sikäli kuin ne liittyvät ohjelman tavoitteisiin, sekä tiedonkäsittelyyn ja -vaihtoon keskittyviin tietoteknisiin verkkoihin liittyviä menoja, mukaan lukien organisaation omat tietotekniikkavälineet ja muu tekninen ja hallinnollinen apu, jota tarvitaan ohjelman hallinnoinnissa.

4.   Edellä 1 kohdan virkkeen ensimmäisessä lauseessa tarkoitettu määrä voi myös kattaa valmistelusta, seurannasta, valvonnasta, tilintarkastuksesta, arvioinnista ja muista toimista aiheutuvia menoja, joita tarvitaan ohjelman hallintaan ja täytäntöönpanoon, mukaan lukien kaikki hallintokustannukset, sekä sen tavoitteiden saavuttamisen arviointiin.
  Nämä menot eivät saa ylittää viittä prosenttia ohjelman mukaisesta kokonaismäärästä.
  Lisäksi siitä voidaan kattaa menoja, jotka liittyvät selvityksiin, asiantuntijoiden kokouksiin ja tiedotus- ja viestintätoimiin, sikäli kuin ne liittyvät ohjelman tavoitteisiin, sekä tiedonkäsittelyyn ja -vaihtoon keskittyviin tietoteknisiin verkkoihin liittyviä menoja, mukaan lukien organisaation omat tietotekniikkavälineet ja muu tekninen ja hallinnollinen apu, jota tarvitaan ohjelman hallinnoinnissa.

5.   Talousarvioon voidaan 4 kohdassa tarkoitettujen kulujen kattamiseksi tarvittaessa sisällyttää määrärahoja myös vuoden 2027 jälkeen, jotta voidaan hallinnoida toimia, joita ei ole saatu päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2027.

5.   Talousarvioon voidaan 4 kohdassa tarkoitettujen kulujen kattamiseksi tarvittaessa sisällyttää määrärahoja myös vuoden 2027 jälkeen, jotta voidaan hallinnoida toimia, joita ei ole saatu päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2027.

6.   Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiksi eriksi.

6.   Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiksi eriksi.

7.   Menot, jotka aiheutuvat ensimmäiseen työohjelmaan sisältyvien hankkeiden toimista, voivat olla avustuskelpoisia 1 päivästä tammikuuta 2021, sanotun kuitenkaan rajoittamatta varainhoitoasetuksen soveltamista.

7.   Menot, jotka aiheutuvat ensimmäiseen työohjelmaan sisältyvien hankkeiden toimista, voivat olla avustuskelpoisia 1 päivästä tammikuuta 2021, sanotun kuitenkaan rajoittamatta varainhoitoasetuksen soveltamista.

8.
     
  Yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa jäsenvaltioille osoitetut resurssit, jotka ovat siirtokelpoisia asetuksen (EU) XX [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] 21 artiklan mukaisesti, voidaan niiden pyynnöstä siirtää ohjelmaan. Komissio käyttää kyseisiä varoja joko suoraan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tai välillisesti saman artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Kyseisiä varoja on mahdollisuuksien mukaan käytettävä asianomaisen jäsenvaltion hyväksi.

poistetaan

poistetaan

9.
     
  Euroopan horisontti on suunniteltu toteutettavaksi synergiassa unionin muiden rahoitusohjelmien kanssa. Ei-tyhjentävä luettelo synergioista unionin muiden rahoitusohjelmien kanssa sisältyy liitteeseen IV.

poistetaan

poistetaan

Tarkistus 72

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla

10 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 10 artikla | 10 artikla |
| Avoin saatavuus ja avoin data | Avoin saatavuus ja avoin data |
| 1.   Ohjelmasta rahoitetun tutkimuksen tuloksena olevien tieteellisten julkaisujen avoin saatavuus on varmistettava 35 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tutkimusdatan avoin saatavuus on varmistettava noudattaen periaatetta ”niin avointa kuin mahdollista ja niin suljettua kuin välttämätöntä”.
  Muiden tutkimustulosten avointa saatavuutta on edistettävä. | 1.   Ohjelmasta rahoitetun tutkimuksen tuloksena olevien tieteellisten julkaisujen avoin saatavuus on varmistettava 35 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tutkimusdatan avoin saatavuus on varmistettava noudattaen periaatetta ”niin avointa kuin mahdollista ja niin suljettua kuin välttämätöntä”. |
| | 1 a.
     
  Tutkimusdatan avoimen saatavuuden yhteydessä on tunnustettava saatavuutta koskevien eri järjestelmien tarve unionin taloudellisen edun, teollis- ja tekijänoikeuksien, henkilötietojen suojan ja luottamuksellisuuden, turvallisuusnäkökohtien ja muiden oikeutettujen etujen vuoksi, mukaan lukien opt out -mahdollisuus. Hankkeen aikana toteutettuja datanhallintasuunnitelmia pidetään tukikelpoisina kustannuksina. |
| | 1 b.
     
  Tieteellisten julkaisujen ja tutkimusdatan vastavuoroista avointa saatavuutta on edistettävä kansainvälisesti ottaen huomioon unionin kilpailukykyyn liittyvät ja teolliset edut. Vastavuoroista avointa saatavuutta on edistettävä erityisesti kaikissa kolmansien maiden kanssa tehtävissä assosiaatiosopimuksissa ja tiede- ja teknologiayhteistyösopimuksissa, mukaan lukien ohjelman välillisestä hallinnoinnista vastaavien rahoituselinten allekirjoittamat sopimukset. |
| 2.   Tutkimusdatan vastuullinen hallinnointi on varmistettava noudattaen FAIR-periaatteita (löydettävyys, saavutettavuus, yhteentoimivuus ja uudelleenkäytettävyys). | 2.   Tutkimusdatan vastuullinen hallinnointi on varmistettava noudattaen FAIR-periaatteita (
  datan
  löydettävyys, saavutettavuus, yhteentoimivuus ja uudelleenkäytettävyys). |
| 3.   
  Tutkimustulosten
  avointa saatavuutta ja tutkimusdatan vastuullista hallinnointia pidemmälle meneviä avoimen tieteen käytäntöjä on edistettävä. | 3.   
  Tutkimusdatan ja tieteellisten julkaisujen
  avointa saatavuutta ja tutkimusdatan vastuullista hallinnointia pidemmälle meneviä avoimen tieteen käytäntöjä on edistettävä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

10 artikla

10 artikla

Avoin saatavuus ja avoin data

Avoin saatavuus ja avoin data

1.   Ohjelmasta rahoitetun tutkimuksen tuloksena olevien tieteellisten julkaisujen avoin saatavuus on varmistettava 35 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tutkimusdatan avoin saatavuus on varmistettava noudattaen periaatetta ”niin avointa kuin mahdollista ja niin suljettua kuin välttämätöntä”.
  Muiden tutkimustulosten avointa saatavuutta on edistettävä.

1.   Ohjelmasta rahoitetun tutkimuksen tuloksena olevien tieteellisten julkaisujen avoin saatavuus on varmistettava 35 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tutkimusdatan avoin saatavuus on varmistettava noudattaen periaatetta ”niin avointa kuin mahdollista ja niin suljettua kuin välttämätöntä”.

1 a.
     
  Tutkimusdatan avoimen saatavuuden yhteydessä on tunnustettava saatavuutta koskevien eri järjestelmien tarve unionin taloudellisen edun, teollis- ja tekijänoikeuksien, henkilötietojen suojan ja luottamuksellisuuden, turvallisuusnäkökohtien ja muiden oikeutettujen etujen vuoksi, mukaan lukien opt out -mahdollisuus. Hankkeen aikana toteutettuja datanhallintasuunnitelmia pidetään tukikelpoisina kustannuksina.

1 b.
     
  Tieteellisten julkaisujen ja tutkimusdatan vastavuoroista avointa saatavuutta on edistettävä kansainvälisesti ottaen huomioon unionin kilpailukykyyn liittyvät ja teolliset edut. Vastavuoroista avointa saatavuutta on edistettävä erityisesti kaikissa kolmansien maiden kanssa tehtävissä assosiaatiosopimuksissa ja tiede- ja teknologiayhteistyösopimuksissa, mukaan lukien ohjelman välillisestä hallinnoinnista vastaavien rahoituselinten allekirjoittamat sopimukset.

2.   Tutkimusdatan vastuullinen hallinnointi on varmistettava noudattaen FAIR-periaatteita (löydettävyys, saavutettavuus, yhteentoimivuus ja uudelleenkäytettävyys).

2.   Tutkimusdatan vastuullinen hallinnointi on varmistettava noudattaen FAIR-periaatteita (
  datan
  löydettävyys, saavutettavuus, yhteentoimivuus ja uudelleenkäytettävyys).

3.   
  Tutkimustulosten
  avointa saatavuutta ja tutkimusdatan vastuullista hallinnointia pidemmälle meneviä avoimen tieteen käytäntöjä on edistettävä.

3.   
  Tutkimusdatan ja tieteellisten julkaisujen
  avointa saatavuutta ja tutkimusdatan vastuullista hallinnointia pidemmälle meneviä avoimen tieteen käytäntöjä on edistettävä.

Tarkistus 73

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla

11 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 11 artikla | 11 artikla |
| Täydentävä
  ja
  yhdistetty rahoitus | Täydentävä, yhdistetty
  ja kumulatiivinen
  rahoitus |
| | 1.
     
  Euroopan horisontti -ohjelma pannaan täytäntöön synergiassa unionin muiden rahoitusohjelmien kanssa, ja samalla pyritään yksinkertaistamaan hallintoa mahdollisimman paljon. Ei-tyhjentävä luettelo synergioista muiden rahoitusohjelmien kanssa sisältyy liitteeseen IV. Euroopan horisontti -ohjelman yksiä yhteisiä sääntöjä sovelletaan yhteisrahoitettuun t&k&i-toimeen. |
| Toimet,
  joilla
  on myönnetty huippuosaamismerkki tai jotka täyttävät kaikki seuraavat vertailuehdot: | 2.
     
  Huippuosaamismerkki myönnetään ohjelman kaikissa osissa.
  Toimet,
  joille
  on myönnetty huippuosaamismerkki tai jotka täyttävät kaikki seuraavat vertailuehdot: |
| a) | ne on arvioitu ehdotuspyynnön puitteissa ohjelman mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

11 artikla

11 artikla

Täydentävä
  ja
  yhdistetty rahoitus

ja

Täydentävä, yhdistetty
  ja kumulatiivinen
  rahoitus

ja kumulatiivinen

1.
     
  Euroopan horisontti -ohjelma pannaan täytäntöön synergiassa unionin muiden rahoitusohjelmien kanssa, ja samalla pyritään yksinkertaistamaan hallintoa mahdollisimman paljon. Ei-tyhjentävä luettelo synergioista muiden rahoitusohjelmien kanssa sisältyy liitteeseen IV. Euroopan horisontti -ohjelman yksiä yhteisiä sääntöjä sovelletaan yhteisrahoitettuun t&k&i-toimeen.

Toimet,
  joilla
  on myönnetty huippuosaamismerkki tai jotka täyttävät kaikki seuraavat vertailuehdot:

joilla

2.
     
  Huippuosaamismerkki myönnetään ohjelman kaikissa osissa.
  Toimet,
  joille
  on myönnetty huippuosaamismerkki tai jotka täyttävät kaikki seuraavat vertailuehdot:

a)

ne on arvioitu ehdotuspyynnön puitteissa ohjelman mukaisesti;

| a) | ne on arvioitu ehdotuspyynnön puitteissa ohjelman mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

ne on arvioitu ehdotuspyynnön puitteissa ohjelman mukaisesti;

| b) | ne täyttävät kyseisen ehdotuspyynnön vähimmäislaatuvaatimukset; |
| --- | --- |

b)

ne täyttävät kyseisen ehdotuspyynnön vähimmäislaatuvaatimukset;

| b) | ne täyttävät kyseisen ehdotuspyynnön vähimmäislaatuvaatimukset; |
| --- | --- |

b)

ne täyttävät kyseisen ehdotuspyynnön vähimmäislaatuvaatimukset;

| c) | niitä ei voida rahoittaa kyseisen ehdotuspyynnön puitteissa budjettirajoitusten vuoksi; |
| --- | --- |

c)

niitä ei voida rahoittaa kyseisen ehdotuspyynnön puitteissa budjettirajoitusten vuoksi;

| c) | niitä ei voida rahoittaa kyseisen ehdotuspyynnön puitteissa budjettirajoitusten vuoksi; |
| --- | --- |

c)

niitä ei voida rahoittaa kyseisen ehdotuspyynnön puitteissa budjettirajoitusten vuoksi;

voivat saada tukea Euroopan aluekehitysrahastosta, koheesiorahastosta, Euroopan sosiaalirahastosta plus tai Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta asetuksen (EU) XX [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] [67] artiklan 5 kohdan ja asetuksen (EU) XX [yhteisen maatalouspolitiikan rahoitusta, hallinnointia ja seurantaa koskeva asetus] [8] artiklan mukaisesti, edellyttäen että kyseiset toimet ovat asianomaisen ohjelman tavoitteiden mukaisia. Tällöin sovelletaan tukea myöntävän rahaston sääntöjä.

voivat saada tukea
  kansallisista tai alueellista rahastoista, mukaan lukien
  Euroopan aluekehitysrahastosta, koheesiorahastosta, Euroopan sosiaalirahastosta plus tai Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta asetuksen (EU) XX [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] [67] artiklan 5 kohdan ja asetuksen (EU) XX [yhteisen maatalouspolitiikan rahoitusta, hallinnointia ja seurantaa koskeva asetus] [8] artiklan mukaisesti,
  edellyttämättä minkäänlaista uutta hakemusta tai arviointia ja
  edellyttäen että kyseiset toimet ovat asianomaisen ohjelman tavoitteiden mukaisia.
  Valtiontukisääntöjä lukuun ottamatta
  tällöin sovelletaan tukea myöntävän rahaston sääntöjä.

kansallisista tai alueellista rahastoista, mukaan lukien

edellyttämättä minkäänlaista uutta hakemusta tai arviointia ja

Valtiontukisääntöjä lukuun ottamatta

2 a.
     
  Asetuksen (EU) XX [...yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] 21 artiklan mukaisesti hallintoviranomainen voi vapaaehtoispohjalta pyytää, että osa sen määrärahoista siirretään Euroopan horisontti -ohjelmaan. Siirretyt varat otetaan käyttöön Euroopan horisontti -ohjelman sääntöjen mukaisesti. Lisäksi komissio varmistaa, että tällaiset siirretyt varat kohdennetaan kokonaan ohjelmille ja/tai hankkeille, jotka pannaan tapauksen mukaan täytäntöön siinä jäsenvaltiossa tai sillä alueella, josta ne ovat lähtöisin.

2 b.
     
  Komissio sisällyttää tässä artiklassa tarkoitetut määrärahat hakijoiden ennakkoluvalla valittuja hankkeita koskeviin tietojärjestelmiin, jotta mahdollistetaan nopea tietojenvaihto ja jotta rahoitusviranomaiset voivat myöntää rahoitusta valituille toimille.

Toimi, joka on saanut rahoitusta jostain muusta unionin ohjelmasta, voi saada rahoitusta myös tästä ohjelmasta edellyttäen, että rahoitusosuudet eivät kata samoja kuluja.

Toimi, joka on saanut rahoitusta jostain muusta unionin ohjelmasta, voi saada rahoitusta myös tästä ohjelmasta edellyttäen, että rahoitusosuudet eivät kata samoja kuluja.

Tarkistus 74

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla

12 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 12 artikla | 12 artikla |
| Ohjelmaan assosioituneet kolmannet maat | Ohjelmaan assosioituneet kolmannet maat |
| 1.   Ohjelmaan voivat assosioitua seuraavat kolmannet maat: | 1.   Ohjelmaan voivat assosioitua seuraavat kolmannet maat: |
| a) | Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenet, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, ETA-sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

12 artikla

12 artikla

Ohjelmaan assosioituneet kolmannet maat

Ohjelmaan assosioituneet kolmannet maat

1.   Ohjelmaan voivat assosioitua seuraavat kolmannet maat:

1.   Ohjelmaan voivat assosioitua seuraavat kolmannet maat:

a)

Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenet, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, ETA-sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti;

| a) | Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenet, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, ETA-sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenet, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, ETA-sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti;

| b) | unioniin liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen; |
| --- | --- |

b)

unioniin liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen;

| b) | unioniin liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen; |
| --- | --- |

b)

unioniin liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen;

| c) | Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen; |
| --- | --- |

c)

Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen;

| c) | Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen; |
| --- | --- |

c)

Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen;

| d) | kolmannet maat ja alueet, jotka täyttävät kaikki seuraavat ehdot: |
| --- | --- |

d)

kolmannet maat ja alueet, jotka täyttävät kaikki seuraavat ehdot:

| d) | kolmannet maat ja alueet, jotka täyttävät kaikki seuraavat ehdot: |
| --- | --- |

d)

kolmannet maat ja alueet, jotka täyttävät kaikki seuraavat ehdot:

| | i. | hyvät tiede-, teknologia- ja innovointivalmiudet; |
| --- | --- | --- |

i.

hyvät tiede-, teknologia- ja innovointivalmiudet;

| | i. | hyvät tiede-, teknologia- ja innovointivalmiudet; |
| --- | --- | --- |

i.

hyvät tiede-, teknologia- ja innovointivalmiudet;

| | ii. | demokraattisten instituutioiden tukema sitoutuminen sääntöihin perustuvaan avoimeen markkinatalouteen, mukaan lukien teollis- ja tekijänoikeuksien oikeudenmukainen ja tasapuolinen kohtelu; |
| --- | --- | --- |

ii.

demokraattisten instituutioiden tukema sitoutuminen sääntöihin perustuvaan avoimeen markkinatalouteen, mukaan lukien teollis- ja tekijänoikeuksien oikeudenmukainen ja tasapuolinen kohtelu;

| | ii. | demokraattisten instituutioiden tukema sitoutuminen sääntöihin perustuvaan avoimeen markkinatalouteen, mukaan lukien teollis- ja tekijänoikeuksien oikeudenmukainen ja tasapuolinen kohtelu
  sekä ihmisoikeuksien kunnioittaminen
  ; |
| --- | --- | --- |

ii.

demokraattisten instituutioiden tukema sitoutuminen sääntöihin perustuvaan avoimeen markkinatalouteen, mukaan lukien teollis- ja tekijänoikeuksien oikeudenmukainen ja tasapuolinen kohtelu
  sekä ihmisoikeuksien kunnioittaminen
  ;

sekä ihmisoikeuksien kunnioittaminen

| | iii. | kansalaisten taloudellisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin parantamiseen tähtäävien politiikkojen aktiivinen edistäminen. |
| --- | --- | --- |

iii.

kansalaisten taloudellisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin parantamiseen tähtäävien politiikkojen aktiivinen edistäminen.

| | iii. | kansalaisten taloudellisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin parantamiseen tähtäävien politiikkojen aktiivinen edistäminen. |
| --- | --- | --- |

iii.

kansalaisten taloudellisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin parantamiseen tähtäävien politiikkojen aktiivinen edistäminen.

Kunkin edellä d alakohdassa tarkoitetun kolmannen maan assosioituminen ohjelmaan tapahtuu kyseisen kolmannen maan osallistumisesta yhteen tai useampaan unionin ohjelmaan tehdyssä erityisessä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti edellyttäen, että kyseisellä sopimuksella

Kunkin edellä d alakohdassa tarkoitetun kolmannen maan
  täysi tai osittainen
  assosioituminen ohjelmaan tapahtuu
  unionin etujen arvioinnin perusteella. Se tapahtuu erityisesti
  kyseisen kolmannen maan osallistumisesta yhteen tai useampaan unionin ohjelmaan tehdyssä erityisessä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti edellyttäen, että kyseisellä sopimuksella

täysi tai osittainen

unionin etujen arvioinnin perusteella. Se tapahtuu erityisesti

| — | varmistetaan asianmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä; |
| --- | --- |

—

varmistetaan asianmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä;

| — | varmistetaan asianmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä; |
| --- | --- |

—

varmistetaan asianmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä;

| — | annetaan oikeus koordinoida ohjelmaan kuuluvaa toimea edellyttäen, että se hyödyttää unionia ja että unionin taloudellisten etujen suojaaminen varmistetaan; |
| --- | --- |

—

annetaan oikeus koordinoida ohjelmaan kuuluvaa toimea edellyttäen, että se hyödyttää unionia ja että unionin taloudellisten etujen suojaaminen varmistetaan;

annetaan oikeus koordinoida ohjelmaan kuuluvaa toimea edellyttäen, että se hyödyttää unionia ja että unionin taloudellisten etujen suojaaminen varmistetaan;

| — | vahvistetaan
  ohjelmiin
  osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien ja niiden hallintokustannusten laskentatapa. Maksettavia rahoitusosuuksia pidetään käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

—

vahvistetaan
  ohjelmiin
  osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien ja niiden hallintokustannusten laskentatapa. Maksettavia rahoitusosuuksia pidetään käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti;

ohjelmiin

| — | vahvistetaan
  ohjelmaan
  osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin
  (ala)
  ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien ja niiden hallintokustannusten laskentatapa. Maksettavia rahoitusosuuksia pidetään käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

—

vahvistetaan
  ohjelmaan
  osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin
  (ala)
  ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien ja niiden hallintokustannusten laskentatapa. Maksettavia rahoitusosuuksia pidetään käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti;

ohjelmaan

(ala)

| — | taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia
  etujaan
  . |
| --- | --- |

—

taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia
  etujaan
  .

etujaan

| — | taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata
  unionin
  taloudellisia
  etuja
  . |
| --- | --- |

—

taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata
  unionin
  taloudellisia
  etuja
  .

unionin

etuja

2.   Ohjelmaan assosioitumisen laajuudessa on kunkin kolmannen maan osalta otettava huomioon tavoite edistää talouskasvua unionissa innovoinnin kautta.
  Ohjelman
  osia voidaan näin ollen sulkea pois assosiaatiosopimuksesta jonkin tietyn maan osalta, lukuun ottamatta ETA:n jäseniä, unioniin liittymässä olevia maita, ehdokasmaita ja mahdollisia ehdokkaita.

2.   Ohjelmaan assosioitumisen laajuudessa on kunkin kolmannen maan osalta otettava huomioon tavoite edistää talouskasvua unionissa innovoinnin kautta
  ja välttää aivovuotoa unionista
  .
  Ohjelmaan kuuluvia yhden rahoituksen saajan
  osia
  , etenkin yksityisiä oikeussubjekteja koskevia osia,
  voidaan näin ollen sulkea pois assosiaatiosopimuksesta jonkin tietyn maan osalta, lukuun ottamatta ETA:n jäseniä, unioniin liittymässä olevia maita, ehdokasmaita ja mahdollisia ehdokkaita.

3.   Assosiaatiosopimuksessa on tarvittaessa määrättävä unioniin sijoittautuneiden oikeussubjektien osallistumisesta assosioituneiden maiden vastaaviin ohjelmiin siinä määriteltyjen edellytysten mukaisesti.

3.   Assosiaatiosopimuksessa on tarvittaessa määrättävä unioniin sijoittautuneiden oikeussubjektien
  vastavuoroisesta
  osallistumisesta assosioituneiden maiden vastaaviin ohjelmiin siinä määriteltyjen edellytysten mukaisesti
  ja pyrittävä siihen
  .

4.   Rahoitusosuuden suuruuden määrittävissä ehdoissa on varmistettava, että mahdollinen
  merkittävä
  epätasapaino suhteessa määrään, jonka assosioituneeseen maahan sijoittautuneet oikeussubjektit saavat ohjelmaan osallistumisen kautta, oikaistaan automaattisesti ottaen huomioon kustannukset ohjelman hallinnoinnissa täytäntöönpanossa ja toiminnassa.

4.   Rahoitusosuuden suuruuden määrittävissä
  assosiaatiosopimuksen
  ehdoissa on varmistettava, että mahdollinen epätasapaino suhteessa määrään, jonka assosioituneeseen maahan sijoittautuneet oikeussubjektit saavat ohjelmaan osallistumisen kautta, oikaistaan automaattisesti
  kahden vuoden välein
  ottaen huomioon kustannukset ohjelman hallinnoinnissa, täytäntöönpanossa ja toiminnassa.

4 a.
     
  Kaikkien assosioituneiden maiden rahoitusosuudet sisällytetään ohjelman asiaankuuluviin osiin edellyttäen, että 9 artiklan 2 kohdassa täsmennettyä talousarviovarojen jakautumista noudatetaan. Komissio ilmoittaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille vuotuisen talousarviomenettelyn aikana ohjelman kunkin osan kokonaismäärärahat ja yksilöi kunkin assosioituneen maan sekä yksittäiset rahoitusosuudet ja niitä koskevan rahoitustasapainon.

Tarkistus 75

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – otsikko

14 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Avustuskelpoiset toimet | Avustuskelpoiset toimet
  ja eettiset periaatteet |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Avustuskelpoiset toimet

Avustuskelpoiset toimet
  ja eettiset periaatteet

ja eettiset periaatteet

Tarkistus 76

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla

15 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 15 artikla | 15 artikla |
| Etiikka | Etiikka |
| 1.   Ohjelmaan kuuluvissa toimissa on noudatettava eettisiä periaatteita sekä asiaankuuluvaa kansallista, unionin ja kansainvälistä lainsäädäntöä, joihin sisältyvät Euroopan unionin perusoikeuskirja sekä Euroopan ihmisoikeussopimus ja sen lisäpöytäkirjat. | 1.   Ohjelmaan kuuluvissa toimissa on noudatettava eettisiä periaatteita sekä asiaankuuluvaa kansallista, unionin ja kansainvälistä lainsäädäntöä, joihin sisältyvät Euroopan unionin perusoikeuskirja sekä Euroopan ihmisoikeussopimus ja sen lisäpöytäkirjat. |
| | Erityisesti on otettava huomioon suhteellisuusperiaate, oikeus yksityisyyteen, oikeus henkilötietojen suojaan, oikeus henkilön fyysiseen ja psyykkiseen koskemattomuuteen, oikeus syrjimättömyyteen ja tarve varmistaa ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. |
| 2.   Toimeen osallistuvien oikeussubjektien on toimitettava | 2.   Toimeen osallistuvien oikeussubjektien on toimitettava |
| a) | eettinen itsearviointi, jossa yksilöidään ja eritellään kaikki rahoitettavien toimien tavoitteeseen, täytäntöönpanoon ja todennäköiseen vaikutukseen liittyvät ennakoitavissa olevat eettiset kysymykset, mukaan lukien vahvistus 1 kohdan vaatimusten mukaisuudesta sekä kuvaus siitä, miten se varmistetaan; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

15 artikla

15 artikla

Etiikka

Etiikka

1.   Ohjelmaan kuuluvissa toimissa on noudatettava eettisiä periaatteita sekä asiaankuuluvaa kansallista, unionin ja kansainvälistä lainsäädäntöä, joihin sisältyvät Euroopan unionin perusoikeuskirja sekä Euroopan ihmisoikeussopimus ja sen lisäpöytäkirjat.

1.   Ohjelmaan kuuluvissa toimissa on noudatettava eettisiä periaatteita sekä asiaankuuluvaa kansallista, unionin ja kansainvälistä lainsäädäntöä, joihin sisältyvät Euroopan unionin perusoikeuskirja sekä Euroopan ihmisoikeussopimus ja sen lisäpöytäkirjat.

Erityisesti on otettava huomioon suhteellisuusperiaate, oikeus yksityisyyteen, oikeus henkilötietojen suojaan, oikeus henkilön fyysiseen ja psyykkiseen koskemattomuuteen, oikeus syrjimättömyyteen ja tarve varmistaa ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu.

Erityisesti on otettava huomioon suhteellisuusperiaate, oikeus yksityisyyteen, oikeus henkilötietojen suojaan, oikeus henkilön fyysiseen ja psyykkiseen koskemattomuuteen, oikeus syrjimättömyyteen ja tarve varmistaa ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu.

2.   Toimeen osallistuvien oikeussubjektien on toimitettava

2.   Toimeen osallistuvien oikeussubjektien on toimitettava

a)

eettinen itsearviointi, jossa yksilöidään ja eritellään kaikki rahoitettavien toimien tavoitteeseen, täytäntöönpanoon ja todennäköiseen vaikutukseen liittyvät ennakoitavissa olevat eettiset kysymykset, mukaan lukien vahvistus 1 kohdan vaatimusten mukaisuudesta sekä kuvaus siitä, miten se varmistetaan;

| a) | eettinen itsearviointi, jossa yksilöidään ja eritellään kaikki rahoitettavien toimien tavoitteeseen, täytäntöönpanoon ja todennäköiseen vaikutukseen liittyvät ennakoitavissa olevat eettiset kysymykset, mukaan lukien vahvistus 1 kohdan vaatimusten mukaisuudesta sekä kuvaus siitä, miten se varmistetaan; |
| --- | --- |

a)

eettinen itsearviointi, jossa yksilöidään ja eritellään kaikki rahoitettavien toimien tavoitteeseen, täytäntöönpanoon ja todennäköiseen vaikutukseen liittyvät ennakoitavissa olevat eettiset kysymykset, mukaan lukien vahvistus 1 kohdan vaatimusten mukaisuudesta sekä kuvaus siitä, miten se varmistetaan;

| b) | vahvistus siitä, että toimissa noudatetaan tutkimustoiminnan integriteettiä koskevia eurooppalaisia käytännesääntöjä (European Code of Conduct for Research Integrity, ALLEA) ja ettei rahoituksen ulkopuolelle jätettyjä toimia toteuteta; |
| --- | --- |

b)

vahvistus siitä, että toimissa noudatetaan tutkimustoiminnan integriteettiä koskevia eurooppalaisia käytännesääntöjä (European Code of Conduct for Research Integrity, ALLEA) ja ettei rahoituksen ulkopuolelle jätettyjä toimia toteuteta;

| b) | vahvistus siitä, että toimissa noudatetaan tutkimustoiminnan integriteettiä koskevia eurooppalaisia käytännesääntöjä (European Code of Conduct for Research Integrity, ALLEA) ja ettei rahoituksen ulkopuolelle jätettyjä toimia toteuteta; |
| --- | --- |

b)

vahvistus siitä, että toimissa noudatetaan tutkimustoiminnan integriteettiä koskevia eurooppalaisia käytännesääntöjä (European Code of Conduct for Research Integrity, ALLEA) ja ettei rahoituksen ulkopuolelle jätettyjä toimia toteuteta;

| c) | unionin ulkopuolella toteuttavien toimien tapauksessa vahvistus siitä, että samat toimet olisi sallittu myös jossakin jäsenvaltiossa; ja |
| --- | --- |

c)

unionin ulkopuolella toteuttavien toimien tapauksessa vahvistus siitä, että samat toimet olisi sallittu myös jossakin jäsenvaltiossa; ja

| c) | unionin ulkopuolella toteuttavien toimien tapauksessa vahvistus siitä, että samat toimet olisi sallittu myös jossakin jäsenvaltiossa; ja |
| --- | --- |

c)

unionin ulkopuolella toteuttavien toimien tapauksessa vahvistus siitä, että samat toimet olisi sallittu myös jossakin jäsenvaltiossa; ja

| d) | sellaisten toimien osalta, joihin liittyy ihmisalkion kantasolujen käyttöä, soveltuvin osin tiedot lupa- ja valvontatoimenpiteistä, jotka asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava, sekä tiedot eettisistä hyväksynnöistä, jotka on saatava ennen kyseisten toimien aloittamista. |
| --- | --- |

d)

sellaisten toimien osalta, joihin liittyy ihmisalkion kantasolujen käyttöä, soveltuvin osin tiedot lupa- ja valvontatoimenpiteistä, jotka asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava, sekä tiedot eettisistä hyväksynnöistä, jotka on saatava ennen kyseisten toimien aloittamista.

| d) | sellaisten toimien osalta, joihin liittyy ihmisalkion kantasolujen käyttöä, soveltuvin osin tiedot lupa- ja valvontatoimenpiteistä, jotka asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava, sekä tiedot eettisistä hyväksynnöistä, jotka on saatava ennen kyseisten toimien aloittamista. |
| --- | --- |

d)

sellaisten toimien osalta, joihin liittyy ihmisalkion kantasolujen käyttöä, soveltuvin osin tiedot lupa- ja valvontatoimenpiteistä, jotka asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava, sekä tiedot eettisistä hyväksynnöistä, jotka on saatava ennen kyseisten toimien aloittamista.

3.   Ehdotukset on seulottava järjestelmällisesti, jotta voidaan tunnistaa toimet, joihin liittyy monimutkaisia tai vakavia eettisiä kysymyksiä, ja teettää niistä eettinen arviointi. Eettisen arvioinnin suorittaa komissio, jollei tätä tehtävää siirretä rahoituselimelle. Eettinen arviointi on pakollinen, jos toimiin liittyy ihmisalkioiden kantasolujen tai ihmisalkioiden käyttöä. Eettiset seulonnat ja arvioinnit on suoritettava eettisten kysymysten asiantuntijoiden tuella. Komissio ja rahoituselimet varmistavat eettisten menettelyjen
  mahdollisimman laajan
  läpinäkyvyyden.

3.   Ehdotukset on seulottava järjestelmällisesti, jotta voidaan tunnistaa toimet, joihin liittyy monimutkaisia tai vakavia eettisiä kysymyksiä, ja teettää niistä eettinen arviointi. Eettisen arvioinnin suorittaa komissio, jollei tätä tehtävää siirretä rahoituselimelle. Eettinen arviointi on pakollinen, jos toimiin liittyy ihmisalkioiden kantasolujen tai ihmisalkioiden käyttöä. Eettiset seulonnat ja arvioinnit on suoritettava eettisten kysymysten asiantuntijoiden tuella. Komissio ja rahoituselimet varmistavat eettisten menettelyjen läpinäkyvyyden.

4.   Toimeen osallistuvien oikeussubjektien on hankittava kaikki hyväksynnät tai muut pakolliset asiakirjat asianomaisilta kansallisilta tai paikallisilta eettisiltä lautakunnilta tai muilta elimiltä, kuten tietosuojaviranomaisilta, ennen asianomaisten toimien aloittamista. Nämä asiakirjat on säilytettävä ja toimitettava pyynnöstä komissiolle tai rahoituselimelle.

4.   Toimeen osallistuvien oikeussubjektien on hankittava kaikki hyväksynnät tai muut pakolliset asiakirjat asianomaisilta kansallisilta tai paikallisilta eettisiltä lautakunnilta tai muilta elimiltä, kuten tietosuojaviranomaisilta, ennen asianomaisten toimien aloittamista. Nämä asiakirjat on säilytettävä ja toimitettava pyynnöstä komissiolle tai rahoituselimelle.

5.   Tarvittaessa eettiset tarkastukset suorittaa komissio tai rahoituselin. Vakavien tai monimutkaisten eettisten kysymysten tapauksessa tarkastukset suorittaa komissio, jollei tätä tehtävää siirretä rahoituselimelle.

5.   Tarvittaessa eettiset tarkastukset suorittaa komissio tai rahoituselin. Vakavien tai monimutkaisten eettisten kysymysten tapauksessa tarkastukset suorittaa komissio, jollei tätä tehtävää siirretä rahoituselimelle.

Eettiset tarkastukset on suoritettava eettisten kysymysten asiantuntijoiden tuella.

Eettiset tarkastukset on suoritettava eettisten kysymysten asiantuntijoiden tuella.

6.   Toimet, jotka eivät ole eettisesti hyväksyttäviä,
  voidaan hylätä tai irtisanoa milloin tahansa
  .

6.   Toimet, jotka eivät ole eettisesti hyväksyttäviä,
  hylätään tai lopetetaan heti, kun havaitaan, että niitä ei voida hyväksyä eettisesti
  .

Tarkistus 77

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla

16 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 16 artikla | 16 artikla |
| Turvallisuus | Turvallisuus |
| 1.   Ohjelmaan kuuluvissa toimissa on noudatettava sovellettavia turvallisuussääntöjä, erityisesti turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamiseksi luvattomalta paljastamiselta, mukaan lukien sovellettava kansallinen ja unionin oikeus. Tapauksissa, joissa unionin ulkopuolella suoritettavassa tutkimuksessa käytetään ja/tai tuotetaan turvallisuusluokiteltuja tietoja, on tarpeen edellyttää, että edellä mainittujen vaatimusten noudattamisen lisäksi on tehtävä turvallisuussopimus unionin ja sen kolmannen maan välillä, jossa tutkimus suoritetaan. | 1.   Ohjelmaan kuuluvissa toimissa on noudatettava sovellettavia turvallisuussääntöjä, erityisesti turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamiseksi luvattomalta paljastamiselta, mukaan lukien sovellettava kansallinen ja unionin oikeus. Tapauksissa, joissa unionin ulkopuolella suoritettavassa tutkimuksessa käytetään ja/tai tuotetaan turvallisuusluokiteltuja tietoja, on tarpeen edellyttää, että edellä mainittujen vaatimusten noudattamisen lisäksi on tehtävä turvallisuussopimus unionin ja sen kolmannen maan välillä, jossa tutkimus suoritetaan. |
| 2.   Ehdotusten on tarvittaessa sisällettävä turvallisuutta koskeva itsearviointi, jossa yksilöidään mahdolliset turvallisuuskysymykset ja eritellään, miten näihin kysymyksiin puututaan sovellettavan kansallisen ja unionin oikeuden noudattamiseksi. | 2.   Ehdotusten on tarvittaessa sisällettävä turvallisuutta koskeva itsearviointi, jossa yksilöidään mahdolliset turvallisuuskysymykset ja eritellään, miten näihin kysymyksiin puututaan sovellettavan kansallisen ja unionin oikeuden noudattamiseksi. |
| 3.   Tarvittaessa komissio tai rahoituselin tekee turvallisuustarkastelun ehdotuksista, joihin liittyy turvallisuuskysymyksiä. | 3.   Tarvittaessa komissio tai rahoituselin tekee turvallisuustarkastelun ehdotuksista, joihin liittyy turvallisuuskysymyksiä. |
| 4.   Soveltuvin osin toimissa on noudatettava päätöstä (EU, Euratom) 2015/444 ja sen täytäntöönpanosääntöjä. | 4.   Soveltuvin osin toimissa on noudatettava päätöstä (EU, Euratom) 2015/444 ja sen täytäntöönpanosääntöjä. |
| 5.   Toimeen osallistuvien oikeussubjektien on varmistettava toimessa käytettyjen ja/tai tuotettujen turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaaminen luvattomalta paljastamiselta. Niiden on esitettävä todisteet henkilö- ja/tai yhteisöturvallisuusselvityksestä asianomaisille kansallisille turvallisuusviranomaisille ennen kyseisten toimien aloittamista. | 5.   Toimeen osallistuvien oikeussubjektien on varmistettava toimessa käytettyjen ja/tai tuotettujen turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaaminen luvattomalta paljastamiselta. Niiden on esitettävä todisteet henkilö- ja/tai yhteisöturvallisuusselvityksestä asianomaisille kansallisille turvallisuusviranomaisille ennen kyseisten toimien aloittamista
  komission tai rahoituselimen pyynnöstä
  . |
| 6.   Jos ulkopuolisten asiantuntijoiden on käsiteltävä turvallisuusluokiteltuja tietoja, heille on tehtävä asianmukainen luotettavuusselvitys ennen nimittämistä. | 6.   Jos ulkopuolisten asiantuntijoiden on käsiteltävä turvallisuusluokiteltuja tietoja, heille on tehtävä asianmukainen luotettavuusselvitys ennen nimittämistä. |
| 7.   Tarvittaessa komissio tai rahoituselin voi suorittaa turvallisuustarkastuksia. | 7.   Tarvittaessa komissio tai rahoituselin voi suorittaa turvallisuustarkastuksia. |
| 8.   Toimet, joissa ei noudateta turvallisuussääntöjä, voidaan hylätä tai irtisanoa milloin tahansa. | 8.   Toimet, joissa ei noudateta turvallisuussääntöjä, voidaan hylätä tai irtisanoa milloin tahansa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

16 artikla

16 artikla

Turvallisuus

Turvallisuus

1.   Ohjelmaan kuuluvissa toimissa on noudatettava sovellettavia turvallisuussääntöjä, erityisesti turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamiseksi luvattomalta paljastamiselta, mukaan lukien sovellettava kansallinen ja unionin oikeus. Tapauksissa, joissa unionin ulkopuolella suoritettavassa tutkimuksessa käytetään ja/tai tuotetaan turvallisuusluokiteltuja tietoja, on tarpeen edellyttää, että edellä mainittujen vaatimusten noudattamisen lisäksi on tehtävä turvallisuussopimus unionin ja sen kolmannen maan välillä, jossa tutkimus suoritetaan.

1.   Ohjelmaan kuuluvissa toimissa on noudatettava sovellettavia turvallisuussääntöjä, erityisesti turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamiseksi luvattomalta paljastamiselta, mukaan lukien sovellettava kansallinen ja unionin oikeus. Tapauksissa, joissa unionin ulkopuolella suoritettavassa tutkimuksessa käytetään ja/tai tuotetaan turvallisuusluokiteltuja tietoja, on tarpeen edellyttää, että edellä mainittujen vaatimusten noudattamisen lisäksi on tehtävä turvallisuussopimus unionin ja sen kolmannen maan välillä, jossa tutkimus suoritetaan.

2.   Ehdotusten on tarvittaessa sisällettävä turvallisuutta koskeva itsearviointi, jossa yksilöidään mahdolliset turvallisuuskysymykset ja eritellään, miten näihin kysymyksiin puututaan sovellettavan kansallisen ja unionin oikeuden noudattamiseksi.

2.   Ehdotusten on tarvittaessa sisällettävä turvallisuutta koskeva itsearviointi, jossa yksilöidään mahdolliset turvallisuuskysymykset ja eritellään, miten näihin kysymyksiin puututaan sovellettavan kansallisen ja unionin oikeuden noudattamiseksi.

3.   Tarvittaessa komissio tai rahoituselin tekee turvallisuustarkastelun ehdotuksista, joihin liittyy turvallisuuskysymyksiä.

3.   Tarvittaessa komissio tai rahoituselin tekee turvallisuustarkastelun ehdotuksista, joihin liittyy turvallisuuskysymyksiä.

4.   Soveltuvin osin toimissa on noudatettava päätöstä (EU, Euratom) 2015/444 ja sen täytäntöönpanosääntöjä.

4.   Soveltuvin osin toimissa on noudatettava päätöstä (EU, Euratom) 2015/444 ja sen täytäntöönpanosääntöjä.

5.   Toimeen osallistuvien oikeussubjektien on varmistettava toimessa käytettyjen ja/tai tuotettujen turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaaminen luvattomalta paljastamiselta. Niiden on esitettävä todisteet henkilö- ja/tai yhteisöturvallisuusselvityksestä asianomaisille kansallisille turvallisuusviranomaisille ennen kyseisten toimien aloittamista.

5.   Toimeen osallistuvien oikeussubjektien on varmistettava toimessa käytettyjen ja/tai tuotettujen turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaaminen luvattomalta paljastamiselta. Niiden on esitettävä todisteet henkilö- ja/tai yhteisöturvallisuusselvityksestä asianomaisille kansallisille turvallisuusviranomaisille ennen kyseisten toimien aloittamista
  komission tai rahoituselimen pyynnöstä
  .

6.   Jos ulkopuolisten asiantuntijoiden on käsiteltävä turvallisuusluokiteltuja tietoja, heille on tehtävä asianmukainen luotettavuusselvitys ennen nimittämistä.

6.   Jos ulkopuolisten asiantuntijoiden on käsiteltävä turvallisuusluokiteltuja tietoja, heille on tehtävä asianmukainen luotettavuusselvitys ennen nimittämistä.

7.   Tarvittaessa komissio tai rahoituselin voi suorittaa turvallisuustarkastuksia.

7.   Tarvittaessa komissio tai rahoituselin voi suorittaa turvallisuustarkastuksia.

8.   Toimet, joissa ei noudateta turvallisuussääntöjä, voidaan hylätä tai irtisanoa milloin tahansa.

8.   Toimet, joissa ei noudateta turvallisuussääntöjä, voidaan hylätä tai irtisanoa milloin tahansa.

Tarkistus 78

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla

18 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 18 artikla | 18 artikla |
| Osallistumiskelpoiset oikeussubjektit | Osallistumiskelpoiset oikeussubjektit |
| 1.   Jokainen oikeussubjekti sijoittautumispaikastaan riippumatta tai kansainvälinen järjestö voi osallistua toimiin ohjelman puitteissa edellyttäen, että tässä asetuksessa säädetyt ehdot sekä mahdolliset työohjelmassa tai ehdotuspyynnössä esitetyt edellytykset täyttyvät. | 1.   Jokainen oikeussubjekti sijoittautumispaikastaan riippumatta
  , mukaan lukien assosioitumattomien kolmansien maiden oikeussubjektit,
  tai kansainvälinen järjestö voi osallistua toimiin ohjelman puitteissa edellyttäen, että tässä asetuksessa säädetyt ehdot sekä mahdolliset työohjelmassa tai ehdotuspyynnössä esitetyt edellytykset täyttyvät. |
| 2.   Oikeussubjektien on oltava osa konsortiota, joka käsittää vähintään kolme riippumatonta oikeussubjektia, joista kukin on sijoittautunut eri jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan ja joista vähintään
  yksi
  on sijoittautunut jäsenvaltioon, jollei | 2.   Oikeussubjektien on oltava osa konsortiota, joka käsittää vähintään kolme riippumatonta oikeussubjektia, joista kukin on sijoittautunut eri jäsenvaltioon
  , mukaan lukien syrjäisimmät alueet,
  tai assosioituneeseen maahan ja joista vähintään
  kaksi
  on sijoittautunut jäsenvaltioon, jollei
  toimi ole jokin 3 tai 4 kohdassa tarkoitettu toimi. |
| a) | työohjelmassa säädetä toisin, jos se on perusteltua; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

18 artikla

18 artikla

Osallistumiskelpoiset oikeussubjektit

Osallistumiskelpoiset oikeussubjektit

1.   Jokainen oikeussubjekti sijoittautumispaikastaan riippumatta tai kansainvälinen järjestö voi osallistua toimiin ohjelman puitteissa edellyttäen, että tässä asetuksessa säädetyt ehdot sekä mahdolliset työohjelmassa tai ehdotuspyynnössä esitetyt edellytykset täyttyvät.

1.   Jokainen oikeussubjekti sijoittautumispaikastaan riippumatta
  , mukaan lukien assosioitumattomien kolmansien maiden oikeussubjektit,
  tai kansainvälinen järjestö voi osallistua toimiin ohjelman puitteissa edellyttäen, että tässä asetuksessa säädetyt ehdot sekä mahdolliset työohjelmassa tai ehdotuspyynnössä esitetyt edellytykset täyttyvät.

2.   Oikeussubjektien on oltava osa konsortiota, joka käsittää vähintään kolme riippumatonta oikeussubjektia, joista kukin on sijoittautunut eri jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan ja joista vähintään
  yksi
  on sijoittautunut jäsenvaltioon, jollei

2.   Oikeussubjektien on oltava osa konsortiota, joka käsittää vähintään kolme riippumatonta oikeussubjektia, joista kukin on sijoittautunut eri jäsenvaltioon
  , mukaan lukien syrjäisimmät alueet,
  tai assosioituneeseen maahan ja joista vähintään
  kaksi
  on sijoittautunut jäsenvaltioon, jollei
  toimi ole jokin 3 tai 4 kohdassa tarkoitettu toimi.

a)

a)

työohjelmassa säädetä toisin, jos se on perusteltua;

työohjelmassa säädetä toisin, jos se on perusteltua;

| b) | toimi on jokin 3 tai 4 kohdassa tarkoitettu toimi. |
| --- | --- |

b)

b)

toimi on jokin 3 tai 4 kohdassa tarkoitettu toimi.

toimi on jokin 3 tai 4 kohdassa tarkoitettu toimi.

3.   Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) tieteen eturintamassa toteutettavat toimet, Euroopan innovaationeuvoston (EIC) toimet, koulutus- ja liikkuvuustoimet tai ohjelmien yhteisrahoitustoimet voi toteuttaa yksi tai useampi oikeussubjekti, joista yhden on oltava sijoittautunut johonkin jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan.

3.   Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) tieteen eturintamassa toteutettavat toimet, Euroopan innovaationeuvoston (EIC) toimet, koulutus- ja liikkuvuustoimet tai ohjelmien yhteisrahoitustoimet voi toteuttaa yksi tai useampi oikeussubjekti, joista yhden on oltava sijoittautunut johonkin jäsenvaltioon tai
  soveltuvin osin 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun
  assosioituneeseen maahan.

4.   Koordinointi- ja tukitoimet voi toteuttaa yksi tai useampi oikeussubjekti, joka voi olla sijoittautunut jäsenvaltioon, assosioituneeseen maahan tai johonkin muuhun kolmanteen maahan.

4.   Koordinointi- ja tukitoimet voi toteuttaa yksi tai useampi oikeussubjekti, joka voi olla sijoittautunut jäsenvaltioon
  tai
  assosioituneeseen maahan tai johonkin muuhun kolmanteen maahan.

5.   Unioniin strategisiin voimavaroihin, etuihin, autonomiaan tai turvallisuuteen liittyvien toimien osalta työohjelmassa voidaan määrätä, että osallistuminen voidaan rajoittaa oikeussubjekteihin, jotka ovat sijoittautuneet ainoastaan jäsenvaltioihin, tai oikeussubjekteihin, jotka ovat sijoittautuneet joko jäsenvaltioihin tai vain tiettyihin assosioituneisiin tai muihin kolmansiin maihin.

5.   Unioniin strategisiin voimavaroihin, etuihin, autonomiaan tai turvallisuuteen liittyvien toimien osalta työohjelmassa voidaan määrätä, että osallistuminen voidaan rajoittaa oikeussubjekteihin, jotka ovat sijoittautuneet ainoastaan jäsenvaltioihin, tai oikeussubjekteihin, jotka ovat sijoittautuneet joko jäsenvaltioihin tai vain tiettyihin assosioituneisiin tai muihin kolmansiin maihin.

6.   Työohjelmassa voidaan 2, 3, 4 ja 5 kohdassa esitettyjen osallistumisehtojen lisäksi säätää muista osallistumisehdoista toimintapoliittisten erityisvaatimusten tai toimen luonteen ja tavoitteiden mukaan, muun muassa oikeussubjektien lukumäärästä, oikeussubjektin tyypistä ja sijoittautumispaikasta.

6.   Työohjelmassa voidaan 2, 3, 4 ja 5 kohdassa esitettyjen osallistumisehtojen lisäksi säätää muista osallistumisehdoista toimintapoliittisten erityisvaatimusten tai toimen luonteen ja tavoitteiden mukaan, muun muassa oikeussubjektien lukumäärästä, oikeussubjektin tyypistä ja sijoittautumispaikasta.

7.   Toimissa, jotka hyötyvät
  9 artiklan 8 kohdassa
  tarkoitetuista määristä, osallistuminen rajoitetaan yhteen oikeussubjektiin, joka on sijoittautunut määrät siirtävän hallintoviranomaisen lainkäyttöalueelle, ellei kyseisen hallintoviranomaisen kanssa sovita ja työohjelmassa määrätä toisin.

7.   Toimissa, jotka hyötyvät
  11 artiklassa
  tarkoitetuista määristä, osallistuminen rajoitetaan yhteen oikeussubjektiin, joka on sijoittautunut määrät siirtävän hallintoviranomaisen lainkäyttöalueelle, ellei kyseisen hallintoviranomaisen kanssa sovita ja työohjelmassa määrätä toisin.

8.   Yhteinen tutkimuskeskus voi osallistua toimiin, jos tästä mainitaan työohjelmassa.

8.   Yhteinen tutkimuskeskus voi osallistua toimiin, jos tästä mainitaan työohjelmassa.

9.
     
  Yhteisen tutkimuskeskuksen, kansainvälisten eurooppalaisten tutkimusjärjestöjen ja unionin oikeuden nojalla perustettujen oikeussubjektien katsotaan olevan sijoittautuneita muuhun jäsenvaltioon kuin niihin, joihin muut toimeen osallistuvat oikeussubjektit ovat sijoittautuneet.

10.   Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) tieteen eturintamassa toteutettavissa toimissa ja koulutus- ja liikkuvuustoimissa kansainvälisten järjestöjen, joiden päätoimipaikka on jossakin jäsenvaltiossa tai assosioituneessa maassa, katsotaan olevan sijoittautuneita kyseiseen jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan.

10.   Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) tieteen eturintamassa toteutettavissa toimissa ja koulutus- ja liikkuvuustoimissa kansainvälisten järjestöjen, joiden päätoimipaikka on jossakin jäsenvaltiossa tai assosioituneessa maassa, katsotaan olevan sijoittautuneita kyseiseen jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan.

Tarkistus 79

Tarkistus 79

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla

19 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 19 artikla | 19 artikla |
| Avustuskelpoiset oikeussubjektit | Avustuskelpoiset oikeussubjektit |
| 1.   Oikeussubjektit voivat saada rahoitusta, jos ne ovat sijoittautuneet jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan. | 1.   Oikeussubjektit voivat saada rahoitusta, jos ne ovat sijoittautuneet jäsenvaltioon tai
  12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun
  assosioituneeseen maahan. |
| Toimissa, jotka hyötyvät
  9
  artiklan
  8
  kohdassa tarkoitetuista määristä, ainoastaan oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet määrät siirtävän hallintoviranomaisen lainkäyttöalueelle, ovat oikeutettuja näistä määristä saatavaan rahoitukseen. | Toimissa, jotka hyötyvät
  11
  artiklan
  3
  kohdassa tarkoitetuista määristä, ainoastaan oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet määrät siirtävän hallintoviranomaisen lainkäyttöalueelle, ovat oikeutettuja näistä määristä saatavaan rahoitukseen. |
| | 1 a.
     
  Kansainväliset järjestöt voivat soveltuvin osin saada rahoitusta toimen yhteydessä, jos niiden päätoimipaikka on jäsenvaltiossa tai assosioituneessa maassa. |
| | 1 b.
     
  Ne voivat olla avustuskelpoisia yksittäisessä toimessa matalan ja keskitulotason maiden ja poikkeuksellisesti muiden assosioitumattomien kolmansien maiden tapauksessa, jos |
| | a) | kyseinen assosioitumaton kolmas maa yksilöidään työohjelmassa; ja |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

19 artikla

19 artikla

Avustuskelpoiset oikeussubjektit

Avustuskelpoiset oikeussubjektit

1.   Oikeussubjektit voivat saada rahoitusta, jos ne ovat sijoittautuneet jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan.

1.   Oikeussubjektit voivat saada rahoitusta, jos ne ovat sijoittautuneet jäsenvaltioon tai
  12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun
  assosioituneeseen maahan.

Toimissa, jotka hyötyvät
  9
  artiklan
  8
  kohdassa tarkoitetuista määristä, ainoastaan oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet määrät siirtävän hallintoviranomaisen lainkäyttöalueelle, ovat oikeutettuja näistä määristä saatavaan rahoitukseen.

9

8

Toimissa, jotka hyötyvät
  11
  artiklan
  3
  kohdassa tarkoitetuista määristä, ainoastaan oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet määrät siirtävän hallintoviranomaisen lainkäyttöalueelle, ovat oikeutettuja näistä määristä saatavaan rahoitukseen.

11

3

1 a.
     
  Kansainväliset järjestöt voivat soveltuvin osin saada rahoitusta toimen yhteydessä, jos niiden päätoimipaikka on jäsenvaltiossa tai assosioituneessa maassa.

1 b.
     
  Ne voivat olla avustuskelpoisia yksittäisessä toimessa matalan ja keskitulotason maiden ja poikkeuksellisesti muiden assosioitumattomien kolmansien maiden tapauksessa, jos

a)

a)

kyseinen assosioitumaton kolmas maa yksilöidään työohjelmassa; ja

kyseinen assosioitumaton kolmas maa yksilöidään työohjelmassa; ja

| b) | komissio tai rahoituselin katsoo, että osallistuminen on toimen toteuttamisen kannalta olennaista. |
| --- | --- |

b)

b)

komissio tai rahoituselin katsoo, että osallistuminen on toimen toteuttamisen kannalta olennaista.

komissio tai rahoituselin katsoo, että osallistuminen on toimen toteuttamisen kannalta olennaista.

2.   
  Assosioitumattomaan
  kolmanteen maahan sijoittautuneet oikeussubjektit vastaavat
  periaatteessa
  omista osallistumiskustannuksistaan.
  Ne voivat kuitenkin olla avustuskelpoisia yksittäisessä toimessa matalan
  ja
  keskitulotason maiden
  ja
  poikkeuksellisesti muiden assosioitumattomien kolmansien
  maiden
  tapauksessa
  ,
  jos

2.   
  Muuhun assosioitumattomaan
  kolmanteen maahan sijoittautuneet oikeussubjektit vastaavat omista osallistumiskustannuksistaan.
  Näiden assosioitumattomien kolmansien maiden ja unionin välillä voidaan tehdä tutkimusta
  ja
  kehittämistä koskevia sopimuksia, jos se katsotaan hyödylliseksi,
  ja
  Horisontti 2020 -ohjelman yhteydessä sovittujen yhteisrahoitusmekanismien kaltaisia mekanismeja voidaan perustaa. Näiden
  maiden
  on varmistettava unionin oikeussubjektien vastavuoroinen mahdollisuus osallistua kyseisten maiden tutkimus-
  ,
  kehitys- ja innovointialan rahoitusohjelmiin ja vastavuoroisuus tieteellisten tulosten ja tietojen sekä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien oikeudenmukaisten ehtojen avoimessa saatavuudessa.

| a) | kyseinen kolmas maa yksilöidään komission hyväksymässä työohjelmassa; tai |
| --- | --- |

a)

a)

kyseinen kolmas maa yksilöidään komission hyväksymässä työohjelmassa; tai

kyseinen kolmas maa yksilöidään komission hyväksymässä työohjelmassa; tai

| b) | komissio tai rahoituselin katsoo, että osallistuminen on toimen toteuttamisen kannalta olennaista; |
| --- | --- |

b)

b)

komissio tai rahoituselin katsoo, että osallistuminen on toimen toteuttamisen kannalta olennaista;

komissio tai rahoituselin katsoo, että osallistuminen on toimen toteuttamisen kannalta olennaista;

3.   Sidosyhteisöt voivat saada rahoitusta
  toimessa
  , jos ne ovat sijoittautuneet jäsenvaltioon, assosioituneeseen maahan
  tai komission hyväksymässä työohjelmassa yksilöityyn kolmanteen maahan
  .

3.   Sidosyhteisöt voivat saada rahoitusta, jos ne ovat sijoittautuneet jäsenvaltioon
  tai
  assosioituneeseen maahan.

3 a.
     
  Komissio raportoi parlamentille ja neuvostolle ja erittelee kunkin assosioitumattoman kolmannen maan osalta osallistuville oikeussubjekteille myönnettyjen unionin rahoitusosuuksien määrän sekä niiden rahoitusosuuksien määrän, jotka sama maa on myöntänyt unionin oikeussubjekteille, jotka osallistuvat niiden toimintaan.

Tarkistus 80

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla

20 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 20 artikla | 20 artikla |
| Ehdotuspyynnöt | Ehdotuspyynnöt |
| 1.   
  Euroopan innovaationeuvoston Pathfinder-siirtymätoimia lukuun ottamatta
  ehdotuspyyntöjen sisältö määritetään kaikissa toimissa työohjelmassa. | 1.   Ehdotuspyyntöjen sisältö määritetään kaikissa toimissa työohjelmassa. |
| | Työohjelmassa selitetään, miksi tiettyä toimea on rahoitettava, kun otetaan huomioon erityisten aiempien hankkeiden tulokset ja tieteen, teknologian ja innovoinnin nykytila kansallisella, unionin ja kansainvälisellä tasolla sekä alan poliittisen, yhteiskunnallisen ja markkinakehityksen nykytila. |
| 2.
     
  Euroopan innovaationeuvoston Pathfinder-siirtymätoimissa | |
| a) | ehdotuspyyntöjen käynnistäminen ja sisältö määritetään suhteessa tavoitteisiin ja talousarvioon, jotka työohjemassa vahvistetaan kyseisistä toimista muodostetulle portfoliolle; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

20 artikla

20 artikla

Ehdotuspyynnöt

Ehdotuspyynnöt

1.   
  Euroopan innovaationeuvoston Pathfinder-siirtymätoimia lukuun ottamatta
  ehdotuspyyntöjen sisältö määritetään kaikissa toimissa työohjelmassa.

1.   Ehdotuspyyntöjen sisältö määritetään kaikissa toimissa työohjelmassa.

Työohjelmassa selitetään, miksi tiettyä toimea on rahoitettava, kun otetaan huomioon erityisten aiempien hankkeiden tulokset ja tieteen, teknologian ja innovoinnin nykytila kansallisella, unionin ja kansainvälisellä tasolla sekä alan poliittisen, yhteiskunnallisen ja markkinakehityksen nykytila.

Työohjelmassa selitetään, miksi tiettyä toimea on rahoitettava, kun otetaan huomioon erityisten aiempien hankkeiden tulokset ja tieteen, teknologian ja innovoinnin nykytila kansallisella, unionin ja kansainvälisellä tasolla sekä alan poliittisen, yhteiskunnallisen ja markkinakehityksen nykytila.

2.
     
  Euroopan innovaationeuvoston Pathfinder-siirtymätoimissa

a)

a)

ehdotuspyyntöjen käynnistäminen ja sisältö määritetään suhteessa tavoitteisiin ja talousarvioon, jotka työohjemassa vahvistetaan kyseisistä toimista muodostetulle portfoliolle;

ehdotuspyyntöjen käynnistäminen ja sisältö määritetään suhteessa tavoitteisiin ja talousarvioon, jotka työohjemassa vahvistetaan kyseisistä toimista muodostetulle portfoliolle;

| b) | kiinteämääräiset avustukset, joiden suuruus on enintään 50 000 euroa, voidaan myöntää ilman ehdotuspyyntöä kiireellisten koordinointi- ja tukitoimien toteuttamiseksi, jotta voidaan vahvistaa portfolion rahoituksen saajien yhteisöä tai arvioida mahdollisia spin-off-vaikutuksia tai mahdollista markkinoita luovaa innovointia. |
| --- | --- |

b)

b)

kiinteämääräiset avustukset, joiden suuruus on enintään 50 000 euroa, voidaan myöntää ilman ehdotuspyyntöä kiireellisten koordinointi- ja tukitoimien toteuttamiseksi, jotta voidaan vahvistaa portfolion rahoituksen saajien yhteisöä tai arvioida mahdollisia spin-off-vaikutuksia tai mahdollista markkinoita luovaa innovointia.

kiinteämääräiset avustukset, joiden suuruus on enintään 50 000 euroa, voidaan myöntää ilman ehdotuspyyntöä kiireellisten koordinointi- ja tukitoimien toteuttamiseksi, jotta voidaan vahvistaa portfolion rahoituksen saajien yhteisöä tai arvioida mahdollisia spin-off-vaikutuksia tai mahdollista markkinoita luovaa innovointia.

3.   Ehdotuspyynnöt voidaan rajoittaa täydentävien toimien kehittämiseen tai uusien kumppaneiden lisäämiseen nykyisiin toimiin, jos tämä on tarpeen ehdotuspyynnön tavoitteiden saavuttamiseksi.

3.   Ehdotuspyynnöt voidaan rajoittaa täydentävien toimien kehittämiseen tai uusien kumppaneiden lisäämiseen nykyisiin toimiin, jos tämä on tarpeen ehdotuspyynnön tavoitteiden saavuttamiseksi.

4.   Ehdotuspyyntöä ei tarvita koordinointi- ja tukitoimille tai ohjelmien yhteisrahoitustoimille, jotka

4.   Ehdotuspyyntöä ei tarvita koordinointi- ja tukitoimille tai ohjelmien yhteisrahoitustoimille, jotka

| a) | suorittaa Yhteinen tutkimuskeskus tai työohjelmassa mainittu yksi tai useampi oikeussubjekti ja jotka |
| --- | --- |

a)

suorittaa Yhteinen tutkimuskeskus tai työohjelmassa mainittu yksi tai useampi oikeussubjekti ja jotka

| a) | suorittaa Yhteinen tutkimuskeskus tai työohjelmassa mainittu yksi tai useampi oikeussubjekti ja jotka |
| --- | --- |

a)

suorittaa Yhteinen tutkimuskeskus tai työohjelmassa mainittu yksi tai useampi oikeussubjekti ja jotka

| b) | eivät kuulu ehdotuspyynnön soveltamisalaan. |
| --- | --- |

b)

eivät kuulu ehdotuspyynnön soveltamisalaan.

| b) | eivät kuulu ehdotuspyynnön soveltamisalaan. |
| --- | --- |

b)

eivät kuulu ehdotuspyynnön soveltamisalaan.

5.   Työohjemassa täsmennetään ehdotuspyynnöt, joissa myönnetään huippuosaamismerkkejä. Hakijan etukäteen antamalla luvalla hakemusta ja arviointia koskevat tiedot voidaan jakaa kiinnostuneiden rahoitusviranomaisten kanssa sillä varauksella, että tehdään luottamuksellisuutta koskevat sopimukset.

5.   Työohjemassa täsmennetään ehdotuspyynnöt, joissa myönnetään huippuosaamismerkkejä. Hakijan etukäteen antamalla luvalla hakemusta ja arviointia koskevat tiedot voidaan jakaa kiinnostuneiden rahoitusviranomaisten kanssa sillä varauksella, että tehdään luottamuksellisuutta koskevat sopimukset.

5 a.
     
  Komissio voi liian suuren ehdotusmäärän välttämiseksi soveltaa joissakin ehdotuspyynnöissä kaksivaiheista arviointimenettelyä.

Tarkistus 81

Tarkistus 81

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

21 artikla

21 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 21 artikla | 21 artikla |
| Yhteiset ehdotuspyynnöt | Yhteiset ehdotuspyynnöt |
| Komissio tai rahoituselin voi järjestää yhteisen ehdotuspyynnön seuraavien kanssa: | Komissio tai rahoituselin voi järjestää yhteisen ehdotuspyynnön seuraavien kanssa: |
| a) | kolmannet maat, mukaan lukien niiden tieteelliset ja teknologiset järjestöt tai virastot; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

21 artikla

21 artikla

Yhteiset ehdotuspyynnöt

Yhteiset ehdotuspyynnöt

Komissio tai rahoituselin voi järjestää yhteisen ehdotuspyynnön seuraavien kanssa:

Komissio tai rahoituselin voi järjestää yhteisen ehdotuspyynnön seuraavien kanssa:

a)

kolmannet maat, mukaan lukien niiden tieteelliset ja teknologiset järjestöt tai virastot;

| a) | kolmannet maat, mukaan lukien niiden tieteelliset ja teknologiset järjestöt tai virastot; |
| --- | --- |

a)

kolmannet maat, mukaan lukien niiden tieteelliset ja teknologiset järjestöt tai virastot;

| b) | kansainväliset järjestöt; |
| --- | --- |

b)

kansainväliset järjestöt;

| b) | kansainväliset järjestöt; |
| --- | --- |

b)

kansainväliset järjestöt;

| c) | voittoa tavoittelemattomat oikeussubjektit. |
| --- | --- |

c)

voittoa tavoittelemattomat oikeussubjektit.

| c) | voittoa tavoittelemattomat oikeussubjektit. |
| --- | --- |

c)

voittoa tavoittelemattomat oikeussubjektit.

Yhteisen ehdotuspyynnön tapauksessa vahvistetaan yhteiset menettelyt ehdotusten valintaa ja arviointia varten. Menettelyihin osallistuu kunkin osapuolen nimittämistä asiantuntijoista koottu tasapainoinen ryhmä.

Yhteisen ehdotuspyynnön tapauksessa vahvistetaan yhteiset menettelyt ehdotusten valintaa ja arviointia varten
  ja hakijakonsortioiden on täytettävä tämän asetuksen 18 artiklassa säädetyt vaatimukset
  . Menettelyihin osallistuu kunkin osapuolen nimittämistä asiantuntijoista koottu tasapainoinen ryhmä.

ja hakijakonsortioiden on täytettävä tämän asetuksen 18 artiklassa säädetyt vaatimukset

Tarkistus 82

Tarkistus 82

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

22 artikla

22 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 22 artikla | 22 artikla |
| Esikaupallinen hankinta ja innovatiivisten ratkaisujen hankinta | Esikaupallinen hankinta ja innovatiivisten ratkaisujen hankinta |
| 1.   Toimiin voi liittyä tai niiden ensisijaisena tarkoituksena voi olla esikaupallinen hankinta tai innovatiivisten ratkaisujen julkinen hankinta, jonka toteuttamisesta vastaavat rahoituksen saajat ovat direktiiveissä 2014/24/EU (31), 2014/25/EU (32) ja 2009/81/EY (33) määriteltyjä hankintaviranomaisia tai hankintayksiköitä. | 1.   Toimiin voi liittyä tai niiden ensisijaisena tarkoituksena voi olla esikaupallinen hankinta tai innovatiivisten ratkaisujen julkinen hankinta, jonka toteuttamisesta vastaavat rahoituksen saajat ovat direktiiveissä 2014/24/EU (31), 2014/25/EU (32) ja 2009/81/EY (33) määriteltyjä hankintaviranomaisia tai hankintayksiköitä. |
| 2.   Hankintamenettelyissä | 2.   Hankintamenettelyissä |
| a) | on noudatettava avoimuuden, syrjimättömyyden, tasapuolisen kohtelun, moitteettoman varainhoidon, suhteellisuuden ja kilpailusääntöjen periaatteita; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

22 artikla

22 artikla

Esikaupallinen hankinta ja innovatiivisten ratkaisujen hankinta

Esikaupallinen hankinta ja innovatiivisten ratkaisujen hankinta

1.   Toimiin voi liittyä tai niiden ensisijaisena tarkoituksena voi olla esikaupallinen hankinta tai innovatiivisten ratkaisujen julkinen hankinta, jonka toteuttamisesta vastaavat rahoituksen saajat ovat direktiiveissä 2014/24/EU (31), 2014/25/EU (32) ja 2009/81/EY (33) määriteltyjä hankintaviranomaisia tai hankintayksiköitä.

1.   Toimiin voi liittyä tai niiden ensisijaisena tarkoituksena voi olla esikaupallinen hankinta tai innovatiivisten ratkaisujen julkinen hankinta, jonka toteuttamisesta vastaavat rahoituksen saajat ovat direktiiveissä 2014/24/EU (31), 2014/25/EU (32) ja 2009/81/EY (33) määriteltyjä hankintaviranomaisia tai hankintayksiköitä.

2.   Hankintamenettelyissä

2.   Hankintamenettelyissä

a)

on noudatettava avoimuuden, syrjimättömyyden, tasapuolisen kohtelun, moitteettoman varainhoidon, suhteellisuuden ja kilpailusääntöjen periaatteita;

| a) | on noudatettava avoimuuden, syrjimättömyyden, tasapuolisen kohtelun, moitteettoman varainhoidon, suhteellisuuden ja kilpailusääntöjen periaatteita; |
| --- | --- |

a)

on noudatettava avoimuuden, syrjimättömyyden, tasapuolisen kohtelun, moitteettoman varainhoidon, suhteellisuuden ja kilpailusääntöjen periaatteita;

| b) | voidaan esikaupallisten hankintojen osalta soveltaa erityisehtoja, kuten rajoittaa hankinnan kohteena olevan toiminnan toteuttamispaikka jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden alueelle; |
| --- | --- |

b)

voidaan esikaupallisten hankintojen osalta soveltaa erityisehtoja, kuten rajoittaa hankinnan kohteena olevan toiminnan toteuttamispaikka jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden alueelle;

| b) | voidaan esikaupallisten hankintojen osalta
  käyttää yksinkertaistettua ja/tai nopeutettua menettelyä ja
  soveltaa erityisehtoja, kuten rajoittaa hankinnan kohteena olevan toiminnan toteuttamispaikka jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden alueelle; |
| --- | --- |

b)

voidaan esikaupallisten hankintojen osalta
  käyttää yksinkertaistettua ja/tai nopeutettua menettelyä ja
  soveltaa erityisehtoja, kuten rajoittaa hankinnan kohteena olevan toiminnan toteuttamispaikka jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden alueelle;

käyttää yksinkertaistettua ja/tai nopeutettua menettelyä ja

| c) | voidaan sallia useampien hankintasopimusten tekeminen samassa menettelyssä (useiden hankintalähteiden käyttö); ja |
| --- | --- |

c)

voidaan sallia useampien hankintasopimusten tekeminen samassa menettelyssä (useiden hankintalähteiden käyttö); ja

| c) | voidaan sallia useampien hankintasopimusten tekeminen samassa menettelyssä (useiden hankintalähteiden käyttö); ja |
| --- | --- |

c)

voidaan sallia useampien hankintasopimusten tekeminen samassa menettelyssä (useiden hankintalähteiden käyttö); ja

| d) | on myönnettävä hankintasopimukset toimeksisaajille, jotka tarjoavat parhaan vastineen rahalle samalla kun varmistetaan, ettei synny eturistiriitoja. |
| --- | --- |

d)

on myönnettävä hankintasopimukset toimeksisaajille, jotka tarjoavat parhaan vastineen rahalle samalla kun varmistetaan, ettei synny eturistiriitoja.

| d) | on myönnettävä hankintasopimukset toimeksisaajille, jotka tarjoavat parhaan vastineen rahalle samalla kun varmistetaan, ettei synny eturistiriitoja. |
| --- | --- |

d)

on myönnettävä hankintasopimukset toimeksisaajille, jotka tarjoavat parhaan vastineen rahalle samalla kun varmistetaan, ettei synny eturistiriitoja.

3.   Toimeksisaaja, joka tuottaa tuloksia esikaupallisen hankinnan yhteydessä, omistaa vähintään tuloksiin liittyvät teollis- ja tekijänoikeudet. Hankintaviranomaisilla on oltava
  vähintään
  tulosten maksuttomat käyttöoikeudet omaa käyttöä varten
  sekä oikeus myöntää tai velvoittaa osallistuvat toimeksisaajat myöntämään rinnakkaislisenssejä kolmansille osapuolille tulosten hyödyntämiseksi hankintaviranomaisen puolesta oikeudenmukaisin ja kohtuullisin ehdoin ilman oikeutta myöntää alilisenssejä
  . Jos toimeksisaaja ei hyödynnä tuloksia kaupallisesti tietyn sopimuksessa määritetyn ajanjakson kuluessa esikaupallisen hankinnan jälkeen, hankintaviranomaiset
  voivat
  vaatia sitä siirtämään tulosten omistusoikeuden hankintaviranomaisille.

3.   Toimeksisaaja, joka tuottaa tuloksia esikaupallisen hankinnan yhteydessä, omistaa vähintään tuloksiin liittyvät teollis- ja tekijänoikeudet. Hankintaviranomaisilla on oltava tulosten maksuttomat käyttöoikeudet omaa käyttöä varten. Jos toimeksisaaja ei hyödynnä tuloksia kaupallisesti tietyn sopimuksessa määritetyn ajanjakson kuluessa esikaupallisen hankinnan jälkeen, hankintaviranomaiset
  kuulevat toimeksisaajaa ja tutkivat tällaisen hyödyntämättä jättämisen syitä. Kuulemisen jälkeen hankintaviranomainen voi
  vaatia sitä siirtämään tulosten omistusoikeuden hankintaviranomaisille.

3 a.
     
  Innovatiivisten ratkaisujen julkisia hankintoja koskeviin sopimuksiin voidaan sisällyttää omistusoikeutta, käyttöoikeuksia ja lisensointia koskevia erityismääräyksiä.

Tarkistus 83

Tarkistus 83

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla

23 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 23 artikla | Poistetaan. |
| Kumulatiivinen rahoitus | |
| Toimi, joka on saanut rahoitusta jostain muusta unionin ohjelmasta, voi saada rahoitusta myös ohjelmasta, edellyttäen, että rahoitusosuudet eivät kata samoja kuluja. Osuuteen, jotka kustakin unionin ohjelmasta myönnetään toimeen, sovelletaan sen omia sääntöjä. Kumulatiivinen rahoitus ei saa ylittää toimen tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärää, ja unionin eri ohjelmista myönnettävä tuki voidaan laskea määräsuhteen mukaisesti tukiehtoja koskevissa asiakirjoissa vahvistetulla tavalla. | |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

23 artikla

23 artikla

Poistetaan.

Poistetaan.

Kumulatiivinen rahoitus

Kumulatiivinen rahoitus

Toimi, joka on saanut rahoitusta jostain muusta unionin ohjelmasta, voi saada rahoitusta myös ohjelmasta, edellyttäen, että rahoitusosuudet eivät kata samoja kuluja. Osuuteen, jotka kustakin unionin ohjelmasta myönnetään toimeen, sovelletaan sen omia sääntöjä. Kumulatiivinen rahoitus ei saa ylittää toimen tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärää, ja unionin eri ohjelmista myönnettävä tuki voidaan laskea määräsuhteen mukaisesti tukiehtoja koskevissa asiakirjoissa vahvistetulla tavalla.

Toimi, joka on saanut rahoitusta jostain muusta unionin ohjelmasta, voi saada rahoitusta myös ohjelmasta, edellyttäen, että rahoitusosuudet eivät kata samoja kuluja. Osuuteen, jotka kustakin unionin ohjelmasta myönnetään toimeen, sovelletaan sen omia sääntöjä. Kumulatiivinen rahoitus ei saa ylittää toimen tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärää, ja unionin eri ohjelmista myönnettävä tuki voidaan laskea määräsuhteen mukaisesti tukiehtoja koskevissa asiakirjoissa vahvistetulla tavalla.

Tarkistus 84

Tarkistus 84

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – otsikko

24 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Valintaperusteet | Hakijoiden rahoitukselliset valmiudet |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Valintaperusteet

Valintaperusteet

Hakijoiden rahoitukselliset valmiudet

Hakijoiden rahoitukselliset valmiudet

Tarkistus 85

Tarkistus 85

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

25 artikla

25 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 25 artikla | 25 artikla |
| Myöntämisperusteet | Valinta- ja
  myöntämisperusteet |
| 1.   Ehdotukset arvioidaan seuraavia myöntämisperusteita soveltaen: | 1.   Ehdotukset arvioidaan seuraavia myöntämisperusteita soveltaen: |
| a) | huippuosaaminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

25 artikla

25 artikla

Myöntämisperusteet

Valinta- ja
  myöntämisperusteet

Valinta- ja

1.   Ehdotukset arvioidaan seuraavia myöntämisperusteita soveltaen:

1.   Ehdotukset arvioidaan seuraavia myöntämisperusteita soveltaen:

a)

huippuosaaminen;

| a) | huippuosaaminen; |
| --- | --- |

a)

huippuosaaminen;

| b) | vaikutus; |
| --- | --- |

b)

vaikutus;

| b) | vaikutus; |
| --- | --- |

b)

vaikutus;

| c) | toteutuksen laatu ja tehokkuus. |
| --- | --- |

c)

toteutuksen laatu ja tehokkuus.

| c) | toteutuksen laatu ja tehokkuus. |
| --- | --- |

c)

toteutuksen laatu ja tehokkuus.

2.   ERC:n tieteen eturintamassa toteutettavia toimia koskeviin ehdotuksiin sovelletaan vain 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua perustetta.

2.   ERC:n tieteen eturintamassa toteutettavia toimia koskeviin ehdotuksiin sovelletaan vain 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua perustetta.
  Ainoastaan tapauksissa, joissa kaksi tai useampia huippuhankkeita saa samat pisteet, ero tehdään soveltamalla 1 kohdan b tai c alakohdassa tarkoitettuja perusteita.

3.   Työohjelmassa määrätään tarkemmin 1 kohdassa mainittujen myöntämisperusteiden soveltamisesta
  sekä määritellään painotukset
  ja
  pistekynnykset
  .

3.   Työohjelmassa määrätään tarkemmin 1 kohdassa mainittujen myöntämisperusteiden soveltamisesta
  , mukaan lukien mahdollinen painotus, pistekynnykset
  ja
  säännöt, joita sovelletaan samalla sijalla oleviin ehdotuksiin, ottaen huomioon ehdotuspyynnön tavoitteet. Samalla sijalla olevien ehdotusten käsittelyyn sovellettaviin edellytyksiin voivat kuulua muun muassa seuraavat perusteet: pk-yritykset, sukupuoli, laajenevasti osallistuvat maat.

3 a.
     
  Komissio ottaa huomioon mahdollisuuden kaksivaiheiseen ehdotusten jättämismenettelyyn, ja ehdotukset voidaan arvioinnin ensimmäisessä vaiheessa mahdollisuuksien mukaan arvioida anonyymissä muodossa 1 kohdassa tarkoitettujen myöntämisperusteiden perusteella.

Tarkistus 86

Tarkistus 86

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

26 artikla

26 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 26 artikla | 26 artikla |
| Arviointi | Arviointi |
| 1.   Ehdotukset arvioi arviointilautakunta, joka
  voi | 1.   Ehdotukset arvioi arviointilautakunta, joka |
| — | koostua kokonaan tai osittain
  riippumattomista ulkopuolisista asiantuntijoista, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

26 artikla

26 artikla

Arviointi

Arviointi

1.   Ehdotukset arvioi arviointilautakunta, joka
  voi

1.   Ehdotukset arvioi arviointilautakunta, joka

—

koostua kokonaan tai osittain
  riippumattomista ulkopuolisista asiantuntijoista,

koostua kokonaan tai osittain

| — | koostuu
  riippumattomista ulkopuolisista asiantuntijoista. |
| --- | --- |

—

koostuu
  riippumattomista ulkopuolisista asiantuntijoista.

koostuu

| — | koostua
  unionin toimielinten tai varainhoitoasetuksen 150 artiklassa tarkoitettujen elinten
  edustajista
  . |
| --- | --- |

—

koostua
  unionin toimielinten tai varainhoitoasetuksen 150 artiklassa tarkoitettujen elinten
  edustajista
  .

koostua

edustajista

Euroopan innovaationeuvoston ja missioiden tapauksessa arviointilautakuntaan voi myös kuulua
  unionin toimielinten tai varainhoitoasetuksen 150 artiklassa tarkoitettujen elinten
  edustajia
  .

Euroopan innovaationeuvoston ja missioiden tapauksessa arviointilautakuntaan voi myös kuulua

edustajia

Arviointilautakuntaa voivat avustaa ulkopuoliset asiantuntijat.

Arviointilautakuntaa voivat avustaa ulkopuoliset asiantuntijat.

2.   Tarvittaessa arviointilautakunta asettaa sovellettavat kynnysarvot ylittäneet ehdotukset paremmuusjärjestykseen seuraavin perustein:

2.   Tarvittaessa arviointilautakunta asettaa sovellettavat kynnysarvot ylittäneet ehdotukset paremmuusjärjestykseen seuraavin perustein:

| — | arvioinnin pistemäärät, |
| --- | --- |

—

arvioinnin pistemäärät,

| — | arvioinnin pistemäärät, |
| --- | --- |

—

arvioinnin pistemäärät,

| — | ehdotusten myötävaikutus tiettyjen toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamiseen, mukaan lukien johdonmukaisen hankeportfolion muodostaminen. |
| --- | --- |

—

ehdotusten myötävaikutus tiettyjen toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamiseen, mukaan lukien johdonmukaisen hankeportfolion muodostaminen.

| — | ehdotusten myötävaikutus tiettyjen toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamiseen, mukaan lukien johdonmukaisen hankeportfolion muodostaminen. |
| --- | --- |

—

ehdotusten myötävaikutus tiettyjen toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamiseen, mukaan lukien johdonmukaisen hankeportfolion muodostaminen.

Arviointilautakunta voi
  myös
  ehdottaa
  mahdollisia olennaisia
  mukautuksia ehdotuksiin, jos portfolion johdonmukaisuus sitä edellyttää.

myös

mahdollisia olennaisia

Arviointilautakunta voi ehdottaa
  vain asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa
  mukautuksia ehdotuksiin, jos portfolion johdonmukaisuus sitä edellyttää.

vain asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa

2 a.
     
  Arviointivaiheessa on vältettävä mahdollisia eturistiriitoja ja maineesta johtuvia ennakkoasenteita. Arviointiperusteiden ja ehdotusten pisteytyksen avoimuus on taattava.

Tarkistus 87

Tarkistus 87

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla

27 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 27 artikla | 27 artikla |
| Arvioinnin uudelleentarkastelumenettely | Arvioinnin uudelleentarkastelumenettely
  , tiedustelut ja valitukset |
| 1.   Hakija voi pyytää arvioinnin uudelleentarkastelua, jos se katsoo, että sovellettavaa arviointimenettelyä ei ole sovellettu asianmukaisesti sen ehdotukseen. | 1.   Hakija voi pyytää arvioinnin uudelleentarkastelua, jos se katsoo, että sovellettavaa arviointimenettelyä ei ole sovellettu asianmukaisesti sen ehdotukseen. |
| 2.   Arvioinnin uudelleentarkastelu koskee ainoastaan arvioinnin menettelyllisiä seikkoja eikä arviointia ehdotuksen ansioista. | 2.   Arvioinnin uudelleentarkastelu koskee ainoastaan arvioinnin menettelyllisiä seikkoja eikä arviointia ehdotuksen ansioista. |
| | 2 a.
     
  Uudelleentarkastelupyynnön on liityttävä tiettyyn ehdotukseen, ja se on toimitettava käsiteltäväksi 30 päivän kuluessa arviointitulosten julkistamisesta. Uudelleentarkastelukomitean puheenjohtaja ja jäsenet eivät ole saaneet olla osallisina ehdotuspyyntöissä. Komitea päättää, onko ehdotusta tarpeen arvioida uudelleen vai vahvistetaanko alkuperäinen arviointi. Se tekee tämän päätöksen viipymättä valintamahdollisuuksia kaventamatta. |
| 3.   Arvioinnin uudelleentarkastelu ei saa viivästyttää valintaprosessia sellaisten ehdotusten osalta, jotka eivät ole uudelleentarkastelun kohteena. | 3.   Arvioinnin uudelleentarkastelu ei saa viivästyttää valintaprosessia sellaisten ehdotusten osalta, jotka eivät ole uudelleentarkastelun kohteena. |
| | 3 a.
     
  Komissio varmistaa, että käytössä on menettely, jonka avulla osallistujat voivat tehdä Euroopan horisontti -ohjelmaan osallistumista koskevia suoria tiedusteluja ja valituksia. Tiedot siitä, miten tiedusteluja tai valituksia esitetään, on julkaistava verkossa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

27 artikla

27 artikla

Arvioinnin uudelleentarkastelumenettely

Arvioinnin uudelleentarkastelumenettely
  , tiedustelut ja valitukset

, tiedustelut ja valitukset

1.   Hakija voi pyytää arvioinnin uudelleentarkastelua, jos se katsoo, että sovellettavaa arviointimenettelyä ei ole sovellettu asianmukaisesti sen ehdotukseen.

1.   Hakija voi pyytää arvioinnin uudelleentarkastelua, jos se katsoo, että sovellettavaa arviointimenettelyä ei ole sovellettu asianmukaisesti sen ehdotukseen.

2.   Arvioinnin uudelleentarkastelu koskee ainoastaan arvioinnin menettelyllisiä seikkoja eikä arviointia ehdotuksen ansioista.

2.   Arvioinnin uudelleentarkastelu koskee ainoastaan arvioinnin menettelyllisiä seikkoja eikä arviointia ehdotuksen ansioista.

2 a.
     
  Uudelleentarkastelupyynnön on liityttävä tiettyyn ehdotukseen, ja se on toimitettava käsiteltäväksi 30 päivän kuluessa arviointitulosten julkistamisesta. Uudelleentarkastelukomitean puheenjohtaja ja jäsenet eivät ole saaneet olla osallisina ehdotuspyyntöissä. Komitea päättää, onko ehdotusta tarpeen arvioida uudelleen vai vahvistetaanko alkuperäinen arviointi. Se tekee tämän päätöksen viipymättä valintamahdollisuuksia kaventamatta.

3.   Arvioinnin uudelleentarkastelu ei saa viivästyttää valintaprosessia sellaisten ehdotusten osalta, jotka eivät ole uudelleentarkastelun kohteena.

3.   Arvioinnin uudelleentarkastelu ei saa viivästyttää valintaprosessia sellaisten ehdotusten osalta, jotka eivät ole uudelleentarkastelun kohteena.

3 a.
     
  Komissio varmistaa, että käytössä on menettely, jonka avulla osallistujat voivat tehdä Euroopan horisontti -ohjelmaan osallistumista koskevia suoria tiedusteluja ja valituksia. Tiedot siitä, miten tiedusteluja tai valituksia esitetään, on julkaistava verkossa.

Tarkistus 88

Tarkistus 88

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

28 artikla

28 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 28 artikla | 28 artikla |
| Avustuksen myöntämisaika | Avustuksen myöntämisaika |
| 1.   Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 194 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, sovelletaan seuraavia ajanjaksoja: | 1.   Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 194 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, sovelletaan seuraavia ajanjaksoja: |
| a) | kaikille hakijoille ilmoitetaan heidän hakemuksensa arvioinnin lopputuloksesta enintään viisi kuukautta täydellisten ehdotusten lopullisesta jättämispäivästä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

28 artikla

28 artikla

Avustuksen myöntämisaika

Avustuksen myöntämisaika

1.   Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 194 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, sovelletaan seuraavia ajanjaksoja:

1.   Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 194 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, sovelletaan seuraavia ajanjaksoja:

a)

kaikille hakijoille ilmoitetaan heidän hakemuksensa arvioinnin lopputuloksesta enintään viisi kuukautta täydellisten ehdotusten lopullisesta jättämispäivästä;

| a) | kaikille hakijoille ilmoitetaan heidän hakemuksensa arvioinnin lopputuloksesta enintään viisi kuukautta täydellisten ehdotusten lopullisesta jättämispäivästä; |
| --- | --- |

a)

kaikille hakijoille ilmoitetaan heidän hakemuksensa arvioinnin lopputuloksesta enintään viisi kuukautta täydellisten ehdotusten lopullisesta jättämispäivästä;

| b) | hakijoiden kanssa tehtävät avustussopimukset allekirjoitetaan enintään kahdeksan kuukauden kuluttua täydellisten ehdotusten lopullisesta jättämispäivästä. |
| --- | --- |

b)

hakijoiden kanssa tehtävät avustussopimukset allekirjoitetaan enintään kahdeksan kuukauden kuluttua täydellisten ehdotusten lopullisesta jättämispäivästä.

| b) | hakijoiden kanssa tehtävät avustussopimukset allekirjoitetaan enintään kahdeksan kuukauden kuluttua täydellisten ehdotusten lopullisesta jättämispäivästä; |
| --- | --- |

b)

hakijoiden kanssa tehtävät avustussopimukset allekirjoitetaan enintään kahdeksan kuukauden kuluttua täydellisten ehdotusten lopullisesta jättämispäivästä;

| b a) | nopeutettuun tutkimukseen ja innovointiin liittyvät erityiset avustussopimukset allekirjoitetaan enintään kuuden kuukauden kuluttua täydellisten ehdotusten lopullisesta jättämispäivästä. |
| --- | --- |

b a)

b a)

nopeutettuun tutkimukseen ja innovointiin liittyvät erityiset avustussopimukset allekirjoitetaan enintään kuuden kuukauden kuluttua täydellisten ehdotusten lopullisesta jättämispäivästä.

nopeutettuun tutkimukseen ja innovointiin liittyvät erityiset avustussopimukset allekirjoitetaan enintään kuuden kuukauden kuluttua täydellisten ehdotusten lopullisesta jättämispäivästä.

Avustuksen myöntämisaika ei saa vaikuttaa arvioinnin laatuun.

Avustuksen myöntämisaika ei saa vaikuttaa arvioinnin laatuun.

2.   Euroopan innovaationeuvoston työohjelmassa voidaan vahvistaa lyhyemmät määräajat.

2.   Euroopan innovaationeuvoston työohjelmassa voidaan vahvistaa lyhyemmät määräajat.

3.   Sen lisäksi, että sovelletaan varainhoitoasetuksen 194 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa mainittuja poikkeuksia, 1 kohdassa tarkoitetut määräajat voidaan ylittää ERC:n toteuttamien toimien osalta, missioiden osalta ja kun toimista tehdään eettinen tai turvallisuusarviointi.

3.   Sen lisäksi, että sovelletaan varainhoitoasetuksen 194 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa mainittuja poikkeuksia, 1 kohdassa tarkoitetut määräajat voidaan ylittää ERC:n toteuttamien toimien osalta, missioiden osalta ja kun toimista tehdään eettinen tai turvallisuusarviointi.

Tarkistus 89

Tarkistus 89

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

29 artikla

29 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 29 artikla | 29 artikla |
| Tuen täytäntöönpano | Tuen täytäntöönpano |
| 1.   Jos rahoituksen saaja ei noudata toimen teknistä toteutusta koskevia velvoitteitaan, muiden rahoituksen saajien on täytettävä kyseiset velvoitteet ilman ylimääräistä unionin rahoitusta, jollei niitä erikseen vapauteta tästä velvoitteesta. Kunkin rahoituksen saajan taloudellinen vastuu rajoittuu sen omiin velkoihin, jollei keskinäistä vakuutusjärjestelmää koskevista säännöksistä muuta johdu. | 1.   Jos rahoituksen saaja ei noudata toimen teknistä toteutusta koskevia velvoitteitaan, muiden rahoituksen saajien on täytettävä kyseiset velvoitteet ilman ylimääräistä unionin rahoitusta, jollei niitä erikseen vapauteta tästä velvoitteesta. Kunkin rahoituksen saajan taloudellinen vastuu rajoittuu sen omiin velkoihin, jollei keskinäistä vakuutusjärjestelmää koskevista säännöksistä muuta johdu. |
| 2.   Avustussopimuksessa voidaan asettaa välitavoitteita ja määrätä niihin liittyvistä ennakkomaksueristä. Jos välitavoitteita ei saavuteta, toimi voidaan keskeyttää
  tai lopettaa
  tai
  sitä
  voidaan
  muuttaa
  . | 2.   Avustussopimuksessa voidaan asettaa välitavoitteita ja määrätä niihin liittyvistä ennakkomaksueristä. Jos välitavoitteita ei saavuteta, toimi voidaan keskeyttää
  , sitä voidaan muuttaa, jos korjaavia toimia ei ole toteutettu,
  tai
  se
  voidaan
  lopettaa riippumattomien asiantuntijoiden arvioinnin jälkeen
  . |
| 3.   Toimi voidaan lopettaa myös, jos ennakoidut tulokset ovat unionin kannalta menettäneet merkityksensä tieteellisistä, teknologisista tai taloudellisista syistä, mukaan lukien Euroopan innovaationeuvoston ja missioiden tapauksessa niiden merkitys osana toimista muodostettua kokonaisuutta. | 3.   Toimi voidaan lopettaa myös, jos ennakoidut tulokset
  ja/tai välitavoitteet
  ovat
  sekä
  unionin
  että rahoituksen saajien
  kannalta menettäneet merkityksensä tieteellisistä, teknologisista tai taloudellisista syistä, mukaan lukien Euroopan innovaationeuvoston ja missioiden tapauksessa niiden merkitys osana toimista muodostettua kokonaisuutta.
  Komissio käy menettelyn läpi toimesta vastaavan koordinaattorin ja tarvittaessa ulkopuolisten asiantuntijoiden kanssa ennen kuin se päättää toimen lopettamisesta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

29 artikla

29 artikla

Tuen täytäntöönpano

Tuen täytäntöönpano

1.   Jos rahoituksen saaja ei noudata toimen teknistä toteutusta koskevia velvoitteitaan, muiden rahoituksen saajien on täytettävä kyseiset velvoitteet ilman ylimääräistä unionin rahoitusta, jollei niitä erikseen vapauteta tästä velvoitteesta. Kunkin rahoituksen saajan taloudellinen vastuu rajoittuu sen omiin velkoihin, jollei keskinäistä vakuutusjärjestelmää koskevista säännöksistä muuta johdu.

1.   Jos rahoituksen saaja ei noudata toimen teknistä toteutusta koskevia velvoitteitaan, muiden rahoituksen saajien on täytettävä kyseiset velvoitteet ilman ylimääräistä unionin rahoitusta, jollei niitä erikseen vapauteta tästä velvoitteesta. Kunkin rahoituksen saajan taloudellinen vastuu rajoittuu sen omiin velkoihin, jollei keskinäistä vakuutusjärjestelmää koskevista säännöksistä muuta johdu.

2.   Avustussopimuksessa voidaan asettaa välitavoitteita ja määrätä niihin liittyvistä ennakkomaksueristä. Jos välitavoitteita ei saavuteta, toimi voidaan keskeyttää
  tai lopettaa
  tai
  sitä
  voidaan
  muuttaa
  .

2.   Avustussopimuksessa voidaan asettaa välitavoitteita ja määrätä niihin liittyvistä ennakkomaksueristä. Jos välitavoitteita ei saavuteta, toimi voidaan keskeyttää
  , sitä voidaan muuttaa, jos korjaavia toimia ei ole toteutettu,
  tai
  se
  voidaan
  lopettaa riippumattomien asiantuntijoiden arvioinnin jälkeen
  .

3.   Toimi voidaan lopettaa myös, jos ennakoidut tulokset ovat unionin kannalta menettäneet merkityksensä tieteellisistä, teknologisista tai taloudellisista syistä, mukaan lukien Euroopan innovaationeuvoston ja missioiden tapauksessa niiden merkitys osana toimista muodostettua kokonaisuutta.

3.   Toimi voidaan lopettaa myös, jos ennakoidut tulokset
  ja/tai välitavoitteet
  ovat
  sekä
  unionin
  että rahoituksen saajien
  kannalta menettäneet merkityksensä tieteellisistä, teknologisista tai taloudellisista syistä, mukaan lukien Euroopan innovaationeuvoston ja missioiden tapauksessa niiden merkitys osana toimista muodostettua kokonaisuutta.
  Komissio käy menettelyn läpi toimesta vastaavan koordinaattorin ja tarvittaessa ulkopuolisten asiantuntijoiden kanssa ennen kuin se päättää toimen lopettamisesta.

Tarkistus 90

Tarkistus 90

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla

30 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 30 artikla | 30 artikla |
| Korvausosuudet | Korvausosuudet |
| 1.   Toimea kohti sovelletaan vain yhtä korvausosuutta kaikissa siinä rahoitettavissa toiminnoissa. Enimmäisrahoitusosuus vahvistetaan työohjelmassa. | 1.   Toimea kohti sovelletaan vain yhtä korvausosuutta kaikissa siinä rahoitettavissa toiminnoissa.
  Toimikohtainen
  enimmäisrahoitusosuus vahvistetaan työohjelmassa. |
| 2.   Ohjelmasta voidaan korvata enimmillään 100 prosenttia toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista lukuun ottamatta seuraavia: | 2.   Ohjelmasta voidaan korvata enimmillään 100 prosenttia toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista lukuun ottamatta seuraavia: |
| a) | innovointitoimet: enintään 70 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, lukuun ottamatta voittoa tavoittelemattomia oikeussubjekteja, joiden osalta ohjelmasta voidaan korvata enimmillään 100 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

30 artikla

30 artikla

Korvausosuudet

Korvausosuudet

1.   Toimea kohti sovelletaan vain yhtä korvausosuutta kaikissa siinä rahoitettavissa toiminnoissa. Enimmäisrahoitusosuus vahvistetaan työohjelmassa.

1.   Toimea kohti sovelletaan vain yhtä korvausosuutta kaikissa siinä rahoitettavissa toiminnoissa.
  Toimikohtainen
  enimmäisrahoitusosuus vahvistetaan työohjelmassa.

2.   Ohjelmasta voidaan korvata enimmillään 100 prosenttia toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista lukuun ottamatta seuraavia:

2.   Ohjelmasta voidaan korvata enimmillään 100 prosenttia toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista lukuun ottamatta seuraavia:

a)

innovointitoimet: enintään 70 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, lukuun ottamatta voittoa tavoittelemattomia oikeussubjekteja, joiden osalta ohjelmasta voidaan korvata enimmillään 100 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista;

| a) | innovointitoimet: enintään 70 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, lukuun ottamatta voittoa tavoittelemattomia oikeussubjekteja, joiden osalta ohjelmasta voidaan korvata enimmillään 100 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista; |
| --- | --- |

a)

innovointitoimet: enintään 70 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, lukuun ottamatta voittoa tavoittelemattomia oikeussubjekteja, joiden osalta ohjelmasta voidaan korvata enimmillään 100 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista;

| b) | ohjelmien yhteisrahoitustoimet; vähintään 30 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista ja erikseen määritellyissä ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa enintään 70 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista. |
| --- | --- |

b)

ohjelmien yhteisrahoitustoimet; vähintään 30 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista ja erikseen määritellyissä ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa enintään 70 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista.

| b) | ohjelmien yhteisrahoitustoimet; vähintään 30 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista ja erikseen määritellyissä ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa enintään 70 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista. |
| --- | --- |

b)

ohjelmien yhteisrahoitustoimet; vähintään 30 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista ja erikseen määritellyissä ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa enintään 70 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista.

3.   Tässä artiklassa määriteltyjä korvausosuuksia sovelletaan myös tapauksissa, joissa koko toimea tai toimen osaa varten on vahvistettu kiinteinä korvausosuuksina, yksikkökustannusten mukaisina korvauksina tai kertakorvauksina myönnettävä rahoitus.

3.   Tässä artiklassa määriteltyjä korvausosuuksia sovelletaan myös tapauksissa, joissa koko toimea tai toimen osaa varten on vahvistettu kiinteinä korvausosuuksina, yksikkökustannusten mukaisina korvauksina tai kertakorvauksina myönnettävä rahoitus.

Tarkistus 91

Tarkistus 91

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

31 artikla

31 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 31 artikla | 31 artikla |
| Välilliset kustannukset | Välilliset kustannukset |
| 1.   Tukikelpoiset välilliset kustannukset määritetään soveltamalla kiinteämääräistä 25 prosentin osuutta tukikelpoisten välittömien kustannusten kokonaismäärästä, johon ei lueta alihankinnan tukikelpoisia välittömiä kustannuksia, rahoitustukea kolmansille osapuolille eikä yksikkökustannuksia tai kertakorvauksia, jotka sisältävät välillisiä kustannuksia. | 1.   Tukikelpoiset välilliset kustannukset määritetään soveltamalla kiinteämääräistä 25 prosentin osuutta tukikelpoisten välittömien kustannusten kokonaismäärästä, johon ei lueta alihankinnan tukikelpoisia välittömiä kustannuksia, rahoitustukea kolmansille osapuolille eikä yksikkökustannuksia tai kertakorvauksia, jotka sisältävät välillisiä kustannuksia. |
| Yksikkökustannuksiin tai kertakorvauksiin sisältyvät välilliset kustannukset lasketaan rahoituksen saajien tavanomaisten kustannuslaskentakäytäntöjen mukaisesti käyttäen 1 kohdassa mainittua kiinteää osuutta, lukuun ottamatta sisäisesti laskutettujen tavaroiden ja palvelujen yksikkökustannuksia, jotka on laskettava todellisten kustannusten perusteella. | Tarvittaessa yksikkökustannuksiin tai kertakorvauksiin sisältyvät välilliset kustannukset lasketaan rahoituksen saajien tavanomaisten kustannuslaskentakäytäntöjen mukaisesti käyttäen 1 kohdassa mainittua kiinteää osuutta, lukuun ottamatta sisäisesti laskutettujen tavaroiden ja palvelujen yksikkökustannuksia, jotka on laskettava todellisten kustannusten perusteella
  jakoperusteiden avulla
  . |
| 2.   Jos työohjelmassa niin määrätään, välilliset kustannukset voidaan kuitenkin ilmoittaa kertakorvauksen tai yksikkökustannusten mukaisesti maksettavan korvauksen muodossa. | 2.   Jos työohjelmassa niin määrätään, välilliset kustannukset voidaan kuitenkin ilmoittaa kertakorvauksen tai yksikkökustannusten mukaisesti maksettavan korvauksen muodossa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

31 artikla

31 artikla

Välilliset kustannukset

Välilliset kustannukset

1.   Tukikelpoiset välilliset kustannukset määritetään soveltamalla kiinteämääräistä 25 prosentin osuutta tukikelpoisten välittömien kustannusten kokonaismäärästä, johon ei lueta alihankinnan tukikelpoisia välittömiä kustannuksia, rahoitustukea kolmansille osapuolille eikä yksikkökustannuksia tai kertakorvauksia, jotka sisältävät välillisiä kustannuksia.

1.   Tukikelpoiset välilliset kustannukset määritetään soveltamalla kiinteämääräistä 25 prosentin osuutta tukikelpoisten välittömien kustannusten kokonaismäärästä, johon ei lueta alihankinnan tukikelpoisia välittömiä kustannuksia, rahoitustukea kolmansille osapuolille eikä yksikkökustannuksia tai kertakorvauksia, jotka sisältävät välillisiä kustannuksia.

Yksikkökustannuksiin tai kertakorvauksiin sisältyvät välilliset kustannukset lasketaan rahoituksen saajien tavanomaisten kustannuslaskentakäytäntöjen mukaisesti käyttäen 1 kohdassa mainittua kiinteää osuutta, lukuun ottamatta sisäisesti laskutettujen tavaroiden ja palvelujen yksikkökustannuksia, jotka on laskettava todellisten kustannusten perusteella.

Tarvittaessa yksikkökustannuksiin tai kertakorvauksiin sisältyvät välilliset kustannukset lasketaan rahoituksen saajien tavanomaisten kustannuslaskentakäytäntöjen mukaisesti käyttäen 1 kohdassa mainittua kiinteää osuutta, lukuun ottamatta sisäisesti laskutettujen tavaroiden ja palvelujen yksikkökustannuksia, jotka on laskettava todellisten kustannusten perusteella
  jakoperusteiden avulla
  .

jakoperusteiden avulla

2.   Jos työohjelmassa niin määrätään, välilliset kustannukset voidaan kuitenkin ilmoittaa kertakorvauksen tai yksikkökustannusten mukaisesti maksettavan korvauksen muodossa.

2.   Jos työohjelmassa niin määrätään, välilliset kustannukset voidaan kuitenkin ilmoittaa kertakorvauksen tai yksikkökustannusten mukaisesti maksettavan korvauksen muodossa.

Tarkistus 92

Tarkistus 92

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

32 artikla

32 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 32 artikla | 32 artikla |
| Tukikelpoiset kustannukset | Tukikelpoiset kustannukset |
| 1.   Sen lisäksi, että sovelletaan varainhoitoasetuksen 197 artiklassa esitettyjä perusteita, hankepohjaisesti palkkaa maksavien rahoituksen saajien henkilöstökustannusten tukikelpoisuus rajoittuu palkkaan, joka henkilölle maksetaan vastaavissa kansallisista järjestelmistä rahoitettavissa hankkeissa työskentelystä. | 1.   Sen lisäksi, että sovelletaan varainhoitoasetuksen 197 artiklassa esitettyjä perusteita, hankepohjaisesti palkkaa maksavien rahoituksen saajien henkilöstökustannusten tukikelpoisuus rajoittuu palkkaan, joka henkilölle maksetaan vastaavissa kansallisista järjestelmistä rahoitettavissa hankkeissa työskentelystä.
  Laajeneviin toimiin oikeutetuissa jäsenvaltioissa tuntikohtaiset henkilöstökustannukset ovat tämän ohjelman keston ajan tukikelpoisia tasolle, joka on 1,25 -kertainen verrattuna kansallisista järjestelmistä rahoitettuihin tutkimus-, kehitys- ja innovointihankkeisiin sovellettuihin kansallisten tuntikorvausten tasoon. |
| Hankepohjaisella palkalla tarkoitetaan palkkaa, joka kytkeytyy henkilön osallistumiseen hankkeisiin, on osa rahoituksen saajan tavanomaisia palkkauskäytäntöjä ja joka maksetaan johdonmukaisella tavalla. | Hankepohjaisella palkalla tarkoitetaan palkkaa, joka kytkeytyy henkilön osallistumiseen hankkeisiin, on osa rahoituksen saajan tavanomaisia palkkauskäytäntöjä ja joka maksetaan johdonmukaisella tavalla. |
| 2.   Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 190 artiklan 1 kohdassa säädetään, kolmansien osapuolen luontoissuorituksina käyttöön antamien voimavarojen kustannukset ovat tukikelpoisia kolmannelle osapuolelle aiheutuneisiin tukikelpoisiin välittömiin kustannuksiin saakka. | 2.   Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 190 artiklan 1 kohdassa säädetään, kolmansien osapuolen luontoissuorituksina käyttöön antamien voimavarojen kustannukset ovat tukikelpoisia kolmannelle osapuolelle aiheutuneisiin tukikelpoisiin välittömiin kustannuksiin saakka. |
| 3.   Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 192 artiklassa säädetään, tulosten hyödyntämisestä saatuja tuloja ei katsota toimen tuloiksi. | 3.   Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 192 artiklassa säädetään, tulosten hyödyntämisestä saatuja tuloja ei katsota toimen tuloiksi. |
| | 3 a.
     
  Rahoituksen saajat voivat noudattaa tavanomaisia kustannuslaskentakäytäntöjään toimessa kertyneiden kustannusten määrittämisessä ja ilmoittamisessa. Komissio voi esittää rajoitetun määrän uusia tukikelpoisuusehtoja varmistaakseen avustuksen moitteettoman hallinnoinnin. Komissio ei saa hylätä laskentakäytäntöjä, jos tulokset eivät eroa sen omista tuloksista ja jos ne antavat samantasoisen suojan unionin taloudellisille eduille. |
| 4.   Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 203 artiklan 4 kohdassa säädetään, kustannusselvityksiä koskeva lausunto on pakollinen loppumaksun suorittamisen yhteydessä, jos tavanomaisten kustannuslaskentakäytäntöjen mukaisesti laskettuina todellisina kustannuksina ja yksikkökustannuksina maksatukseen haettu määrä on vähintään 325 000 euroa. | 4.   Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 203 artiklan 4 kohdassa säädetään, kustannusselvityksiä koskeva lausunto on pakollinen loppumaksun suorittamisen yhteydessä, jos tavanomaisten kustannuslaskentakäytäntöjen mukaisesti laskettuina todellisina kustannuksina ja yksikkökustannuksina maksatukseen haettu määrä on vähintään 325 000 euroa. |
| | Kustannusselvitystä koskevan lausunnon voi antaa toimivaltainen ja riippumaton virkamies, jos asiasta vastaavat kansalliset viranomaiset ovat vahvistaneet hänen valtuutensa tarkastaa rahoituksen saajan tilit, tai riippumaton tilintarkastaja, jolla on pätevyys suorittaa lakisääteisiä tilintarkastuksia direktiivin 2006/43/EY mukaisesti. |
| | 4 a.
     
  Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 186 artiklan 1 kohdassa säädetään, Marie Skłodowska-Curie -toimiin liittyviin koulutus- ja liikkuvuustoimiin myönnettävän avustuksen enimmäismäärää on yksinomaan siinä tapauksessa, että tutkija on avustuksen voimassaolon aikana äitiys- tai vanhempainlomalla, lisättävä tutkijan tähän liittyvien korvausten määrällä. |
| | 4 b.
     
  Tutkimusdatan vastuullisesta hallinnasta syntyneet kustannukset ovat tukikelpoisia löydettävyyden, saatavuuden, yhteentoimivuuden ja uudelleenkäytettävyyden periaatteiden eli FAIR-periaatteiden mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

32 artikla

32 artikla

Tukikelpoiset kustannukset

Tukikelpoiset kustannukset

1.   Sen lisäksi, että sovelletaan varainhoitoasetuksen 197 artiklassa esitettyjä perusteita, hankepohjaisesti palkkaa maksavien rahoituksen saajien henkilöstökustannusten tukikelpoisuus rajoittuu palkkaan, joka henkilölle maksetaan vastaavissa kansallisista järjestelmistä rahoitettavissa hankkeissa työskentelystä.

1.   Sen lisäksi, että sovelletaan varainhoitoasetuksen 197 artiklassa esitettyjä perusteita, hankepohjaisesti palkkaa maksavien rahoituksen saajien henkilöstökustannusten tukikelpoisuus rajoittuu palkkaan, joka henkilölle maksetaan vastaavissa kansallisista järjestelmistä rahoitettavissa hankkeissa työskentelystä.
  Laajeneviin toimiin oikeutetuissa jäsenvaltioissa tuntikohtaiset henkilöstökustannukset ovat tämän ohjelman keston ajan tukikelpoisia tasolle, joka on 1,25 -kertainen verrattuna kansallisista järjestelmistä rahoitettuihin tutkimus-, kehitys- ja innovointihankkeisiin sovellettuihin kansallisten tuntikorvausten tasoon.

Hankepohjaisella palkalla tarkoitetaan palkkaa, joka kytkeytyy henkilön osallistumiseen hankkeisiin, on osa rahoituksen saajan tavanomaisia palkkauskäytäntöjä ja joka maksetaan johdonmukaisella tavalla.

Hankepohjaisella palkalla tarkoitetaan palkkaa, joka kytkeytyy henkilön osallistumiseen hankkeisiin, on osa rahoituksen saajan tavanomaisia palkkauskäytäntöjä ja joka maksetaan johdonmukaisella tavalla.

2.   Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 190 artiklan 1 kohdassa säädetään, kolmansien osapuolen luontoissuorituksina käyttöön antamien voimavarojen kustannukset ovat tukikelpoisia kolmannelle osapuolelle aiheutuneisiin tukikelpoisiin välittömiin kustannuksiin saakka.

2.   Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 190 artiklan 1 kohdassa säädetään, kolmansien osapuolen luontoissuorituksina käyttöön antamien voimavarojen kustannukset ovat tukikelpoisia kolmannelle osapuolelle aiheutuneisiin tukikelpoisiin välittömiin kustannuksiin saakka.

3.   Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 192 artiklassa säädetään, tulosten hyödyntämisestä saatuja tuloja ei katsota toimen tuloiksi.

3.   Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 192 artiklassa säädetään, tulosten hyödyntämisestä saatuja tuloja ei katsota toimen tuloiksi.

3 a.
     
  Rahoituksen saajat voivat noudattaa tavanomaisia kustannuslaskentakäytäntöjään toimessa kertyneiden kustannusten määrittämisessä ja ilmoittamisessa. Komissio voi esittää rajoitetun määrän uusia tukikelpoisuusehtoja varmistaakseen avustuksen moitteettoman hallinnoinnin. Komissio ei saa hylätä laskentakäytäntöjä, jos tulokset eivät eroa sen omista tuloksista ja jos ne antavat samantasoisen suojan unionin taloudellisille eduille.

4.   Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 203 artiklan 4 kohdassa säädetään, kustannusselvityksiä koskeva lausunto on pakollinen loppumaksun suorittamisen yhteydessä, jos tavanomaisten kustannuslaskentakäytäntöjen mukaisesti laskettuina todellisina kustannuksina ja yksikkökustannuksina maksatukseen haettu määrä on vähintään 325 000 euroa.

4.   Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 203 artiklan 4 kohdassa säädetään, kustannusselvityksiä koskeva lausunto on pakollinen loppumaksun suorittamisen yhteydessä, jos tavanomaisten kustannuslaskentakäytäntöjen mukaisesti laskettuina todellisina kustannuksina ja yksikkökustannuksina maksatukseen haettu määrä on vähintään 325 000 euroa.

Kustannusselvitystä koskevan lausunnon voi antaa toimivaltainen ja riippumaton virkamies, jos asiasta vastaavat kansalliset viranomaiset ovat vahvistaneet hänen valtuutensa tarkastaa rahoituksen saajan tilit, tai riippumaton tilintarkastaja, jolla on pätevyys suorittaa lakisääteisiä tilintarkastuksia direktiivin 2006/43/EY mukaisesti.

Kustannusselvitystä koskevan lausunnon voi antaa toimivaltainen ja riippumaton virkamies, jos asiasta vastaavat kansalliset viranomaiset ovat vahvistaneet hänen valtuutensa tarkastaa rahoituksen saajan tilit, tai riippumaton tilintarkastaja, jolla on pätevyys suorittaa lakisääteisiä tilintarkastuksia direktiivin 2006/43/EY mukaisesti.

4 a.
     
  Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 186 artiklan 1 kohdassa säädetään, Marie Skłodowska-Curie -toimiin liittyviin koulutus- ja liikkuvuustoimiin myönnettävän avustuksen enimmäismäärää on yksinomaan siinä tapauksessa, että tutkija on avustuksen voimassaolon aikana äitiys- tai vanhempainlomalla, lisättävä tutkijan tähän liittyvien korvausten määrällä.

4 b.
     
  Tutkimusdatan vastuullisesta hallinnasta syntyneet kustannukset ovat tukikelpoisia löydettävyyden, saatavuuden, yhteentoimivuuden ja uudelleenkäytettävyyden periaatteiden eli FAIR-periaatteiden mukaisesti.

Tarkistus 93

Tarkistus 93

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

33 artikla

33 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 33 artikla | 33 artikla |
| Keskinäinen vakuutusjärjestelmä | Keskinäinen vakuutusjärjestelmä |
| 1.   Perustetaan keskinäinen vakuutusjärjestelmä, jäljempänä ”vakuutusjärjestelmä”, joka korvaa asetuksen (EU) N:o 1290/2013 38 artiklan mukaisesti perustetun rahaston ja jatkaa sen seuraajana. Vakuutusjärjestelmästä katetaan riski siitä, ettei saada perityksi takaisin summia, jotka rahoituksen saajat ovat velkaa | 1.   Perustetaan keskinäinen vakuutusjärjestelmä, jäljempänä ”vakuutusjärjestelmä”, joka korvaa asetuksen (EU) N:o 1290/2013 38 artiklan mukaisesti perustetun rahaston ja jatkaa sen seuraajana. Vakuutusjärjestelmästä katetaan riski siitä, ettei saada perityksi takaisin summia, jotka rahoituksen saajat ovat velkaa |
| a) | komissiolle päätöksen 1982/2006/EY nojalla, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

33 artikla

33 artikla

Keskinäinen vakuutusjärjestelmä

Keskinäinen vakuutusjärjestelmä

1.   Perustetaan keskinäinen vakuutusjärjestelmä, jäljempänä ”vakuutusjärjestelmä”, joka korvaa asetuksen (EU) N:o 1290/2013 38 artiklan mukaisesti perustetun rahaston ja jatkaa sen seuraajana. Vakuutusjärjestelmästä katetaan riski siitä, ettei saada perityksi takaisin summia, jotka rahoituksen saajat ovat velkaa

1.   Perustetaan keskinäinen vakuutusjärjestelmä, jäljempänä ”vakuutusjärjestelmä”, joka korvaa asetuksen (EU) N:o 1290/2013 38 artiklan mukaisesti perustetun rahaston ja jatkaa sen seuraajana. Vakuutusjärjestelmästä katetaan riski siitä, ettei saada perityksi takaisin summia, jotka rahoituksen saajat ovat velkaa

a)

komissiolle päätöksen 1982/2006/EY nojalla,

| a) | komissiolle päätöksen 1982/2006/EY nojalla, |
| --- | --- |

a)

komissiolle päätöksen 1982/2006/EY nojalla,

| b) | komissiolle ja unionin elimille Horisontti 2020 -ohjelman nojalla, |
| --- | --- |

b)

komissiolle ja unionin elimille Horisontti 2020 -ohjelman nojalla,

| b) | komissiolle ja unionin elimille Horisontti 2020 -ohjelman nojalla, |
| --- | --- |

b)

komissiolle ja unionin elimille Horisontti 2020 -ohjelman nojalla,

| c) | komissiolle ja unionin rahoituselimille ohjelman nojalla. |
| --- | --- |

c)

komissiolle ja unionin rahoituselimille ohjelman nojalla.

| c) | komissiolle ja unionin rahoituselimille ohjelman nojalla. |
| --- | --- |

c)

komissiolle ja unionin rahoituselimille ohjelman nojalla.

Ensimmäisen alakohdan c kohdassa tarkoitettuihin rahoituselimiin liittyvä riski voidaan kattaa käyttämällä sovellettavassa sopimuksessa vahvistettua järjestelyä, jolla riski katetaan välillisesti ja ottaen huomioon rahoituselimen luonne.

Ensimmäisen alakohdan c kohdassa tarkoitettuihin rahoituselimiin liittyvä riski voidaan kattaa käyttämällä sovellettavassa sopimuksessa vahvistettua järjestelyä, jolla riski katetaan välillisesti ja ottaen huomioon rahoituselimen luonne.

2.   Vakuutusjärjestelmää hallinnoi unioni, jota edustaa toimeenpanevana elimenä toimiva komissio. Komissio laatii erityiset säännöt takuurahaston toimintaa varten.

2.   Vakuutusjärjestelmää hallinnoi unioni, jota edustaa toimeenpanevana elimenä toimiva komissio. Komissio laatii erityiset säännöt takuurahaston toimintaa varten.

3.   Rahoituksen saajien on suoritettava osuutenaan 5 prosenttia toimeen myönnetystä unionin rahoituksesta. Komissio voi
  määräajoin
  tehtävien arviointien perusteella nostaa tämän osuuden enintään 8 prosenttiin tai alentaa sitä 5 prosentista. Osuus, joka rahoituksen saajien on määrä suorittaa vakuutusjärjestelmään, voidaan vähentää ensimmäisestä ennakkorahoituserästä ja maksaa vakuutusjärjestelmään rahoituksen saajien puolesta.

3.   Rahoituksen saajien on suoritettava osuutenaan 5 prosenttia toimeen myönnetystä unionin rahoituksesta. Komissio voi
  vuosittain
  tehtävien
  läpinäkyvien
  arviointien perusteella nostaa tämän osuuden enintään 8 prosenttiin tai alentaa sitä 5 prosentista. Osuus, joka rahoituksen saajien on määrä suorittaa vakuutusjärjestelmään, voidaan vähentää ensimmäisestä ennakkorahoituserästä ja maksaa vakuutusjärjestelmään rahoituksen saajien puolesta.

4.   Rahoituksen saajien osuus palautetaan loppumaksun suorittamisen yhteydessä.

4.   Rahoituksen saajien osuus palautetaan loppumaksun suorittamisen yhteydessä.

5.   Vakuutusjärjestelmän tuotto lisätään sen varoihin. Jos tuotto ei riitä, vakuutusjärjestelmän varoja ei käytetä ja komissio tai rahoituselin perii saatavan suoraan rahoituksen saajilta tai kolmansilta osapuolilta.

5.   Vakuutusjärjestelmän tuotto lisätään sen varoihin. Jos tuotto ei riitä, vakuutusjärjestelmän varoja ei käytetä ja komissio tai rahoituselin perii saatavan suoraan rahoituksen saajilta tai kolmansilta osapuolilta.

6.   Takaisin perityt määrät katsotaan varainhoitoasetuksen 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti vakuutusjärjestelmään sidotuiksi tuloiksi. Kun kaikki avustukset, joiden riskin vakuutusjärjestelmä kattaa suoraan tai välillisesti, on toteutettu, komissio perii takuurahastoon jääneet määrät ja ne merkitään unionin talousarvioon
  , jollei lainsäädäntövallan käyttäjän päätöksistä muuta johdu
  .

6.   Takaisin perityt määrät katsotaan varainhoitoasetuksen 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti vakuutusjärjestelmään sidotuiksi tuloiksi. Kun kaikki avustukset, joiden riskin vakuutusjärjestelmä kattaa suoraan tai välillisesti, on toteutettu, komissio perii takuurahastoon jääneet määrät ja ne merkitään unionin talousarvioon.

7.   Vakuutusjärjestelmä voidaan
  avata
  muiden suoralla hallinnoinnilla toteutettavien unionin ohjelmien rahoituksen
  saajille
  . Komissio hyväksyy muiden ohjelmien rahoituksen saajien osallistumista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

7.   Vakuutusjärjestelmä voidaan
  ulottaa koskemaan
  muiden suoralla hallinnoinnilla toteutettavien unionin ohjelmien rahoituksen
  saajia
  . Komissio hyväksyy muiden ohjelmien rahoituksen saajien osallistumista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

Tarkistus 94

Tarkistus 94

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

34 artikla

34 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 34 artikla | 34 artikla |
| Tulosten omistusoikeus ja suojaaminen | Tulosten omistusoikeus ja suojaaminen |
| 1.   Rahoituksen saajat omistavat tuottamansa tulokset. Niiden on varmistettava, että niiden työntekijöiden tai muiden osapuolten oikeuksia voidaan tuloksiin liittyen käyttää tavalla, joka on sopusoinnussa rahoituksen saajien velvoitteiden kanssa avustussopimuksessa vahvistettujen ehtojen ja edellytysten mukaisesti. | 1.   Rahoituksen saajat omistavat tuottamansa tulokset. Niiden on varmistettava, että niiden työntekijöiden tai muiden osapuolten oikeuksia voidaan tuloksiin liittyen käyttää tavalla, joka on sopusoinnussa rahoituksen saajien velvoitteiden kanssa avustussopimuksessa vahvistettujen ehtojen ja edellytysten mukaisesti. |
| Kaksi rahoituksen saajaa tai useampi rahoituksen saaja omistaa tulokset yhdessä, jos | Kaksi rahoituksen saajaa tai useampi rahoituksen saaja omistaa tulokset yhdessä, jos |
| a) | ne ovat tuottaneet tulokset yhdessä ja |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

34 artikla

34 artikla

Tulosten omistusoikeus ja suojaaminen

Tulosten omistusoikeus ja suojaaminen

1.   Rahoituksen saajat omistavat tuottamansa tulokset. Niiden on varmistettava, että niiden työntekijöiden tai muiden osapuolten oikeuksia voidaan tuloksiin liittyen käyttää tavalla, joka on sopusoinnussa rahoituksen saajien velvoitteiden kanssa avustussopimuksessa vahvistettujen ehtojen ja edellytysten mukaisesti.

1.   Rahoituksen saajat omistavat tuottamansa tulokset. Niiden on varmistettava, että niiden työntekijöiden tai muiden osapuolten oikeuksia voidaan tuloksiin liittyen käyttää tavalla, joka on sopusoinnussa rahoituksen saajien velvoitteiden kanssa avustussopimuksessa vahvistettujen ehtojen ja edellytysten mukaisesti.

Kaksi rahoituksen saajaa tai useampi rahoituksen saaja omistaa tulokset yhdessä, jos

Kaksi rahoituksen saajaa tai useampi rahoituksen saaja omistaa tulokset yhdessä, jos

a)

ne ovat tuottaneet tulokset yhdessä ja

| a) | ne ovat tuottaneet tulokset yhdessä ja |
| --- | --- |

a)

ne ovat tuottaneet tulokset yhdessä ja

| b) | ei ole mahdollista |
| --- | --- |

b)

ei ole mahdollista

| b) | ei ole mahdollista |
| --- | --- |

b)

ei ole mahdollista

| | i) | määritellä kunkin rahoituksen saajan osuutta tuloksista |
| --- | --- | --- |

i)

määritellä kunkin rahoituksen saajan osuutta tuloksista

| | i) | määritellä kunkin rahoituksen saajan osuutta tuloksista |
| --- | --- | --- |

i)

määritellä kunkin rahoituksen saajan osuutta tuloksista

| | tai |
| --- | --- |

tai

| | tai |
| --- | --- |

tai

| | ii) | erottaa niitä tulosten suojauksen hakemisen, saamisen tai ylläpitämisen yhteydessä. |
| --- | --- | --- |

ii)

erottaa niitä tulosten suojauksen hakemisen, saamisen tai ylläpitämisen yhteydessä.

| | ii) | erottaa niitä tulosten suojauksen hakemisen, saamisen tai ylläpitämisen yhteydessä. |
| --- | --- | --- |

ii)

erottaa niitä tulosten suojauksen hakemisen, saamisen tai ylläpitämisen yhteydessä.

Yhteisomistajien on sovittava kirjallisesti yhteisen omistusoikeuden jakamisesta ja käytön ehdoista. Jollei toisin sovita, kukin yhteisomistaja voi myöntää kolmansille osapuolille rinnakkaislisenssejä (jotka eivät oikeuta alilisenssien antamiseen) yhteisomistuksessa olevien tulosten hyödyntämiseksi, jos muille yhteisomistajille ilmoitetaan etukäteen ja näille suoritetaan oikeudenmukainen ja kohtuullinen korvaus. Yhteisomistajat voivat sopia kirjallisesti, että ne ottavat yhteisomistuksen sijasta käyttöön muun järjestelyn.

Yhteisomistajien on sovittava kirjallisesti yhteisen omistusoikeuden jakamisesta ja käytön ehdoista. Jollei
  konsortiosopimuksessa ja/tai yhteisomistusta koskevassa sopimuksessa
  toisin sovita, kukin yhteisomistaja voi myöntää kolmansille osapuolille rinnakkaislisenssejä (jotka eivät oikeuta alilisenssien antamiseen) yhteisomistuksessa olevien tulosten hyödyntämiseksi, jos muille yhteisomistajille ilmoitetaan etukäteen ja näille suoritetaan oikeudenmukainen ja kohtuullinen korvaus. Yhteisomistajat voivat sopia kirjallisesti, että ne ottavat yhteisomistuksen sijasta käyttöön muun järjestelyn.

konsortiosopimuksessa ja/tai yhteisomistusta koskevassa sopimuksessa

2.   Rahoituksen saajien, jotka ovat saaneet unionin rahoitusta, on riittävällä tavalla suojattava tuloksensa, jos suojaaminen on mahdollista ja perusteltua, ottaen huomioon kaikki asiaan liittyvät näkökohdat, muun muassa mahdollisuudet kaupalliseen hyödyntämiseen. Suojaamisesta päättäessään rahoituksen saajien on myös otettava huomioon muiden rahoituksen saajien oikeutetut edut toimessa.

2.   Rahoituksen saajien, jotka ovat saaneet unionin rahoitusta, on riittävällä tavalla suojattava tuloksensa, jos suojaaminen on mahdollista ja perusteltua, ottaen huomioon kaikki asiaan liittyvät näkökohdat, muun muassa mahdollisuudet kaupalliseen hyödyntämiseen
  ja muut oikeutetut edut, kuten tietosuojasäännöt, yksityisyyttä, teollis- ja tekijänoikeuksia ja turvallisuutta koskevat säännöt, ja unionin maailmanlaajuinen taloudellinen kilpailukyky
  . Suojaamisesta päättäessään rahoituksen saajien on myös otettava huomioon muiden rahoituksen saajien oikeutetut edut toimessa.

Tarkistus 95

Tarkistus 95

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

35 artikla

35 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 35 artikla | 35 artikla |
| Tulosten hyödyntäminen ja levittäminen | Tulosten hyödyntäminen ja levittäminen |
| 1.   Rahoituksen saajien, jotka ovat saaneet unionin rahoitusta, on parhaansa mukaan pyrittävä hyödyntämään tuloksiaan, erityisesti unionissa. Rahoituksen saajat voivat hyödyntää tuloksia suoraan tai välillisesti erityisesti tulosten siirron ja lisensoinnin kautta 36 artiklan mukaisesti. | 1.   Rahoituksen saajien, jotka ovat saaneet unionin rahoitusta, on parhaansa mukaan pyrittävä hyödyntämään tuloksiaan, erityisesti unionissa. Rahoituksen saajat voivat hyödyntää tuloksia suoraan tai välillisesti erityisesti tulosten siirron ja lisensoinnin kautta 36 artiklan mukaisesti. |
| Työohjelmassa voidaan määrätä tulosten hyödyntämistä koskevista lisävelvoitteista. | Työohjelmassa voidaan määrätä tulosten hyödyntämistä koskevista lisävelvoitteista. |
| Jos siitä huolimatta, että rahoituksen saaja pyrkii parhaansa mukaan hyödyntämään tuloksiaan suoraan tai välillisesti, niitä ei hyödynnetä tietyn avustussopimuksessa määritetyn ajan kuluessa
  , rahoituksen saajan on käytettävä asianmukaista avustussopimuksessa mainittua verkkofoorumia löytääkseen kyseisten tulosten hyödyntämisestä kiinnostuneita osapuolia
  . Rahoituksen saajan pyynnöstä tästä velvoitteesta voidaan kuitenkin luopua, jos pyyntö on perusteltu. | Jos siitä huolimatta, että rahoituksen saaja pyrkii parhaansa mukaan hyödyntämään tuloksiaan suoraan tai välillisesti, niitä ei hyödynnetä tietyn avustussopimuksessa määritetyn ajan kuluessa
  ja sen tulosten levittämistä ja hyödyntämistä koskevan suunnitelman mukaisesti, hyödyntäminen voidaan siirtää toiselle osapuolelle rahoituksen saajien kanssa tehdyn sopimuksen perusteella
  . Rahoituksen saajan pyynnöstä tästä velvoitteesta voidaan kuitenkin luopua, jos pyyntö on perusteltu. |
| 2.   Rahoituksen saajien levitettävä tuloksiaan mahdollisimman pian, jollei henkisen omaisuuden suojaamiseen, turvallisuussääntöihin tai oikeutettuihin etuihin liittyvistä rajoituksista muuta johdu. | 2.   Rahoituksen saajien levitettävä tuloksiaan mahdollisimman pian
  avoimessa muodossa
  , jollei henkisen omaisuuden suojaamiseen, turvallisuussääntöihin tai oikeutettuihin etuihin liittyvistä rajoituksista muuta johdu. |
| Työohjelmassa voidaan määrätä tulosten levittämistä koskevista lisävelvoitteista. | Työohjelmassa voidaan määrätä tulosten levittämistä koskevista lisävelvoitteista
  samalla kun turvataan unionin taloudelliset ja tieteelliset edut
  . |
| 3.   Rahoituksen saajien on varmistettava, että tieteellisten julkaisujen avointa saatavuutta sovelletaan avustussopimuksessa vahvistettujen ehtojen ja edellytysten mukaisesti. Erityisesti rahoituksen saajien on varmistettava, että niillä tai tekijöillä on riittävät teollis- ja tekijänoikeudet, jotta ne voivat noudattaa avointa saatavuutta koskevia
  vaatimuksiaan
  . | 3.   Rahoituksen saajien on varmistettava, että tieteellisten julkaisujen avointa saatavuutta sovelletaan avustussopimuksessa vahvistettujen ehtojen ja edellytysten mukaisesti. Erityisesti rahoituksen saajien on varmistettava, että niillä tai tekijöillä on riittävät teollis- ja tekijänoikeudet, jotta ne voivat noudattaa
  FAIR-periaatteiden mukaista
  avointa saatavuutta koskevia
  vaatimuksia
  . |
| Tutkimusdatan avoin saatavuus
  on
  yleinen sääntö avustussopimuksessa vahvistettujen ehtojen
  ja
  edellytysten mukaisesti
  ,
  mutta
  poikkeuksia sovelletaan perustelluissa tapauksissa ottaen huomioon rahoituksen saajien oikeutetut edut ja mahdolliset muut rajoitukset, kuten tietosuojasäännöt, turvallisuussäännöt tai teollis- ja tekijänoikeudet. | Tutkimusdataa levitettäessä avustussopimuksessa
  on
  FAIR-periaatteiden mukaisen avoimen saatavuuden ja tutkimusdatan säilyttämisen puitteissa vahvistettava ehdot
  ja
  edellytykset, joiden perusteella taataan tällaisten tulosten oikeudenmukainen saatavuus samalla
  ,
  kun varmistetaan opt-out-mahdollisuudet noudattaen periaatetta ”niin avointa kuin mahdollista ja niin suljettua kuin välttämätöntä”.
  Poikkeuksia sovelletaan perustelluissa tapauksissa ottaen huomioon rahoituksen saajien oikeutetut edut ja mahdolliset muut rajoitukset, kuten tietosuojasäännöt,
  yksityisyys, luottamuksellisuus,
  turvallisuussäännöt
  , liikesalaisuudet, perustellut kaupalliset edut
  tai teollis- ja tekijänoikeudet
  tai unionin kansainvälinen kilpailukyky
  . |
| Työohjelmassa voidaan määrätä
  lisävelvoitteista
  avoimen tieteen käytäntöjen noudattamiseksi. | Työohjelmassa voidaan määrätä
  lisäkannustimista
  avoimen tieteen käytäntöjen noudattamiseksi. |
| 4.   Rahoituksen saajien on hallinnoitava kaikkea tutkimusdataa avustussopimuksessa vahvistettujen ehtojen ja edellytysten mukaisesti, ja niiden laadittava datanhallintasuunnitelma. | 4.   Rahoituksen saajien on hallinnoitava kaikkea
  Euroopan horisontti -toimessa tuotettua
  tutkimusdataa avustussopimuksessa vahvistettujen ehtojen ja edellytysten mukaisesti, ja niiden laadittava datanhallintasuunnitelma. |
| Työohjelmassa
  voidaan
  määrätä lisävelvoitteista, jotka koskevat
  eurooppalaisten avoimen tieteen pilvipalvelujen käyttämistä tutkimusdatan tallentamiseksi ja asettamiseksi saataville. | Työohjelmalla
  voidaan
  edistää lisää
  eurooppalaisten avoimen tieteen pilvipalvelujen käyttämistä tutkimusdatan tallentamiseksi ja asettamiseksi saataville. |
| 5.   Rahoituksen saajien, jotka aikovat levittää tuloksiaan, on ilmoitettava tästä etukäteen toimen muille rahoituksen saajille. Kukin muu rahoituksen saaja voi kieltäytyä hyväksymästä levittämistä, jos se voi osoittaa, että aiottu levittäminen vahingoittaisi merkittävästi sen oikeutettuja etuja suhteessa sen tuloksiin tai tausta-aineistoon. Tällaisissa tapauksissa levittämistä ei saa toteuttaa ilman, että toteutetaan asianmukaiset toimet näiden oikeutettujen etujen turvaamiseksi. | 5.   Rahoituksen saajien, jotka aikovat levittää tuloksiaan, on ilmoitettava tästä etukäteen toimen muille rahoituksen saajille. Kukin muu rahoituksen saaja voi kieltäytyä hyväksymästä levittämistä, jos se voi osoittaa, että aiottu levittäminen vahingoittaisi merkittävästi sen oikeutettuja etuja suhteessa sen tuloksiin tai tausta-aineistoon. Tällaisissa tapauksissa levittämistä ei saa toteuttaa ilman, että toteutetaan asianmukaiset toimet näiden oikeutettujen etujen turvaamiseksi. |
| 6.   Ellei työohjelmassa toisin määrätä, ehdotusten on sisällettävä suunnitelma tulosten hyödyntämisestä ja levittämisestä. Jos ennakoitu hyödyntäminen edellyttää tuotteen tai prosessin kehittämistä, luomista, valmistusta ja markkinointia taikka palvelun luomista ja tarjoamista, suunnitelmassa on oltava strategia tällaista hyödyntämistä varten. Jos suunnitelmaan sisältyy hyödyntämistä ensisijaisesti assosioitumattomissa kolmansissa maissa, oikeussubjektien on
  selvitettävä
  , kuinka kyseinen hyödyntäminen on edelleen unionin edun mukaista. | 6.   Ellei työohjelmassa toisin määrätä, ehdotusten on sisällettävä suunnitelma tulosten hyödyntämisestä ja levittämisestä. Jos ennakoitu hyödyntäminen edellyttää tuotteen tai prosessin kehittämistä, luomista, valmistusta ja markkinointia taikka palvelun luomista ja tarjoamista, suunnitelmassa on oltava strategia tällaista hyödyntämistä varten. Jos suunnitelmaan sisältyy hyödyntämistä ensisijaisesti assosioitumattomissa kolmansissa maissa, oikeussubjektien on
  perusteltava
  , kuinka kyseinen hyödyntäminen on edelleen unionin edun mukaista. |
| Rahoituksen
  saajien on kehitettävä
  suunnitelmaa edelleen toimen aikana ja
  sen päätyttyä
  . | Rahoituksen
  saajat voivat kehittää
  suunnitelmaa edelleen toimen aikana
  myös julkisten sitoumuksien
  ja
  tiedekasvatuksen avulla
  . |
| 7.   Komission tai rahoituselimen suorittamaa seurantaa ja levittämistä varten rahoituksen saajien on annettava kaikki pyydetyt tiedot, jotka koskevat niiden tulosten hyödyntämistä ja levittämistä. Jollei rahoituksen saajien oikeutetuista eduista muuta johdu, kyseiset tiedot on julkistettava. | 7.   Komission tai rahoituselimen suorittamaa seurantaa ja levittämistä varten rahoituksen saajien on annettava kaikki
  tarvittavat
  pyydetyt tiedot, jotka koskevat niiden tulosten hyödyntämistä ja levittämistä
  avustussopimuksen mukaisesti
  . Jollei rahoituksen saajien oikeutetuista eduista muuta johdu, kyseiset tiedot on julkistettava. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

35 artikla

35 artikla

Tulosten hyödyntäminen ja levittäminen

Tulosten hyödyntäminen ja levittäminen

1.   Rahoituksen saajien, jotka ovat saaneet unionin rahoitusta, on parhaansa mukaan pyrittävä hyödyntämään tuloksiaan, erityisesti unionissa. Rahoituksen saajat voivat hyödyntää tuloksia suoraan tai välillisesti erityisesti tulosten siirron ja lisensoinnin kautta 36 artiklan mukaisesti.

1.   Rahoituksen saajien, jotka ovat saaneet unionin rahoitusta, on parhaansa mukaan pyrittävä hyödyntämään tuloksiaan, erityisesti unionissa. Rahoituksen saajat voivat hyödyntää tuloksia suoraan tai välillisesti erityisesti tulosten siirron ja lisensoinnin kautta 36 artiklan mukaisesti.

Työohjelmassa voidaan määrätä tulosten hyödyntämistä koskevista lisävelvoitteista.

Työohjelmassa voidaan määrätä tulosten hyödyntämistä koskevista lisävelvoitteista.

Jos siitä huolimatta, että rahoituksen saaja pyrkii parhaansa mukaan hyödyntämään tuloksiaan suoraan tai välillisesti, niitä ei hyödynnetä tietyn avustussopimuksessa määritetyn ajan kuluessa
  , rahoituksen saajan on käytettävä asianmukaista avustussopimuksessa mainittua verkkofoorumia löytääkseen kyseisten tulosten hyödyntämisestä kiinnostuneita osapuolia
  . Rahoituksen saajan pyynnöstä tästä velvoitteesta voidaan kuitenkin luopua, jos pyyntö on perusteltu.

, rahoituksen saajan on käytettävä asianmukaista avustussopimuksessa mainittua verkkofoorumia löytääkseen kyseisten tulosten hyödyntämisestä kiinnostuneita osapuolia

Jos siitä huolimatta, että rahoituksen saaja pyrkii parhaansa mukaan hyödyntämään tuloksiaan suoraan tai välillisesti, niitä ei hyödynnetä tietyn avustussopimuksessa määritetyn ajan kuluessa
  ja sen tulosten levittämistä ja hyödyntämistä koskevan suunnitelman mukaisesti, hyödyntäminen voidaan siirtää toiselle osapuolelle rahoituksen saajien kanssa tehdyn sopimuksen perusteella
  . Rahoituksen saajan pyynnöstä tästä velvoitteesta voidaan kuitenkin luopua, jos pyyntö on perusteltu.

ja sen tulosten levittämistä ja hyödyntämistä koskevan suunnitelman mukaisesti, hyödyntäminen voidaan siirtää toiselle osapuolelle rahoituksen saajien kanssa tehdyn sopimuksen perusteella

2.   Rahoituksen saajien levitettävä tuloksiaan mahdollisimman pian, jollei henkisen omaisuuden suojaamiseen, turvallisuussääntöihin tai oikeutettuihin etuihin liittyvistä rajoituksista muuta johdu.

2.   Rahoituksen saajien levitettävä tuloksiaan mahdollisimman pian
  avoimessa muodossa
  , jollei henkisen omaisuuden suojaamiseen, turvallisuussääntöihin tai oikeutettuihin etuihin liittyvistä rajoituksista muuta johdu.

Työohjelmassa voidaan määrätä tulosten levittämistä koskevista lisävelvoitteista.

Työohjelmassa voidaan määrätä tulosten levittämistä koskevista lisävelvoitteista
  samalla kun turvataan unionin taloudelliset ja tieteelliset edut
  .

samalla kun turvataan unionin taloudelliset ja tieteelliset edut

3.   Rahoituksen saajien on varmistettava, että tieteellisten julkaisujen avointa saatavuutta sovelletaan avustussopimuksessa vahvistettujen ehtojen ja edellytysten mukaisesti. Erityisesti rahoituksen saajien on varmistettava, että niillä tai tekijöillä on riittävät teollis- ja tekijänoikeudet, jotta ne voivat noudattaa avointa saatavuutta koskevia
  vaatimuksiaan
  .

3.   Rahoituksen saajien on varmistettava, että tieteellisten julkaisujen avointa saatavuutta sovelletaan avustussopimuksessa vahvistettujen ehtojen ja edellytysten mukaisesti. Erityisesti rahoituksen saajien on varmistettava, että niillä tai tekijöillä on riittävät teollis- ja tekijänoikeudet, jotta ne voivat noudattaa
  FAIR-periaatteiden mukaista
  avointa saatavuutta koskevia
  vaatimuksia
  .

Tutkimusdatan avoin saatavuus
  on
  yleinen sääntö avustussopimuksessa vahvistettujen ehtojen
  ja
  edellytysten mukaisesti
  ,
  mutta
  poikkeuksia sovelletaan perustelluissa tapauksissa ottaen huomioon rahoituksen saajien oikeutetut edut ja mahdolliset muut rajoitukset, kuten tietosuojasäännöt, turvallisuussäännöt tai teollis- ja tekijänoikeudet.

Tutkimusdatan avoin saatavuus

yleinen sääntö avustussopimuksessa vahvistettujen ehtojen

edellytysten mukaisesti

mutta

Tutkimusdataa levitettäessä avustussopimuksessa
  on
  FAIR-periaatteiden mukaisen avoimen saatavuuden ja tutkimusdatan säilyttämisen puitteissa vahvistettava ehdot
  ja
  edellytykset, joiden perusteella taataan tällaisten tulosten oikeudenmukainen saatavuus samalla
  ,
  kun varmistetaan opt-out-mahdollisuudet noudattaen periaatetta ”niin avointa kuin mahdollista ja niin suljettua kuin välttämätöntä”.
  Poikkeuksia sovelletaan perustelluissa tapauksissa ottaen huomioon rahoituksen saajien oikeutetut edut ja mahdolliset muut rajoitukset, kuten tietosuojasäännöt,
  yksityisyys, luottamuksellisuus,
  turvallisuussäännöt
  , liikesalaisuudet, perustellut kaupalliset edut
  tai teollis- ja tekijänoikeudet
  tai unionin kansainvälinen kilpailukyky
  .

Tutkimusdataa levitettäessä avustussopimuksessa

FAIR-periaatteiden mukaisen avoimen saatavuuden ja tutkimusdatan säilyttämisen puitteissa vahvistettava ehdot

edellytykset, joiden perusteella taataan tällaisten tulosten oikeudenmukainen saatavuus samalla

kun varmistetaan opt-out-mahdollisuudet noudattaen periaatetta ”niin avointa kuin mahdollista ja niin suljettua kuin välttämätöntä”.

yksityisyys, luottamuksellisuus,

, liikesalaisuudet, perustellut kaupalliset edut

tai unionin kansainvälinen kilpailukyky

Työohjelmassa voidaan määrätä
  lisävelvoitteista
  avoimen tieteen käytäntöjen noudattamiseksi.

lisävelvoitteista

Työohjelmassa voidaan määrätä
  lisäkannustimista
  avoimen tieteen käytäntöjen noudattamiseksi.

lisäkannustimista

4.   Rahoituksen saajien on hallinnoitava kaikkea tutkimusdataa avustussopimuksessa vahvistettujen ehtojen ja edellytysten mukaisesti, ja niiden laadittava datanhallintasuunnitelma.

4.   Rahoituksen saajien on hallinnoitava kaikkea
  Euroopan horisontti -toimessa tuotettua
  tutkimusdataa avustussopimuksessa vahvistettujen ehtojen ja edellytysten mukaisesti, ja niiden laadittava datanhallintasuunnitelma.

Työohjelmassa
  voidaan
  määrätä lisävelvoitteista, jotka koskevat
  eurooppalaisten avoimen tieteen pilvipalvelujen käyttämistä tutkimusdatan tallentamiseksi ja asettamiseksi saataville.

Työohjelmassa

määrätä lisävelvoitteista, jotka koskevat

Työohjelmalla
  voidaan
  edistää lisää
  eurooppalaisten avoimen tieteen pilvipalvelujen käyttämistä tutkimusdatan tallentamiseksi ja asettamiseksi saataville.

Työohjelmalla

edistää lisää

5.   Rahoituksen saajien, jotka aikovat levittää tuloksiaan, on ilmoitettava tästä etukäteen toimen muille rahoituksen saajille. Kukin muu rahoituksen saaja voi kieltäytyä hyväksymästä levittämistä, jos se voi osoittaa, että aiottu levittäminen vahingoittaisi merkittävästi sen oikeutettuja etuja suhteessa sen tuloksiin tai tausta-aineistoon. Tällaisissa tapauksissa levittämistä ei saa toteuttaa ilman, että toteutetaan asianmukaiset toimet näiden oikeutettujen etujen turvaamiseksi.

5.   Rahoituksen saajien, jotka aikovat levittää tuloksiaan, on ilmoitettava tästä etukäteen toimen muille rahoituksen saajille. Kukin muu rahoituksen saaja voi kieltäytyä hyväksymästä levittämistä, jos se voi osoittaa, että aiottu levittäminen vahingoittaisi merkittävästi sen oikeutettuja etuja suhteessa sen tuloksiin tai tausta-aineistoon. Tällaisissa tapauksissa levittämistä ei saa toteuttaa ilman, että toteutetaan asianmukaiset toimet näiden oikeutettujen etujen turvaamiseksi.

6.   Ellei työohjelmassa toisin määrätä, ehdotusten on sisällettävä suunnitelma tulosten hyödyntämisestä ja levittämisestä. Jos ennakoitu hyödyntäminen edellyttää tuotteen tai prosessin kehittämistä, luomista, valmistusta ja markkinointia taikka palvelun luomista ja tarjoamista, suunnitelmassa on oltava strategia tällaista hyödyntämistä varten. Jos suunnitelmaan sisältyy hyödyntämistä ensisijaisesti assosioitumattomissa kolmansissa maissa, oikeussubjektien on
  selvitettävä
  , kuinka kyseinen hyödyntäminen on edelleen unionin edun mukaista.

6.   Ellei työohjelmassa toisin määrätä, ehdotusten on sisällettävä suunnitelma tulosten hyödyntämisestä ja levittämisestä. Jos ennakoitu hyödyntäminen edellyttää tuotteen tai prosessin kehittämistä, luomista, valmistusta ja markkinointia taikka palvelun luomista ja tarjoamista, suunnitelmassa on oltava strategia tällaista hyödyntämistä varten. Jos suunnitelmaan sisältyy hyödyntämistä ensisijaisesti assosioitumattomissa kolmansissa maissa, oikeussubjektien on
  perusteltava
  , kuinka kyseinen hyödyntäminen on edelleen unionin edun mukaista.

Rahoituksen
  saajien on kehitettävä
  suunnitelmaa edelleen toimen aikana ja
  sen päätyttyä
  .

saajien on kehitettävä

sen päätyttyä

Rahoituksen
  saajat voivat kehittää
  suunnitelmaa edelleen toimen aikana
  myös julkisten sitoumuksien
  ja
  tiedekasvatuksen avulla
  .

saajat voivat kehittää

myös julkisten sitoumuksien

tiedekasvatuksen avulla

7.   Komission tai rahoituselimen suorittamaa seurantaa ja levittämistä varten rahoituksen saajien on annettava kaikki pyydetyt tiedot, jotka koskevat niiden tulosten hyödyntämistä ja levittämistä. Jollei rahoituksen saajien oikeutetuista eduista muuta johdu, kyseiset tiedot on julkistettava.

7.   Komission tai rahoituselimen suorittamaa seurantaa ja levittämistä varten rahoituksen saajien on annettava kaikki
  tarvittavat
  pyydetyt tiedot, jotka koskevat niiden tulosten hyödyntämistä ja levittämistä
  avustussopimuksen mukaisesti
  . Jollei rahoituksen saajien oikeutetuista eduista muuta johdu, kyseiset tiedot on julkistettava.

Tarkistus 96

Tarkistus 96

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

36 artikla

36 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 36 artikla | 36 artikla |
| Siirto ja lisensointi | Siirto ja lisensointi |
| 1.   Rahoituksen saajat voivat siirtää tulostensa omistusoikeuden. Niiden on varmistettava, että niiden velvoitteet koskevat myös uutta omistajaa ja että uudella omistajalle on velvoite siirtää ne edelleen mahdollisten myöhempien siirtojen yhteydessä. | 1.   Rahoituksen saajat voivat siirtää tulostensa omistusoikeuden. Niiden on varmistettava, että niiden velvoitteet koskevat myös uutta omistajaa ja että uudella omistajalle on velvoite siirtää ne edelleen mahdollisten myöhempien siirtojen yhteydessä. |
| 2.   Jollei toisin ole sovittu kirjallisesti erikseen yksilöityjen kolmansien osapuolten osalta tai jollei se ole sovellettavan lainsäädännön mukaan mahdotonta, rahoituksen saajien, jotka aikovat siirtää tulosten omistusoikeuden, on ilmoitettava etukäteen mahdollisille muille rahoituksen saajille, joilla on yhä tulosten käyttöoikeudet. Tähän ilmoitukseen on sisällytettävä riittävät tiedot uudesta omistajasta, jotta kyseiset rahoitukset saajat voivat arvioida siirron vaikutuksia niiden käyttöoikeuksiin. | 2.   Jollei toisin ole sovittu kirjallisesti erikseen yksilöityjen kolmansien osapuolten
  ja sen sidosyhteisöjen
  osalta tai jollei se ole sovellettavan lainsäädännön mukaan mahdotonta, rahoituksen saajien, jotka aikovat siirtää tulosten omistusoikeuden, on ilmoitettava etukäteen mahdollisille muille rahoituksen saajille, joilla on yhä tulosten käyttöoikeudet. Tähän ilmoitukseen on sisällytettävä riittävät tiedot uudesta omistajasta, jotta kyseiset rahoitukset saajat voivat arvioida siirron vaikutuksia niiden käyttöoikeuksiin. |
| Jollei toisin ole sovittu kirjallisesti erikseen yksilöityjen kolmansien osapuolten osalta, rahoituksen saaja voi vastustaa siirtoa, jos se voi osoittaa, että siirto vaikuttaisi haitallisesti sen käyttöoikeuksiin. Tällaisessa tapauksessa siirtoa ei saa tehdä ennen kuin kyseiset rahoituksen saajat ovat päässeet keskenään sopimukseen asiasta. | Jollei toisin ole sovittu kirjallisesti erikseen yksilöityjen kolmansien osapuolten
  ja sen sidosyhteisöjen
  osalta, rahoituksen saaja voi vastustaa siirtoa, jos se voi osoittaa, että siirto vaikuttaisi haitallisesti sen käyttöoikeuksiin. Tällaisessa tapauksessa siirtoa ei saa tehdä ennen kuin kyseiset rahoituksen saajat ovat päässeet keskenään sopimukseen asiasta.
  Avustussopimuksessa on asetettava tätä koskevat määräajat. |
| 3.   Rahoituksen saajat voivat myöntää lisenssejä tuloksiinsa tai antaa muuten oikeuden tulosten hyödyntämiseen, jos tämä ei vaikuta niiden velvoitteiden noudattamiseen. | 3.   Rahoituksen saajat voivat myöntää lisenssejä tuloksiinsa tai antaa muuten oikeuden tulosten hyödyntämiseen, jos tämä ei vaikuta niiden velvoitteiden noudattamiseen. |
| 4.   Perustelluissa tapauksissa avustussopimuksessa on annettava oikeus kieltäytyä hyväksymästä tulosten omistusoikeuden siirtoa tai tuloksia koskevan yksinomaisen lisenssin myöntämistä, jos | 4.   Perustelluissa tapauksissa avustussopimuksessa on annettava
  komissiolle
  oikeus kieltäytyä hyväksymästä tulosten omistusoikeuden siirtoa tai tuloksia koskevan yksinomaisen lisenssin myöntämistä, jos |
| a) | rahoituksen saajat, jotka ovat tuottaneet tulokset, ovat saaneet unionin rahoitusta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

36 artikla

36 artikla

Siirto ja lisensointi

Siirto ja lisensointi

1.   Rahoituksen saajat voivat siirtää tulostensa omistusoikeuden. Niiden on varmistettava, että niiden velvoitteet koskevat myös uutta omistajaa ja että uudella omistajalle on velvoite siirtää ne edelleen mahdollisten myöhempien siirtojen yhteydessä.

1.   Rahoituksen saajat voivat siirtää tulostensa omistusoikeuden. Niiden on varmistettava, että niiden velvoitteet koskevat myös uutta omistajaa ja että uudella omistajalle on velvoite siirtää ne edelleen mahdollisten myöhempien siirtojen yhteydessä.

2.   Jollei toisin ole sovittu kirjallisesti erikseen yksilöityjen kolmansien osapuolten osalta tai jollei se ole sovellettavan lainsäädännön mukaan mahdotonta, rahoituksen saajien, jotka aikovat siirtää tulosten omistusoikeuden, on ilmoitettava etukäteen mahdollisille muille rahoituksen saajille, joilla on yhä tulosten käyttöoikeudet. Tähän ilmoitukseen on sisällytettävä riittävät tiedot uudesta omistajasta, jotta kyseiset rahoitukset saajat voivat arvioida siirron vaikutuksia niiden käyttöoikeuksiin.

2.   Jollei toisin ole sovittu kirjallisesti erikseen yksilöityjen kolmansien osapuolten
  ja sen sidosyhteisöjen
  osalta tai jollei se ole sovellettavan lainsäädännön mukaan mahdotonta, rahoituksen saajien, jotka aikovat siirtää tulosten omistusoikeuden, on ilmoitettava etukäteen mahdollisille muille rahoituksen saajille, joilla on yhä tulosten käyttöoikeudet. Tähän ilmoitukseen on sisällytettävä riittävät tiedot uudesta omistajasta, jotta kyseiset rahoitukset saajat voivat arvioida siirron vaikutuksia niiden käyttöoikeuksiin.

Jollei toisin ole sovittu kirjallisesti erikseen yksilöityjen kolmansien osapuolten osalta, rahoituksen saaja voi vastustaa siirtoa, jos se voi osoittaa, että siirto vaikuttaisi haitallisesti sen käyttöoikeuksiin. Tällaisessa tapauksessa siirtoa ei saa tehdä ennen kuin kyseiset rahoituksen saajat ovat päässeet keskenään sopimukseen asiasta.

Jollei toisin ole sovittu kirjallisesti erikseen yksilöityjen kolmansien osapuolten
  ja sen sidosyhteisöjen
  osalta, rahoituksen saaja voi vastustaa siirtoa, jos se voi osoittaa, että siirto vaikuttaisi haitallisesti sen käyttöoikeuksiin. Tällaisessa tapauksessa siirtoa ei saa tehdä ennen kuin kyseiset rahoituksen saajat ovat päässeet keskenään sopimukseen asiasta.
  Avustussopimuksessa on asetettava tätä koskevat määräajat.

ja sen sidosyhteisöjen

Avustussopimuksessa on asetettava tätä koskevat määräajat.

3.   Rahoituksen saajat voivat myöntää lisenssejä tuloksiinsa tai antaa muuten oikeuden tulosten hyödyntämiseen, jos tämä ei vaikuta niiden velvoitteiden noudattamiseen.

3.   Rahoituksen saajat voivat myöntää lisenssejä tuloksiinsa tai antaa muuten oikeuden tulosten hyödyntämiseen, jos tämä ei vaikuta niiden velvoitteiden noudattamiseen.

4.   Perustelluissa tapauksissa avustussopimuksessa on annettava oikeus kieltäytyä hyväksymästä tulosten omistusoikeuden siirtoa tai tuloksia koskevan yksinomaisen lisenssin myöntämistä, jos

4.   Perustelluissa tapauksissa avustussopimuksessa on annettava
  komissiolle
  oikeus kieltäytyä hyväksymästä tulosten omistusoikeuden siirtoa tai tuloksia koskevan yksinomaisen lisenssin myöntämistä, jos

a)

rahoituksen saajat, jotka ovat tuottaneet tulokset, ovat saaneet unionin rahoitusta;

| a) | rahoituksen saajat, jotka ovat tuottaneet tulokset, ovat saaneet unionin rahoitusta; |
| --- | --- |

a)

rahoituksen saajat, jotka ovat tuottaneet tulokset, ovat saaneet unionin rahoitusta;

| b) | tulokset siirretään tai lisenssi myönnetään assosioitumattomaan kolmanteen maahan sijoittautuneelle oikeussubjektille; ja |
| --- | --- |

b)

tulokset siirretään tai lisenssi myönnetään assosioitumattomaan kolmanteen maahan sijoittautuneelle oikeussubjektille; ja

| b) | tulokset siirretään tai lisenssi myönnetään assosioitumattomaan kolmanteen maahan sijoittautuneelle oikeussubjektille; ja |
| --- | --- |

b)

tulokset siirretään tai lisenssi myönnetään assosioitumattomaan kolmanteen maahan sijoittautuneelle oikeussubjektille; ja

| c) | siirto tai lisenssin myöntäminen ei ole unionin edun mukaista. |
| --- | --- |

c)

siirto tai lisenssin myöntäminen ei ole unionin edun mukaista.

| c) | siirto tai lisenssin myöntäminen ei ole unionin edun mukaista. |
| --- | --- |

c)

siirto tai lisenssin myöntäminen ei ole unionin edun mukaista.

On edistettävä sopimuksia teknologian siirtämisestä.

On edistettävä sopimuksia teknologian siirtämisestä.

Jos vastustamisoikeus on annettu, rahoituksen saajan on annettava etukäteisilmoitus. Vastustamisoikeudesta voidaan luopua kirjallisesti, kun kyse on erikseen yksilöidyille oikeussubjekteille siirrettävistä tuloksista tai myönnettävistä lisensseistä, jos käytössä ovat toimenpiteet unionin etujen suojaamiseksi.

Jos vastustamisoikeus on annettu, rahoituksen saajan on annettava etukäteisilmoitus. Vastustamisoikeudesta voidaan luopua kirjallisesti, kun kyse on erikseen yksilöidyille oikeussubjekteille siirrettävistä tuloksista tai myönnettävistä lisensseistä, jos käytössä ovat toimenpiteet unionin etujen suojaamiseksi.

Tarkistus 97

Tarkistus 97

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

37 artikla

37 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 37 artikla | 37 artikla |
| Käyttöoikeudet | Käyttöoikeudet |
| 1.   Käyttöoikeuksiin sovelletaan seuraavia periaatteita: | 1.   Käyttöoikeuksiin sovelletaan seuraavia periaatteita: |
| a) | Käyttöoikeuksien käyttöä koskevat pyynnöt ja käyttöoikeuksista luopuminen on tehtävä kirjallisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

37 artikla

37 artikla

Käyttöoikeudet

Käyttöoikeudet

1.   Käyttöoikeuksiin sovelletaan seuraavia periaatteita:

1.   Käyttöoikeuksiin sovelletaan seuraavia periaatteita:

a)

Käyttöoikeuksien käyttöä koskevat pyynnöt ja käyttöoikeuksista luopuminen on tehtävä kirjallisesti.

| a) | Käyttöoikeuksien käyttöä koskevat pyynnöt ja käyttöoikeuksista luopuminen on tehtävä kirjallisesti. |
| --- | --- |

a)

Käyttöoikeuksien käyttöä koskevat pyynnöt ja käyttöoikeuksista luopuminen on tehtävä kirjallisesti.

| b) | jollei käyttöoikeuksien siirtäjän kanssa sovita toisin, käyttöoikeuksiin ei kuulu oikeus myöntää alilisenssejä; |
| --- | --- |

b)

jollei käyttöoikeuksien siirtäjän kanssa sovita toisin, käyttöoikeuksiin ei kuulu oikeus myöntää alilisenssejä;

| b) | jollei käyttöoikeuksien siirtäjän kanssa sovita toisin, käyttöoikeuksiin ei kuulu oikeus myöntää alilisenssejä; |
| --- | --- |

b)

jollei käyttöoikeuksien siirtäjän kanssa sovita toisin, käyttöoikeuksiin ei kuulu oikeus myöntää alilisenssejä;

| c) | rahoituksen saajien on ilmoitettava toisilleen ennen liittymistään avustussopimukseen kaikista tausta-aineistonsa myöntämistä koskevista rajoituksista; |
| --- | --- |

c)

rahoituksen saajien on ilmoitettava toisilleen ennen liittymistään avustussopimukseen kaikista tausta-aineistonsa myöntämistä koskevista rajoituksista;

| c) | rahoituksen saajien on ilmoitettava toisilleen ennen liittymistään avustussopimukseen kaikista tausta-aineistonsa myöntämistä koskevista rajoituksista; |
| --- | --- |

c)

rahoituksen saajien on ilmoitettava toisilleen ennen liittymistään avustussopimukseen kaikista tausta-aineistonsa myöntämistä koskevista rajoituksista;

| d) | jos rahoituksen saaja ei enää osallistu toimeen, se ei vaikuta sen velvoitteisiin myöntää käyttöoikeudet; |
| --- | --- |

d)

jos rahoituksen saaja ei enää osallistu toimeen, se ei vaikuta sen velvoitteisiin myöntää käyttöoikeudet;

| d) | jos rahoituksen saaja ei enää osallistu toimeen, se ei vaikuta sen velvoitteisiin myöntää käyttöoikeudet; |
| --- | --- |

d)

jos rahoituksen saaja ei enää osallistu toimeen, se ei vaikuta sen velvoitteisiin myöntää käyttöoikeudet;

| e) | jos jokin rahoituksen saaja laiminlyö velvoitteitaan, rahoituksen saajat voivat sopia, ettei sillä ole enää käyttöoikeuksia. |
| --- | --- |

e)

jos jokin rahoituksen saaja laiminlyö velvoitteitaan, rahoituksen saajat voivat sopia, ettei sillä ole enää käyttöoikeuksia.

| e) | jos jokin rahoituksen saaja laiminlyö velvoitteitaan, rahoituksen saajat voivat sopia, ettei sillä ole enää käyttöoikeuksia. |
| --- | --- |

e)

e)

jos jokin rahoituksen saaja laiminlyö velvoitteitaan, rahoituksen saajat voivat sopia, ettei sillä ole enää käyttöoikeuksia.

2.   Rahoituksen saajien on myönnettävä käyttöoikeudet

2.   Rahoituksen saajien on myönnettävä käyttöoikeudet

| a) | tuloksiinsa maksutta toimen muille rahoituksen saajille, jotka tarvitsevat niitä omien tehtäviensä toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

a)

tuloksiinsa maksutta toimen muille rahoituksen saajille, jotka tarvitsevat niitä omien tehtäviensä toteuttamiseksi;

| a) | tuloksiinsa maksutta toimen muille rahoituksen saajille, jotka tarvitsevat niitä omien tehtäviensä toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

a)

tuloksiinsa maksutta toimen muille rahoituksen saajille, jotka tarvitsevat niitä omien tehtäviensä toteuttamiseksi;

| b) | tausta-aineistoonsa toimen muille rahoituksen saajille, jotka tarvitsevat sitä omien tehtäviensä toteuttamiseksi, jollei 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista rajoituksista muuta johdu; tällaiset käyttöoikeudet on myönnettävä ilman maksua, jolleivät rahoituksen saajat sovi toisin ennen liittymistään avustussopimukseen; |
| --- | --- |

b)

tausta-aineistoonsa toimen muille rahoituksen saajille, jotka tarvitsevat sitä omien tehtäviensä toteuttamiseksi, jollei 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista rajoituksista muuta johdu; tällaiset käyttöoikeudet on myönnettävä ilman maksua, jolleivät rahoituksen saajat sovi toisin ennen liittymistään avustussopimukseen;

| b) | tausta-aineistoonsa toimen muille rahoituksen saajille, jotka tarvitsevat sitä omien tehtäviensä toteuttamiseksi, jollei 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista rajoituksista muuta johdu; tällaiset käyttöoikeudet on myönnettävä ilman maksua, jolleivät rahoituksen saajat sovi toisin ennen liittymistään avustussopimukseen; |
| --- | --- |

b)

tausta-aineistoonsa toimen muille rahoituksen saajille, jotka tarvitsevat sitä omien tehtäviensä toteuttamiseksi, jollei 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista rajoituksista muuta johdu; tällaiset käyttöoikeudet on myönnettävä ilman maksua, jolleivät rahoituksen saajat sovi toisin ennen liittymistään avustussopimukseen;

| c) | tuloksiinsa ja, jollei 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista rajoituksista muuta johdu, tausta-aineistoonsa toimen muille rahoituksen saajille, jotka tarvitsevat niitä omien tulostensa hyödyntämiseksi; käyttöoikeudet on myönnettävä oikeudenmukaisin ja kohtuullisin ehdoin, joista on sovittava. |
| --- | --- |

c)

tuloksiinsa ja, jollei 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista rajoituksista muuta johdu, tausta-aineistoonsa toimen muille rahoituksen saajille, jotka tarvitsevat niitä omien tulostensa hyödyntämiseksi; käyttöoikeudet on myönnettävä oikeudenmukaisin ja kohtuullisin ehdoin, joista on sovittava.

| c) | tuloksiinsa ja, jollei 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista rajoituksista muuta johdu, tausta-aineistoonsa toimen muille rahoituksen saajille, jotka tarvitsevat niitä omien tulostensa hyödyntämiseksi; käyttöoikeudet on myönnettävä oikeudenmukaisin ja kohtuullisin ehdoin, joista on sovittava. |
| --- | --- |

c)

tuloksiinsa ja, jollei 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista rajoituksista muuta johdu, tausta-aineistoonsa toimen muille rahoituksen saajille, jotka tarvitsevat niitä omien tulostensa hyödyntämiseksi; käyttöoikeudet on myönnettävä oikeudenmukaisin ja kohtuullisin ehdoin, joista on sovittava.

| 3. | Jolleivät rahoituksen saajat sovi toisin, niiden on myös annettava käyttöoikeudet tuloksiinsa ja, jollei 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista rajoituksista muuta johdu, tausta-aineistoonsa oikeussubjektille, joka |
| --- | --- |

3.

Jolleivät rahoituksen saajat sovi toisin, niiden on myös annettava käyttöoikeudet tuloksiinsa ja, jollei 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista rajoituksista muuta johdu, tausta-aineistoonsa oikeussubjektille, joka

3.   Jolleivät rahoituksen saajat sovi toisin, niiden on myös annettava käyttöoikeudet tuloksiinsa ja, jollei 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista rajoituksista muuta johdu, tausta-aineistoonsa oikeussubjektille, joka

| a) | on sijoittautunut johonkin jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan; |
| --- | --- |

a)

on sijoittautunut johonkin jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan;

| a) | on sijoittautunut johonkin jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan; |
| --- | --- |

a)

on sijoittautunut johonkin jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan;

| b) | on suoraan tai välillisesti jonkin toisen rahoituksen saajan määräysvallassa tai saman suoran tai välillisen määräysvallan alainen kuin kyseinen rahoituksen saaja tai jonka määräysvallassa kyseinen rahoituksen saaja on suoraan tai välillisesti; ja |
| --- | --- |

b)

on suoraan tai välillisesti jonkin toisen rahoituksen saajan määräysvallassa tai saman suoran tai välillisen määräysvallan alainen kuin kyseinen rahoituksen saaja tai jonka määräysvallassa kyseinen rahoituksen saaja on suoraan tai välillisesti; ja

| b) | on suoraan tai välillisesti jonkin toisen rahoituksen saajan määräysvallassa tai saman suoran tai välillisen määräysvallan alainen kuin kyseinen rahoituksen saaja tai jonka määräysvallassa kyseinen rahoituksen saaja on suoraan tai välillisesti; ja |
| --- | --- |

b)

on suoraan tai välillisesti jonkin toisen rahoituksen saajan määräysvallassa tai saman suoran tai välillisen määräysvallan alainen kuin kyseinen rahoituksen saaja tai jonka määräysvallassa kyseinen rahoituksen saaja on suoraan tai välillisesti; ja

| c) | tarvitsee käyttöoikeuksia hyödyntääkseen kyseisen rahoituksen saajan tuloksia. |
| --- | --- |

c)

tarvitsee käyttöoikeuksia hyödyntääkseen kyseisen rahoituksen saajan tuloksia.

| c) | tarvitsee käyttöoikeuksia hyödyntääkseen kyseisen rahoituksen saajan tuloksia. |
| --- | --- |

c)

tarvitsee käyttöoikeuksia hyödyntääkseen kyseisen rahoituksen saajan tuloksia.

Käyttöoikeudet on myönnettävä oikeudenmukaisin ja kohtuullisin ehdoin, joista on sovittava.

Käyttöoikeudet on myönnettävä oikeudenmukaisin ja kohtuullisin ehdoin, joista on sovittava.

4.   Käyttöoikeuksia voidaan pyytää tulosten hyödyntämistä varten enintään vuoden ajan toimen päättymisen jälkeen, jolleivät rahoituksen saajat sovi muusta määräajasta.

4.   Käyttöoikeuksia voidaan pyytää tulosten hyödyntämistä varten enintään vuoden ajan toimen päättymisen jälkeen, jolleivät rahoituksen saajat sovi muusta määräajasta.

5.   Rahoituksen saajien, jotka ovat saaneet unionin rahoitusta, on myönnettävä käyttöoikeudet tuloksiinsa maksutta unionin toimielimille, elimille, laitoksille tai virastoille unionin politiikkojen tai ohjelmien kehittämistä, täytäntöönpanoa ja seurantaa varten. Käyttöoikeudet rajoittuvat muuhun kuin kaupallisessa tai kilpailutarkoituksessa tapahtuvaan käyttöön.

5.   Rahoituksen saajien, jotka ovat saaneet unionin rahoitusta, on myönnettävä käyttöoikeudet tuloksiinsa maksutta unionin toimielimille, elimille, laitoksille tai virastoille unionin politiikkojen tai ohjelmien kehittämistä, täytäntöönpanoa ja seurantaa varten. Käyttöoikeudet rajoittuvat muuhun kuin kaupallisessa tai kilpailutarkoituksessa tapahtuvaan käyttöön
  ottaen huomioon rahoituksen saajien oikeutetut edut
  .

Kyseiset käyttöoikeudet eivät ulotu osallistujien tausta-aineistoon.

Kyseiset käyttöoikeudet eivät ulotu osallistujien tausta-aineistoon.

Klusteriin ”
  Osallisuutta edistävä ja
  turvallinen yhteiskunta” kuuluvan toiminta-alan ”Suojelu ja turvallisuus” toimissa rahoituksen saajien, jotka ovat saaneet unionin rahoitusta, on myös annettava käyttöoikeudet tuloksiinsa maksutta jäsenvaltioiden kansallisille viranomaisille niiden politiikkojen tai ohjelmien kehittämistä, täytäntöönpanoa ja seurantaa varten kyseisellä alalla. Käyttöoikeudet rajoittuvat muuhun kuin kaupallisessa tai kilpailutarkoituksessa tapahtuvaan käyttöön, ja ne on myönnettävä kahdenvälisen sopimuksen puitteissa, jossa määriteltävillä erityisehdoilla varmistetaan käyttöoikeuksien käyttäminen vain aiottuun tarkoitukseen ja asianmukaisten salassapitovelvoitteiden soveltaminen. Pyynnön esittäneen jäsenvaltion tai unionin toimielimen, elimen, laitoksen tai viraston on annettava tällainen pyyntö kaikkien jäsenvaltioiden tiedoksi.

Osallisuutta edistävä ja

Klusteriin ”Turvallinen yhteiskunta” kuuluvan toiminta-alan ”Suojelu ja turvallisuus” toimissa rahoituksen saajien, jotka ovat saaneet unionin rahoitusta, on myös annettava käyttöoikeudet tuloksiinsa maksutta jäsenvaltioiden kansallisille viranomaisille niiden politiikkojen tai ohjelmien kehittämistä, täytäntöönpanoa ja seurantaa varten kyseisellä alalla. Käyttöoikeudet rajoittuvat muuhun kuin kaupallisessa tai kilpailutarkoituksessa tapahtuvaan käyttöön, ja ne on myönnettävä kahdenvälisen sopimuksen puitteissa, jossa määriteltävillä erityisehdoilla varmistetaan käyttöoikeuksien käyttäminen vain aiottuun tarkoitukseen ja asianmukaisten salassapitovelvoitteiden soveltaminen. Pyynnön esittäneen jäsenvaltion tai unionin toimielimen, elimen, laitoksen tai viraston on annettava tällainen pyyntö kaikkien jäsenvaltioiden tiedoksi.

6.   Työohjelmassa voidaan määrätä käyttöoikeuksia koskevista lisävelvoitteista.

6.   Työohjelmassa voidaan
  tarvittaessa
  määrätä käyttöoikeuksia koskevista lisävelvoitteista.

Tarkistus 98

Tarkistus 98

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

38 artikla

38 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 38 artikla | 38 artikla |
| Tulosten hyödyntämistä ja levittämistä koskevat erityissäännökset | Tulosten hyödyntämistä ja levittämistä koskevat erityissäännökset |
| Omistusoikeuksiin,
  tulosten hyödyntämiseen ja levittämiseen, siirtoon ja lisensointiin sekä käyttöoikeuksiin voidaan soveltaa erityisiä sääntöjä, jotka koskevat ERC:n toimia, koulutus- ja liikkuvuustoimia, esikaupallista hankintaa, innovatiivisten ratkaisujen julkista hankintaa, ohjelmien yhteisrahoitustoimia ja koordinointi- ja tukitoimia. | Tulosten hyödyntämiseen ja levittämiseen, siirtoon ja lisensointiin sekä käyttöoikeuksiin voidaan soveltaa erityisiä sääntöjä, jotka koskevat ERC:n
  ja EIT:n
  toimia, koulutus- ja liikkuvuustoimia, esikaupallista hankintaa, innovatiivisten ratkaisujen julkista hankintaa, ohjelmien yhteisrahoitustoimia ja koordinointi- ja tukitoimia. |
| Nämä erityissäännöt eivät saa muuttaa avointa saatavuutta koskevia velvoitteita. | Nämä erityissäännöt eivät saa muuttaa
  10 artiklassa tarkoitettuja
  avointa saatavuutta koskevia velvoitteita
  ja periaatteita
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

38 artikla

38 artikla

Tulosten hyödyntämistä ja levittämistä koskevat erityissäännökset

Tulosten hyödyntämistä ja levittämistä koskevat erityissäännökset

Omistusoikeuksiin,
  tulosten hyödyntämiseen ja levittämiseen, siirtoon ja lisensointiin sekä käyttöoikeuksiin voidaan soveltaa erityisiä sääntöjä, jotka koskevat ERC:n toimia, koulutus- ja liikkuvuustoimia, esikaupallista hankintaa, innovatiivisten ratkaisujen julkista hankintaa, ohjelmien yhteisrahoitustoimia ja koordinointi- ja tukitoimia.

Omistusoikeuksiin,

Tulosten hyödyntämiseen ja levittämiseen, siirtoon ja lisensointiin sekä käyttöoikeuksiin voidaan soveltaa erityisiä sääntöjä, jotka koskevat ERC:n
  ja EIT:n
  toimia, koulutus- ja liikkuvuustoimia, esikaupallista hankintaa, innovatiivisten ratkaisujen julkista hankintaa, ohjelmien yhteisrahoitustoimia ja koordinointi- ja tukitoimia.

ja EIT:n

Nämä erityissäännöt eivät saa muuttaa avointa saatavuutta koskevia velvoitteita.

Nämä erityissäännöt eivät saa muuttaa
  10 artiklassa tarkoitettuja
  avointa saatavuutta koskevia velvoitteita
  ja periaatteita
  .

10 artiklassa tarkoitettuja

ja periaatteita

Tarkistus 99

Tarkistus 99

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla

39 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 39 artikla | 39 artikla |
| Palkinnot | Palkinnot |
| 1.   Ohjelman mukaiset palkinnot myönnetään ja niitä hallinnoidaan varainhoitoasetuksen IX osaston mukaisesti, jollei tässä luvussa toisin säädetä. | 1.   Ohjelman mukaiset palkinnot myönnetään ja niitä hallinnoidaan varainhoitoasetuksen IX osaston mukaisesti, jollei tässä luvussa toisin säädetä. |
| 2.   Kaikki oikeussubjektit sijoittautumispaikastaan riippumatta voivat osallistua kilpailuun, jollei työohjelmassa tai kilpailujen säännöissä toisin määrätä. | 2.   Kaikki oikeussubjektit sijoittautumispaikastaan riippumatta voivat osallistua kilpailuun, jollei työohjelmassa tai kilpailujen säännöissä toisin määrätä. |
| 3.   Komissio tai rahoituselin voi järjestää palkintoja seuraavien kanssa: | 3.   Komissio tai rahoituselin voi järjestää palkintoja
  tarvittaessa
  seuraavien kanssa: |
| a) | muut unionin elimet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

39 artikla

39 artikla

Palkinnot

Palkinnot

1.   Ohjelman mukaiset palkinnot myönnetään ja niitä hallinnoidaan varainhoitoasetuksen IX osaston mukaisesti, jollei tässä luvussa toisin säädetä.

1.   Ohjelman mukaiset palkinnot myönnetään ja niitä hallinnoidaan varainhoitoasetuksen IX osaston mukaisesti, jollei tässä luvussa toisin säädetä.

2.   Kaikki oikeussubjektit sijoittautumispaikastaan riippumatta voivat osallistua kilpailuun, jollei työohjelmassa tai kilpailujen säännöissä toisin määrätä.

2.   Kaikki oikeussubjektit sijoittautumispaikastaan riippumatta voivat osallistua kilpailuun, jollei työohjelmassa tai kilpailujen säännöissä toisin määrätä.

3.   Komissio tai rahoituselin voi järjestää palkintoja seuraavien kanssa:

3.   Komissio tai rahoituselin voi järjestää palkintoja
  tarvittaessa
  seuraavien kanssa:

a)

muut unionin elimet;

| a) | muut unionin elimet; |
| --- | --- |

a)

muut unionin elimet;

| b) | kolmannet maat, mukaan lukien niiden tieteelliset ja teknologiset järjestöt tai virastot; |
| --- | --- |

b)

kolmannet maat, mukaan lukien niiden tieteelliset ja teknologiset järjestöt tai virastot;

| b) | kolmannet maat, mukaan lukien niiden tieteelliset ja teknologiset järjestöt tai virastot; |
| --- | --- |

b)

kolmannet maat, mukaan lukien niiden tieteelliset ja teknologiset järjestöt tai virastot;

| c) | kansainväliset järjestöt; tai |
| --- | --- |

c)

kansainväliset järjestöt; tai

| c) | kansainväliset järjestöt; tai |
| --- | --- |

c)

kansainväliset järjestöt; tai

| d) | voittoa tavoittelemattomat oikeussubjektit. |
| --- | --- |

d)

voittoa tavoittelemattomat oikeussubjektit.

| d) | voittoa tavoittelemattomat oikeussubjektit. |
| --- | --- |

d)

voittoa tavoittelemattomat oikeussubjektit.

4.   
  Työohjelma
  tai kilpailun
  säännöt voivat sisältää
  viestintää
  sekä
  tulosten hyödyntämistä ja levittämistä koskevia velvoitteita.

4.   
  Työohjelmaan
  tai kilpailun
  sääntöihin on sisällytettävä
  viestintää
  , omistusoikeutta, käyttöoikeuksia ja
  tulosten hyödyntämistä ja levittämistä koskevia velvoitteita
  , mukaan lukien lisensointia koskevia määräyksiä
  .

Tarkistus 100

Tarkistus 100

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

42 artikla

42 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 42 artikla | 42 artikla |
| Euroopan horisontti -ohjelman ja Euroopan innovaationeuvoston sekarahoitus | Euroopan horisontti -ohjelman ja Euroopan innovaationeuvoston sekarahoitus |
| 1.   Euroopan horisontti -ohjelman ja Euroopan innovaationeuvoston sekarahoituksen avustusosuuksiin ja takaisinmaksettaviin ennakko-osuuksiin sovelletaan 30 ja 33 artiklaa. | 1.   Euroopan horisontti -ohjelman ja Euroopan innovaationeuvoston sekarahoituksen avustusosuuksiin ja takaisinmaksettaviin ennakko-osuuksiin sovelletaan 30 ja 33 artiklaa. |
| 2.   Euroopan innovaationeuvoston sekarahoitus toteutetaan 43 artiklan mukaisesti. Euroopan innovaationeuvoston sekarahoitukseen kuuluvaa tukea voidaan myöntää, kunnes toimi voidaan rahoittaa rahoitusta yhdistävänä toimena tai rahoitus- ja investointitoimenpiteenä, jolla on täysi EU:n takuu InvestEU-ohjelman puitteissa. Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 209 artiklassa säädetään, 2 kohdassa ja erityisesti a ja d alakohdassa säädettyjä ehtoja ei sovelleta Euroopan innovaationeuvoston sekarahoituksen myöntämisajankohtana. | 2.   Euroopan innovaationeuvoston sekarahoitus toteutetaan 43 artiklan mukaisesti. Euroopan innovaationeuvoston sekarahoitukseen kuuluvaa tukea voidaan myöntää
  riskihankkeisiin
  , kunnes toimi voidaan rahoittaa rahoitusta yhdistävänä toimena tai rahoitus- ja investointitoimenpiteenä, jolla on täysi EU:n takuu InvestEU-ohjelman puitteissa. Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 209 artiklassa säädetään, 2 kohdassa ja erityisesti a ja d alakohdassa säädettyjä ehtoja ei sovelleta Euroopan innovaationeuvoston sekarahoituksen myöntämisajankohtana. |
| 3.   Euroopan horisontti -ohjelman sekarahoitusta voidaan myöntää ohjelmien yhteisrahoitustoimeen, jos jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden yhteisessä ohjelmassa määrätään rahoitusvälineiden käytöstä valikoitujen toimien tukemiseksi. Nämä toimet arvioidaan ja valitaan 19, 20,
  23,
  24, 25 ja
  26
  artiklan mukaisesti. Euroopan horisontti -ohjelman sekarahoituksen täytäntöönpanosäännöissä noudatetaan 29 artiklaa ja vastaavasti 43 artiklan 9 kohtaa siten, että lisäehdot määritellään työohjelmassa. | 3.   Euroopan horisontti -ohjelman sekarahoitusta voidaan myöntää ohjelmien yhteisrahoitustoimeen, jos jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden yhteisessä ohjelmassa määrätään rahoitusvälineiden käytöstä valikoitujen toimien tukemiseksi. Nämä toimet arvioidaan ja valitaan
  11,
  19, 20, 24, 25
  , 42 a
  ja
  43
  artiklan mukaisesti. Euroopan horisontti -ohjelman sekarahoituksen täytäntöönpanosäännöissä noudatetaan 29 artiklaa ja vastaavasti 43 artiklan 9 kohtaa siten, että
  perustellut
  lisäehdot määritellään työohjelmassa. |
| 4.   Euroopan horisontti -ohjelman ja Euroopan innovaationeuvoston sekarahoituksen palautukset, mukaan lukien takaisinmaksetut ennakot ja tulot, katsotaan sisäisiksi käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi varainhoitoasetuksen 21 artiklan 3 kohdan f alakohdan ja 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti. | 4.   Euroopan horisontti -ohjelman ja Euroopan innovaationeuvoston sekarahoituksen palautukset, mukaan lukien takaisinmaksetut ennakot ja tulot, katsotaan sisäisiksi käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi varainhoitoasetuksen 21 artiklan 3 kohdan f alakohdan ja 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| 5.   Euroopan horisontti -ohjelman ja Euroopan innovaationeuvoston sekarahoitus on myönnettävä tavalla, joka
  ei vääristä kilpailua
  . | 5.   Euroopan horisontti -ohjelman ja Euroopan innovaationeuvoston sekarahoitus on myönnettävä tavalla, joka
  edistää unionin kilpailukykyä samalla kun vältetään kilpailun vääristymistä
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

42 artikla

42 artikla

Euroopan horisontti -ohjelman ja Euroopan innovaationeuvoston sekarahoitus

Euroopan horisontti -ohjelman ja Euroopan innovaationeuvoston sekarahoitus

1.   Euroopan horisontti -ohjelman ja Euroopan innovaationeuvoston sekarahoituksen avustusosuuksiin ja takaisinmaksettaviin ennakko-osuuksiin sovelletaan 30 ja 33 artiklaa.

1.   Euroopan horisontti -ohjelman ja Euroopan innovaationeuvoston sekarahoituksen avustusosuuksiin ja takaisinmaksettaviin ennakko-osuuksiin sovelletaan 30 ja 33 artiklaa.

2.   Euroopan innovaationeuvoston sekarahoitus toteutetaan 43 artiklan mukaisesti. Euroopan innovaationeuvoston sekarahoitukseen kuuluvaa tukea voidaan myöntää, kunnes toimi voidaan rahoittaa rahoitusta yhdistävänä toimena tai rahoitus- ja investointitoimenpiteenä, jolla on täysi EU:n takuu InvestEU-ohjelman puitteissa. Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 209 artiklassa säädetään, 2 kohdassa ja erityisesti a ja d alakohdassa säädettyjä ehtoja ei sovelleta Euroopan innovaationeuvoston sekarahoituksen myöntämisajankohtana.

2.   Euroopan innovaationeuvoston sekarahoitus toteutetaan 43 artiklan mukaisesti. Euroopan innovaationeuvoston sekarahoitukseen kuuluvaa tukea voidaan myöntää
  riskihankkeisiin
  , kunnes toimi voidaan rahoittaa rahoitusta yhdistävänä toimena tai rahoitus- ja investointitoimenpiteenä, jolla on täysi EU:n takuu InvestEU-ohjelman puitteissa. Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 209 artiklassa säädetään, 2 kohdassa ja erityisesti a ja d alakohdassa säädettyjä ehtoja ei sovelleta Euroopan innovaationeuvoston sekarahoituksen myöntämisajankohtana.

3.   Euroopan horisontti -ohjelman sekarahoitusta voidaan myöntää ohjelmien yhteisrahoitustoimeen, jos jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden yhteisessä ohjelmassa määrätään rahoitusvälineiden käytöstä valikoitujen toimien tukemiseksi. Nämä toimet arvioidaan ja valitaan 19, 20,
  23,
  24, 25 ja
  26
  artiklan mukaisesti. Euroopan horisontti -ohjelman sekarahoituksen täytäntöönpanosäännöissä noudatetaan 29 artiklaa ja vastaavasti 43 artiklan 9 kohtaa siten, että lisäehdot määritellään työohjelmassa.

3.   Euroopan horisontti -ohjelman sekarahoitusta voidaan myöntää ohjelmien yhteisrahoitustoimeen, jos jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden yhteisessä ohjelmassa määrätään rahoitusvälineiden käytöstä valikoitujen toimien tukemiseksi. Nämä toimet arvioidaan ja valitaan
  11,
  19, 20, 24, 25
  , 42 a
  ja
  43
  artiklan mukaisesti. Euroopan horisontti -ohjelman sekarahoituksen täytäntöönpanosäännöissä noudatetaan 29 artiklaa ja vastaavasti 43 artiklan 9 kohtaa siten, että
  perustellut
  lisäehdot määritellään työohjelmassa.

4.   Euroopan horisontti -ohjelman ja Euroopan innovaationeuvoston sekarahoituksen palautukset, mukaan lukien takaisinmaksetut ennakot ja tulot, katsotaan sisäisiksi käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi varainhoitoasetuksen 21 artiklan 3 kohdan f alakohdan ja 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

4.   Euroopan horisontti -ohjelman ja Euroopan innovaationeuvoston sekarahoituksen palautukset, mukaan lukien takaisinmaksetut ennakot ja tulot, katsotaan sisäisiksi käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi varainhoitoasetuksen 21 artiklan 3 kohdan f alakohdan ja 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

5.   Euroopan horisontti -ohjelman ja Euroopan innovaationeuvoston sekarahoitus on myönnettävä tavalla, joka
  ei vääristä kilpailua
  .

5.   Euroopan horisontti -ohjelman ja Euroopan innovaationeuvoston sekarahoitus on myönnettävä tavalla, joka
  edistää unionin kilpailukykyä samalla kun vältetään kilpailun vääristymistä
  .

Tarkistus 101

Tarkistus 101

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

42 a artikla (uusi)

42 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 42 a artikla |
| | Pathfinder-väline |
| | 1.
     
  Pathfinder-välineestä tarjotaan avustuksia suuririskisille kärkihankkeille, joilla pyritään unionin strategista riippumattomuutta kehittämällä edistämään mahdollisesti mullistavia innovatiivisia tulevaisuuden teknologioita ja uusia markkinamahdollisuuksia. Pathfinder-välineestä tuetaan aluksi tieteellisen ja teknologisen tutkimuksen ja kehityksen käynnistysvaihetta, mukaan lukien konseptin oikeaksi todistaminen ja prototyypit teknologian vahvistamiseksi. |
| | Pathfinder-väline toteutetaan pääasiassa avoimin alhaalta ylöspäin suuntautuvin ehdotuspyynnöin, joilla on säännölliset vuotuiset koontipäivät, ja sen avulla varaudutaan myös kilpailuhaasteisiin, jotta voidaan kehittää edistynyttä teknologiaa ja perusteellisia muutoksia edustavaa ajattelua edellyttäviä keskeisiä strategisia tavoitteita

   (1 a)

  . Valittujen hankkeiden uudelleenryhmittely aihekohtaisiin tai tavoitelähtöisiin toimialoihin mahdollistaa pyrkimysten kriittisen massan määrittämisen, teknologisen strategisen riippumattomuuden unionin tasolla ja uusien monitieteisten tutkimusyhteisöjen organisoinnin. |
| | 2.
     
  Pathfinder-välineessä toteutetaan siirtymätoimia, joilla innovoijia autetaan pääsemään unionissa kaupalliseen kehitykseen. Näitä ovat demonstrointitoimet ja toteutettavuustutkimukset mahdollisten liiketoimintamallien arvioimiseksi sekä toimet, joilla tuetaan spin-off- ja startup-yritysten luomista. |
| | a) | ehdotuspyyntöjen käynnistäminen ja sisältö määritetään suhteessa tavoitteisiin ja talousarvioon, jotka työohjelmassa vahvistetaan kyseisistä toimista muodostetulle portfoliolle; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

42 a artikla

42 a artikla

Pathfinder-väline

Pathfinder-väline

1.
     
  Pathfinder-välineestä tarjotaan avustuksia suuririskisille kärkihankkeille, joilla pyritään unionin strategista riippumattomuutta kehittämällä edistämään mahdollisesti mullistavia innovatiivisia tulevaisuuden teknologioita ja uusia markkinamahdollisuuksia. Pathfinder-välineestä tuetaan aluksi tieteellisen ja teknologisen tutkimuksen ja kehityksen käynnistysvaihetta, mukaan lukien konseptin oikeaksi todistaminen ja prototyypit teknologian vahvistamiseksi.

Pathfinder-väline toteutetaan pääasiassa avoimin alhaalta ylöspäin suuntautuvin ehdotuspyynnöin, joilla on säännölliset vuotuiset koontipäivät, ja sen avulla varaudutaan myös kilpailuhaasteisiin, jotta voidaan kehittää edistynyttä teknologiaa ja perusteellisia muutoksia edustavaa ajattelua edellyttäviä keskeisiä strategisia tavoitteita

   (1 a)

  . Valittujen hankkeiden uudelleenryhmittely aihekohtaisiin tai tavoitelähtöisiin toimialoihin mahdollistaa pyrkimysten kriittisen massan määrittämisen, teknologisen strategisen riippumattomuuden unionin tasolla ja uusien monitieteisten tutkimusyhteisöjen organisoinnin.

Pathfinder-väline toteutetaan pääasiassa avoimin alhaalta ylöspäin suuntautuvin ehdotuspyynnöin, joilla on säännölliset vuotuiset koontipäivät, ja sen avulla varaudutaan myös kilpailuhaasteisiin, jotta voidaan kehittää edistynyttä teknologiaa ja perusteellisia muutoksia edustavaa ajattelua edellyttäviä keskeisiä strategisia tavoitteita

1 a

. Valittujen hankkeiden uudelleenryhmittely aihekohtaisiin tai tavoitelähtöisiin toimialoihin mahdollistaa pyrkimysten kriittisen massan määrittämisen, teknologisen strategisen riippumattomuuden unionin tasolla ja uusien monitieteisten tutkimusyhteisöjen organisoinnin.

2.
     
  Pathfinder-välineessä toteutetaan siirtymätoimia, joilla innovoijia autetaan pääsemään unionissa kaupalliseen kehitykseen. Näitä ovat demonstrointitoimet ja toteutettavuustutkimukset mahdollisten liiketoimintamallien arvioimiseksi sekä toimet, joilla tuetaan spin-off- ja startup-yritysten luomista.

a)

a)

ehdotuspyyntöjen käynnistäminen ja sisältö määritetään suhteessa tavoitteisiin ja talousarvioon, jotka työohjelmassa vahvistetaan kyseisistä toimista muodostetulle portfoliolle;

ehdotuspyyntöjen käynnistäminen ja sisältö määritetään suhteessa tavoitteisiin ja talousarvioon, jotka työohjelmassa vahvistetaan kyseisistä toimista muodostetulle portfoliolle;

| b) | kiinteämääräiset avustukset, joiden suuruus on enintään 50 000 euroa, voidaan myöntää ilman ehdotuspyyntöä yksinomaan toimiin, joita Pathfinder-välineestä jo rahoitetaan kiireellisten koordinointi- ja tukitoimien toteuttamiseksi, jotta voidaan vahvistaa portfolion rahoituksen saajien yhteisöä tai arvioida mahdollisia spin-off-vaikutuksia tai mahdollisia markkinoita luovia innovaatioita. |
| --- | --- |

b)

b)

kiinteämääräiset avustukset, joiden suuruus on enintään 50 000 euroa, voidaan myöntää ilman ehdotuspyyntöä yksinomaan toimiin, joita Pathfinder-välineestä jo rahoitetaan kiireellisten koordinointi- ja tukitoimien toteuttamiseksi, jotta voidaan vahvistaa portfolion rahoituksen saajien yhteisöä tai arvioida mahdollisia spin-off-vaikutuksia tai mahdollisia markkinoita luovia innovaatioita.

kiinteämääräiset avustukset, joiden suuruus on enintään 50 000 euroa, voidaan myöntää ilman ehdotuspyyntöä yksinomaan toimiin, joita Pathfinder-välineestä jo rahoitetaan kiireellisten koordinointi- ja tukitoimien toteuttamiseksi, jotta voidaan vahvistaa portfolion rahoituksen saajien yhteisöä tai arvioida mahdollisia spin-off-vaikutuksia tai mahdollisia markkinoita luovia innovaatioita.

3.
     
  EIC:n Pathfinder-välineeseen sovelletaan 25 artiklassa tarkoitettuja myöntämisperusteita.

Tarkistus 102

Tarkistus 102

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

43 artikla

43 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 43 artikla | 43 artikla |
| Euroopan innovaationeuvoston
  Accelerator-väline | Accelerator-väline |
| 1.   Euroopan innovaationeuvoston Accelerator-välineen rahoituksen saajan on oltava startup-, pk- tai mid cap -yritykseksi katsottava oikeussubjekti, joka on sijoittautunut jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan. Ehdotuksen voi tehdä rahoituksen saaja itse tai yksi tai useampi luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, joka aikoo perustaa kyseisen rahoituksen saajan tai tukea sitä. | 1.   Euroopan innovaationeuvoston Accelerator-välineen rahoituksen saajan on oltava startup-,
  scale-up-,
  pk- tai mid cap -yritykseksi katsottava oikeussubjekti, joka on sijoittautunut jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan. Ehdotuksen voi tehdä rahoituksen saaja itse tai yksi tai useampi luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, joka aikoo perustaa kyseisen rahoituksen saajan tai tukea sitä. |
| 2.   Unionin rahoituksen myöntämisestä Euroopan innovaationeuvoston sekarahoituksen puitteissa tehdään vain yksi päätös rahoitusmuodosta riippumatta. | 2.   Unionin rahoituksen myöntämisestä Euroopan innovaationeuvoston sekarahoituksen puitteissa tehdään vain yksi päätös rahoitusmuodosta riippumatta. |
| 3.   Riippumattomat asiantuntijat arvioivat ja valitsevat ehdotukset niiden ehdotuskohtaisten ansioiden perusteella vuotuisen avoimen ehdotuspyynnön puitteissa tietyin koontipäivin 24–26 artiklan mukaisesti, jollei 4 kohdasta muuta johdu. | 3.   Riippumattomat asiantuntijat arvioivat ja valitsevat ehdotukset niiden ehdotuskohtaisten ansioiden perusteella vuotuisen avoimen ehdotuspyynnön puitteissa tietyin koontipäivin 24–26 artiklan mukaisesti, jollei 4 kohdasta muuta johdu. |
| 4.   Myöntämisperusteina ovat | 4.   Myöntämisperusteina ovat |
| — | huippuosaaminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

43 artikla

43 artikla

Euroopan innovaationeuvoston
  Accelerator-väline

Euroopan innovaationeuvoston

Accelerator-väline

1.   Euroopan innovaationeuvoston Accelerator-välineen rahoituksen saajan on oltava startup-, pk- tai mid cap -yritykseksi katsottava oikeussubjekti, joka on sijoittautunut jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan. Ehdotuksen voi tehdä rahoituksen saaja itse tai yksi tai useampi luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, joka aikoo perustaa kyseisen rahoituksen saajan tai tukea sitä.

1.   Euroopan innovaationeuvoston Accelerator-välineen rahoituksen saajan on oltava startup-,
  scale-up-,
  pk- tai mid cap -yritykseksi katsottava oikeussubjekti, joka on sijoittautunut jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan. Ehdotuksen voi tehdä rahoituksen saaja itse tai yksi tai useampi luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, joka aikoo perustaa kyseisen rahoituksen saajan tai tukea sitä.

2.   Unionin rahoituksen myöntämisestä Euroopan innovaationeuvoston sekarahoituksen puitteissa tehdään vain yksi päätös rahoitusmuodosta riippumatta.

2.   Unionin rahoituksen myöntämisestä Euroopan innovaationeuvoston sekarahoituksen puitteissa tehdään vain yksi päätös rahoitusmuodosta riippumatta.

3.   Riippumattomat asiantuntijat arvioivat ja valitsevat ehdotukset niiden ehdotuskohtaisten ansioiden perusteella vuotuisen avoimen ehdotuspyynnön puitteissa tietyin koontipäivin 24–26 artiklan mukaisesti, jollei 4 kohdasta muuta johdu.

3.   Riippumattomat asiantuntijat arvioivat ja valitsevat ehdotukset niiden ehdotuskohtaisten ansioiden perusteella vuotuisen avoimen ehdotuspyynnön puitteissa tietyin koontipäivin 24–26 artiklan mukaisesti, jollei 4 kohdasta muuta johdu.

4.   Myöntämisperusteina ovat

4.   Myöntämisperusteina ovat

—

huippuosaaminen;

| — | huippuosaaminen; |
| --- | --- |

—

huippuosaaminen;

| — | vaikutus; |
| --- | --- |

—

vaikutus;

| — | vaikutus
  ja unionin tason lisäarvo
  ; |
| --- | --- |

—

vaikutus
  ja unionin tason lisäarvo
  ;

ja unionin tason lisäarvo

| — | toimen riskitaso ja unionin tuen tarve. |
| --- | --- |

—

toimen riskitaso ja unionin tuen tarve.

| — | toimen riskitaso ja unionin tuen tarve. |
| --- | --- |

—

toimen riskitaso ja unionin tuen tarve.

5.   Komissio tai Euroopan horisontti -ohjelman toteuttamisesta vastaavat rahoituselimet voivat asianomaisten hakijoiden suostumuksella jättää suoraan arvioitavaksi viimeksi mainittua arviointiperustetta vasten ehdotuksen innovointiin ja markkinoille saattamiseen tähtääväksi toimeksi, joka täyttää jo kaksi ensimmäistä perustetta, edellyttäen että kaikki seuraavat ehdot täyttyvät:

5.   Komissio tai Euroopan horisontti -ohjelman toteuttamisesta vastaavat rahoituselimet
  (myös EIT ja osaamis- ja innovaatioyhteisöt)
  voivat asianomaisten hakijoiden suostumuksella jättää suoraan arvioitavaksi viimeksi mainittua arviointiperustetta vasten ehdotuksen innovointiin ja markkinoille saattamiseen
  erityisesti unionissa
  tähtääväksi toimeksi, joka täyttää jo kaksi ensimmäistä perustetta, edellyttäen että kaikki seuraavat ehdot täyttyvät:

| — | ehdotuksen on saatava alkunsa jostain muusta toimesta, jota rahoitetaan Horisontti 2020 -ohjelmasta tai tästä ohjelmasta taikka kansallisesta ohjelmasta, joka
  on
  Euroopan innovaationeuvoston
  Pathfinder-välineen kaltainen
  komission tunnustamalla tavalla; |
| --- | --- |

—

ehdotuksen on saatava alkunsa jostain muusta toimesta, jota rahoitetaan Horisontti 2020 -ohjelmasta tai tästä ohjelmasta taikka kansallisesta ohjelmasta, joka
  on
  Euroopan innovaationeuvoston
  Pathfinder-välineen kaltainen
  komission tunnustamalla tavalla;

on

Pathfinder-välineen kaltainen

| — | ehdotuksen on saatava alkunsa jostain muusta toimesta, jota rahoitetaan Horisontti 2020 -ohjelmasta tai tästä ohjelmasta taikka kansallisesta ohjelmasta, joka
  täyttää
  Euroopan innovaationeuvoston
  vaatimukset
  komission tunnustamalla tavalla; |
| --- | --- |

—

ehdotuksen on saatava alkunsa jostain muusta toimesta, jota rahoitetaan Horisontti 2020 -ohjelmasta tai tästä ohjelmasta taikka kansallisesta ohjelmasta, joka
  täyttää
  Euroopan innovaationeuvoston
  vaatimukset
  komission tunnustamalla tavalla;

täyttää

vaatimukset

| — | ehdotuksella on oltava perustanaan edeltävä hankearviointi, jossa sen huippuosaaminen ja vaikutus on arvioitu, ja siihen sovelletaan työohjelmassa tarkemmin määriteltyjä edellytyksiä ja menettelyjä. |
| --- | --- |

—

ehdotuksella on oltava perustanaan edeltävä hankearviointi, jossa sen huippuosaaminen ja vaikutus on arvioitu, ja siihen sovelletaan työohjelmassa tarkemmin määriteltyjä edellytyksiä ja menettelyjä.

| — | ehdotuksella on oltava perustanaan edeltävä hankearviointi, jossa sen huippuosaaminen ja vaikutus on arvioitu, ja siihen sovelletaan työohjelmassa tarkemmin määriteltyjä edellytyksiä ja menettelyjä. |
| --- | --- |

—

ehdotuksella on oltava perustanaan edeltävä hankearviointi, jossa sen huippuosaaminen ja vaikutus on arvioitu, ja siihen sovelletaan työohjelmassa tarkemmin määriteltyjä edellytyksiä ja menettelyjä.

6.   Huippuosaamismerkki voidaan myöntää, jos kaikki seuraavat ehdot täyttyvät:

6.   Huippuosaamismerkki voidaan myöntää, jos kaikki seuraavat ehdot täyttyvät:

| — | rahoituksen saaja on startup- tai pk-yritys, |
| --- | --- |

—

rahoituksen saaja on startup- tai pk-yritys,

| — | rahoituksen saaja on startup- tai pk-yritys, |
| --- | --- |

—

rahoituksen saaja on startup- tai pk-yritys,

| — | ehdotus oli avustuskelpoinen ja ylitti sovellettavat kynnysarvot 4 kohdassa tarkoitettujen ensimmäisten kahden myöntämisperusteen osalta, |
| --- | --- |

—

ehdotus oli avustuskelpoinen ja ylitti sovellettavat kynnysarvot 4 kohdassa tarkoitettujen ensimmäisten kahden myöntämisperusteen osalta,

| — | ehdotus oli avustuskelpoinen ja ylitti sovellettavat kynnysarvot 4 kohdassa tarkoitettujen ensimmäisten kahden myöntämisperusteen osalta, |
| --- | --- |

—

ehdotus oli avustuskelpoinen ja ylitti sovellettavat kynnysarvot 4 kohdassa tarkoitettujen ensimmäisten kahden myöntämisperusteen osalta,

| — | niiden toimenpiteiden osalta, jotka olisivat avustuskelpoisia innovointitoimen puitteissa. |
| --- | --- |

—

niiden toimenpiteiden osalta, jotka olisivat avustuskelpoisia innovointitoimen puitteissa.

| — | niiden toimenpiteiden osalta, jotka olisivat avustuskelpoisia innovointitoimen puitteissa. |
| --- | --- |

—

niiden toimenpiteiden osalta, jotka olisivat avustuskelpoisia innovointitoimen puitteissa.

7.   Riippumattomat asiantuntijat ehdottavat arvioinnin läpäisseelle ehdotukselle vastaavaa Euroopan innovaationeuvoston sekarahoitusta sillä perusteella, mikä on innovaation markkinoille saattamiseen ja käyttöönottoon markkinoilla liittyvä riski sekä resurssi- ja aikatarve.

7.   Riippumattomat asiantuntijat ehdottavat arvioinnin läpäisseelle ehdotukselle vastaavaa Euroopan innovaationeuvoston sekarahoitusta sillä perusteella, mikä on innovaation markkinoille saattamiseen ja käyttöönottoon markkinoilla liittyvä riski sekä resurssi- ja aikatarve.

Komissio voi hylätä riippumattomien asiantuntijoiden valitseman ehdotuksen perustelluista syistä, mukaan lukien unionin politiikan tavoitteiden
  mukaisuus
  .

mukaisuus

Komissio voi hylätä riippumattomien asiantuntijoiden valitseman ehdotuksen perustelluista syistä, mukaan lukien unionin politiikan tavoitteiden
  vastaisuus
  .

vastaisuus

8.   Sekarahoituksen avustusosuus tai takaisinmaksettava ennakko-osuus saa olla enintään 70 prosenttia valitun innovointitoimen kustannuksista.

8.   Sekarahoituksen avustusosuus tai takaisinmaksettava ennakko-osuus saa olla enintään 70 prosenttia valitun innovointitoimen kustannuksista.

9.   Euroopan innovaationeuvoston sekarahoituksen pääomasijoitusosuuksiin ja takaisinmaksettavan tuen osuuksiin sovellettavat täytäntöönpanosäännöt määritellään tarkemmin [erityisohjelmaa koskevassa] päätöksessä.

9.   Euroopan innovaationeuvoston sekarahoituksen pääomasijoitusosuuksiin ja takaisinmaksettavan tuen osuuksiin sovellettavat täytäntöönpanosäännöt määritellään tarkemmin [erityisohjelmaa koskevassa] päätöksessä.

10.   Rahoitettavaksi valittua toimea koskevassa sopimuksessa on vahvistettava erityiset välitavoitteet ja vastaavat Euroopan innovaationeuvoston sekarahoituksena suoritettavat ennakkomaksuerät ja muut maksuerät.

10.   Rahoitettavaksi valittua toimea koskevassa sopimuksessa on vahvistettava erityiset
  mitattavissa olevat
  välitavoitteet ja vastaavat Euroopan innovaationeuvoston sekarahoituksena suoritettavat ennakkomaksuerät ja muut maksuerät.

Innovointitoimea vastaavat toimenpiteet voidaan käynnistää ja avustuksen tai takaisinmaksettavan ennakon ensimmäinen ennakkomaksu suorittaa ennen myönnetyn Euroopan innovaationeuvoston sekarahoituksen muiden osuuksien täytäntöönpanoa. Kyseisten muiden osuuksien täytäntöönpano riippuu sopimuksessa vahvistettujen erityisten välitavoitteiden saavuttamisesta.

Innovointitoimea vastaavat toimenpiteet voidaan käynnistää ja avustuksen tai takaisinmaksettavan ennakon ensimmäinen ennakkomaksu suorittaa ennen myönnetyn Euroopan innovaationeuvoston sekarahoituksen muiden osuuksien täytäntöönpanoa. Kyseisten muiden osuuksien täytäntöönpano riippuu sopimuksessa vahvistettujen erityisten välitavoitteiden saavuttamisesta.

11.   Toimi keskeytetään tai lopetetaan tai sitä muutetaan sopimuksen mukaisesti, jos välitavoitteita ei saavuteta. Se voidaan myös lopettaa, jos ennakoituun markkinoille saattamiseen ei voida päästä.

11.   Toimi keskeytetään tai lopetetaan tai sitä muutetaan sopimuksen mukaisesti, jos
  mitattavissa olevia
  välitavoitteita ei saavuteta. Se voidaan myös lopettaa, jos ennakoituun markkinoille saattamiseen
  erityisesti unionissa
  ei voida päästä.

Komissio voi päättää lisätä Euroopan innovaationeuvoston sekarahoitusta riippumattomien ulkopuolisten asiantuntijoiden suorittaman hankearvioinnin perusteella.

Komissio voi päättää lisätä Euroopan innovaationeuvoston sekarahoitusta riippumattomien ulkopuolisten asiantuntijoiden suorittaman hankearvioinnin perusteella.

Tarkistus 103

Tarkistus 103

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

43 a artikla (uusi)

43 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 43 a artikla




  Asteittainen innovointi pk-yrityksissä




  EIC-välineiden lisäksi keskitetysti hallinnoidusta ja täytäntöönpantavasta asteittaista innovointia edistävästä pk-yritysten erityisvälineestä tuetaan tutkimus- ja innovointitoimintaan myönnettäviä yhden rahoituksen saajan avustuksia, jotka koskevat kaikkia klustereita ja joissa noudatetaan alhaalta ylöspäin suuntautuvia ratkaisuja pk-yritysten tarpeisiin räätälöityjen, jatkuvasti avoimien ehdotuspyyntöjen perusteella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

43 a artikla

Asteittainen innovointi pk-yrityksissä

EIC-välineiden lisäksi keskitetysti hallinnoidusta ja täytäntöönpantavasta asteittaista innovointia edistävästä pk-yritysten erityisvälineestä tuetaan tutkimus- ja innovointitoimintaan myönnettäviä yhden rahoituksen saajan avustuksia, jotka koskevat kaikkia klustereita ja joissa noudatetaan alhaalta ylöspäin suuntautuvia ratkaisuja pk-yritysten tarpeisiin räätälöityjen, jatkuvasti avoimien ehdotuspyyntöjen perusteella.

Tarkistus 104

Tarkistus 104

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

44 artikla

44 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 44 artikla | 44 artikla |
| Ulkopuolisten asiantuntijoiden nimeäminen | Ulkopuolisten
  riippumattomien
  asiantuntijoiden nimeäminen |
| 1.   Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 237 artiklan 3 kohdassa säädetään, ulkopuolisia asiantuntijoita voidaan valita ilman kiinnostuksenilmaisupyyntöä, jos
  tämä
  on
  perusteltua
  ja
  valinta tapahtuu
  avoimesti. | 1.   Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 237 artiklan 3 kohdassa säädetään,
  riippumattomia
  ulkopuolisia asiantuntijoita voidaan valita
  poikkeuksellisesti
  ilman kiinnostuksenilmaisupyyntöä
  vain
  , jos
  kiinnostuksenilmaisupyynnössä ei ole määritelty sopivia ulkopuolisia asiantuntijoita. Ulkopuolisten asiantuntijoiden valitseminen ilman kiinnostuksenilmaisupyyntöä
  on
  perusteltava asianmukaisesti
  ja
  sen on tapahduttava
  avoimesti.
  Tällaisten asiantuntijoiden on osoitettava riippumattomuutensa ja valmiutensa tukea Euroopan horisontti -ohjelman tavoitteita. |
| | 1 a.
     
  Riippumattomat ulkopuoliset asiantuntijat valitaan heille annettavien tehtävien edellyttämän osaamisen, kokemuksen ja tietämyksen perusteella. Riippumattomia ulkopuolisia asiantuntijoita nimittäessään komissio tai unionin rahoituselin pyrkii saamaan aikaan tasapainoisen edustuksen ja kokoonpanon asiantuntijaryhmässä ja arviointilautakunnissa erikoistumisen, maantieteellisen taustan, sukupuolen ja asiantuntijoiden edustaman organisaatiotyypin suhteen. |
| 2.   Varainhoitoasetuksen 237 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti ulkopuolisille asiantuntijoille maksetaan korvaus vakioehdoin.
  Perustelluissa tapauksissa voidaan myöntää asianmukaisen suuruinen korvaus vakioehdot ylittävin markkinaehdoin, varsinkin erityisille korkean tason asiantuntijoille. | 2.   Varainhoitoasetuksen 237 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti
  riippumattomille
  ulkopuolisille asiantuntijoille maksetaan korvaus vakioehdoin. |
| 3.   Sen lisäksi, mitä varainhoitoasetuksen 38 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetään, yksityishenkilöinä nimitettyjen avustushakemuksia arvioivien ulkopuolisten asiantuntijoiden nimet ja heidän erikoisalansa julkistetaan vähintään kerran vuodessa komission tai rahoituselimen internetsivustolla. Näiden tietojen kokoamisessa, käsittelyssä ja julkistamisessa noudatetaan EU:n tietosuojasääntöjä. | 3.   Sen lisäksi, mitä varainhoitoasetuksen 38 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetään, yksityishenkilöinä nimitettyjen avustushakemuksia arvioivien
  riippumattomien
  ulkopuolisten asiantuntijoiden nimet ja heidän erikoisalansa julkistetaan vähintään kerran vuodessa komission tai rahoituselimen internetsivustolla. Näiden tietojen kokoamisessa, käsittelyssä ja julkistamisessa noudatetaan EU:n tietosuojasääntöjä. |
| | 3 a.
     
  Komissio tai asianomainen rahoituselin huolehtii siitä, että asiantuntija, jolla on eturistiriita asiassa, josta hänen on määrä antaa lausunto, ei arvioi tätä nimenomaista asiaa tai anna sitä koskevia neuvoja tai avusta siinä. |
| | 3 b.
     
  Kutakin kiinnostuksenilmaisupyyntöä varten on varattava riittävä määrä riippumattomia asiantuntijoita arvioinnin laadun varmistamiseksi. |
| | 3 c.
     
  Riippumattomien ja ulkopuolisten asiantuntijoiden saama korvaus on ilmoitettava vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Se katetaan ohjelman hallintokuluista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

44 artikla

44 artikla

Ulkopuolisten asiantuntijoiden nimeäminen

Ulkopuolisten
  riippumattomien
  asiantuntijoiden nimeäminen

riippumattomien

1.   Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 237 artiklan 3 kohdassa säädetään, ulkopuolisia asiantuntijoita voidaan valita ilman kiinnostuksenilmaisupyyntöä, jos
  tämä
  on
  perusteltua
  ja
  valinta tapahtuu
  avoimesti.

1.   Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 237 artiklan 3 kohdassa säädetään,
  riippumattomia
  ulkopuolisia asiantuntijoita voidaan valita
  poikkeuksellisesti
  ilman kiinnostuksenilmaisupyyntöä
  vain
  , jos
  kiinnostuksenilmaisupyynnössä ei ole määritelty sopivia ulkopuolisia asiantuntijoita. Ulkopuolisten asiantuntijoiden valitseminen ilman kiinnostuksenilmaisupyyntöä
  on
  perusteltava asianmukaisesti
  ja
  sen on tapahduttava
  avoimesti.
  Tällaisten asiantuntijoiden on osoitettava riippumattomuutensa ja valmiutensa tukea Euroopan horisontti -ohjelman tavoitteita.

1 a.
     
  Riippumattomat ulkopuoliset asiantuntijat valitaan heille annettavien tehtävien edellyttämän osaamisen, kokemuksen ja tietämyksen perusteella. Riippumattomia ulkopuolisia asiantuntijoita nimittäessään komissio tai unionin rahoituselin pyrkii saamaan aikaan tasapainoisen edustuksen ja kokoonpanon asiantuntijaryhmässä ja arviointilautakunnissa erikoistumisen, maantieteellisen taustan, sukupuolen ja asiantuntijoiden edustaman organisaatiotyypin suhteen.

2.   Varainhoitoasetuksen 237 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti ulkopuolisille asiantuntijoille maksetaan korvaus vakioehdoin.
  Perustelluissa tapauksissa voidaan myöntää asianmukaisen suuruinen korvaus vakioehdot ylittävin markkinaehdoin, varsinkin erityisille korkean tason asiantuntijoille.

2.   Varainhoitoasetuksen 237 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti
  riippumattomille
  ulkopuolisille asiantuntijoille maksetaan korvaus vakioehdoin.

3.   Sen lisäksi, mitä varainhoitoasetuksen 38 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetään, yksityishenkilöinä nimitettyjen avustushakemuksia arvioivien ulkopuolisten asiantuntijoiden nimet ja heidän erikoisalansa julkistetaan vähintään kerran vuodessa komission tai rahoituselimen internetsivustolla. Näiden tietojen kokoamisessa, käsittelyssä ja julkistamisessa noudatetaan EU:n tietosuojasääntöjä.

3.   Sen lisäksi, mitä varainhoitoasetuksen 38 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetään, yksityishenkilöinä nimitettyjen avustushakemuksia arvioivien
  riippumattomien
  ulkopuolisten asiantuntijoiden nimet ja heidän erikoisalansa julkistetaan vähintään kerran vuodessa komission tai rahoituselimen internetsivustolla. Näiden tietojen kokoamisessa, käsittelyssä ja julkistamisessa noudatetaan EU:n tietosuojasääntöjä.

3 a.
     
  Komissio tai asianomainen rahoituselin huolehtii siitä, että asiantuntija, jolla on eturistiriita asiassa, josta hänen on määrä antaa lausunto, ei arvioi tätä nimenomaista asiaa tai anna sitä koskevia neuvoja tai avusta siinä.

3 b.
     
  Kutakin kiinnostuksenilmaisupyyntöä varten on varattava riittävä määrä riippumattomia asiantuntijoita arvioinnin laadun varmistamiseksi.

3 c.
     
  Riippumattomien ja ulkopuolisten asiantuntijoiden saama korvaus on ilmoitettava vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Se katetaan ohjelman hallintokuluista.

Tarkistus 105

Tarkistus 105

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

45 artikla

45 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 45 artikla | 45 artikla |
| Seuranta ja raportointi | Seuranta ja raportointi |
| | 1.
     
  Komissio seuraa vuosittain Euroopan horisontti -ohjelman ja sen erityisohjelman täytäntöönpanoa sekä EIT:n toimia. Vuotuisissa seurantakertomuksissa on esitettävä |
| 1.
     Indikaattorit, joiden avulla raportoidaan
  ohjelman
  edistymisestä 3 artiklassa säädettyjen
  tavoitteiden saavuttamisessa, esitetään liitteessä V
  vaikutuspolkujen mukaisesti. | i) | indikaattorit, joiden avulla raportoidaan edistymisestä 3 artiklassa säädettyjen
  ja liitteessä 5 asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa
  vaikutuspolkujen mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

45 artikla

45 artikla

Seuranta ja raportointi

Seuranta ja raportointi

1.
     
  Komissio seuraa vuosittain Euroopan horisontti -ohjelman ja sen erityisohjelman täytäntöönpanoa sekä EIT:n toimia. Vuotuisissa seurantakertomuksissa on esitettävä

1.
     Indikaattorit, joiden avulla raportoidaan
  ohjelman
  edistymisestä 3 artiklassa säädettyjen
  tavoitteiden saavuttamisessa, esitetään liitteessä V
  vaikutuspolkujen mukaisesti.

i)

i)

indikaattorit, joiden avulla raportoidaan edistymisestä 3 artiklassa säädettyjen
  ja liitteessä 5 asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa
  vaikutuspolkujen mukaisesti;

ja liitteessä 5 asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa

| ii) | tiedot 6 a artiklassa vahvistettujen rahoitusperiaatteiden soveltamisesta ja monialaisista kysymyksistä, joihin kuuluu muun muassa yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden sisällyttämisen aste, yhteistoiminnalliseen tutkimukseen liittyvän matalamman ja korkeamman teknologisen valmiuden tasojen suhde, laajenevasti osallistuvien maiden osallistuminen, työohjelmissa ajan tasalle saatettu laajenevasti osallistuvien maiden luettelo, edistyminen tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin liittyvän kuilun kaventamisessa, yhteistyöhankkeiden maantieteellinen kattavuus, tutkijoiden palkat, kaksivaiheisen ehdotusten jättämis- ja arviointimenettelyn soveltaminen, arvioinnin uudelleentarkastelun käyttäminen ja valitusten määrä, ilmastotoimien valtavirtaistaminen ja niihin liittyvät menot, pk-yritysten osallistuminen myös vertaamalla samankaltaisia kansallisia pk-yritysten erityisvälineitä, yksityissektorin osallistuminen, sukupuolten tasa-arvon edistäminen, huippuosaamismerkit, yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppanuudet ja yksityisen ja julkisen lisärahoituksen vipuvaikutus, muista unionin rahastoista saatava täydentävä ja kumulatiivinen rahoitus ja erityisesti synergiat liitteessä IV tarkoitettujen rahoitusohjelmien kanssa, muista unionin rahoitusohjelmista tuettujen tutkimusinfrastruktuurien käyttö, nopeutettu tutkimus ja innovointi, kansainvälisen yhteistyön aste ja vaikutus myös vastavuoroisuusperiaatteen suhteen ja kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen tukeminen sekä kansallisella että unionin tasolla; |
| --- | --- |

ii)

ii)

tiedot 6 a artiklassa vahvistettujen rahoitusperiaatteiden soveltamisesta ja monialaisista kysymyksistä, joihin kuuluu muun muassa yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden sisällyttämisen aste, yhteistoiminnalliseen tutkimukseen liittyvän matalamman ja korkeamman teknologisen valmiuden tasojen suhde, laajenevasti osallistuvien maiden osallistuminen, työohjelmissa ajan tasalle saatettu laajenevasti osallistuvien maiden luettelo, edistyminen tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin liittyvän kuilun kaventamisessa, yhteistyöhankkeiden maantieteellinen kattavuus, tutkijoiden palkat, kaksivaiheisen ehdotusten jättämis- ja arviointimenettelyn soveltaminen, arvioinnin uudelleentarkastelun käyttäminen ja valitusten määrä, ilmastotoimien valtavirtaistaminen ja niihin liittyvät menot, pk-yritysten osallistuminen myös vertaamalla samankaltaisia kansallisia pk-yritysten erityisvälineitä, yksityissektorin osallistuminen, sukupuolten tasa-arvon edistäminen, huippuosaamismerkit, yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppanuudet ja yksityisen ja julkisen lisärahoituksen vipuvaikutus, muista unionin rahastoista saatava täydentävä ja kumulatiivinen rahoitus ja erityisesti synergiat liitteessä IV tarkoitettujen rahoitusohjelmien kanssa, muista unionin rahoitusohjelmista tuettujen tutkimusinfrastruktuurien käyttö, nopeutettu tutkimus ja innovointi, kansainvälisen yhteistyön aste ja vaikutus myös vastavuoroisuusperiaatteen suhteen ja kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen tukeminen sekä kansallisella että unionin tasolla;

tiedot 6 a artiklassa vahvistettujen rahoitusperiaatteiden soveltamisesta ja monialaisista kysymyksistä, joihin kuuluu muun muassa yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden sisällyttämisen aste, yhteistoiminnalliseen tutkimukseen liittyvän matalamman ja korkeamman teknologisen valmiuden tasojen suhde, laajenevasti osallistuvien maiden osallistuminen, työohjelmissa ajan tasalle saatettu laajenevasti osallistuvien maiden luettelo, edistyminen tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin liittyvän kuilun kaventamisessa, yhteistyöhankkeiden maantieteellinen kattavuus, tutkijoiden palkat, kaksivaiheisen ehdotusten jättämis- ja arviointimenettelyn soveltaminen, arvioinnin uudelleentarkastelun käyttäminen ja valitusten määrä, ilmastotoimien valtavirtaistaminen ja niihin liittyvät menot, pk-yritysten osallistuminen myös vertaamalla samankaltaisia kansallisia pk-yritysten erityisvälineitä, yksityissektorin osallistuminen, sukupuolten tasa-arvon edistäminen, huippuosaamismerkit, yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppanuudet ja yksityisen ja julkisen lisärahoituksen vipuvaikutus, muista unionin rahastoista saatava täydentävä ja kumulatiivinen rahoitus ja erityisesti synergiat liitteessä IV tarkoitettujen rahoitusohjelmien kanssa, muista unionin rahoitusohjelmista tuettujen tutkimusinfrastruktuurien käyttö, nopeutettu tutkimus ja innovointi, kansainvälisen yhteistyön aste ja vaikutus myös vastavuoroisuusperiaatteen suhteen ja kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen tukeminen sekä kansallisella että unionin tasolla;

| iii) | menotasot liitteessä I tarkoitetuilla toiminta-aloilla ja ohjelmaan ja EIT:hen liittyvät monialaiset kysymykset, joiden perusteella voidaan tehdä portfolioanalyysi; avoimuuden lisäämiseksi nämä tiedot myös julkaistaan komission verkkosivuilla, jossa niiden on oltava saatavilla helposti ja niitä on pidettävä ajan tasalla; |
| --- | --- |

iii)

iii)

menotasot liitteessä I tarkoitetuilla toiminta-aloilla ja ohjelmaan ja EIT:hen liittyvät monialaiset kysymykset, joiden perusteella voidaan tehdä portfolioanalyysi; avoimuuden lisäämiseksi nämä tiedot myös julkaistaan komission verkkosivuilla, jossa niiden on oltava saatavilla helposti ja niitä on pidettävä ajan tasalla;

menotasot liitteessä I tarkoitetuilla toiminta-aloilla ja ohjelmaan ja EIT:hen liittyvät monialaiset kysymykset, joiden perusteella voidaan tehdä portfolioanalyysi; avoimuuden lisäämiseksi nämä tiedot myös julkaistaan komission verkkosivuilla, jossa niiden on oltava saatavilla helposti ja niitä on pidettävä ajan tasalla;

| iv) | liian suurella tasolla oleva ehdotusten määrä, etenkin budjettikohdissa olevien ja toiminta-alojen mukaisten ehdotusten määrä, niiden keskimääräinen pisteytys ja kynnysarvot ylittävien ja kynnysarvojen alle jäävien ehdotusten osuus. |
| --- | --- |

iv)

iv)

liian suurella tasolla oleva ehdotusten määrä, etenkin budjettikohdissa olevien ja toiminta-alojen mukaisten ehdotusten määrä, niiden keskimääräinen pisteytys ja kynnysarvot ylittävien ja kynnysarvojen alle jäävien ehdotusten osuus.

liian suurella tasolla oleva ehdotusten määrä, etenkin budjettikohdissa olevien ja toiminta-alojen mukaisten ehdotusten määrä, niiden keskimääräinen pisteytys ja kynnysarvot ylittävien ja kynnysarvojen alle jäävien ehdotusten osuus.

2.   Siirretään komissiolle valta antaa 50 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat liitteeseen V tehtäviä muutoksia vaikutuspolkuindikaattoreiden täydentämiseksi tai tarkistamiseksi tarvittaessa sekä asetettuja perustasoja ja tavoitearvoja.

2.   Siirretään komissiolle valta antaa 50 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat liitteeseen V tehtäviä muutoksia vaikutuspolkuindikaattoreiden täydentämiseksi tai tarkistamiseksi tarvittaessa sekä asetettuja perustasoja ja tavoitearvoja.

3.   Tulosraportointijärjestelmällä on varmistettava, että ohjelman täytäntöönpanon ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti.
  Sitä varten unionin varojen saajille
  ja
  (tarvittaessa) jäsenvaltioille
  on
  asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset
  .

3.   Tulosraportointijärjestelmällä on varmistettava, että ohjelman täytäntöönpanon ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti
  ja lisäämättä rahoituksen saajille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta
  .
  Tiedot ERC:n, eurooppalaisten kumppanuuksien, missioiden, EIC:n
  ja
  EIT:n yhteydessä rahoitetuista hankkeista
  on
  sisällytettävä samaan tietokantaan kuin suoraan ohjelmasta rahoitetut hankkeet (e-Corda-tietokanta)
  .

3 a.
     
  Määrällisiä tietoja täydennetään mahdollisimman pitkälti komission ja unionin tai kansallisten rahoituselinten tekemällä laadullisella analyysillä.

Tarkistus 106

Tarkistus 106

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

46 artikla

46 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 46 artikla | 46 artikla |
| Tiedotus, viestintä, julkisuus sekä tulosten levittäminen ja hyödyntäminen | Tiedotus, viestintä, julkisuus sekä tulosten levittäminen ja hyödyntäminen |
| 1.   Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava unionin rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys (erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia) tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa eri kohderyhmille, tiedotusvälineet ja suuri yleisö mukaan lukien. | 1.   Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava unionin rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys (erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia
  , muun muassa myöntämällä palkintoja
  ) tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa eri kohderyhmille, tiedotusvälineet ja suuri yleisö mukaan lukien. |
| 2.   Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat ohjelmaa ja sen toimia ja tuloksia.
  Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa komission tiedottamista sikäli kuin painopisteet liittyvät 3 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin
  . | 2.   Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat ohjelmaa ja sen toimia ja tuloksia.
  Erityisesti se toimittaa jäsenvaltioille ja rahoituksen saajille oikea-aikaisia ja perusteellisia tietoja
  . |
| 3.   Komissio laatii myös tulosten levittämistä ja hyödyntämistä koskevan strategian, jotta voidaan laajentaa ohjelman tutkimus- ja innovointitulosten ja -tietämyksen saatavuutta ja levittämistä ja tällä tavoin vauhdittaa hyödyntämistä kohti markkinoille saattamista ja tehostaa ohjelman vaikutusta. Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa tiedottamista sekä tiedotus-, viestintä- ja julkisuustoimintaa sekä tulosten levittämistä ja hyödyntämistä, sikäli kuin ne liittyvät 3 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin. | 3.   Komissio laatii myös tulosten levittämistä ja hyödyntämistä koskevan strategian, jotta voidaan laajentaa ohjelman tutkimus- ja innovointitulosten ja -tietämyksen saatavuutta ja levittämistä ja tällä tavoin vauhdittaa hyödyntämistä kohti markkinoille saattamista
  erityisesti unionissa
  ja tehostaa ohjelman vaikutusta. Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa tiedottamista sekä tiedotus-, viestintä- ja julkisuustoimintaa sekä tulosten levittämistä ja hyödyntämistä, sikäli kuin ne liittyvät 3 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

46 artikla

46 artikla

Tiedotus, viestintä, julkisuus sekä tulosten levittäminen ja hyödyntäminen

Tiedotus, viestintä, julkisuus sekä tulosten levittäminen ja hyödyntäminen

1.   Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava unionin rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys (erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia) tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa eri kohderyhmille, tiedotusvälineet ja suuri yleisö mukaan lukien.

1.   Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava unionin rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys (erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia
  , muun muassa myöntämällä palkintoja
  ) tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa eri kohderyhmille, tiedotusvälineet ja suuri yleisö mukaan lukien.

2.   Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat ohjelmaa ja sen toimia ja tuloksia.
  Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa komission tiedottamista sikäli kuin painopisteet liittyvät 3 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin
  .

2.   Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat ohjelmaa ja sen toimia ja tuloksia.
  Erityisesti se toimittaa jäsenvaltioille ja rahoituksen saajille oikea-aikaisia ja perusteellisia tietoja
  .

3.   Komissio laatii myös tulosten levittämistä ja hyödyntämistä koskevan strategian, jotta voidaan laajentaa ohjelman tutkimus- ja innovointitulosten ja -tietämyksen saatavuutta ja levittämistä ja tällä tavoin vauhdittaa hyödyntämistä kohti markkinoille saattamista ja tehostaa ohjelman vaikutusta. Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa tiedottamista sekä tiedotus-, viestintä- ja julkisuustoimintaa sekä tulosten levittämistä ja hyödyntämistä, sikäli kuin ne liittyvät 3 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin.

3.   Komissio laatii myös tulosten levittämistä ja hyödyntämistä koskevan strategian, jotta voidaan laajentaa ohjelman tutkimus- ja innovointitulosten ja -tietämyksen saatavuutta ja levittämistä ja tällä tavoin vauhdittaa hyödyntämistä kohti markkinoille saattamista
  erityisesti unionissa
  ja tehostaa ohjelman vaikutusta. Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa tiedottamista sekä tiedotus-, viestintä- ja julkisuustoimintaa sekä tulosten levittämistä ja hyödyntämistä, sikäli kuin ne liittyvät 3 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin.

Tarkistus 107

Tarkistus 107

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

47 artikla

47 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 47 artikla | 47 artikla |
| Ohjelman arviointi | Ohjelman arviointi |
| 1.   Ohjelman arvioinnit on suoritettava riittävän ajoissa, jotta ne voidaan ottaa huomioon päätöksentekoprosessissa, joka koskee ohjelmaa, sen seuraajaa ja muita tutkimukseen ja innovointiin liittyviä aloitteita. | 1.   Ohjelman arvioinnit on suoritettava riittävän ajoissa
  ja julkistettava
  , jotta ne voidaan ottaa huomioon päätöksentekoprosessissa, joka koskee ohjelmaa, sen seuraajaa ja muita tutkimukseen ja innovointiin liittyviä aloitteita. |
| | 1 a.
     
  Missioiden täysimääräinen arviointi suoritetaan 31 päivään joulukuuta 2022 mennessä ennen kuin tehdään päätöksiä uusien missioiden suunnittelusta tai nykyisten uudelleenohjaamisesta, jatkamisesta tai päättämisestä taikka niiden määrärahojen lisäämisestä. Missioista tehdyn arvioinnin tulokset on julkistettava, ja siihen on sisällytettävä muun muassa analyysi niiden valintaprosessista, hallinnoinnista, keskipisteistä ja tuloksista. |
| 2.   Ohjelman väliarviointi on suoritettava heti kun ohjelman täytäntöönpanosta on saatavilla riittävästi tietoa, kuitenkin viimeistään
  neljän
  vuoden kuluttua siitä, kun ohjelman täytäntöönpano on käynnistynyt. Sen on sisällettävä arvio aiempien puiteohjelmien pitkän aikavälin vaikutuksista, ja sen on muodostettava perusta ohjelman täytäntöönpanon mukauttamiseksi tarvittaessa. | 2.   Ohjelman väliarviointi on suoritettava heti kun ohjelman täytäntöönpanosta on saatavilla riittävästi tietoa, kuitenkin viimeistään
  kolmen
  vuoden kuluttua siitä, kun ohjelman täytäntöönpano on käynnistynyt. Sen on sisällettävä
  portfolioanalyysi ja
  arvio aiempien puiteohjelmien pitkän aikavälin vaikutuksista, ja sen on muodostettava perusta ohjelman täytäntöönpanon mukauttamiseksi
  ja/tai ohjelman uudelleentarkastelemiseksi
  tarvittaessa.
  Siinä on arvioitava ohjelman tuloksellisuutta, tehokkuutta, merkityksellisyyttä, johdonmukaisuutta, vipuvaikutusta, täydentävyyttä muiden unionin ja kansallisten t&k&i-rahoitusohjelmien kanssa ja unionin tason lisäarvoa. Erityisesti on arvioitava muista unionin ohjelmista siirrettyjen varojen vaikutusta. |
| 3.   Komissio suorittaa ohjelman täytäntöönpanon päätyttyä, kuitenkin viimeistään
  neljän
  vuoden kuluttua 1 artiklassa mainitun ajanjakson päättymisestä, ohjelman lopullisen arvioinnin. Sen on sisällettävä arvio aiempien puiteohjelmien pitkän aikavälin vaikutuksista. | 3.   Komissio suorittaa ohjelman täytäntöönpanon päätyttyä, kuitenkin viimeistään
  kolmen
  vuoden kuluttua 1 artiklassa mainitun ajanjakson päättymisestä, ohjelman lopullisen arvioinnin. Sen on sisällettävä arvio aiempien puiteohjelmien pitkän aikavälin vaikutuksista. |
| 4.   Komissio
  toimittaa
  arviointien päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. | 4.   Komissio
  julkaisee ja jakaa tulokset ja
  arviointien päätelmät ja omat huomautuksensa
  ja esittelee ne
  Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

47 artikla

47 artikla

Ohjelman arviointi

Ohjelman arviointi

1.   Ohjelman arvioinnit on suoritettava riittävän ajoissa, jotta ne voidaan ottaa huomioon päätöksentekoprosessissa, joka koskee ohjelmaa, sen seuraajaa ja muita tutkimukseen ja innovointiin liittyviä aloitteita.

1.   Ohjelman arvioinnit on suoritettava riittävän ajoissa
  ja julkistettava
  , jotta ne voidaan ottaa huomioon päätöksentekoprosessissa, joka koskee ohjelmaa, sen seuraajaa ja muita tutkimukseen ja innovointiin liittyviä aloitteita.

1 a.
     
  Missioiden täysimääräinen arviointi suoritetaan 31 päivään joulukuuta 2022 mennessä ennen kuin tehdään päätöksiä uusien missioiden suunnittelusta tai nykyisten uudelleenohjaamisesta, jatkamisesta tai päättämisestä taikka niiden määrärahojen lisäämisestä. Missioista tehdyn arvioinnin tulokset on julkistettava, ja siihen on sisällytettävä muun muassa analyysi niiden valintaprosessista, hallinnoinnista, keskipisteistä ja tuloksista.

2.   Ohjelman väliarviointi on suoritettava heti kun ohjelman täytäntöönpanosta on saatavilla riittävästi tietoa, kuitenkin viimeistään
  neljän
  vuoden kuluttua siitä, kun ohjelman täytäntöönpano on käynnistynyt. Sen on sisällettävä arvio aiempien puiteohjelmien pitkän aikavälin vaikutuksista, ja sen on muodostettava perusta ohjelman täytäntöönpanon mukauttamiseksi tarvittaessa.

2.   Ohjelman väliarviointi on suoritettava heti kun ohjelman täytäntöönpanosta on saatavilla riittävästi tietoa, kuitenkin viimeistään
  kolmen
  vuoden kuluttua siitä, kun ohjelman täytäntöönpano on käynnistynyt. Sen on sisällettävä
  portfolioanalyysi ja
  arvio aiempien puiteohjelmien pitkän aikavälin vaikutuksista, ja sen on muodostettava perusta ohjelman täytäntöönpanon mukauttamiseksi
  ja/tai ohjelman uudelleentarkastelemiseksi
  tarvittaessa.
  Siinä on arvioitava ohjelman tuloksellisuutta, tehokkuutta, merkityksellisyyttä, johdonmukaisuutta, vipuvaikutusta, täydentävyyttä muiden unionin ja kansallisten t&k&i-rahoitusohjelmien kanssa ja unionin tason lisäarvoa. Erityisesti on arvioitava muista unionin ohjelmista siirrettyjen varojen vaikutusta.

3.   Komissio suorittaa ohjelman täytäntöönpanon päätyttyä, kuitenkin viimeistään
  neljän
  vuoden kuluttua 1 artiklassa mainitun ajanjakson päättymisestä, ohjelman lopullisen arvioinnin. Sen on sisällettävä arvio aiempien puiteohjelmien pitkän aikavälin vaikutuksista.

3.   Komissio suorittaa ohjelman täytäntöönpanon päätyttyä, kuitenkin viimeistään
  kolmen
  vuoden kuluttua 1 artiklassa mainitun ajanjakson päättymisestä, ohjelman lopullisen arvioinnin. Sen on sisällettävä arvio aiempien puiteohjelmien pitkän aikavälin vaikutuksista.

4.   Komissio
  toimittaa
  arviointien päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.

4.   Komissio
  julkaisee ja jakaa tulokset ja
  arviointien päätelmät ja omat huomautuksensa
  ja esittelee ne
  Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.

Tarkistus 108

Tarkistus 108

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

48 artikla

48 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 48 artikla | 48 artikla |
| Tarkastukset | Tarkastukset |
| 1.   Ohjelman valvontajärjestelmässä on varmistettava tarkoituksenmukainen tasapaino luottamuksen ja valvonnan välille ja otettava huomioon valvonnasta kaikilla tasoilla erityisesti rahoituksen saajille aiheutuvat hallinnolliset ja muut kustannukset. | 1.   Ohjelman valvontajärjestelmässä on varmistettava tarkoituksenmukainen tasapaino luottamuksen ja valvonnan välille ja otettava huomioon valvonnasta kaikilla tasoilla erityisesti rahoituksen saajille aiheutuvat hallinnolliset ja muut kustannukset.
  Tarkastuksessa ohjelmaan on sovellettava kauttaaltaan selkeitä, yhtenäisiä ja johdonmukaisia sääntöjä. |
| 2.   Ohjelman tarkastusstrategia perustuu tilintarkastukseen, joka kohdistetaan edustavaan otokseen menoista koko ohjelman laajuudelta. Tätä edustavaa otosta on täydennettävä tarkastamalla valikoidusti menoja, jotka otetaan tarkasteluun niitä koskevan riskinarvioinnin perusteella. Toimet, jotka saavat yhteisrahoitusta unionin eri ohjelmista, on tarkastettava vain kerran, ja tarkastuksen on katettava kaikki asianomaiset ohjelmat ja niiden sovellettavat säännöt. | 2.   Ohjelman tarkastusstrategia perustuu tilintarkastukseen, joka kohdistetaan edustavaan otokseen menoista koko ohjelman laajuudelta. Tätä edustavaa otosta on täydennettävä tarkastamalla valikoidusti menoja, jotka otetaan tarkasteluun niitä koskevan riskinarvioinnin perusteella. Toimet, jotka saavat yhteisrahoitusta unionin eri ohjelmista, on tarkastettava vain kerran, ja tarkastuksen on katettava kaikki asianomaiset ohjelmat ja niiden sovellettavat säännöt. |
| 3.   Lisäksi komissio tai rahoituselin voi käyttää järjestelmiin kohdistuvia yhdistettyjä tarkastuksia rahoituksen saajan tasolla. Nämä yhdistetyt tarkastukset ovat vapaaehtoisia tietyntyyppisille rahoituksen saajille, ja ne muodostuvat järjestelmien ja prosessien tarkastuksesta täydennettynä transaktioiden tarkastuksella, ja ne suorittaa toimivaltainen riippumaton tilintarkastaja, jolla on pätevyys suorittaa lakisääteisiä tilintarkastuksia direktiivin 2006/43/EY (34) mukaisesti. Komissio tai rahoituselin voi käyttää niitä, jotta voidaan varmistua yleisesti moitteettomasta varainhoidosta ja tarkastella uudelleen jälkitarkastusten ja kustannusselvityksiä koskevien lausuntojen tarpeellisuustasoa. | 3.   Lisäksi komissio tai rahoituselin voi käyttää järjestelmiin kohdistuvia yhdistettyjä tarkastuksia rahoituksen saajan tasolla. Nämä yhdistetyt tarkastukset ovat vapaaehtoisia tietyntyyppisille rahoituksen saajille, ja ne muodostuvat järjestelmien ja prosessien tarkastuksesta täydennettynä transaktioiden tarkastuksella, ja ne suorittaa toimivaltainen riippumaton tilintarkastaja, jolla on pätevyys suorittaa lakisääteisiä tilintarkastuksia direktiivin 2006/43/EY (34) mukaisesti. Komissio tai rahoituselin voi käyttää niitä, jotta voidaan varmistua yleisesti moitteettomasta varainhoidosta ja tarkastella uudelleen
  ilmoitettujen kustannusten avustuskelpoisuutta ja
  jälkitarkastusten ja kustannusselvityksiä koskevien lausuntojen tarpeellisuustasoa. |
| 4.   Komissio tai rahoituselin
  voi
  varainhoitoasetuksen 127 artiklan mukaisesti
  turvautua tarkastuksiin
  , joita muut henkilöt tai tahot tekevät unionin osuuksien käytöstä, mukaan lukien muut kuin unionin toimielinten tai elinten valtuuttamat henkilöt tai tahot. | 4.   Komissio tai rahoituselin
  suorittaa
  varainhoitoasetuksen 127 artiklan mukaisesti
  tarkastuksia
  , joita muut
  sertifioidut
  henkilöt tai tahot tekevät unionin osuuksien käytöstä, mukaan lukien muut kuin unionin toimielinten tai elinten valtuuttamat henkilöt tai tahot. |
| 5.   Tilintarkastukset voidaan tehdä kahden vuoden kuluessa
  loppumaksun suorittamisesta
  . | 5.   Tilintarkastukset voidaan tehdä kahden vuoden kuluessa
  hankkeen päättymispäivästä
  . |
| | 5 a.
     
  Komissio julkaisee yhteistyössä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kanssa tarkastusohjeet. Oikeusvarmuuden takaamiseksi tarkastajien on varmistettava tarkastustensa avoimuus ja tarkastussääntöjen tulkinnan luotettavuus ja yhtenevyys koko ohjelman keston ajan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

48 artikla

48 artikla

Tarkastukset

Tarkastukset

1.   Ohjelman valvontajärjestelmässä on varmistettava tarkoituksenmukainen tasapaino luottamuksen ja valvonnan välille ja otettava huomioon valvonnasta kaikilla tasoilla erityisesti rahoituksen saajille aiheutuvat hallinnolliset ja muut kustannukset.

1.   Ohjelman valvontajärjestelmässä on varmistettava tarkoituksenmukainen tasapaino luottamuksen ja valvonnan välille ja otettava huomioon valvonnasta kaikilla tasoilla erityisesti rahoituksen saajille aiheutuvat hallinnolliset ja muut kustannukset.
  Tarkastuksessa ohjelmaan on sovellettava kauttaaltaan selkeitä, yhtenäisiä ja johdonmukaisia sääntöjä.

2.   Ohjelman tarkastusstrategia perustuu tilintarkastukseen, joka kohdistetaan edustavaan otokseen menoista koko ohjelman laajuudelta. Tätä edustavaa otosta on täydennettävä tarkastamalla valikoidusti menoja, jotka otetaan tarkasteluun niitä koskevan riskinarvioinnin perusteella. Toimet, jotka saavat yhteisrahoitusta unionin eri ohjelmista, on tarkastettava vain kerran, ja tarkastuksen on katettava kaikki asianomaiset ohjelmat ja niiden sovellettavat säännöt.

2.   Ohjelman tarkastusstrategia perustuu tilintarkastukseen, joka kohdistetaan edustavaan otokseen menoista koko ohjelman laajuudelta. Tätä edustavaa otosta on täydennettävä tarkastamalla valikoidusti menoja, jotka otetaan tarkasteluun niitä koskevan riskinarvioinnin perusteella. Toimet, jotka saavat yhteisrahoitusta unionin eri ohjelmista, on tarkastettava vain kerran, ja tarkastuksen on katettava kaikki asianomaiset ohjelmat ja niiden sovellettavat säännöt.

3.   Lisäksi komissio tai rahoituselin voi käyttää järjestelmiin kohdistuvia yhdistettyjä tarkastuksia rahoituksen saajan tasolla. Nämä yhdistetyt tarkastukset ovat vapaaehtoisia tietyntyyppisille rahoituksen saajille, ja ne muodostuvat järjestelmien ja prosessien tarkastuksesta täydennettynä transaktioiden tarkastuksella, ja ne suorittaa toimivaltainen riippumaton tilintarkastaja, jolla on pätevyys suorittaa lakisääteisiä tilintarkastuksia direktiivin 2006/43/EY (34) mukaisesti. Komissio tai rahoituselin voi käyttää niitä, jotta voidaan varmistua yleisesti moitteettomasta varainhoidosta ja tarkastella uudelleen jälkitarkastusten ja kustannusselvityksiä koskevien lausuntojen tarpeellisuustasoa.

3.   Lisäksi komissio tai rahoituselin voi käyttää järjestelmiin kohdistuvia yhdistettyjä tarkastuksia rahoituksen saajan tasolla. Nämä yhdistetyt tarkastukset ovat vapaaehtoisia tietyntyyppisille rahoituksen saajille, ja ne muodostuvat järjestelmien ja prosessien tarkastuksesta täydennettynä transaktioiden tarkastuksella, ja ne suorittaa toimivaltainen riippumaton tilintarkastaja, jolla on pätevyys suorittaa lakisääteisiä tilintarkastuksia direktiivin 2006/43/EY (34) mukaisesti. Komissio tai rahoituselin voi käyttää niitä, jotta voidaan varmistua yleisesti moitteettomasta varainhoidosta ja tarkastella uudelleen
  ilmoitettujen kustannusten avustuskelpoisuutta ja
  jälkitarkastusten ja kustannusselvityksiä koskevien lausuntojen tarpeellisuustasoa.

4.   Komissio tai rahoituselin
  voi
  varainhoitoasetuksen 127 artiklan mukaisesti
  turvautua tarkastuksiin
  , joita muut henkilöt tai tahot tekevät unionin osuuksien käytöstä, mukaan lukien muut kuin unionin toimielinten tai elinten valtuuttamat henkilöt tai tahot.

4.   Komissio tai rahoituselin
  suorittaa
  varainhoitoasetuksen 127 artiklan mukaisesti
  tarkastuksia
  , joita muut
  sertifioidut
  henkilöt tai tahot tekevät unionin osuuksien käytöstä, mukaan lukien muut kuin unionin toimielinten tai elinten valtuuttamat henkilöt tai tahot.

5.   Tilintarkastukset voidaan tehdä kahden vuoden kuluessa
  loppumaksun suorittamisesta
  .

5.   Tilintarkastukset voidaan tehdä kahden vuoden kuluessa
  hankkeen päättymispäivästä
  .

5 a.
     
  Komissio julkaisee yhteistyössä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kanssa tarkastusohjeet. Oikeusvarmuuden takaamiseksi tarkastajien on varmistettava tarkastustensa avoimuus ja tarkastussääntöjen tulkinnan luotettavuus ja yhtenevyys koko ohjelman keston ajan.

Tarkistus 109

Tarkistus 109

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 1 kohta – johdanto-osa

Liite I – 1 kohta – johdanto-osa

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1) | Pilari I 
  ”Avoin
  tiede” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1)

Pilari I 
  ”Avoin
  tiede”

”Avoin

| 1) | Pilari I 
  ”Huipputason avoin
  tiede” |
| --- | --- |

1)

Pilari I 
  ”Huipputason avoin
  tiede”

”Huipputason avoin

Tarkistus 110

Tarkistus 110

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 1 kohta – 1 alakohta a alakohta – johdanto-osa

Liite I – 1 kohta – 1 alakohta a alakohta – johdanto-osa

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | Euroopan tutkimusneuvosto: Tavoitteena on tarjoa unionin laajuisen kilpailun perusteella houkuttelevaa ja joustavaa rahoitusta, jonka avulla lahjakkaat ja luovat yksittäiset tutkijat ja heidän tutkimusryhmänsä voivat viedä eteenpäin kaikkein lupaavimpia tutkimuslinjoja tieteen eturintamassa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

Euroopan tutkimusneuvosto: Tavoitteena on tarjoa unionin laajuisen kilpailun perusteella houkuttelevaa ja joustavaa rahoitusta, jonka avulla lahjakkaat ja luovat yksittäiset tutkijat ja heidän tutkimusryhmänsä voivat viedä eteenpäin kaikkein lupaavimpia tutkimuslinjoja tieteen eturintamassa.

| a) | Euroopan tutkimusneuvosto: Tavoitteena on tarjoa unionin laajuisen kilpailun perusteella houkuttelevaa ja joustavaa rahoitusta, jonka avulla lahjakkaat ja luovat yksittäiset tutkijat
  , etenkin nuoret tutkijat,
  ja heidän tutkimusryhmänsä voivat viedä eteenpäin kaikkein lupaavimpia tutkimuslinjoja tieteen eturintamassa. |
| --- | --- |

a)

Euroopan tutkimusneuvosto: Tavoitteena on tarjoa unionin laajuisen kilpailun perusteella houkuttelevaa ja joustavaa rahoitusta, jonka avulla lahjakkaat ja luovat yksittäiset tutkijat
  , etenkin nuoret tutkijat,
  ja heidän tutkimusryhmänsä voivat viedä eteenpäin kaikkein lupaavimpia tutkimuslinjoja tieteen eturintamassa.

, etenkin nuoret tutkijat,

Tarkistus 111

Tarkistus 111

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 1 kohta – 1 alakohta b alakohta – johdanto-osa

Liite I – 1 kohta – 1 alakohta b alakohta – johdanto-osa

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | Marie Skłodowska-Curie -toimet: Tavoitteena on huolehtia siitä, että tutkijat saavat käyttöönsä uutta tietämystä ja taitoja liikkumalla ja saamalla vaikutteita yli valtioiden, sektoreiden ja tieteenalojen rajojen, sekä strukturoida ja parantaa institutionaalisia ja kansallisia työhönotto-, koulutus- ja urajärjestelmiä; tällä tavoin Marie Skłodowska-Curie -toimien avulla voidaan luoda perustaa huipputason tutkimusympäristölle Euroopassa, mikä osaltaan lisää työpaikkoja, kasvua ja investointeja ja auttaa ratkaisemaan nykyisiä ja tulevia yhteiskunnallisia haasteita. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

Marie Skłodowska-Curie -toimet: Tavoitteena on huolehtia siitä, että tutkijat saavat käyttöönsä uutta tietämystä ja taitoja liikkumalla ja saamalla vaikutteita yli valtioiden, sektoreiden ja tieteenalojen rajojen, sekä strukturoida ja parantaa institutionaalisia ja kansallisia työhönotto-, koulutus- ja urajärjestelmiä; tällä tavoin Marie Skłodowska-Curie -toimien avulla voidaan luoda perustaa huipputason tutkimusympäristölle Euroopassa, mikä osaltaan lisää työpaikkoja, kasvua ja investointeja ja auttaa ratkaisemaan nykyisiä ja tulevia yhteiskunnallisia haasteita.

| b) | Marie Skłodowska-Curie -toimet: Tavoitteena on huolehtia siitä, että tutkijat saavat käyttöönsä uutta tietämystä ja taitoja liikkumalla ja saamalla vaikutteita yli valtioiden, sektoreiden ja tieteenalojen rajojen, sekä strukturoida ja parantaa institutionaalisia ja kansallisia työhönotto-, koulutus- ja urajärjestelmiä; tällä tavoin Marie Skłodowska-Curie -toimien avulla voidaan luoda perustaa huipputason tutkimusympäristölle
  koko
  Euroopassa, mikä osaltaan lisää työpaikkoja, kasvua ja investointeja ja auttaa ratkaisemaan nykyisiä ja tulevia yhteiskunnallisia haasteita. |
| --- | --- |

b)

Marie Skłodowska-Curie -toimet: Tavoitteena on huolehtia siitä, että tutkijat saavat käyttöönsä uutta tietämystä ja taitoja liikkumalla ja saamalla vaikutteita yli valtioiden, sektoreiden ja tieteenalojen rajojen, sekä strukturoida ja parantaa institutionaalisia ja kansallisia työhönotto-, koulutus- ja urajärjestelmiä; tällä tavoin Marie Skłodowska-Curie -toimien avulla voidaan luoda perustaa huipputason tutkimusympäristölle
  koko
  Euroopassa, mikä osaltaan lisää työpaikkoja, kasvua ja investointeja ja auttaa ratkaisemaan nykyisiä ja tulevia yhteiskunnallisia haasteita.

koko

Tarkistus 112

Tarkistus 112

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 1 kohta – 1 alakohta b alakohta – 1 alakohta

Liite I – 1 kohta – 1 alakohta b alakohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Toiminta-alat: Huippuosaamisen kehittäminen tukemalla tutkijoiden liikkuvuutta valtioiden, sektoreiden ja tieteenalojen rajojen yli; uusien taitojen edistäminen huipputason tutkijakoulutuksen avulla;
  inhimillisen pääoman
  ja taitojen kehittämisen vahvistaminen eurooppalaisen tutkimusalueen kaikissa osissa; synergioiden parantaminen ja helpottaminen; julkisen tiedottamisen edistäminen. | Toiminta-alat: Huippuosaamisen kehittäminen tukemalla tutkijoiden liikkuvuutta valtioiden, sektoreiden ja tieteenalojen rajojen yli; uusien taitojen edistäminen huipputason tutkijakoulutuksen avulla;
  henkilöresurssien
  ja taitojen kehittämisen vahvistaminen eurooppalaisen tutkimusalueen kaikissa osissa; synergioiden parantaminen ja helpottaminen; julkisen tiedottamisen edistäminen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Toiminta-alat: Huippuosaamisen kehittäminen tukemalla tutkijoiden liikkuvuutta valtioiden, sektoreiden ja tieteenalojen rajojen yli; uusien taitojen edistäminen huipputason tutkijakoulutuksen avulla;
  inhimillisen pääoman
  ja taitojen kehittämisen vahvistaminen eurooppalaisen tutkimusalueen kaikissa osissa; synergioiden parantaminen ja helpottaminen; julkisen tiedottamisen edistäminen.

inhimillisen pääoman

Toiminta-alat: Huippuosaamisen kehittäminen tukemalla tutkijoiden liikkuvuutta valtioiden, sektoreiden ja tieteenalojen rajojen yli; uusien taitojen edistäminen huipputason tutkijakoulutuksen avulla;
  henkilöresurssien
  ja taitojen kehittämisen vahvistaminen eurooppalaisen tutkimusalueen kaikissa osissa; synergioiden parantaminen ja helpottaminen; julkisen tiedottamisen edistäminen.

henkilöresurssien

Tarkistus 113

Tarkistus 113

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 2 kohta – johdanto-osa

Liite I – 2 kohta – johdanto-osa

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2) | Pilari II ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2)

Pilari II ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky”

| 2) | Pilari II ”Maailmanlaajuiset haasteet ja
  Euroopan
  teollisuuden kilpailukyky” |
| --- | --- |

2)

Pilari II ”Maailmanlaajuiset haasteet ja
  Euroopan
  teollisuuden kilpailukyky”

Euroopan

Tarkistus 114

Tarkistus 114

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 2 kohta – 2 alakohta

Liite I – 2 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Vaikutuksen, jouston ja synergioiden maksimoimiseksi tutkimus- ja innovointitoimet järjestetään
  viideksi
  klusteriksi, jotka yksin ja yhdessä kannustavat poikkitieteelliseen, sektoreiden väliseen, monialaiseen, valtioiden rajat ylittävään ja kansainväliseen yhteistyöhön. | Vaikutuksen, jouston ja synergioiden maksimoimiseksi tutkimus- ja innovointitoimet järjestetään
  kuudeksi Euroopan laajuisten infrastruktuurien kautta toisiinsa liitetyksi
  klusteriksi, jotka yksin ja yhdessä kannustavat poikkitieteelliseen, sektoreiden väliseen, monialaiseen, valtioiden rajat ylittävään ja kansainväliseen yhteistyöhön.
  Kuusi klusteria myös tukevat yksittäisten pk-yritysten innovointia alhaalta ylöspäin -menetelmällä avustusten avulla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Vaikutuksen, jouston ja synergioiden maksimoimiseksi tutkimus- ja innovointitoimet järjestetään
  viideksi
  klusteriksi, jotka yksin ja yhdessä kannustavat poikkitieteelliseen, sektoreiden väliseen, monialaiseen, valtioiden rajat ylittävään ja kansainväliseen yhteistyöhön.

viideksi

Vaikutuksen, jouston ja synergioiden maksimoimiseksi tutkimus- ja innovointitoimet järjestetään
  kuudeksi Euroopan laajuisten infrastruktuurien kautta toisiinsa liitetyksi
  klusteriksi, jotka yksin ja yhdessä kannustavat poikkitieteelliseen, sektoreiden väliseen, monialaiseen, valtioiden rajat ylittävään ja kansainväliseen yhteistyöhön.
  Kuusi klusteria myös tukevat yksittäisten pk-yritysten innovointia alhaalta ylöspäin -menetelmällä avustusten avulla.

kuudeksi Euroopan laajuisten infrastruktuurien kautta toisiinsa liitetyksi

Kuusi klusteria myös tukevat yksittäisten pk-yritysten innovointia alhaalta ylöspäin -menetelmällä avustusten avulla.

Tarkistus 115

Tarkistus 115

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 2 kohta – 4 alakohta a alakohta – johdanto-osa

Liite I – 2 kohta – 4 alakohta a alakohta – johdanto-osa

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | Klusteri ”Terveys”; Tavoitteena on parantaa ja suojella kansalaisten terveyttä kaikissa ikäryhmissä kehittämällä innovatiivisia ratkaisuja, joilla ehkäistään, diagnosoidaan, seurataan, hoidetaan ja parannetaan tauteja; lieventää terveysriskejä, suojella väestöä ja edistää hyvää terveyttä; tehdä julkisista terveydenhuoltojärjestelmistä kustannustehokkaampia, oikeudenmukaisempia ja kestävämpiä; ja tarjota tukea ja valmiuksia potilaiden osallistumiselle ja omahallinnalle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

Klusteri ”Terveys”; Tavoitteena on parantaa ja suojella kansalaisten terveyttä kaikissa ikäryhmissä kehittämällä innovatiivisia ratkaisuja, joilla ehkäistään, diagnosoidaan, seurataan, hoidetaan ja parannetaan tauteja; lieventää terveysriskejä, suojella väestöä ja edistää hyvää terveyttä; tehdä julkisista terveydenhuoltojärjestelmistä kustannustehokkaampia, oikeudenmukaisempia ja kestävämpiä; ja tarjota tukea ja valmiuksia potilaiden osallistumiselle ja omahallinnalle.

| a) | Klusteri ”Terveys”; Tavoitteena on parantaa ja suojella kansalaisten terveyttä kaikissa ikäryhmissä kehittämällä innovatiivisia ratkaisuja, joilla ehkäistään, diagnosoidaan, seurataan, hoidetaan ja parannetaan tauteja
  sekä kehitetään terveydenhuollon menetelmiä
  ; lieventää terveysriskejä, suojella väestöä ja edistää hyvää terveyttä; tehdä julkisista terveydenhuoltojärjestelmistä kustannustehokkaampia, oikeudenmukaisempia ja kestävämpiä; ja tarjota tukea ja valmiuksia potilaiden osallistumiselle ja omahallinnalle. |
| --- | --- |

a)

Klusteri ”Terveys”; Tavoitteena on parantaa ja suojella kansalaisten terveyttä kaikissa ikäryhmissä kehittämällä innovatiivisia ratkaisuja, joilla ehkäistään, diagnosoidaan, seurataan, hoidetaan ja parannetaan tauteja
  sekä kehitetään terveydenhuollon menetelmiä
  ; lieventää terveysriskejä, suojella väestöä ja edistää hyvää terveyttä; tehdä julkisista terveydenhuoltojärjestelmistä kustannustehokkaampia, oikeudenmukaisempia ja kestävämpiä; ja tarjota tukea ja valmiuksia potilaiden osallistumiselle ja omahallinnalle.

sekä kehitetään terveydenhuollon menetelmiä

Tarkistus 116

Tarkistus 116

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 2 kohta – 4 alakohta b alakohta – johdanto-osa

Liite I – 2 kohta – 4 alakohta b alakohta – johdanto-osa

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | Klusteri ”Osallisuutta edistävä ja
  turvallinen
  yhteiskunta”: Tavoitteena on vahvistaa Euroopan demokraattisia arvoja, muun muassa oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia, turvata kulttuuriperintömme ja edistää osallisuuteen ja kasvuun myötävaikuttavia sosioekonomisia muutoksia
  samalla kun vastataan haasteisiin, jotka liittyvät pitkäaikaisiin turvallisuusuhkiin
  , muun muassa
  kyberrikollisuuteen, sekä luonnon
  ja
  ihmisen aiheuttamiin katastrofeihin
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

Klusteri ”Osallisuutta edistävä ja
  turvallinen
  yhteiskunta”: Tavoitteena on vahvistaa Euroopan demokraattisia arvoja, muun muassa oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia, turvata kulttuuriperintömme ja edistää osallisuuteen ja kasvuun myötävaikuttavia sosioekonomisia muutoksia
  samalla kun vastataan haasteisiin, jotka liittyvät pitkäaikaisiin turvallisuusuhkiin
  , muun muassa
  kyberrikollisuuteen, sekä luonnon
  ja
  ihmisen aiheuttamiin katastrofeihin
  .

turvallinen

samalla kun vastataan haasteisiin, jotka liittyvät pitkäaikaisiin turvallisuusuhkiin

kyberrikollisuuteen, sekä luonnon

ihmisen aiheuttamiin katastrofeihin

| b) | Klusteri ”Osallisuutta edistävä ja
  luova
  yhteiskunta”; Tavoitteena on vahvistaa Euroopan demokraattisia arvoja, muun muassa oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia, turvata kulttuuriperintömme
  , tutustua kulttuurialan ja luovien alojen potentiaaliin
  ja edistää osallisuuteen ja kasvuun myötävaikuttavia sosioekonomisia muutoksia, muun muassa
  maahanmuuton hallintaa
  ja
  maahanmuuttajien kotouttamista
  . |
| --- | --- |

b)

Klusteri ”Osallisuutta edistävä ja
  luova
  yhteiskunta”; Tavoitteena on vahvistaa Euroopan demokraattisia arvoja, muun muassa oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia, turvata kulttuuriperintömme
  , tutustua kulttuurialan ja luovien alojen potentiaaliin
  ja edistää osallisuuteen ja kasvuun myötävaikuttavia sosioekonomisia muutoksia, muun muassa
  maahanmuuton hallintaa
  ja
  maahanmuuttajien kotouttamista
  .

luova

, tutustua kulttuurialan ja luovien alojen potentiaaliin

maahanmuuton hallintaa

maahanmuuttajien kotouttamista

Tarkistus 117

Tarkistus 117

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 2 kohta – 4 alakohta b alakohta – 1 alakohta

Liite I – 2 kohta – 4 alakohta b alakohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Toiminta-alat: Demokratia;
  kulttuuriperintö
  ; sosiaaliset ja taloudelliset muutokset;
  katastrofeja sietävät yhteiskunnat; suojelu ja turvallisuus; kyberturvallisuus. | Toiminta-alat: Demokratia;
  Kulttuuri ja luovuus
  ; sosiaaliset
  , kulttuuriset
  ja taloudelliset muutokset;
  yhteiskuntatieteet ja humanistiset tieteet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Toiminta-alat: Demokratia;
  kulttuuriperintö
  ; sosiaaliset ja taloudelliset muutokset;
  katastrofeja sietävät yhteiskunnat; suojelu ja turvallisuus; kyberturvallisuus.

kulttuuriperintö

katastrofeja sietävät yhteiskunnat; suojelu ja turvallisuus; kyberturvallisuus.

Toiminta-alat: Demokratia;
  Kulttuuri ja luovuus
  ; sosiaaliset
  , kulttuuriset
  ja taloudelliset muutokset;
  yhteiskuntatieteet ja humanistiset tieteet.

Kulttuuri ja luovuus

, kulttuuriset

yhteiskuntatieteet ja humanistiset tieteet.

Tarkistus 118

Tarkistus 118

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 2 kohta – 4 alakohta c alakohta – 1 alakohta

Liite I – 2 kohta – 4 alakohta c alakohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Toiminta-alat: Valmistusteknologiat; digitaaliteknologiat; kehittyneet materiaalit; tekoäly ja robotiikka; seuraavan sukupolven internet; suurteholaskenta ja massadata; kiertoteollisuus; vähähiilinen ja puhdas teollisuus; avaruus; | Toiminta-alat: Valmistusteknologiat; digitaaliteknologiat; kehittyneet materiaalit; tekoäly ja robotiikka; seuraavan sukupolven internet;
  kvanttiteknologiat;
  suurteholaskenta ja massadata; kiertoteollisuus; vähähiilinen ja puhdas teollisuus; avaruus; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Toiminta-alat: Valmistusteknologiat; digitaaliteknologiat; kehittyneet materiaalit; tekoäly ja robotiikka; seuraavan sukupolven internet; suurteholaskenta ja massadata; kiertoteollisuus; vähähiilinen ja puhdas teollisuus; avaruus;

Toiminta-alat: Valmistusteknologiat; digitaaliteknologiat; kehittyneet materiaalit; tekoäly ja robotiikka; seuraavan sukupolven internet;
  kvanttiteknologiat;
  suurteholaskenta ja massadata; kiertoteollisuus; vähähiilinen ja puhdas teollisuus; avaruus;

kvanttiteknologiat;

Tarkistus 119

Tarkistus 119

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 2 kohta – 4 alakohta c a alakohta (uusi)

Liite I – 2 kohta – 4 alakohta c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | Klusteri ”Turvallinen yhteiskunta”: tavoitteena on vastata jatkuvista turvallisuusuhista, muun muassa kyberrikollisuudesta, sekä luonnonkatastrofeista ja ihmisen aiheuttamista katastrofeista johtuviin haasteisiin.



  Toiminta-alat: järjestäytynyt rikollisuus; terrorismi, ääriliikkeet, radikalisoituminen ja ideologisista syistä johtuva väkivalta; rajaturvallisuus- ja valvonta; kyberturvallisuus, yksityisyys, tietosuoja; kriittisen infrastruktuurin suojaaminen ja katastrofivalmiuksien parantaminen; piratismi ja tuoteväärennökset; unionin ulkoisen turvallisuuden alan politiikkojen tukeminen konfliktineston ja rauhan rakentamisen avulla; koordinoinnin, yhteistyön ja synergioiden edistäminen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c a)

c a)

Klusteri ”Turvallinen yhteiskunta”: tavoitteena on vastata jatkuvista turvallisuusuhista, muun muassa kyberrikollisuudesta, sekä luonnonkatastrofeista ja ihmisen aiheuttamista katastrofeista johtuviin haasteisiin.

Klusteri ”Turvallinen yhteiskunta”: tavoitteena on vastata jatkuvista turvallisuusuhista, muun muassa kyberrikollisuudesta, sekä luonnonkatastrofeista ja ihmisen aiheuttamista katastrofeista johtuviin haasteisiin.

Toiminta-alat: järjestäytynyt rikollisuus; terrorismi, ääriliikkeet, radikalisoituminen ja ideologisista syistä johtuva väkivalta; rajaturvallisuus- ja valvonta; kyberturvallisuus, yksityisyys, tietosuoja; kriittisen infrastruktuurin suojaaminen ja katastrofivalmiuksien parantaminen; piratismi ja tuoteväärennökset; unionin ulkoisen turvallisuuden alan politiikkojen tukeminen konfliktineston ja rauhan rakentamisen avulla; koordinoinnin, yhteistyön ja synergioiden edistäminen.

Tarkistus 120

Tarkistus 120

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 2 kohta – 4 alakohta d alakohta – johdanto-osa

Liite I – 2 kohta – 4 alakohta d alakohta – johdanto-osa

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | Klusteri ”Ilmasto, energia ja liikkuvuus”; Tavoitteena on torjua ilmastonmuutosta ymmärtämällä paremmin sen syitä, kehitystä, riskejä, vaikutuksia ja mahdollisuuksia sekä tekemällä energian ja liikenteen aloista ilmasto- ja ympäristöystävällisempiä, tehokkaampia ja kilpailukykyisempiä, älykkäämpiä, turvallisempia ja kestävämpiä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

Klusteri ”Ilmasto, energia ja liikkuvuus”; Tavoitteena on torjua ilmastonmuutosta ymmärtämällä paremmin sen syitä, kehitystä, riskejä, vaikutuksia ja mahdollisuuksia sekä tekemällä energian ja liikenteen aloista ilmasto- ja ympäristöystävällisempiä, tehokkaampia ja kilpailukykyisempiä, älykkäämpiä, turvallisempia ja kestävämpiä.

| d) | Klusteri ”Ilmasto, energia ja liikkuvuus”; Tavoitteena on torjua ilmastonmuutosta ymmärtämällä paremmin sen syitä, kehitystä, riskejä, vaikutuksia ja mahdollisuuksia sekä tekemällä energian ja liikenteen aloista ilmasto- ja ympäristöystävällisempiä, tehokkaampia ja kilpailukykyisempiä, älykkäämpiä, turvallisempia ja kestävämpiä
  ja edistää uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja käyttäytymismallien muutosta
  . |
| --- | --- |

d)

Klusteri ”Ilmasto, energia ja liikkuvuus”; Tavoitteena on torjua ilmastonmuutosta ymmärtämällä paremmin sen syitä, kehitystä, riskejä, vaikutuksia ja mahdollisuuksia sekä tekemällä energian ja liikenteen aloista ilmasto- ja ympäristöystävällisempiä, tehokkaampia ja kilpailukykyisempiä, älykkäämpiä, turvallisempia ja kestävämpiä
  ja edistää uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja käyttäytymismallien muutosta
  .

ja edistää uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja käyttäytymismallien muutosta

Tarkistus 121

Tarkistus 121

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 2 kohta – 4 alakohta d alakohta – 1 alakohta

Liite I – 2 kohta – 4 alakohta d alakohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Toiminta-alat: Ilmastotiede ja -ratkaisut; energian toimitus; energiajärjestelmät ja -verkot; rakennukset
  ja
  teollisuuslaitokset energiakäänteessä; yhteisöt ja kaupungit; teollisuuden kilpailukyky liikenteessä; puhdas liikenne ja liikkuvuus; älykäs liikkuvuus; energian varastointi. | Toiminta-alat: ilmastotiede ja -ratkaisut, energian toimitus, energiajärjestelmät ja -verkot, rakennukset
  energiakäänteessä,
  teollisuuslaitokset energiakäänteessä
  , siirtymävaiheessa olevat kivihiilialueet,
  yhteisöt ja kaupungit, teollisuuden kilpailukyky liikenteessä, puhdas liikenne ja liikkuvuus, älykäs liikkuvuus, energian varastointi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Toiminta-alat: Ilmastotiede ja -ratkaisut; energian toimitus; energiajärjestelmät ja -verkot; rakennukset
  ja
  teollisuuslaitokset energiakäänteessä; yhteisöt ja kaupungit; teollisuuden kilpailukyky liikenteessä; puhdas liikenne ja liikkuvuus; älykäs liikkuvuus; energian varastointi.

ja

Toiminta-alat: ilmastotiede ja -ratkaisut, energian toimitus, energiajärjestelmät ja -verkot, rakennukset
  energiakäänteessä,
  teollisuuslaitokset energiakäänteessä
  , siirtymävaiheessa olevat kivihiilialueet,
  yhteisöt ja kaupungit, teollisuuden kilpailukyky liikenteessä, puhdas liikenne ja liikkuvuus, älykäs liikkuvuus, energian varastointi.

energiakäänteessä,

, siirtymävaiheessa olevat kivihiilialueet,

Tarkistus 122

Tarkistus 122

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 2 kohta – 4 alakohta e alakohta – johdanto-osa

Liite I – 2 kohta – 4 alakohta e alakohta – johdanto-osa

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | Klusteri ”Elintarvikkeet ja
  luonnonvarat”
  : Tavoitteena on suojella, ennallistaa sekä kestävällä tavalla hoitaa ja käyttää luonnonvaroja ja maan ja meren biologisia resursseja, jotta voidaan puuttua kysymyksiin, jotka liittyvät elintarvike- ja ravitsemusturvaan ja siirtymiseen vähähiiliseen ja resurssitehokkaaseen kiertotalouteen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

Klusteri ”Elintarvikkeet ja
  luonnonvarat”
  : Tavoitteena on suojella, ennallistaa sekä kestävällä tavalla hoitaa ja käyttää luonnonvaroja ja maan ja meren biologisia resursseja, jotta voidaan puuttua kysymyksiin, jotka liittyvät elintarvike- ja ravitsemusturvaan ja siirtymiseen vähähiiliseen ja resurssitehokkaaseen kiertotalouteen.

luonnonvarat”

| e) | Klusteri ”Elintarvikkeet
  , luonnonvarat
  ja
  maatalous”
  : Tavoitteena on suojella, ennallistaa sekä kestävällä tavalla hoitaa ja käyttää luonnonvaroja ja maan
  , sisävesien
  ja meren biologisia resursseja, jotta voidaan puuttua kysymyksiin, jotka liittyvät elintarvike- ja ravitsemusturvaan ja siirtymiseen vähähiiliseen ja resurssitehokkaaseen kiertotalouteen. |
| --- | --- |

e)

Klusteri ”Elintarvikkeet
  , luonnonvarat
  ja
  maatalous”
  : Tavoitteena on suojella, ennallistaa sekä kestävällä tavalla hoitaa ja käyttää luonnonvaroja ja maan
  , sisävesien
  ja meren biologisia resursseja, jotta voidaan puuttua kysymyksiin, jotka liittyvät elintarvike- ja ravitsemusturvaan ja siirtymiseen vähähiiliseen ja resurssitehokkaaseen kiertotalouteen.

, luonnonvarat

maatalous”

, sisävesien

Tarkistus 123

Tarkistus 123

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 2 kohta – 4 alakohta e alakohta – 1 alakohta

Liite I – 2 kohta – 4 alakohta e alakohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Toiminta-alat: Ympäristön seuranta; biodiversiteetti ja luontopääoma; maatalous, metsätalous ja maaseutu;
  meri
  ja
  valtameret
  ; elintarvikejärjestelmä; biopohjaiset innovaatiojärjestelmät; kiertoon perustuvat järjestelmät. | Toiminta-alat: Ympäristön seuranta; biodiversiteetti ja luontopääoma; maatalous, metsätalous ja maaseutu;
  meret, valtameret, sisävedet
  ja
  sininen talous
  ; elintarvikejärjestelmä; biopohjaiset innovaatiojärjestelmät; kiertoon perustuvat järjestelmät. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Toiminta-alat: Ympäristön seuranta; biodiversiteetti ja luontopääoma; maatalous, metsätalous ja maaseutu;
  meri
  ja
  valtameret
  ; elintarvikejärjestelmä; biopohjaiset innovaatiojärjestelmät; kiertoon perustuvat järjestelmät.

meri

valtameret

Toiminta-alat: Ympäristön seuranta; biodiversiteetti ja luontopääoma; maatalous, metsätalous ja maaseutu;
  meret, valtameret, sisävedet
  ja
  sininen talous
  ; elintarvikejärjestelmä; biopohjaiset innovaatiojärjestelmät; kiertoon perustuvat järjestelmät.

meret, valtameret, sisävedet

sininen talous

Tarkistus 124

Tarkistus 124

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 2 kohta – 4 alakohta f alakohta – 1 alakohta

Liite I – 2 kohta – 4 alakohta f alakohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Toiminta-alat: Terveys;
  resilienssi
  ja
  turvallisuus
  ; digitaalitalous ja -teknologia ja
  teollisuus
  ; ilmasto, energia ja liikkuvuus; elintarvikkeet ja luonnonvarat; sisämarkkinoiden toiminnan sekä unionin talouden ohjauksen ja hallinnan tukeminen; jäsenvaltioiden tukeminen lainsäädännön täytäntöönpanossa ja älykkään erikoistumisen strategioiden kehittämisessä; analyyttiset työkalut ja menetelmät poliittiselle päätöksenteolle; tietämyksenhallinta; osaamisen ja teknologian siirto; tuki foorumeille, jotka edistävät tieteen hyödyntämistä politiikassa. | Toiminta-alat: Terveys;
  osallisuutta edistävä ja luova yhteiskunta; turvallinen yhteiskunta
  ; digitaalitalous ja -teknologia ja
  avaruus
  ; ilmasto, energia ja liikkuvuus; elintarvikkeet ja luonnonvarat; sisämarkkinoiden toiminnan sekä unionin talouden ohjauksen ja hallinnan tukeminen; jäsenvaltioiden tukeminen lainsäädännön täytäntöönpanossa ja älykkään erikoistumisen strategioiden kehittämisessä; analyyttiset työkalut ja menetelmät poliittiselle päätöksenteolle; tietämyksenhallinta; osaamisen ja teknologian siirto; tuki foorumeille, jotka edistävät tieteen hyödyntämistä politiikassa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Toiminta-alat: Terveys;
  resilienssi
  ja
  turvallisuus
  ; digitaalitalous ja -teknologia ja
  teollisuus
  ; ilmasto, energia ja liikkuvuus; elintarvikkeet ja luonnonvarat; sisämarkkinoiden toiminnan sekä unionin talouden ohjauksen ja hallinnan tukeminen; jäsenvaltioiden tukeminen lainsäädännön täytäntöönpanossa ja älykkään erikoistumisen strategioiden kehittämisessä; analyyttiset työkalut ja menetelmät poliittiselle päätöksenteolle; tietämyksenhallinta; osaamisen ja teknologian siirto; tuki foorumeille, jotka edistävät tieteen hyödyntämistä politiikassa.

resilienssi

turvallisuus

teollisuus

Toiminta-alat: Terveys;
  osallisuutta edistävä ja luova yhteiskunta; turvallinen yhteiskunta
  ; digitaalitalous ja -teknologia ja
  avaruus
  ; ilmasto, energia ja liikkuvuus; elintarvikkeet ja luonnonvarat; sisämarkkinoiden toiminnan sekä unionin talouden ohjauksen ja hallinnan tukeminen; jäsenvaltioiden tukeminen lainsäädännön täytäntöönpanossa ja älykkään erikoistumisen strategioiden kehittämisessä; analyyttiset työkalut ja menetelmät poliittiselle päätöksenteolle; tietämyksenhallinta; osaamisen ja teknologian siirto; tuki foorumeille, jotka edistävät tieteen hyödyntämistä politiikassa.

osallisuutta edistävä ja luova yhteiskunta; turvallinen yhteiskunta

avaruus

Tarkistus 125

Tarkistus 125

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 3 kohta – johdanto-osa

Liite I – 3 kohta – johdanto-osa

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3) | Pilari III
  ”Avoin innovointi” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3)

Pilari III
  ”Avoin innovointi”

”Avoin innovointi”

| 3) | Pilari III
  ”Innovatiivinen Eurooppa” |
| --- | --- |

3)

Pilari III
  ”Innovatiivinen Eurooppa”

”Innovatiivinen Eurooppa”

Tarkistus 126

Tarkistus 126

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 3 kohta – 1 alakohta – johdanto-osa

Liite I – 3 kohta – 1 alakohta – johdanto-osa

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tämän pilarin tavoitteena on seuraavassa kuvatuilla toimilla 4 artiklan mukaisesti edistää kaikkia innovoinnin muotoja, myös läpimurtoinnovointia, ja edesauttaa innovatiivisten ratkaisujen hyödyntämistä markkinoilla. Sillä edistetään myös muita 3 artiklassa kuvattuja ohjelman erityistavoitteita. | Tämän pilarin tavoitteena on seuraavassa kuvatuilla toimilla 4 artiklan mukaisesti edistää kaikkia innovoinnin muotoja, myös
  teknologista ja sosiaalista
  läpimurtoinnovointia, ja edesauttaa innovatiivisten ratkaisujen hyödyntämistä markkinoilla
  , etenkin tutkimuslaitosten kanssa yhteistyötä tekevien startup-yritysten ja pk-yritysten kautta
  . Sillä edistetään myös muita 3 artiklassa kuvattuja ohjelman erityistavoitteita. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tämän pilarin tavoitteena on seuraavassa kuvatuilla toimilla 4 artiklan mukaisesti edistää kaikkia innovoinnin muotoja, myös läpimurtoinnovointia, ja edesauttaa innovatiivisten ratkaisujen hyödyntämistä markkinoilla. Sillä edistetään myös muita 3 artiklassa kuvattuja ohjelman erityistavoitteita.

Tämän pilarin tavoitteena on seuraavassa kuvatuilla toimilla 4 artiklan mukaisesti edistää kaikkia innovoinnin muotoja, myös
  teknologista ja sosiaalista
  läpimurtoinnovointia, ja edesauttaa innovatiivisten ratkaisujen hyödyntämistä markkinoilla
  , etenkin tutkimuslaitosten kanssa yhteistyötä tekevien startup-yritysten ja pk-yritysten kautta
  . Sillä edistetään myös muita 3 artiklassa kuvattuja ohjelman erityistavoitteita.

teknologista ja sosiaalista

, etenkin tutkimuslaitosten kanssa yhteistyötä tekevien startup-yritysten ja pk-yritysten kautta

Tarkistus 127

Tarkistus 127

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 4 kohta – 1 alakohta

Liite I – 4 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tämän osan tavoitteena on seuraavassa kuvatuilla toimilla 4 artiklan mukaisesti optimoida entistä suuremman vaikutuksen aikaansaaminen ohjelmasta entistä vahvemmalla eurooppalaisella tutkimusalueella. Sillä tuetaan myös muita 3 artiklassa kuvattuja ohjelman erityistavoitteita. Tämä osa tukee koko ohjelmaa mutta erityisesti toimia, joilla edistetään osaamispohjaista, innovatiivista ja sukupuolinäkökulman huomioon ottavaa Eurooppaa globaalin kilpailun eturintamassa. Tähän pyritään optimoimalla Euroopan kansalliset vahvuudet ja mahdollisuudet hyvin toimivalla eurooppalaisella tutkimusalueella (ERA), jolla osaaminen ja ammattitaitoinen työvoima voi liikkua vapaasti, jolla kansalaisilla on valmiudet ymmärtää tutkimuksen ja innovoinnin tuloksia ja luottaa niihin koko yhteiskunnan hyödyksi ja jolla EU:n politiikka ja erityisesti t&i-politiikka perustuu korkeatasoiseen tieteelliseen evidenssiin. | Tämän osan tavoitteena on seuraavassa kuvatuilla toimilla 4 artiklan mukaisesti optimoida entistä suuremman vaikutuksen
  ja houkuttelevuuden
  aikaansaaminen ohjelmasta entistä vahvemmalla eurooppalaisella tutkimusalueella. Sillä tuetaan myös muita 3 artiklassa kuvattuja ohjelman erityistavoitteita. Tämä osa tukee koko ohjelmaa mutta erityisesti toimia, joilla edistetään
  lahjakkaiden ihmisten houkuttelemista unioniin ja torjutaan aivovuotoa. Lisäksi sillä edistetään
  osaamispohjaista, innovatiivista ja sukupuolinäkökulman huomioon ottavaa Eurooppaa globaalin kilpailun eturintamassa. Tähän pyritään optimoimalla
  koko
  Euroopan kansalliset vahvuudet ja mahdollisuudet hyvin toimivalla eurooppalaisella tutkimusalueella (ERA), jolla osaaminen ja ammattitaitoinen työvoima voi liikkua vapaasti
  tasapainoisella tavalla
  , jolla kansalaisilla on valmiudet ymmärtää tutkimuksen ja innovoinnin tuloksia ja luottaa niihin koko yhteiskunnan hyödyksi ja jolla EU:n politiikka ja erityisesti t&i-politiikka perustuu korkeatasoiseen tieteelliseen evidenssiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tämän osan tavoitteena on seuraavassa kuvatuilla toimilla 4 artiklan mukaisesti optimoida entistä suuremman vaikutuksen aikaansaaminen ohjelmasta entistä vahvemmalla eurooppalaisella tutkimusalueella. Sillä tuetaan myös muita 3 artiklassa kuvattuja ohjelman erityistavoitteita. Tämä osa tukee koko ohjelmaa mutta erityisesti toimia, joilla edistetään osaamispohjaista, innovatiivista ja sukupuolinäkökulman huomioon ottavaa Eurooppaa globaalin kilpailun eturintamassa. Tähän pyritään optimoimalla Euroopan kansalliset vahvuudet ja mahdollisuudet hyvin toimivalla eurooppalaisella tutkimusalueella (ERA), jolla osaaminen ja ammattitaitoinen työvoima voi liikkua vapaasti, jolla kansalaisilla on valmiudet ymmärtää tutkimuksen ja innovoinnin tuloksia ja luottaa niihin koko yhteiskunnan hyödyksi ja jolla EU:n politiikka ja erityisesti t&i-politiikka perustuu korkeatasoiseen tieteelliseen evidenssiin.

Tämän osan tavoitteena on seuraavassa kuvatuilla toimilla 4 artiklan mukaisesti optimoida entistä suuremman vaikutuksen
  ja houkuttelevuuden
  aikaansaaminen ohjelmasta entistä vahvemmalla eurooppalaisella tutkimusalueella. Sillä tuetaan myös muita 3 artiklassa kuvattuja ohjelman erityistavoitteita. Tämä osa tukee koko ohjelmaa mutta erityisesti toimia, joilla edistetään
  lahjakkaiden ihmisten houkuttelemista unioniin ja torjutaan aivovuotoa. Lisäksi sillä edistetään
  osaamispohjaista, innovatiivista ja sukupuolinäkökulman huomioon ottavaa Eurooppaa globaalin kilpailun eturintamassa. Tähän pyritään optimoimalla
  koko
  Euroopan kansalliset vahvuudet ja mahdollisuudet hyvin toimivalla eurooppalaisella tutkimusalueella (ERA), jolla osaaminen ja ammattitaitoinen työvoima voi liikkua vapaasti
  tasapainoisella tavalla
  , jolla kansalaisilla on valmiudet ymmärtää tutkimuksen ja innovoinnin tuloksia ja luottaa niihin koko yhteiskunnan hyödyksi ja jolla EU:n politiikka ja erityisesti t&i-politiikka perustuu korkeatasoiseen tieteelliseen evidenssiin.

ja houkuttelevuuden

lahjakkaiden ihmisten houkuttelemista unioniin ja torjutaan aivovuotoa. Lisäksi sillä edistetään

koko

tasapainoisella tavalla

Tarkistus 128

Tarkistus 128

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 4 kohta – 2 alakohta

Liite I – 4 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Toiminta-alat: Huippuosaamisen
  jakaminen;
  Euroopan tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän uudistaminen ja parantaminen. | Toiminta-alat: huippuosaamisen
  levittäminen ja osallistujapohjan laajentaminen tiimiyttämisen, twinning-toiminnan, ERA-oppituolialoitteiden, Euroopan tiede- ja teknologiayhteistyön, huippuosaamisaloitteiden ja Fellowship-toiminnan laajentamisen kautta;
  Euroopan tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän uudistaminen ja parantaminen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Toiminta-alat: Huippuosaamisen
  jakaminen;
  Euroopan tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän uudistaminen ja parantaminen.

jakaminen;

Toiminta-alat: huippuosaamisen
  levittäminen ja osallistujapohjan laajentaminen tiimiyttämisen, twinning-toiminnan, ERA-oppituolialoitteiden, Euroopan tiede- ja teknologiayhteistyön, huippuosaamisaloitteiden ja Fellowship-toiminnan laajentamisen kautta;
  Euroopan tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän uudistaminen ja parantaminen.

levittäminen ja osallistujapohjan laajentaminen tiimiyttämisen, twinning-toiminnan, ERA-oppituolialoitteiden, Euroopan tiede- ja teknologiayhteistyön, huippuosaamisaloitteiden ja Fellowship-toiminnan laajentamisen kautta;

Tarkistus 129

Tarkistus 129

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 2 kohta – 1 luetelmakohta

Liite II – 2 kohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | tutkimus- ja innovointitoimi: toimi, jonka sisältämillä toimenpiteillä pyritään ensisijaisesti luomaan uutta tietämystä ja/tai tutkimaan uuden tai parannellun teknologian, tuotteen, prosessin, palvelun tai ratkaisun toteutuskelpoisuutta. Tähän voi sisältyä perus- ja soveltava tutkimus, teknologian kehittäminen ja integraatio, testaus ja validointi pienimuotoisesti prototyypillä laboratoriossa tai simuloidussa ympäristössä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

tutkimus- ja innovointitoimi: toimi, jonka sisältämillä toimenpiteillä pyritään ensisijaisesti luomaan uutta tietämystä ja/tai tutkimaan uuden tai parannellun teknologian, tuotteen, prosessin, palvelun tai ratkaisun toteutuskelpoisuutta. Tähän voi sisältyä perus- ja soveltava tutkimus, teknologian kehittäminen ja integraatio, testaus ja validointi pienimuotoisesti prototyypillä laboratoriossa tai simuloidussa ympäristössä;

| — | tutkimus- ja innovointitoimi: toimi, jonka sisältämillä toimenpiteillä pyritään ensisijaisesti luomaan uutta tietämystä ja/tai tutkimaan uuden tai parannellun teknologian, tuotteen, prosessin, palvelun tai ratkaisun toteutuskelpoisuutta. Tähän voi sisältyä perus- ja soveltava tutkimus, teknologian kehittäminen ja integraatio, testaus ja validointi pienimuotoisesti prototyypillä laboratoriossa tai simuloidussa ympäristössä
  . Nopeutettua tutkimusta ja innovointia sovelletaan tiettyihin yhteistoiminnallisiin tutkimus- ja innovointitoimiin
  ; |
| --- | --- |

—

tutkimus- ja innovointitoimi: toimi, jonka sisältämillä toimenpiteillä pyritään ensisijaisesti luomaan uutta tietämystä ja/tai tutkimaan uuden tai parannellun teknologian, tuotteen, prosessin, palvelun tai ratkaisun toteutuskelpoisuutta. Tähän voi sisältyä perus- ja soveltava tutkimus, teknologian kehittäminen ja integraatio, testaus ja validointi pienimuotoisesti prototyypillä laboratoriossa tai simuloidussa ympäristössä
  . Nopeutettua tutkimusta ja innovointia sovelletaan tiettyihin yhteistoiminnallisiin tutkimus- ja innovointitoimiin
  ;

. Nopeutettua tutkimusta ja innovointia sovelletaan tiettyihin yhteistoiminnallisiin tutkimus- ja innovointitoimiin

Tarkistus 130

Tarkistus 130

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 2 kohta – 6 luetelmakohta

Liite II – 2 kohta – 6 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | ohjelmien yhteisrahoitustoimi; toimi, jolla tarjotaan yhteisrahoitusta toimenpiteistä muodostetulle ohjelmalle, jonka perustavat ja/tai toteuttavat tutkimus- ja innovaatio-ohjelmien hallinnoinnista ja/tai rahoituksesta vastaavat oikeussubjektit, jotka eivät ole unionin rahoituselimiä.
  Tällainen toimintaohjelma voi
  tukea verkostoitumis-, koordinointi-, tutkimus-, innovointi- ja pilottitoimia sekä innovointiin ja markkinoille saattamiseen tähtääviä toimia, koulutus- ja liikkuvuustoimia, tietoisuuden lisäämistä ja tiedottamista, tulosten levittämistä ja hyödyntämistä tai näiden yhdistelmää, jolloin toteuttamisesta vastaavat suoraan kyseiset oikeussubjektit tai kolmannet osapuolet, jotka voivat saada niiltä tarvittavaa taloudellista tukea esimerkiksi avustusten, palkintojen tai hankintojen muodossa tai Euroopan horisontti -ohjelman sekarahoituksena; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

ohjelmien yhteisrahoitustoimi; toimi, jolla tarjotaan yhteisrahoitusta toimenpiteistä muodostetulle ohjelmalle, jonka perustavat ja/tai toteuttavat tutkimus- ja innovaatio-ohjelmien hallinnoinnista ja/tai rahoituksesta vastaavat oikeussubjektit, jotka eivät ole unionin rahoituselimiä.
  Tällainen toimintaohjelma voi
  tukea verkostoitumis-, koordinointi-, tutkimus-, innovointi- ja pilottitoimia sekä innovointiin ja markkinoille saattamiseen tähtääviä toimia, koulutus- ja liikkuvuustoimia, tietoisuuden lisäämistä ja tiedottamista, tulosten levittämistä ja hyödyntämistä tai näiden yhdistelmää, jolloin toteuttamisesta vastaavat suoraan kyseiset oikeussubjektit tai kolmannet osapuolet, jotka voivat saada niiltä tarvittavaa taloudellista tukea esimerkiksi avustusten, palkintojen tai hankintojen muodossa tai Euroopan horisontti -ohjelman sekarahoituksena;

Tällainen toimintaohjelma voi

| — | ohjelmien yhteisrahoitustoimi; toimi, jolla tarjotaan yhteisrahoitusta toimenpiteistä muodostetulle ohjelmalle, jonka perustavat ja/tai toteuttavat tutkimus- ja innovaatio-ohjelmien hallinnoinnista ja/tai rahoituksesta vastaavat oikeussubjektit, jotka eivät ole unionin rahoituselimiä.
  Tällaisella toimintaohjelmalla voidaan
  tukea
  kytköksiä,
  verkostoitumis-, koordinointi-, tutkimus-, innovointi- ja pilottitoimia sekä innovointiin ja markkinoille saattamiseen tähtääviä toimia, koulutus- ja liikkuvuustoimia, tietoisuuden lisäämistä ja tiedottamista, tulosten levittämistä ja hyödyntämistä tai näiden yhdistelmää, jolloin toteuttamisesta vastaavat suoraan kyseiset oikeussubjektit tai kolmannet osapuolet, jotka voivat saada niiltä tarvittavaa taloudellista tukea esimerkiksi avustusten, palkintojen tai hankintojen muodossa tai Euroopan horisontti -ohjelman sekarahoituksena; |
| --- | --- |

—

ohjelmien yhteisrahoitustoimi; toimi, jolla tarjotaan yhteisrahoitusta toimenpiteistä muodostetulle ohjelmalle, jonka perustavat ja/tai toteuttavat tutkimus- ja innovaatio-ohjelmien hallinnoinnista ja/tai rahoituksesta vastaavat oikeussubjektit, jotka eivät ole unionin rahoituselimiä.
  Tällaisella toimintaohjelmalla voidaan
  tukea
  kytköksiä,
  verkostoitumis-, koordinointi-, tutkimus-, innovointi- ja pilottitoimia sekä innovointiin ja markkinoille saattamiseen tähtääviä toimia, koulutus- ja liikkuvuustoimia, tietoisuuden lisäämistä ja tiedottamista, tulosten levittämistä ja hyödyntämistä tai näiden yhdistelmää, jolloin toteuttamisesta vastaavat suoraan kyseiset oikeussubjektit tai kolmannet osapuolet, jotka voivat saada niiltä tarvittavaa taloudellista tukea esimerkiksi avustusten, palkintojen tai hankintojen muodossa tai Euroopan horisontti -ohjelman sekarahoituksena;

Tällaisella toimintaohjelmalla voidaan

kytköksiä,

Tarkistus 131

Tarkistus 131

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite III – 1 kohta – 1 alakohta – a alakohta – johdanto-osa

Liite III – 1 kohta – 1 alakohta – a alakohta – johdanto-osa

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | Näyttö siitä, että vastaavat ohjelman tavoitteet saavutetaan tuloksekkaammin eurooppalaisilla kumppanuuksilla, erityisesti koska voidaan saada aikaan selkeitä vaikutuksia
  EU:lle
  ja sen kansalaisille (mm. maailmanlaajuiset haasteet ja tutkimus- ja innovointitavoitteet, EU:n kilpailukyvyn turvaaminen, eurooppalaisen tutkimus- ja innovointialueen vahvistaminen ja kansainvälisten sitoumusten edistäminen); |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

Näyttö siitä, että vastaavat ohjelman tavoitteet saavutetaan tuloksekkaammin eurooppalaisilla kumppanuuksilla, erityisesti koska voidaan saada aikaan selkeitä vaikutuksia
  EU:lle
  ja sen kansalaisille (mm. maailmanlaajuiset haasteet ja tutkimus- ja innovointitavoitteet, EU:n kilpailukyvyn turvaaminen, eurooppalaisen tutkimus- ja innovointialueen vahvistaminen ja kansainvälisten sitoumusten edistäminen);

EU:lle

| a) | Näyttö siitä, että vastaavat ohjelman tavoitteet saavutetaan tuloksekkaammin eurooppalaisilla kumppanuuksilla, erityisesti koska voidaan saada aikaan selkeitä vaikutuksia
  koko unionille
  ja sen kansalaisille (mm. maailmanlaajuiset haasteet ja tutkimus- ja innovointitavoitteet, EU:n kilpailukyvyn turvaaminen,
  kestävyys ja
  eurooppalaisen tutkimus- ja innovointialueen vahvistaminen ja kansainvälisten sitoumusten edistäminen); |
| --- | --- |

a)

Näyttö siitä, että vastaavat ohjelman tavoitteet saavutetaan tuloksekkaammin eurooppalaisilla kumppanuuksilla, erityisesti koska voidaan saada aikaan selkeitä vaikutuksia
  koko unionille
  ja sen kansalaisille (mm. maailmanlaajuiset haasteet ja tutkimus- ja innovointitavoitteet, EU:n kilpailukyvyn turvaaminen,
  kestävyys ja
  eurooppalaisen tutkimus- ja innovointialueen vahvistaminen ja kansainvälisten sitoumusten edistäminen);

koko unionille

kestävyys ja

Tarkistus 132

Tarkistus 132

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite III – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta

Liite III – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | Eurooppalaisen kumppanuuden
  johdonmukaisuus ja synergiat EU:n tutkimuksen ja innovoinnin toimintaympäristössä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

Eurooppalaisen kumppanuuden
  johdonmukaisuus ja synergiat EU:n tutkimuksen ja innovoinnin toimintaympäristössä;

Eurooppalaisen kumppanuuden

| b) | Eurooppalaisten kumppanuuksien
  johdonmukaisuus ja synergiat EU:n tutkimuksen ja innovoinnin toimintaympäristössä
  , mukaan lukien kansalliset ja alueelliset strategiat
  ; |
| --- | --- |

b)

Eurooppalaisten kumppanuuksien
  johdonmukaisuus ja synergiat EU:n tutkimuksen ja innovoinnin toimintaympäristössä
  , mukaan lukien kansalliset ja alueelliset strategiat
  ;

Eurooppalaisten kumppanuuksien

, mukaan lukien kansalliset ja alueelliset strategiat

Tarkistus 133

Tarkistus 133

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite III – 1 kohta – 1 alakohta – c alakohta

Liite III – 1 kohta – 1 alakohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | Eurooppalaisen kumppanuuden
  läpinäkyvyys ja avoimuus painopisteiden ja tavoitteiden määrittelyssä ja kumppaneiden ja sidosryhmien osallistuminen eri aloilta, tarvittaessa myös kansainvälisellä tasolla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

Eurooppalaisen kumppanuuden
  läpinäkyvyys ja avoimuus painopisteiden ja tavoitteiden määrittelyssä ja kumppaneiden ja sidosryhmien osallistuminen eri aloilta, tarvittaessa myös kansainvälisellä tasolla;

Eurooppalaisen kumppanuuden

| c) | Eurooppalaisten kumppanuuksien
  läpinäkyvyys ja avoimuus painopisteiden ja tavoitteiden määrittelyssä ja
  niiden hallinto sekä
  kumppaneiden ja sidosryhmien osallistuminen eri aloilta
  ja eri taustoista
  , tarvittaessa myös kansainvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

c)

Eurooppalaisten kumppanuuksien
  läpinäkyvyys ja avoimuus painopisteiden ja tavoitteiden määrittelyssä ja
  niiden hallinto sekä
  kumppaneiden ja sidosryhmien osallistuminen eri aloilta
  ja eri taustoista
  , tarvittaessa myös kansainvälisellä tasolla;

Eurooppalaisten kumppanuuksien

niiden hallinto sekä

ja eri taustoista

Tarkistus 134

Tarkistus 134

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite III – 1 kohta – 1 alakohta – d alakohta – 1 luetelmakohta

Liite III – 1 kohta – 1 alakohta – d alakohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | ennakoitujen mitattavien tulosten, suoritteiden ja vaikutusten määrittely tietyille aikaväleille, mukaan lukien keskeinen taloudellinen arvo
  Euroopalle
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

ennakoitujen mitattavien tulosten, suoritteiden ja vaikutusten määrittely tietyille aikaväleille, mukaan lukien keskeinen taloudellinen arvo
  Euroopalle
  ;

Euroopalle

| — | ennakoitujen mitattavien tulosten, suoritteiden ja vaikutusten määrittely tietyille aikaväleille, mukaan lukien keskeinen taloudellinen arvo
  EU:lle
  ; |
| --- | --- |

—

ennakoitujen mitattavien tulosten, suoritteiden ja vaikutusten määrittely tietyille aikaväleille, mukaan lukien keskeinen taloudellinen arvo
  EU:lle
  ;

EU:lle

Tarkistus 135

Tarkistus 135

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite III – 1 kohta – 1 alakohta – d alakohta – 2 luetelmakohta

Liite III – 1 kohta – 1 alakohta – d alakohta – 2 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | ennakoitujen laadullisten ja määrällisten vipuvaikutusten osoittaminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

ennakoitujen laadullisten ja määrällisten vipuvaikutusten osoittaminen;

| — | vahvojen
  ennakoitujen laadullisten ja määrällisten vipuvaikutusten osoittaminen; |
| --- | --- |

—

vahvojen
  ennakoitujen laadullisten ja määrällisten vipuvaikutusten osoittaminen;

vahvojen

Tarkistus 136

Tarkistus 136

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite III – 1 kohta – 1 alakohta – d alakohta – 3 luetelmakohta

Liite III – 1 kohta – 1 alakohta – d alakohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | keinot täytäntöönpanon joustavuuden varmistamiseksi ja sopeutumiseksi muuttuviin politiikan tai markkinoiden tarpeisiin tai tieteelliseen edistykseen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

keinot täytäntöönpanon joustavuuden varmistamiseksi ja sopeutumiseksi muuttuviin politiikan tai markkinoiden tarpeisiin tai tieteelliseen edistykseen;

| — | keinot täytäntöönpanon joustavuuden varmistamiseksi ja sopeutumiseksi muuttuviin politiikan
  , yhteiskunnan ja/
  tai markkinoiden tarpeisiin tai tieteelliseen edistykseen; |
| --- | --- |

—

keinot täytäntöönpanon joustavuuden varmistamiseksi ja sopeutumiseksi muuttuviin politiikan
  , yhteiskunnan ja/
  tai markkinoiden tarpeisiin tai tieteelliseen edistykseen;

, yhteiskunnan ja/

Tarkistus 137

Tarkistus 137

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite III – 1 kohta – 1 alakohta – e alakohta – 1 alakohta

Liite III – 1 kohta – 1 alakohta – e alakohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Institutionaalisten eurooppalaisten kumppanuuksien tapauksessa muiden kumppaneiden kuin unionin rahoitusosuudet ja/tai luontoissuoritukset ovat vähintään 50 prosenttia
  ja enimmillään 75 prosenttia
  yhteenlasketuista eurooppalaisen kumppanuuden talousarviositoumuksista
  . Kussakin institutionaalisessa eurooppalaisessa kumppanuudessa tietty osuus muiden kumppaneiden kuin unionin suorittamista osuuksista muodostuu rahoitusosuuksista
  . | Institutionaalisten eurooppalaisten kumppanuuksien tapauksessa muiden kumppaneiden kuin unionin rahoitusosuudet ja/tai luontoissuoritukset ovat vähintään 50 prosenttia yhteenlasketuista eurooppalaisen kumppanuuden talousarviositoumuksista
  , jos on kyse unionin ja yksityisten kumppaneiden välisistä kumppanuuksista, ja enimmillään 75 prosenttia niistä, jos on kyse kumppanuuksista, joissa on mukana myös jäsenvaltioita
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Institutionaalisten eurooppalaisten kumppanuuksien tapauksessa muiden kumppaneiden kuin unionin rahoitusosuudet ja/tai luontoissuoritukset ovat vähintään 50 prosenttia
  ja enimmillään 75 prosenttia
  yhteenlasketuista eurooppalaisen kumppanuuden talousarviositoumuksista
  . Kussakin institutionaalisessa eurooppalaisessa kumppanuudessa tietty osuus muiden kumppaneiden kuin unionin suorittamista osuuksista muodostuu rahoitusosuuksista
  .

ja enimmillään 75 prosenttia

. Kussakin institutionaalisessa eurooppalaisessa kumppanuudessa tietty osuus muiden kumppaneiden kuin unionin suorittamista osuuksista muodostuu rahoitusosuuksista

Institutionaalisten eurooppalaisten kumppanuuksien tapauksessa muiden kumppaneiden kuin unionin rahoitusosuudet ja/tai luontoissuoritukset ovat vähintään 50 prosenttia yhteenlasketuista eurooppalaisen kumppanuuden talousarviositoumuksista
  , jos on kyse unionin ja yksityisten kumppaneiden välisistä kumppanuuksista, ja enimmillään 75 prosenttia niistä, jos on kyse kumppanuuksista, joissa on mukana myös jäsenvaltioita
  .

, jos on kyse unionin ja yksityisten kumppaneiden välisistä kumppanuuksista, ja enimmillään 75 prosenttia niistä, jos on kyse kumppanuuksista, joissa on mukana myös jäsenvaltioita

Tarkistus 138

Tarkistus 138

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite III – 1 kohta – 1 alakohta – e a alakohta (uusi)

Liite III – 1 kohta – 1 alakohta – e a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | e a) | Alueviranomaisten kanssa tehdyn sopimuksen perusteella EAKR hyväksytään osana kansallista maksuosuutta ohjelmien yhteisrahoitustoimissa, joihin jäsenvaltiot osallistuvat. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e a)

e a)

Alueviranomaisten kanssa tehdyn sopimuksen perusteella EAKR hyväksytään osana kansallista maksuosuutta ohjelmien yhteisrahoitustoimissa, joihin jäsenvaltiot osallistuvat.

Alueviranomaisten kanssa tehdyn sopimuksen perusteella EAKR hyväksytään osana kansallista maksuosuutta ohjelmien yhteisrahoitustoimissa, joihin jäsenvaltiot osallistuvat.

Tarkistus 139

Tarkistus 139

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite III – 1 kohta – 2 alakohta – c alakohta

Liite III – 1 kohta – 2 alakohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | Koordinointi ja/tai yhteiset toimet muiden asiaan liittyvien tutkimus- ja innovaatioaloitteiden kanssa tehokkaan synergian varmistamiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

Koordinointi ja/tai yhteiset toimet muiden asiaan liittyvien tutkimus- ja innovaatioaloitteiden kanssa tehokkaan synergian varmistamiseksi;

| c) | Koordinointi ja/tai yhteiset toimet muiden asiaan liittyvien tutkimus- ja innovaatioaloitteiden kanssa
  yhteenkytkösten optimaalisen tason turvaamiseksi ja
  tehokkaan synergian varmistamiseksi; |
| --- | --- |

c)

Koordinointi ja/tai yhteiset toimet muiden asiaan liittyvien tutkimus- ja innovaatioaloitteiden kanssa
  yhteenkytkösten optimaalisen tason turvaamiseksi ja
  tehokkaan synergian varmistamiseksi;

yhteenkytkösten optimaalisen tason turvaamiseksi ja

Tarkistus 140

Tarkistus 140

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite III – 1 kohta – 2 alakohta – d alakohta

Liite III – 1 kohta – 2 alakohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | Oikeudellisesti sitovat, erityisesti rahoitusosuuksia koskevat sitoumukset jokaiselta kumppanilta aloitteen koko elinkaaren ajalle; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

Oikeudellisesti sitovat, erityisesti rahoitusosuuksia koskevat sitoumukset jokaiselta kumppanilta aloitteen koko elinkaaren ajalle;

| d) | Oikeudellisesti sitovat, erityisesti
  luontoissuorituksia ja/tai
  rahoitusosuuksia koskevat sitoumukset jokaiselta kumppanilta aloitteen koko elinkaaren ajalle; |
| --- | --- |

d)

Oikeudellisesti sitovat, erityisesti
  luontoissuorituksia ja/tai
  rahoitusosuuksia koskevat sitoumukset jokaiselta kumppanilta aloitteen koko elinkaaren ajalle;

luontoissuorituksia ja/tai

Tarkistus 141

Tarkistus 141

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite III – 1 kohta – 3 alakohta – a alakohta

Liite III – 1 kohta – 3 alakohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | Seurantajärjestelmä, joka vastaa 45 artiklassa säädettyjä vaatimuksia, jotta voidaan seurata edistymistä kohti yksittäisiä poliittisia tavoitteita, suoritteita ja keskeisiä tulosindikaattoreita, joiden avulla voidaan ajan mittaan arvioida saavutettuja tuloksia, vaikutuksia ja mahdollista korjaavien toimenpiteiden tarvetta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

Seurantajärjestelmä, joka vastaa 45 artiklassa säädettyjä vaatimuksia, jotta voidaan seurata edistymistä kohti yksittäisiä poliittisia tavoitteita, suoritteita ja keskeisiä tulosindikaattoreita, joiden avulla voidaan ajan mittaan arvioida saavutettuja tuloksia, vaikutuksia ja mahdollista korjaavien toimenpiteiden tarvetta;

| a) | Seurantajärjestelmä, joka vastaa 45 artiklassa säädettyjä vaatimuksia, jotta voidaan seurata edistymistä kohti yksittäisiä
  ohjelmakohtaisia
  poliittisia tavoitteita, suoritteita ja keskeisiä tulosindikaattoreita, joiden avulla voidaan ajan mittaan arvioida saavutettuja tuloksia, vaikutuksia ja mahdollista korjaavien toimenpiteiden tarvetta; |
| --- | --- |

a)

Seurantajärjestelmä, joka vastaa 45 artiklassa säädettyjä vaatimuksia, jotta voidaan seurata edistymistä kohti yksittäisiä
  ohjelmakohtaisia
  poliittisia tavoitteita, suoritteita ja keskeisiä tulosindikaattoreita, joiden avulla voidaan ajan mittaan arvioida saavutettuja tuloksia, vaikutuksia ja mahdollista korjaavien toimenpiteiden tarvetta;

ohjelmakohtaisia

Tarkistus 142

Tarkistus 142

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite III – 1 kohta – 4 alakohta – b alakohta

Liite III – 1 kohta – 4 alakohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | Asianmukaiset
  toimenpiteet, joilla varmistetaan vaiheittainen lopettaminen
  sovittujen edellytysten
  ja
  aikataulun
  mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisista tai unionin muista ohjelmista myönnetyn ylikansallisen rahoituksen mahdollista jatkamista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

Asianmukaiset
  toimenpiteet, joilla varmistetaan vaiheittainen lopettaminen
  sovittujen edellytysten
  ja
  aikataulun
  mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisista tai unionin muista ohjelmista myönnetyn ylikansallisen rahoituksen mahdollista jatkamista.

Asianmukaiset

sovittujen edellytysten

aikataulun

| b) | Jos kumppanuuksia ei uusita, asianmukaiset
  toimenpiteet, joilla varmistetaan vaiheittainen lopettaminen
  sovitun aikataulun
  ja
  oikeudellisesti sitoutuneiden kumppaneiden kanssa sovittujen edellytysten
  mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisista tai unionin muista ohjelmista myönnetyn ylikansallisen rahoituksen mahdollista jatkamista
  ja yksityisiä investointeja ja käynnissä olevia hankkeita vaarantamatta
  . |
| --- | --- |

b)

Jos kumppanuuksia ei uusita, asianmukaiset
  toimenpiteet, joilla varmistetaan vaiheittainen lopettaminen
  sovitun aikataulun
  ja
  oikeudellisesti sitoutuneiden kumppaneiden kanssa sovittujen edellytysten
  mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisista tai unionin muista ohjelmista myönnetyn ylikansallisen rahoituksen mahdollista jatkamista
  ja yksityisiä investointeja ja käynnissä olevia hankkeita vaarantamatta
  .

Jos kumppanuuksia ei uusita, asianmukaiset

sovitun aikataulun

oikeudellisesti sitoutuneiden kumppaneiden kanssa sovittujen edellytysten

ja yksityisiä investointeja ja käynnissä olevia hankkeita vaarantamatta

Tarkistus 143

Tarkistus 143

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – 1 kohta – b alakohta

Liite IV – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | YMP:ssä hyödynnetään mahdollisimman hyvin tutkimuksen ja innovoinnin tuloksia ja edistetään innovatiivisten ratkaisujen käyttöä, toteutusta ja leviämistä, mukaan lukien tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmista rahoitettavista hankkeista ja eurooppalaisesta innovaatiokumppanuudesta ”Maatalouden tuottavuus ja kestävyys” lähtöisin olevat innovatiiviset ratkaisut; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

YMP:ssä hyödynnetään mahdollisimman hyvin tutkimuksen ja innovoinnin tuloksia ja edistetään innovatiivisten ratkaisujen käyttöä, toteutusta ja leviämistä, mukaan lukien tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmista rahoitettavista hankkeista ja eurooppalaisesta innovaatiokumppanuudesta ”Maatalouden tuottavuus ja kestävyys” lähtöisin olevat innovatiiviset ratkaisut;

| b) | YMP:ssä hyödynnetään mahdollisimman hyvin tutkimuksen ja innovoinnin tuloksia ja edistetään innovatiivisten ratkaisujen käyttöä, toteutusta ja leviämistä, mukaan lukien tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmista rahoitettavista hankkeista ja eurooppalaisesta innovaatiokumppanuudesta ”Maatalouden tuottavuus ja kestävyys”
  ja asiaankuuluvista EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöistä
  lähtöisin olevat innovatiiviset ratkaisut; |
| --- | --- |

b)

YMP:ssä hyödynnetään mahdollisimman hyvin tutkimuksen ja innovoinnin tuloksia ja edistetään innovatiivisten ratkaisujen käyttöä, toteutusta ja leviämistä, mukaan lukien tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmista rahoitettavista hankkeista ja eurooppalaisesta innovaatiokumppanuudesta ”Maatalouden tuottavuus ja kestävyys”
  ja asiaankuuluvista EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöistä
  lähtöisin olevat innovatiiviset ratkaisut;

ja asiaankuuluvista EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöistä

Tarkistus 144

Tarkistus 144

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – 2 kohta – b alakohta

Liite IV – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | Euroopan meri- ja kalatalousrahasto tukee uusien teknologioiden ja innovatiivisten tuotteiden, prosessien ja palvelujen käyttöönottoa, jotka syntyvät muun muassa ohjelman tuloksena meripolitiikan alalla; Euroopan meri- ja kalatalousrahasto edistää myös tiedonkeruuta kentällä ja tietojen käsittelyä sekä levittää asiaankuuluvien ohjelmasta tuettavien toimien tuloksia, mikä puolestaan edistää yhteisen kalastuspolitiikan, yhdennetyn meripolitiikan ja kansainvälisen valtamerten hallinnoinnin täytäntöönpanoa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto tukee uusien teknologioiden ja innovatiivisten tuotteiden, prosessien ja palvelujen käyttöönottoa, jotka syntyvät muun muassa ohjelman tuloksena meripolitiikan alalla; Euroopan meri- ja kalatalousrahasto edistää myös tiedonkeruuta kentällä ja tietojen käsittelyä sekä levittää asiaankuuluvien ohjelmasta tuettavien toimien tuloksia, mikä puolestaan edistää yhteisen kalastuspolitiikan, yhdennetyn meripolitiikan ja kansainvälisen valtamerten hallinnoinnin täytäntöönpanoa.

| b) | Euroopan meri- ja kalatalousrahasto tukee uusien teknologioiden ja innovatiivisten tuotteiden, prosessien ja palvelujen käyttöönottoa, jotka syntyvät muun muassa ohjelman tuloksena meripolitiikan alalla; Euroopan meri- ja kalatalousrahasto edistää myös tiedonkeruuta kentällä ja tietojen käsittelyä sekä levittää asiaankuuluvien ohjelmasta tuettavien toimien tuloksia, mikä puolestaan edistää yhteisen kalastuspolitiikan, yhdennetyn meripolitiikan ja kansainvälisen valtamerten hallinnoinnin
  ja kansainvälisten sitoumusten
  täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

b)

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto tukee uusien teknologioiden ja innovatiivisten tuotteiden, prosessien ja palvelujen käyttöönottoa, jotka syntyvät muun muassa ohjelman tuloksena meripolitiikan alalla; Euroopan meri- ja kalatalousrahasto edistää myös tiedonkeruuta kentällä ja tietojen käsittelyä sekä levittää asiaankuuluvien ohjelmasta tuettavien toimien tuloksia, mikä puolestaan edistää yhteisen kalastuspolitiikan, yhdennetyn meripolitiikan ja kansainvälisen valtamerten hallinnoinnin
  ja kansainvälisten sitoumusten
  täytäntöönpanoa.

ja kansainvälisten sitoumusten

Tarkistus 145

Tarkistus 145

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – 3 kohta – a alakohta

Liite IV – 3 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | Euroopan aluekehitysrahaston ja
  ohjelman
  yhdistettyä rahoitusta koskevia järjestelyjä käytetään tukemaan toimia, jotka muodostavat sillan älykästä erikoistumista koskevien strategioiden ja kansainvälisen huipputason tutkimuksen ja innovoinnin välillä, mukaan lukien yhteiset alueiden/valtioiden väliset ohjelmat ja yleiseurooppalaiset tutkimusinfrastruktuurit, tavoitteena vahvistaa Euroopan tutkimusaluetta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

Euroopan aluekehitysrahaston ja
  ohjelman
  yhdistettyä rahoitusta koskevia järjestelyjä käytetään tukemaan toimia, jotka muodostavat sillan älykästä erikoistumista koskevien strategioiden ja kansainvälisen huipputason tutkimuksen ja innovoinnin välillä, mukaan lukien yhteiset alueiden/valtioiden väliset ohjelmat ja yleiseurooppalaiset tutkimusinfrastruktuurit, tavoitteena vahvistaa Euroopan tutkimusaluetta;

ohjelman

| a) | Euroopan aluekehitysrahaston ja
  Euroopan horisontti -ohjelman
  yhdistettyä rahoitusta koskevia järjestelyjä käytetään tukemaan toimia, jotka muodostavat sillan
  alueellisten toimenpideohjelmien,
  älykästä erikoistumista koskevien strategioiden ja kansainvälisen huipputason tutkimuksen ja innovoinnin välillä, mukaan lukien yhteiset alueiden/valtioiden väliset ohjelmat ja yleiseurooppalaiset tutkimusinfrastruktuurit, tavoitteena vahvistaa Euroopan tutkimusaluetta; |
| --- | --- |

a)

Euroopan aluekehitysrahaston ja
  Euroopan horisontti -ohjelman
  yhdistettyä rahoitusta koskevia järjestelyjä käytetään tukemaan toimia, jotka muodostavat sillan
  alueellisten toimenpideohjelmien,
  älykästä erikoistumista koskevien strategioiden ja kansainvälisen huipputason tutkimuksen ja innovoinnin välillä, mukaan lukien yhteiset alueiden/valtioiden väliset ohjelmat ja yleiseurooppalaiset tutkimusinfrastruktuurit, tavoitteena vahvistaa Euroopan tutkimusaluetta;

Euroopan horisontti -ohjelman

alueellisten toimenpideohjelmien,

Tarkistus 146

Tarkistus 146

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – 3 kohta – a a alakohta (uusi)

Liite IV – 3 kohta – a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | EAKR:n varoja voidaan siirtää vapaaehtoisesti ohjelmaan liittyvien toimien, erityisesti huippuosaamismerkin, tukemiseen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a a)

a a)

EAKR:n varoja voidaan siirtää vapaaehtoisesti ohjelmaan liittyvien toimien, erityisesti huippuosaamismerkin, tukemiseen;

EAKR:n varoja voidaan siirtää vapaaehtoisesti ohjelmaan liittyvien toimien, erityisesti huippuosaamismerkin, tukemiseen;

Tarkistus 147

Tarkistus 147

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – 3 kohta – b a alakohta (uusi)

Liite IV – 3 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | nykyisiä alueellisia ekosysteemeitä, foorumiverkostoja ja alueellisia strategioita vahvistetaan; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

nykyisiä alueellisia ekosysteemeitä, foorumiverkostoja ja alueellisia strategioita vahvistetaan;

nykyisiä alueellisia ekosysteemeitä, foorumiverkostoja ja alueellisia strategioita vahvistetaan;

Tarkistus 148

Tarkistus 148

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – 4 kohta – b alakohta

Liite IV – 4 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | Euroopan sosiaalirahastosta plus saatavan täydentävän rahoituksen järjestelyjä voidaan käyttää tukemaan toimia, joilla edistetään inhimillisen pääoman kehittämistä tutkimuksessa ja innovoinnissa, jotta voidaan vahvistaa eurooppalaista tutkimusaluetta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

Euroopan sosiaalirahastosta plus saatavan täydentävän rahoituksen järjestelyjä voidaan käyttää tukemaan toimia, joilla edistetään inhimillisen pääoman kehittämistä tutkimuksessa ja innovoinnissa, jotta voidaan vahvistaa eurooppalaista tutkimusaluetta;

| b) | Euroopan sosiaalirahastosta plus saatavan täydentävän rahoituksen järjestelyjä voidaan käyttää
  vapaavalintaisesti
  tukemaan
  ohjelman
  toimia, joilla edistetään inhimillisen pääoman kehittämistä tutkimuksessa ja innovoinnissa, jotta voidaan vahvistaa eurooppalaista tutkimusaluetta; |
| --- | --- |

b)

Euroopan sosiaalirahastosta plus saatavan täydentävän rahoituksen järjestelyjä voidaan käyttää
  vapaavalintaisesti
  tukemaan
  ohjelman
  toimia, joilla edistetään inhimillisen pääoman kehittämistä tutkimuksessa ja innovoinnissa, jotta voidaan vahvistaa eurooppalaista tutkimusaluetta;

vapaavalintaisesti

ohjelman

Tarkistus 149

Tarkistus 149

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – 6 kohta – b alakohta

Liite IV – 6 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | digitaalisiin näkökohtiin liittyvät tutkimus- ja innovointitarpeet yksilöidään ja vahvistetaan ohjelman tutkimuksen ja innovoinnin strategisessa suunnittelussa; tähän sisältyvät suurteholaskentaan, tekoälyyn ja
  kyberturvallisuuteen
  liittyvä tutkimus ja innovointi, jossa digitaaliteknologiat yhdistyvät muihin mahdollistaviin teknologioihin ja ei-teknologisiin innovaatioihin; tuki läpimurtoinnovaatioita (joista monissa yhdistetään digitaalisia ja fyysisiä teknologioita) käyttöönottavien yritysten toiminnan laajentamiselle; digitaalitemaattinen integrointi pilarissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky”; ja tuki digitaalisille tutkimusinfrastruktuureille; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

digitaalisiin näkökohtiin liittyvät tutkimus- ja innovointitarpeet yksilöidään ja vahvistetaan ohjelman tutkimuksen ja innovoinnin strategisessa suunnittelussa; tähän sisältyvät suurteholaskentaan, tekoälyyn ja
  kyberturvallisuuteen
  liittyvä tutkimus ja innovointi, jossa digitaaliteknologiat yhdistyvät muihin mahdollistaviin teknologioihin ja ei-teknologisiin innovaatioihin; tuki läpimurtoinnovaatioita (joista monissa yhdistetään digitaalisia ja fyysisiä teknologioita) käyttöönottavien yritysten toiminnan laajentamiselle; digitaalitemaattinen integrointi pilarissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky”; ja tuki digitaalisille tutkimusinfrastruktuureille;

kyberturvallisuuteen

| b) | digitaalisiin näkökohtiin liittyvät tutkimus- ja innovointitarpeet yksilöidään ja vahvistetaan ohjelman tutkimuksen ja innovoinnin strategisessa suunnittelussa; tähän sisältyvät suurteholaskentaan, tekoälyyn
  , kyberturvallisuuteen, hajautetun tilikirjan teknologioihin
  ja
  kvanttiteknologioihin
  liittyvä tutkimus ja innovointi, jossa digitaaliteknologiat yhdistyvät muihin mahdollistaviin teknologioihin ja ei-teknologisiin innovaatioihin; tuki läpimurtoinnovaatioita (joista monissa yhdistetään digitaalisia ja fyysisiä teknologioita) käyttöönottavien yritysten toiminnan laajentamiselle; digitaalitemaattinen integrointi pilarissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja
  Euroopan
  teollisuuden kilpailukyky”; ja tuki digitaalisille tutkimusinfrastruktuureille; |
| --- | --- |

b)

digitaalisiin näkökohtiin liittyvät tutkimus- ja innovointitarpeet yksilöidään ja vahvistetaan ohjelman tutkimuksen ja innovoinnin strategisessa suunnittelussa; tähän sisältyvät suurteholaskentaan, tekoälyyn
  , kyberturvallisuuteen, hajautetun tilikirjan teknologioihin
  ja
  kvanttiteknologioihin
  liittyvä tutkimus ja innovointi, jossa digitaaliteknologiat yhdistyvät muihin mahdollistaviin teknologioihin ja ei-teknologisiin innovaatioihin; tuki läpimurtoinnovaatioita (joista monissa yhdistetään digitaalisia ja fyysisiä teknologioita) käyttöönottavien yritysten toiminnan laajentamiselle; digitaalitemaattinen integrointi pilarissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja
  Euroopan
  teollisuuden kilpailukyky”; ja tuki digitaalisille tutkimusinfrastruktuureille;

, kyberturvallisuuteen, hajautetun tilikirjan teknologioihin

kvanttiteknologioihin

Euroopan

Tarkistus 150

Tarkistus 150

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – 6 kohta – c alakohta

Liite IV – 6 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | Digitaalinen Eurooppa -ohjelma keskittyy laajamittaisten digitaalisten valmiuksien ja infrastruktuurin rakentamiseen suurteholaskentaa, tekoälyä, kyberturvallisuutta ja pitkälle kehittynyttä digitaalista osaamista varten, minkä tavoitteena on kriittisten jo käytössä olevien tai testattujen innovatiivisten digitaalisten ratkaisujen laaja leviäminen ja käyttöönotto eri puolilla Eurooppaa ja EU:n toimintakehyksessä yleistä etua koskevilla aloilla (kuten terveydenhuolto, julkishallinto, oikeuslaitos ja koulutus) tai markkinoiden toimintapuutteen (esimerkkinä yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, digitalisaatio) korjaamiseksi; Digitaalinen Eurooppa -ohjelma toteutetaan pääasiassa koordinoiduilla ja strategisilla investoinneilla jäsenvaltioiden kanssa, muun muassa yhteisten julkisten hankintojen kautta, kohdistamalla ne digitaalisiin valmiuksiin, joita on määrä käyttää yhteisesti Euroopan laajuisesti, ja EU:n laajuisiin toimiin, joilla tuetaan yhteentoimivuutta ja standardointia osana kehittyviä digitaalisia sisämarkkinoita; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

Digitaalinen Eurooppa -ohjelma keskittyy laajamittaisten digitaalisten valmiuksien ja infrastruktuurin rakentamiseen suurteholaskentaa, tekoälyä, kyberturvallisuutta ja pitkälle kehittynyttä digitaalista osaamista varten, minkä tavoitteena on kriittisten jo käytössä olevien tai testattujen innovatiivisten digitaalisten ratkaisujen laaja leviäminen ja käyttöönotto eri puolilla Eurooppaa ja EU:n toimintakehyksessä yleistä etua koskevilla aloilla (kuten terveydenhuolto, julkishallinto, oikeuslaitos ja koulutus) tai markkinoiden toimintapuutteen (esimerkkinä yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, digitalisaatio) korjaamiseksi; Digitaalinen Eurooppa -ohjelma toteutetaan pääasiassa koordinoiduilla ja strategisilla investoinneilla jäsenvaltioiden kanssa, muun muassa yhteisten julkisten hankintojen kautta, kohdistamalla ne digitaalisiin valmiuksiin, joita on määrä käyttää yhteisesti Euroopan laajuisesti, ja EU:n laajuisiin toimiin, joilla tuetaan yhteentoimivuutta ja standardointia osana kehittyviä digitaalisia sisämarkkinoita;

| c) | Digitaalinen Eurooppa -ohjelma keskittyy laajamittaisten digitaalisten valmiuksien ja infrastruktuurin rakentamiseen suurteholaskentaa, tekoälyä, kyberturvallisuutta
  , hajautetun tilikirjan teknologioita, kvanttiteknologioita
  ja pitkälle kehittynyttä digitaalista osaamista varten, minkä tavoitteena on kriittisten jo käytössä olevien tai testattujen innovatiivisten digitaalisten ratkaisujen laaja leviäminen ja käyttöönotto eri puolilla Eurooppaa ja EU:n toimintakehyksessä yleistä etua koskevilla aloilla (kuten terveydenhuolto, julkishallinto, oikeuslaitos ja koulutus) tai markkinoiden toimintapuutteen (esimerkkinä yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, digitalisaatio) korjaamiseksi; Digitaalinen Eurooppa -ohjelma toteutetaan pääasiassa koordinoiduilla ja strategisilla investoinneilla jäsenvaltioiden kanssa, muun muassa yhteisten julkisten hankintojen kautta, kohdistamalla ne digitaalisiin valmiuksiin, joita on määrä käyttää yhteisesti Euroopan laajuisesti, ja EU:n laajuisiin toimiin, joilla tuetaan yhteentoimivuutta ja standardointia osana kehittyviä digitaalisia sisämarkkinoita; |
| --- | --- |

c)

Digitaalinen Eurooppa -ohjelma keskittyy laajamittaisten digitaalisten valmiuksien ja infrastruktuurin rakentamiseen suurteholaskentaa, tekoälyä, kyberturvallisuutta
  , hajautetun tilikirjan teknologioita, kvanttiteknologioita
  ja pitkälle kehittynyttä digitaalista osaamista varten, minkä tavoitteena on kriittisten jo käytössä olevien tai testattujen innovatiivisten digitaalisten ratkaisujen laaja leviäminen ja käyttöönotto eri puolilla Eurooppaa ja EU:n toimintakehyksessä yleistä etua koskevilla aloilla (kuten terveydenhuolto, julkishallinto, oikeuslaitos ja koulutus) tai markkinoiden toimintapuutteen (esimerkkinä yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, digitalisaatio) korjaamiseksi; Digitaalinen Eurooppa -ohjelma toteutetaan pääasiassa koordinoiduilla ja strategisilla investoinneilla jäsenvaltioiden kanssa, muun muassa yhteisten julkisten hankintojen kautta, kohdistamalla ne digitaalisiin valmiuksiin, joita on määrä käyttää yhteisesti Euroopan laajuisesti, ja EU:n laajuisiin toimiin, joilla tuetaan yhteentoimivuutta ja standardointia osana kehittyviä digitaalisia sisämarkkinoita;

, hajautetun tilikirjan teknologioita, kvanttiteknologioita

Tarkistus 151

Tarkistus 151

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – 6 kohta – f alakohta

Liite IV – 6 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| f) | ammattitaitoa ja -pätevyyttä parantavien koulutusohjelmien kehittämiseen liittyviä puiteohjelman aloitteita, mukaan lukien Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin yhteistoimintakeskittymien
  (KIC-Digital)
  koulutusohjelmat, täydennetään Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta tuettavalla valmiuksien kehittämisellä pitkälle viedyssä digitaalisessa osaamisessa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

f)

ammattitaitoa ja -pätevyyttä parantavien koulutusohjelmien kehittämiseen liittyviä puiteohjelman aloitteita, mukaan lukien Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin yhteistoimintakeskittymien
  (KIC-Digital)
  koulutusohjelmat, täydennetään Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta tuettavalla valmiuksien kehittämisellä pitkälle viedyssä digitaalisessa osaamisessa;

(KIC-Digital)

| f) | ammattitaitoa ja -pätevyyttä parantavien koulutusohjelmien kehittämiseen liittyviä puiteohjelman aloitteita, mukaan lukien Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin
  osaamis- ja innovaatioyhteisöjen
  yhteistoimintakeskittymien koulutusohjelmat, täydennetään Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta tuettavalla valmiuksien kehittämisellä pitkälle viedyssä digitaalisessa osaamisessa; |
| --- | --- |

f)

ammattitaitoa ja -pätevyyttä parantavien koulutusohjelmien kehittämiseen liittyviä puiteohjelman aloitteita, mukaan lukien Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin
  osaamis- ja innovaatioyhteisöjen
  yhteistoimintakeskittymien koulutusohjelmat, täydennetään Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta tuettavalla valmiuksien kehittämisellä pitkälle viedyssä digitaalisessa osaamisessa;

osaamis- ja innovaatioyhteisöjen

Tarkistus 152

Tarkistus 152

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – 7 kohta – a alakohta

Liite IV – 7 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | sisämarkkinaohjelmalla puututaan markkinoiden epäkohtiin, jotka vaikuttavat pk-yrityksiin, ja edistetään yrittäjyyttä ja yritysten perustamista ja kasvua. Sisämarkkinaohjelma ja tulevan Euroopan innovaationeuvoston toimet täydentävät toisiaan kaikilta osin innovatiivisten yritysten osalta samoin kuin pk-yrityksille suunnattujen tukipalvelujen alalla, erityisesti tapauksissa, joissa markkinat eivät tarjoa tarkoituksenmukaista rahoitusta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

sisämarkkinaohjelmalla puututaan markkinoiden epäkohtiin, jotka vaikuttavat pk-yrityksiin, ja edistetään yrittäjyyttä ja yritysten perustamista ja kasvua. Sisämarkkinaohjelma ja tulevan Euroopan innovaationeuvoston toimet täydentävät toisiaan kaikilta osin innovatiivisten yritysten osalta samoin kuin pk-yrityksille suunnattujen tukipalvelujen alalla, erityisesti tapauksissa, joissa markkinat eivät tarjoa tarkoituksenmukaista rahoitusta;

| a) | sisämarkkinaohjelmalla puututaan markkinoiden epäkohtiin, jotka vaikuttavat pk-yrityksiin, ja edistetään yrittäjyyttä ja yritysten perustamista ja kasvua. Sisämarkkinaohjelma ja
  EIT:n ja
  tulevan Euroopan innovaationeuvoston toimet täydentävät toisiaan kaikilta osin innovatiivisten yritysten osalta samoin kuin pk-yrityksille suunnattujen tukipalvelujen alalla, erityisesti tapauksissa, joissa markkinat eivät tarjoa tarkoituksenmukaista rahoitusta; |
| --- | --- |

a)

sisämarkkinaohjelmalla puututaan markkinoiden epäkohtiin, jotka vaikuttavat pk-yrityksiin, ja edistetään yrittäjyyttä ja yritysten perustamista ja kasvua. Sisämarkkinaohjelma ja
  EIT:n ja
  tulevan Euroopan innovaationeuvoston toimet täydentävät toisiaan kaikilta osin innovatiivisten yritysten osalta samoin kuin pk-yrityksille suunnattujen tukipalvelujen alalla, erityisesti tapauksissa, joissa markkinat eivät tarjoa tarkoituksenmukaista rahoitusta;

EIT:n ja

Tarkistus 153

Tarkistus 153

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – 7 kohta – b alakohta

Liite IV – 7 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | Yritys-Eurooppa-verkosto voi muiden jo käytössä olevien pk-yrityksille suunnattujen tukirakenteiden (esim. kansallisten yhteyspisteiden (NCP) ja
  innovaatiovirastojen
  ) tavoin tarjota tukipalveluja Euroopan innovaationeuvoston puitteissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

Yritys-Eurooppa-verkosto voi muiden jo käytössä olevien pk-yrityksille suunnattujen tukirakenteiden (esim. kansallisten yhteyspisteiden (NCP) ja
  innovaatiovirastojen
  ) tavoin tarjota tukipalveluja Euroopan innovaationeuvoston puitteissa.

innovaatiovirastojen

| b) | Yritys-Eurooppa-verkosto voi muiden jo käytössä olevien pk-yrityksille suunnattujen tukirakenteiden (esim. kansallisten yhteyspisteiden (NCP)
  , innovaatiovirastojen, digitaali-innovaatiokeskittymien, osaamiskeskusten
  ja
  sertifioitujen hautomojen
  ) tavoin tarjota tukipalveluja
  Euroopan Horisontti -ohjelman, myös
  Euroopan innovaationeuvoston, puitteissa. |
| --- | --- |

b)

Yritys-Eurooppa-verkosto voi muiden jo käytössä olevien pk-yrityksille suunnattujen tukirakenteiden (esim. kansallisten yhteyspisteiden (NCP)
  , innovaatiovirastojen, digitaali-innovaatiokeskittymien, osaamiskeskusten
  ja
  sertifioitujen hautomojen
  ) tavoin tarjota tukipalveluja
  Euroopan Horisontti -ohjelman, myös
  Euroopan innovaationeuvoston, puitteissa.

, innovaatiovirastojen, digitaali-innovaatiokeskittymien, osaamiskeskusten

sertifioitujen hautomojen

Euroopan Horisontti -ohjelman, myös

Tarkistus 154

Tarkistus 154

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – 8 kohta – 1 alakohta

Liite IV – 8 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| tutkimus- ja innovointitarpeet ympäristö-, ilmasto- ja energiahaasteisiin vastaamiseksi EU:ssa yksilöidään ja vahvistetaan ohjelman tutkimuksen ja innovoinnin strategisen suunnittelun aikana. Life-ohjelma toimii edelleen katalysaattorina EU:n ympäristö- ja ilmastopolitiikan ja -lainsäädännön sekä kyseeseen tulevan EU:n energiapolitiikan ja -lainsäädännön täytäntöönpanolle muun muassa ottamalla käyttöön ja soveltamalla ohjelmasta saatuja tutkimus- ja innovaatiotuloksia ja auttamalla hyödyntämään niitä kansallisella ja alueellisella (ja alueiden välisellä) tasolla, kun tämä voi auttaa ratkaisemaan ympäristöön, ilmastoon tai energiakäänteeseen liittyviä kysymyksiä. Life-ohjelmassa kannustetaan edelleen synergioihin ohjelman kanssa myöntämällä arvioinnin aikana bonus ehdotuksille, joihin liittyy ohjelman tulosten käyttöönottoa. Life-ohjelman vakiotoimien hankkeissa tuetaan sellaisten teknologioiden tai menetelmien kehittämistä, testausta tai demonstrointia, jotka soveltuvat EU:n ympäristö- ja ilmastopolitiikan täytäntöönpanoon ja jotka voidaan myöhemmin ottaa laajamittaisesti käyttöön muista lähteistä, myös ohjelmasta, saatavalla rahoituksesta.
  Ohjelmaan kuuluva
  Euroopan innovaationeuvosto
  voi
  antaa tukea Life-hankkeiden toteutuksesta mahdollisesti tuloksena olevien uusien läpimurtoideoiden käyttömittakaavan laajentamiselle ja kaupallistamiselle. | tutkimus- ja innovointitarpeet ympäristö-, ilmasto- ja energiahaasteisiin vastaamiseksi EU:ssa yksilöidään ja vahvistetaan ohjelman tutkimuksen ja innovoinnin strategisen suunnittelun aikana. Life-ohjelma toimii edelleen katalysaattorina EU:n ympäristö- ja ilmastopolitiikan ja -lainsäädännön sekä kyseeseen tulevan EU:n energiapolitiikan ja -lainsäädännön täytäntöönpanolle muun muassa ottamalla käyttöön ja soveltamalla ohjelmasta saatuja tutkimus- ja innovaatiotuloksia ja auttamalla hyödyntämään niitä kansallisella ja alueellisella (ja alueiden välisellä) tasolla, kun tämä voi auttaa ratkaisemaan ympäristöön, ilmastoon tai energiakäänteeseen liittyviä kysymyksiä. Life-ohjelmassa kannustetaan edelleen synergioihin ohjelman kanssa myöntämällä arvioinnin aikana bonus ehdotuksille, joihin liittyy ohjelman tulosten käyttöönottoa. Life-ohjelman vakiotoimien hankkeissa tuetaan sellaisten teknologioiden tai menetelmien kehittämistä, testausta tai demonstrointia, jotka soveltuvat EU:n ympäristö- ja ilmastopolitiikan täytäntöönpanoon ja jotka voidaan myöhemmin ottaa laajamittaisesti käyttöön muista lähteistä, myös ohjelmasta, saatavalla rahoituksesta.
  EIT ja tuleva
  Euroopan innovaationeuvosto
  voivat
  antaa tukea Life-hankkeiden toteutuksesta mahdollisesti tuloksena olevien uusien läpimurtoideoiden käyttömittakaavan laajentamiselle ja kaupallistamiselle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

tutkimus- ja innovointitarpeet ympäristö-, ilmasto- ja energiahaasteisiin vastaamiseksi EU:ssa yksilöidään ja vahvistetaan ohjelman tutkimuksen ja innovoinnin strategisen suunnittelun aikana. Life-ohjelma toimii edelleen katalysaattorina EU:n ympäristö- ja ilmastopolitiikan ja -lainsäädännön sekä kyseeseen tulevan EU:n energiapolitiikan ja -lainsäädännön täytäntöönpanolle muun muassa ottamalla käyttöön ja soveltamalla ohjelmasta saatuja tutkimus- ja innovaatiotuloksia ja auttamalla hyödyntämään niitä kansallisella ja alueellisella (ja alueiden välisellä) tasolla, kun tämä voi auttaa ratkaisemaan ympäristöön, ilmastoon tai energiakäänteeseen liittyviä kysymyksiä. Life-ohjelmassa kannustetaan edelleen synergioihin ohjelman kanssa myöntämällä arvioinnin aikana bonus ehdotuksille, joihin liittyy ohjelman tulosten käyttöönottoa. Life-ohjelman vakiotoimien hankkeissa tuetaan sellaisten teknologioiden tai menetelmien kehittämistä, testausta tai demonstrointia, jotka soveltuvat EU:n ympäristö- ja ilmastopolitiikan täytäntöönpanoon ja jotka voidaan myöhemmin ottaa laajamittaisesti käyttöön muista lähteistä, myös ohjelmasta, saatavalla rahoituksesta.
  Ohjelmaan kuuluva
  Euroopan innovaationeuvosto
  voi
  antaa tukea Life-hankkeiden toteutuksesta mahdollisesti tuloksena olevien uusien läpimurtoideoiden käyttömittakaavan laajentamiselle ja kaupallistamiselle.

Ohjelmaan kuuluva

voi

tutkimus- ja innovointitarpeet ympäristö-, ilmasto- ja energiahaasteisiin vastaamiseksi EU:ssa yksilöidään ja vahvistetaan ohjelman tutkimuksen ja innovoinnin strategisen suunnittelun aikana. Life-ohjelma toimii edelleen katalysaattorina EU:n ympäristö- ja ilmastopolitiikan ja -lainsäädännön sekä kyseeseen tulevan EU:n energiapolitiikan ja -lainsäädännön täytäntöönpanolle muun muassa ottamalla käyttöön ja soveltamalla ohjelmasta saatuja tutkimus- ja innovaatiotuloksia ja auttamalla hyödyntämään niitä kansallisella ja alueellisella (ja alueiden välisellä) tasolla, kun tämä voi auttaa ratkaisemaan ympäristöön, ilmastoon tai energiakäänteeseen liittyviä kysymyksiä. Life-ohjelmassa kannustetaan edelleen synergioihin ohjelman kanssa myöntämällä arvioinnin aikana bonus ehdotuksille, joihin liittyy ohjelman tulosten käyttöönottoa. Life-ohjelman vakiotoimien hankkeissa tuetaan sellaisten teknologioiden tai menetelmien kehittämistä, testausta tai demonstrointia, jotka soveltuvat EU:n ympäristö- ja ilmastopolitiikan täytäntöönpanoon ja jotka voidaan myöhemmin ottaa laajamittaisesti käyttöön muista lähteistä, myös ohjelmasta, saatavalla rahoituksesta.
  EIT ja tuleva
  Euroopan innovaationeuvosto
  voivat
  antaa tukea Life-hankkeiden toteutuksesta mahdollisesti tuloksena olevien uusien läpimurtoideoiden käyttömittakaavan laajentamiselle ja kaupallistamiselle.

EIT ja tuleva

voivat

Tarkistus 155

Tarkistus 155

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – 9 kohta – a alakohta

Liite IV – 9 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | ohjelman ja Erasmus-ohjelman yhdistettyjä resursseja käytetään tukemaan toimia, jotka kohdistuvat Euroopan korkea-asteen oppilaitosten vahvistamiseen ja nykyaikaistamiseen. Ohjelmalla täydennetään tukea, jota Erasmus-ohjelmasta myönnetään Eurooppa-yliopistojen verkostoa koskevalle aloitteelle ja erityisesti sen tutkimusulottuvuudelle, osana uusien yhteisten ja integroitujen pitkän aikavälin ja kestävien koulutus-, tutkimus- ja innovaatiostrategioiden kehittämistä, jotka perustuvat poikkitieteisiin ja monialaisiin lähestymistapoihin, jotta osaamiskolmiosta tulisi todellisuutta ja jotta voidaan antaa uutta pontta talouskasvulle; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

ohjelman ja Erasmus-ohjelman yhdistettyjä resursseja käytetään tukemaan toimia, jotka kohdistuvat Euroopan korkea-asteen oppilaitosten vahvistamiseen ja nykyaikaistamiseen. Ohjelmalla täydennetään tukea, jota Erasmus-ohjelmasta myönnetään Eurooppa-yliopistojen verkostoa koskevalle aloitteelle ja erityisesti sen tutkimusulottuvuudelle, osana uusien yhteisten ja integroitujen pitkän aikavälin ja kestävien koulutus-, tutkimus- ja innovaatiostrategioiden kehittämistä, jotka perustuvat poikkitieteisiin ja monialaisiin lähestymistapoihin, jotta osaamiskolmiosta tulisi todellisuutta ja jotta voidaan antaa uutta pontta talouskasvulle;

| a) | ohjelman ja Erasmus-ohjelman yhdistettyjä resursseja käytetään tukemaan toimia, jotka kohdistuvat Euroopan korkea-asteen oppilaitosten vahvistamiseen ja nykyaikaistamiseen. Ohjelmalla täydennetään tukea, jota Erasmus-ohjelmasta myönnetään Eurooppa-yliopistojen verkostoa koskevalle aloitteelle ja erityisesti sen tutkimusulottuvuudelle, osana uusien yhteisten ja integroitujen pitkän aikavälin ja kestävien koulutus-, tutkimus- ja innovaatiostrategioiden kehittämistä, jotka perustuvat poikkitieteisiin ja monialaisiin lähestymistapoihin, jotta osaamiskolmiosta tulisi todellisuutta ja jotta voidaan antaa uutta pontta talouskasvulle;
  EIT:n koulutustoimilla voitaisiin innoittaa Eurooppa-yliopistoja koskevan aloitteen kehittämistä, ja ne voitaisiin kytkeä yhteen kyseisen aloitteen kanssa. |
| --- | --- |

a)

ohjelman ja Erasmus-ohjelman yhdistettyjä resursseja käytetään tukemaan toimia, jotka kohdistuvat Euroopan korkea-asteen oppilaitosten vahvistamiseen ja nykyaikaistamiseen. Ohjelmalla täydennetään tukea, jota Erasmus-ohjelmasta myönnetään Eurooppa-yliopistojen verkostoa koskevalle aloitteelle ja erityisesti sen tutkimusulottuvuudelle, osana uusien yhteisten ja integroitujen pitkän aikavälin ja kestävien koulutus-, tutkimus- ja innovaatiostrategioiden kehittämistä, jotka perustuvat poikkitieteisiin ja monialaisiin lähestymistapoihin, jotta osaamiskolmiosta tulisi todellisuutta ja jotta voidaan antaa uutta pontta talouskasvulle;
  EIT:n koulutustoimilla voitaisiin innoittaa Eurooppa-yliopistoja koskevan aloitteen kehittämistä, ja ne voitaisiin kytkeä yhteen kyseisen aloitteen kanssa.

EIT:n koulutustoimilla voitaisiin innoittaa Eurooppa-yliopistoja koskevan aloitteen kehittämistä, ja ne voitaisiin kytkeä yhteen kyseisen aloitteen kanssa.

Tarkistus 156

Tarkistus 156

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – 13 kohta – b alakohta

Liite IV – 13 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | tutkimukseen ja innovointiin ja pk-yrityksille suunnatut rahoitusvälineet ryhmitellään yhteen InvestEU-ohjelman puitteissa etenkin tutkimuksen ja innovoinnin erityisteeman kautta samoin kuin pk-yritysteeman alla innovatiivisille yrityksille käyttöönotettujen tuotteiden avulla, mikä osaltaan auttaa toteuttamaan ohjelman tavoitteita. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

tutkimukseen ja innovointiin ja pk-yrityksille suunnatut rahoitusvälineet ryhmitellään yhteen InvestEU-ohjelman puitteissa etenkin tutkimuksen ja innovoinnin erityisteeman kautta samoin kuin pk-yritysteeman alla innovatiivisille yrityksille käyttöönotettujen tuotteiden avulla, mikä osaltaan auttaa toteuttamaan ohjelman tavoitteita.

| b) | tutkimukseen ja innovointiin ja pk-yrityksille suunnatut rahoitusvälineet ryhmitellään yhteen InvestEU-ohjelman puitteissa etenkin tutkimuksen ja innovoinnin erityisteeman kautta samoin kuin pk-yritysteeman alla innovatiivisille yrityksille käyttöönotettujen tuotteiden avulla, mikä osaltaan auttaa toteuttamaan ohjelman tavoitteita.
  InvestEU-ohjelman ja Euroopan horisontti -ohjelman välille luodaan vahvoja täydentäviä yhteyksiä. |
| --- | --- |

b)

tutkimukseen ja innovointiin ja pk-yrityksille suunnatut rahoitusvälineet ryhmitellään yhteen InvestEU-ohjelman puitteissa etenkin tutkimuksen ja innovoinnin erityisteeman kautta samoin kuin pk-yritysteeman alla innovatiivisille yrityksille käyttöönotettujen tuotteiden avulla, mikä osaltaan auttaa toteuttamaan ohjelman tavoitteita.
  InvestEU-ohjelman ja Euroopan horisontti -ohjelman välille luodaan vahvoja täydentäviä yhteyksiä.

InvestEU-ohjelman ja Euroopan horisontti -ohjelman välille luodaan vahvoja täydentäviä yhteyksiä.

Tarkistus 157

Tarkistus 157

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – 14 kohta – a alakohta

Liite IV – 14 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | innovaatiorahasto kohdistuu erityisesti vähähiilisten teknologioiden ja prosessien innovointiin, mukaan lukien ympäristön kannalta turvallinen hiilidioksidin talteenotto ja hyödyntäminen, joka vaikuttaa merkittävästi ilmastonmuutoksen lieventämiseen, ja hiili-intensiivisten tuotteiden korvaaminen muilla tuotteilla, minkä lisäksi innovaatiorahasto osaltaan edistää ympäristön kannalta turvalliseen hiilidioksidin talteenottoon ja geologiseen varastointiin tähtäävien hankkeiden rakentamista ja toimintaa sekä innovatiivisia uusiutuvien energialähteiden ja energian varastoinnin teknologioita; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

innovaatiorahasto kohdistuu erityisesti vähähiilisten teknologioiden ja prosessien innovointiin, mukaan lukien ympäristön kannalta turvallinen hiilidioksidin talteenotto ja hyödyntäminen, joka vaikuttaa merkittävästi ilmastonmuutoksen lieventämiseen, ja hiili-intensiivisten tuotteiden korvaaminen muilla tuotteilla, minkä lisäksi innovaatiorahasto osaltaan edistää ympäristön kannalta turvalliseen hiilidioksidin talteenottoon ja geologiseen varastointiin tähtäävien hankkeiden rakentamista ja toimintaa sekä innovatiivisia uusiutuvien energialähteiden ja energian varastoinnin teknologioita;

| a) | innovaatiorahasto kohdistuu erityisesti vähähiilisten teknologioiden ja prosessien innovointiin, mukaan lukien ympäristön kannalta turvallinen hiilidioksidin talteenotto ja hyödyntäminen, joka vaikuttaa merkittävästi ilmastonmuutoksen lieventämiseen, ja hiili-intensiivisten tuotteiden korvaaminen muilla tuotteilla, minkä lisäksi innovaatiorahasto osaltaan edistää ympäristön kannalta turvalliseen hiilidioksidin talteenottoon ja geologiseen varastointiin tähtäävien hankkeiden rakentamista ja toimintaa sekä innovatiivisia uusiutuvien energialähteiden ja energian varastoinnin teknologioita;
  Luodaan asianmukaiset puitteet, joiden avulla voidaan kannustaa sellaisten ympäristöystävällisempien tuotteiden myyntiä, jotka tuottavat kestävää lisäarvoa asiakkaille ja loppukäyttäjille. |
| --- | --- |

a)

innovaatiorahasto kohdistuu erityisesti vähähiilisten teknologioiden ja prosessien innovointiin, mukaan lukien ympäristön kannalta turvallinen hiilidioksidin talteenotto ja hyödyntäminen, joka vaikuttaa merkittävästi ilmastonmuutoksen lieventämiseen, ja hiili-intensiivisten tuotteiden korvaaminen muilla tuotteilla, minkä lisäksi innovaatiorahasto osaltaan edistää ympäristön kannalta turvalliseen hiilidioksidin talteenottoon ja geologiseen varastointiin tähtäävien hankkeiden rakentamista ja toimintaa sekä innovatiivisia uusiutuvien energialähteiden ja energian varastoinnin teknologioita;
  Luodaan asianmukaiset puitteet, joiden avulla voidaan kannustaa sellaisten ympäristöystävällisempien tuotteiden myyntiä, jotka tuottavat kestävää lisäarvoa asiakkaille ja loppukäyttäjille.

Luodaan asianmukaiset puitteet, joiden avulla voidaan kannustaa sellaisten ympäristöystävällisempien tuotteiden myyntiä, jotka tuottavat kestävää lisäarvoa asiakkaille ja loppukäyttäjille.

Tarkistus 158

Tarkistus 158

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – 14 kohta – b alakohta

Liite IV – 14 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | ohjelmasta ja erityisesti sen pilarista II rahoitetaan sellaisten teknologioiden kehittämistä ja
  demonstrointia
  , joiden avulla voidaan saavuttaa hiilestä irtautumiseen, energiaan ja teolliseen muutokseen liittyvät
  EU:n
  tavoitteet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

ohjelmasta ja erityisesti sen pilarista II rahoitetaan sellaisten teknologioiden kehittämistä ja
  demonstrointia
  , joiden avulla voidaan saavuttaa hiilestä irtautumiseen, energiaan ja teolliseen muutokseen liittyvät
  EU:n
  tavoitteet;

demonstrointia

EU:n

| b) | ohjelmasta ja erityisesti sen pilarista II
  sekä EIT:n kautta
  rahoitetaan sellaisten teknologioiden
  ja läpimurtoratkaisujen
  kehittämistä
  , demonstrointia
  ja
  täytäntöönpanoa
  , joiden avulla voidaan saavuttaa
  vähähiilinen talous sekä
  hiilestä irtautumiseen, energiaan ja teolliseen muutokseen liittyvät
  unionin
  tavoitteet; |
| --- | --- |

b)

ohjelmasta ja erityisesti sen pilarista II
  sekä EIT:n kautta
  rahoitetaan sellaisten teknologioiden
  ja läpimurtoratkaisujen
  kehittämistä
  , demonstrointia
  ja
  täytäntöönpanoa
  , joiden avulla voidaan saavuttaa
  vähähiilinen talous sekä
  hiilestä irtautumiseen, energiaan ja teolliseen muutokseen liittyvät
  unionin
  tavoitteet;

sekä EIT:n kautta

ja läpimurtoratkaisujen

, demonstrointia

täytäntöönpanoa

vähähiilinen talous sekä

unionin

Tarkistus 159

Tarkistus 159

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – 14 kohta – c alakohta

Liite IV – 14 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | jos innovaatiorahaston valinta- ja myöntämisperusteet täyttyvät, innovaatiorahastosta voidaan tukea
  sellaisten
  avustuskelpoisten hankkeiden demonstraatiovaihetta
  , jotka ovat voineet saada
  tukea tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

jos innovaatiorahaston valinta- ja myöntämisperusteet täyttyvät, innovaatiorahastosta voidaan tukea
  sellaisten
  avustuskelpoisten hankkeiden demonstraatiovaihetta
  , jotka ovat voineet saada
  tukea tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmista.

sellaisten

, jotka ovat voineet saada

| c) | jos innovaatiorahaston valinta- ja myöntämisperusteet täyttyvät, innovaatiorahastosta voidaan tukea avustuskelpoisten hankkeiden demonstraatiovaihetta
  . Innovaatiorahastosta tukea saavia hankkeita pitäisi voida
  tukea tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmista
  ja päinvastoin
  .
  Euroopan horisontti -ohjelman täydentämiseksi innovointirahasto voi keskittyä markkinaläheisiin innovaatioihin, joiden avulla hiilidioksidipäästöjä voidaan vähentää merkittävästi ja nopeasti. Innovointirahaston ja Euroopan horisontti -ohjelman välille luodaan vahvoja täydentäviä yhteyksiä. |
| --- | --- |

c)

jos innovaatiorahaston valinta- ja myöntämisperusteet täyttyvät, innovaatiorahastosta voidaan tukea avustuskelpoisten hankkeiden demonstraatiovaihetta
  . Innovaatiorahastosta tukea saavia hankkeita pitäisi voida
  tukea tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmista
  ja päinvastoin
  .
  Euroopan horisontti -ohjelman täydentämiseksi innovointirahasto voi keskittyä markkinaläheisiin innovaatioihin, joiden avulla hiilidioksidipäästöjä voidaan vähentää merkittävästi ja nopeasti. Innovointirahaston ja Euroopan horisontti -ohjelman välille luodaan vahvoja täydentäviä yhteyksiä.

. Innovaatiorahastosta tukea saavia hankkeita pitäisi voida

ja päinvastoin

Euroopan horisontti -ohjelman täydentämiseksi innovointirahasto voi keskittyä markkinaläheisiin innovaatioihin, joiden avulla hiilidioksidipäästöjä voidaan vähentää merkittävästi ja nopeasti. Innovointirahaston ja Euroopan horisontti -ohjelman välille luodaan vahvoja täydentäviä yhteyksiä.

Tarkistus 160

Tarkistus 160

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – 16 kohta

Liite IV – 16 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 16. | Synergiat
  Euroopan puolustusrahaston kanssa
  hyödyttävät siviili- ja puolustusalan tutkimusta. Tarpeeton päällekkäisyys vältetään
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

16.

Synergiat
  Euroopan puolustusrahaston kanssa
  hyödyttävät siviili- ja puolustusalan tutkimusta. Tarpeeton päällekkäisyys vältetään
  .

Synergiat

hyödyttävät siviili- ja puolustusalan tutkimusta. Tarpeeton päällekkäisyys vältetään

| 16. | Mahdolliset synergiat
  Euroopan puolustusrahaston kanssa
  auttavat välttämään päällekkäisyyksiä
  . |
| --- | --- |

16.

Mahdolliset synergiat
  Euroopan puolustusrahaston kanssa
  auttavat välttämään päällekkäisyyksiä
  .

Mahdolliset synergiat

auttavat välttämään päällekkäisyyksiä

Tarkistus 161

Tarkistus 161

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – 16 a kohta (uusi)

Liite IV – 16 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 16 a. | Synergiat Luova Eurooppa -ohjelman kanssa tukevat kilpailukykyä ja innovointia ja edistävät taloudellista ja sosiaalista kasvua sekä julkisten varojen tehokasta käyttöä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

16 a.

16 a.

Synergiat Luova Eurooppa -ohjelman kanssa tukevat kilpailukykyä ja innovointia ja edistävät taloudellista ja sosiaalista kasvua sekä julkisten varojen tehokasta käyttöä.

Tarkistus 162

Tarkistus 162

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – 16 b kohta (uusi)

Liite IV – 16 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 16 b. | Synergioita minkä tahansa Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen kanssa voidaan suunnitella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

16 b.

16 b.

Synergioita minkä tahansa Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen kanssa voidaan suunnitella.

Tarkistus 163

Tarkistus 163

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite V – 1 kohta

Liite V – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ohjelman tuloksia sen tavoitteiden saavuttamisessa seurataan vaikutuspolkujen ja niihin liittyvien keskeisten vaikutuspolkuindikaattorien mukaisesti. Vaikutuspolut ovat aikasensitiivisiä
  : niissä erotetaan toisistaan lyhyen
  ,
  keskipitkän
  ja
  pitkän aikavälin vaikutukset
  .
  Vaikutuspolkuindikaattoreja
  käytetään
  sijaisindikaattoreina
  (ns.
  proxy-indikaattoreina
  )
  raportoitaessa edistymisestä kohti kunkintyyppistä tutkimuksen
  ja
  innovoinnin (t&i) vaikutusta puiteohjelman tasolla
  . Indikaattorit kattavat ohjelman yksittäiset osat eriasteisesti ja eri mekanismein. Ohjelman yksittäisten osien seurantaa varten voidaan tarvittaessa käyttää lisäindikaattoreja. | Ohjelman tuloksia sen
  3 artiklassa tarkoitettujen
  tavoitteiden saavuttamisessa seurataan vaikutuspolkujen ja niihin liittyvien keskeisten vaikutuspolkuindikaattorien mukaisesti. Vaikutuspolut ovat aikasensitiivisiä
  ja vastaavat neljää toisiaan täydentävää vaikutuskategoriaa
  ,
  jotka ilmentävät luonteeltaan epälineaarisia t&i-investointeja seuraavasti: tieteellinen, yhteiskunnallinen, taloudellinen vaikutus ja eurooppalaiseen tutkimusalueeseen liittyvä vaikutus. Kaikissa näissä vaikutuskategorioissa
  käytetään
  sijaisindikaattoreja
  (ns.
  proxy-indikaattoreja
  )
  , joiden avulla edistymistä seurataan lyhyellä, keskipitkällä
  ja
  pidemmällä aikavälillä asiaankuuluvan jaottelun mukaisesti ja erottaen toisistaan jäsenvaltiot ja assosioituneet maat
  . Indikaattorit kattavat ohjelman yksittäiset osat eriasteisesti ja eri mekanismein. Ohjelman yksittäisten osien seurantaa varten voidaan tarvittaessa käyttää lisäindikaattoreja. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ohjelman tuloksia sen tavoitteiden saavuttamisessa seurataan vaikutuspolkujen ja niihin liittyvien keskeisten vaikutuspolkuindikaattorien mukaisesti. Vaikutuspolut ovat aikasensitiivisiä
  : niissä erotetaan toisistaan lyhyen
  ,
  keskipitkän
  ja
  pitkän aikavälin vaikutukset
  .
  Vaikutuspolkuindikaattoreja
  käytetään
  sijaisindikaattoreina
  (ns.
  proxy-indikaattoreina
  )
  raportoitaessa edistymisestä kohti kunkintyyppistä tutkimuksen
  ja
  innovoinnin (t&i) vaikutusta puiteohjelman tasolla
  . Indikaattorit kattavat ohjelman yksittäiset osat eriasteisesti ja eri mekanismein. Ohjelman yksittäisten osien seurantaa varten voidaan tarvittaessa käyttää lisäindikaattoreja.

: niissä erotetaan toisistaan lyhyen

keskipitkän

pitkän aikavälin vaikutukset

Vaikutuspolkuindikaattoreja

sijaisindikaattoreina

proxy-indikaattoreina

raportoitaessa edistymisestä kohti kunkintyyppistä tutkimuksen

innovoinnin (t&i) vaikutusta puiteohjelman tasolla

Ohjelman tuloksia sen
  3 artiklassa tarkoitettujen
  tavoitteiden saavuttamisessa seurataan vaikutuspolkujen ja niihin liittyvien keskeisten vaikutuspolkuindikaattorien mukaisesti. Vaikutuspolut ovat aikasensitiivisiä
  ja vastaavat neljää toisiaan täydentävää vaikutuskategoriaa
  ,
  jotka ilmentävät luonteeltaan epälineaarisia t&i-investointeja seuraavasti: tieteellinen, yhteiskunnallinen, taloudellinen vaikutus ja eurooppalaiseen tutkimusalueeseen liittyvä vaikutus. Kaikissa näissä vaikutuskategorioissa
  käytetään
  sijaisindikaattoreja
  (ns.
  proxy-indikaattoreja
  )
  , joiden avulla edistymistä seurataan lyhyellä, keskipitkällä
  ja
  pidemmällä aikavälillä asiaankuuluvan jaottelun mukaisesti ja erottaen toisistaan jäsenvaltiot ja assosioituneet maat
  . Indikaattorit kattavat ohjelman yksittäiset osat eriasteisesti ja eri mekanismein. Ohjelman yksittäisten osien seurantaa varten voidaan tarvittaessa käyttää lisäindikaattoreja.

3 artiklassa tarkoitettujen

ja vastaavat neljää toisiaan täydentävää vaikutuskategoriaa

jotka ilmentävät luonteeltaan epälineaarisia t&i-investointeja seuraavasti: tieteellinen, yhteiskunnallinen, taloudellinen vaikutus ja eurooppalaiseen tutkimusalueeseen liittyvä vaikutus. Kaikissa näissä vaikutuskategorioissa

sijaisindikaattoreja

proxy-indikaattoreja

, joiden avulla edistymistä seurataan lyhyellä, keskipitkällä

pidemmällä aikavälillä asiaankuuluvan jaottelun mukaisesti ja erottaen toisistaan jäsenvaltiot ja assosioituneet maat

Tarkistus 164

Tarkistus 164

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite V – 2 kohta

Liite V – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Keskeisten vaikutuspolkuindikaattorien taustalta kerätään mikrotason dataa kaikista ohjelman osista ja kaikista toteutusmekanismeista keskitetysti hallinnoidulla ja yhdenmukaisella tavalla ja asianmukaisella datan rakeisuustasolla siten, että raportoinnista aiheutuu rahoituksen saajille mahdollisimman vähäinen
  rasite
  . | Keskeisten vaikutuspolkuindikaattorien taustalta kerätään mikrotason dataa kaikista ohjelman osista ja kaikista toteutusmekanismeista keskitetysti hallinnoidulla ja yhdenmukaisella tavalla ja asianmukaisella datan rakeisuustasolla siten, että raportoinnista aiheutuu rahoituksen saajille mahdollisimman vähäinen
  rasitus. Empiiristä näyttöä ja indikaattoreita on tuettava mahdollisimman pitkälti laadullisella analyysillä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Keskeisten vaikutuspolkuindikaattorien taustalta kerätään mikrotason dataa kaikista ohjelman osista ja kaikista toteutusmekanismeista keskitetysti hallinnoidulla ja yhdenmukaisella tavalla ja asianmukaisella datan rakeisuustasolla siten, että raportoinnista aiheutuu rahoituksen saajille mahdollisimman vähäinen
  rasite
  .

rasite

Keskeisten vaikutuspolkuindikaattorien taustalta kerätään mikrotason dataa kaikista ohjelman osista ja kaikista toteutusmekanismeista keskitetysti hallinnoidulla ja yhdenmukaisella tavalla ja asianmukaisella datan rakeisuustasolla siten, että raportoinnista aiheutuu rahoituksen saajille mahdollisimman vähäinen
  rasitus. Empiiristä näyttöä ja indikaattoreita on tuettava mahdollisimman pitkälti laadullisella analyysillä.

rasitus. Empiiristä näyttöä ja indikaattoreita on tuettava mahdollisimman pitkälti laadullisella analyysillä.

Tarkistus 165

Tarkistus 165

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite V – 4 kohta

Liite V – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ohjelman tavoitteena on yhteiskunnallinen vaikutus vastaamalla EU:n politiikan ensisijaisiin tavoitteisiin tutkimuksen ja innovoinnin avulla, tuottamalla hyötyjä ja vaikutusta t&i-missioiden avulla ja edistämällä innovoinnin leviämistä yhteiskunnassa. Edistymistä kohti tätä vaikutusta seurataan sijaisindikaattoreilla seuraavien neljän keskeisen vaikutuspolun mukaisesti. | Ohjelman tavoitteena on yhteiskunnallinen vaikutus vastaamalla
  pilarissa II määriteltyihin maailmanlaajuisiin haasteisiin, mukaan lukien YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, sekä
  EU:n politiikan ensisijaisiin tavoitteisiin
  ja sitoumuksiin
  tutkimuksen ja innovoinnin avulla, tuottamalla hyötyjä ja vaikutusta t&i-missioiden avulla ja edistämällä innovoinnin leviämistä yhteiskunnassa
  sekä viime kädessä ihmisten hyvinvointia
  . Edistymistä kohti tätä vaikutusta seurataan sijaisindikaattoreilla seuraavien neljän keskeisen vaikutuspolun mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ohjelman tavoitteena on yhteiskunnallinen vaikutus vastaamalla EU:n politiikan ensisijaisiin tavoitteisiin tutkimuksen ja innovoinnin avulla, tuottamalla hyötyjä ja vaikutusta t&i-missioiden avulla ja edistämällä innovoinnin leviämistä yhteiskunnassa. Edistymistä kohti tätä vaikutusta seurataan sijaisindikaattoreilla seuraavien neljän keskeisen vaikutuspolun mukaisesti.

Ohjelman tavoitteena on yhteiskunnallinen vaikutus vastaamalla
  pilarissa II määriteltyihin maailmanlaajuisiin haasteisiin, mukaan lukien YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, sekä
  EU:n politiikan ensisijaisiin tavoitteisiin
  ja sitoumuksiin
  tutkimuksen ja innovoinnin avulla, tuottamalla hyötyjä ja vaikutusta t&i-missioiden avulla ja edistämällä innovoinnin leviämistä yhteiskunnassa
  sekä viime kädessä ihmisten hyvinvointia
  . Edistymistä kohti tätä vaikutusta seurataan sijaisindikaattoreilla seuraavien neljän keskeisen vaikutuspolun mukaisesti.

pilarissa II määriteltyihin maailmanlaajuisiin haasteisiin, mukaan lukien YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, sekä

ja sitoumuksiin

sekä viime kädessä ihmisten hyvinvointia

Tarkistus 166

Tarkistus 166

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite V – taulukko 2

Liite V – taulukko 2

Komission teksti

Komission teksti

| Kohti yhteiskunnallista vaikutusta | Lyhyellä aikavälillä | Keskipitkällä aikavälillä | Pitemmällä aikavälillä |
| --- | --- | --- | --- |
| Vastaaminen EU:n politiikan ensisijaisiin tavoitteisiin tutkimuksen ja innovoinnin avulla | Tuotokset –
  Sellaisten tuotosten lukumäärä ja osuus, joiden tavoitteena on vastata EU:n politiikan yksittäisiin ensisijaisiin tavoitteisiin | Ratkaisut –
  Sellaisten innovaatioiden ja tieteellisten tulosten lukumäärä ja osuus, joilla vastataan EU:n politiikan yksittäisiin ensisijaisiin tavoitteisiin | Hyödyt –
  Puiteohjelmarahoitteisten tulosten käytön arvioidut kokonaisvaikutukset pyrkimyksissä vastata EU:n politiikan yksittäisiin ensisijaisiin tavoitteisiin,
  myös
  vaikutus päätöksenteko- ja lainsäädäntösykliin |
| Hyötyjen ja vaikutuksen tuottaminen t&i-missioiden avulla | T&i-missioiden tuotokset –
  Yksittäisten t&i-missioiden tuotokset | T&i-missioiden tulokset –
  Yksittäisten t&i-missioiden tulokset | T&i-missioiden saavutetut tavoitteet –
  Yksittäisissä t&i-missioissa saavutetut tavoitteet |
| Innovoinnin leviämisen edistäminen yhteiskunnassa | Yhteiskehittäminen –
  Sellaisten puiteohjelman hankkeiden lukumäärä ja osuus, joissa EU:n kansalaiset ja loppukäyttäjät antavat panoksen tutkimuksen ja innovoinnin sisällön kehittämiseen | Kansalais- ja käyttäjävaikuttaminen –
  Sellaisten puiteohjelmasta rahoitusta saaneiden oikeussubjektien lukumäärä ja osuus, joilla on kansalais- ja käyttäjävaikuttamista palvelevia järjestelyjä puiteohjelmahankkeen jälkeen | Tutkimuksen ja innovoinnin tulosten hyödyntäminen yhteiskunnassa
  Puiteohjelmassa yhteiskehitettyjen tieteellisten tulosten ja innovatiivisten ratkaisujen hyödyntäminen ja leviäminen |

Kohti yhteiskunnallista vaikutusta

Lyhyellä aikavälillä

Keskipitkällä aikavälillä

Pitemmällä aikavälillä

Vastaaminen EU:n politiikan ensisijaisiin tavoitteisiin tutkimuksen ja innovoinnin avulla

Tuotokset –

Sellaisten tuotosten lukumäärä ja osuus, joiden tavoitteena on vastata EU:n politiikan yksittäisiin ensisijaisiin tavoitteisiin

Ratkaisut –

Sellaisten innovaatioiden ja tieteellisten tulosten lukumäärä ja osuus, joilla vastataan EU:n politiikan yksittäisiin ensisijaisiin tavoitteisiin

Hyödyt –

Puiteohjelmarahoitteisten tulosten käytön arvioidut kokonaisvaikutukset pyrkimyksissä vastata EU:n politiikan yksittäisiin ensisijaisiin tavoitteisiin,
  myös
  vaikutus päätöksenteko- ja lainsäädäntösykliin

myös

Hyötyjen ja vaikutuksen tuottaminen t&i-missioiden avulla

T&i-missioiden tuotokset –

Yksittäisten t&i-missioiden tuotokset

T&i-missioiden tulokset –

Yksittäisten t&i-missioiden tulokset

T&i-missioiden saavutetut tavoitteet –

Yksittäisissä t&i-missioissa saavutetut tavoitteet

Innovoinnin leviämisen edistäminen yhteiskunnassa

Yhteiskehittäminen –

Sellaisten puiteohjelman hankkeiden lukumäärä ja osuus, joissa EU:n kansalaiset ja loppukäyttäjät antavat panoksen tutkimuksen ja innovoinnin sisällön kehittämiseen

Kansalais- ja käyttäjävaikuttaminen –

Sellaisten puiteohjelmasta rahoitusta saaneiden oikeussubjektien lukumäärä ja osuus, joilla on kansalais- ja käyttäjävaikuttamista palvelevia järjestelyjä puiteohjelmahankkeen jälkeen

Tutkimuksen ja innovoinnin tulosten hyödyntäminen yhteiskunnassa

Puiteohjelmassa yhteiskehitettyjen tieteellisten tulosten ja innovatiivisten ratkaisujen hyödyntäminen ja leviäminen

Tarkistus

Tarkistus

| Kohti yhteiskunnallista vaikutusta | Lyhyellä aikavälillä | Keskipitkällä aikavälillä | Pitemmällä aikavälillä |
| --- | --- | --- | --- |
| Vastaaminen
  Euroopan horisontti -ohjelman tavoitteisiin ja
  EU:n politiikan ensisijaisiin tavoitteisiin tutkimuksen ja innovoinnin avulla | Tuotokset – Sellaisten tuotosten lukumäärä ja osuus, joiden tavoitteena on vastata
  yksittäisiin Euroopan horisontti -ohjelman tavoitteisiin ja
  EU:n politiikan yksittäisiin ensisijaisiin tavoitteisiin | Ratkaisut – Sellaisten innovaatioiden ja tieteellisten tulosten lukumäärä ja osuus, joilla vastataan
  yksittäisiin Euroopan horisontti -ohjelman tavoitteisiin
  ja EU:n politiikan yksittäisiin ensisijaisiin tavoitteisiin | Hyödyt – Puiteohjelmarahoitteisten tulosten käytön arvioidut kokonaisvaikutukset pyrkimyksissä vastata
  yksittäisiin Euroopan horisontti -ohjelman tavoitteisiin ja
  EU:n politiikan yksittäisiin ensisijaisiin tavoitteisiin, vaikutus päätöksenteko- ja lainsäädäntösykliin |
| Hyötyjen ja vaikutuksen tuottaminen t&i-missioiden
  ja kumppanuuksien
  avulla | T&i-missioiden tuotokset –
  Yksittäisten t&i-missioiden
  ja kumppanuuksien
  tuotokset | T&i-missioiden tulokset –
  Yksittäisten t&i-missioiden
  ja kumppanuuksien
  tulokset | T&i-missioiden saavutetut tavoitteet –
  Yksittäisissä t&i-missioissa
  ja kumppanuuksissa
  saavutetut tavoitteet |
| Unionin ilmastositoumuk-sen täyttäminen | Hankkeet ja tuotokset –




  Ilmaston kannalta merkityksellisten hankkeiden ja tuotosten määrä ja osuus (missioittain, kumppanuuksittain ja ohjelman budjettikohtien perusteella) | Ilmaston kannalta merkityksellisistä puiteohjelman hankkeista peräisin olevat innovaatiot –




  Ilmaston kannalta merkityksellisistä puiteohjelman hankkeista peräisin olevien innovaatioiden määrä, mukaan lukien myönnetyt teollis- ja tekijänoikeudet | Ilmaston kannalta merkityksellisten hankkeiden yhteiskunnallinen ja taloudellinen vaikutus – Puiteohjelmarahoitteisten tulosten hyödyntämisen arvioidut kokonaisvaikutukset pyrittäessä vastaamaan EU:n pitkän aikavälin ilmasto- ja energiasitoumuksiin Pariisin sopimuksen puitteissa








  — | Ilmaston kannalta merkityksellisten hankkeiden taloudelliset, yhteiskunnalliset ja ympäristöön liittyvät kustannukset ja hyödyt |

Kohti yhteiskunnallista vaikutusta

Lyhyellä aikavälillä

Keskipitkällä aikavälillä

Pitemmällä aikavälillä

Vastaaminen
  Euroopan horisontti -ohjelman tavoitteisiin ja
  EU:n politiikan ensisijaisiin tavoitteisiin tutkimuksen ja innovoinnin avulla

Euroopan horisontti -ohjelman tavoitteisiin ja

Tuotokset – Sellaisten tuotosten lukumäärä ja osuus, joiden tavoitteena on vastata
  yksittäisiin Euroopan horisontti -ohjelman tavoitteisiin ja
  EU:n politiikan yksittäisiin ensisijaisiin tavoitteisiin

yksittäisiin Euroopan horisontti -ohjelman tavoitteisiin ja

Ratkaisut – Sellaisten innovaatioiden ja tieteellisten tulosten lukumäärä ja osuus, joilla vastataan
  yksittäisiin Euroopan horisontti -ohjelman tavoitteisiin
  ja EU:n politiikan yksittäisiin ensisijaisiin tavoitteisiin

yksittäisiin Euroopan horisontti -ohjelman tavoitteisiin

Hyödyt – Puiteohjelmarahoitteisten tulosten käytön arvioidut kokonaisvaikutukset pyrkimyksissä vastata
  yksittäisiin Euroopan horisontti -ohjelman tavoitteisiin ja
  EU:n politiikan yksittäisiin ensisijaisiin tavoitteisiin, vaikutus päätöksenteko- ja lainsäädäntösykliin

yksittäisiin Euroopan horisontti -ohjelman tavoitteisiin ja

Hyötyjen ja vaikutuksen tuottaminen t&i-missioiden
  ja kumppanuuksien
  avulla

ja kumppanuuksien

T&i-missioiden tuotokset –

Yksittäisten t&i-missioiden
  ja kumppanuuksien
  tuotokset

ja kumppanuuksien

T&i-missioiden tulokset –

Yksittäisten t&i-missioiden
  ja kumppanuuksien
  tulokset

ja kumppanuuksien

T&i-missioiden saavutetut tavoitteet –

Yksittäisissä t&i-missioissa
  ja kumppanuuksissa
  saavutetut tavoitteet

ja kumppanuuksissa

Unionin ilmastositoumuk-sen täyttäminen

Unionin ilmastositoumuk-sen täyttäminen

Hankkeet ja tuotokset –

Hankkeet ja tuotokset –

Ilmaston kannalta merkityksellisten hankkeiden ja tuotosten määrä ja osuus (missioittain, kumppanuuksittain ja ohjelman budjettikohtien perusteella)

Ilmaston kannalta merkityksellisten hankkeiden ja tuotosten määrä ja osuus (missioittain, kumppanuuksittain ja ohjelman budjettikohtien perusteella)

Ilmaston kannalta merkityksellisistä puiteohjelman hankkeista peräisin olevat innovaatiot –

Ilmaston kannalta merkityksellisistä puiteohjelman hankkeista peräisin olevat innovaatiot –

Ilmaston kannalta merkityksellisistä puiteohjelman hankkeista peräisin olevien innovaatioiden määrä, mukaan lukien myönnetyt teollis- ja tekijänoikeudet

Ilmaston kannalta merkityksellisistä puiteohjelman hankkeista peräisin olevien innovaatioiden määrä, mukaan lukien myönnetyt teollis- ja tekijänoikeudet

Ilmaston kannalta merkityksellisten hankkeiden yhteiskunnallinen ja taloudellinen vaikutus – Puiteohjelmarahoitteisten tulosten hyödyntämisen arvioidut kokonaisvaikutukset pyrittäessä vastaamaan EU:n pitkän aikavälin ilmasto- ja energiasitoumuksiin Pariisin sopimuksen puitteissa

Ilmaston kannalta merkityksellisten hankkeiden yhteiskunnallinen ja taloudellinen vaikutus – Puiteohjelmarahoitteisten tulosten hyödyntämisen arvioidut kokonaisvaikutukset pyrittäessä vastaamaan EU:n pitkän aikavälin ilmasto- ja energiasitoumuksiin Pariisin sopimuksen puitteissa

—

Ilmaston kannalta merkityksellisten hankkeiden taloudelliset, yhteiskunnalliset ja ympäristöön liittyvät kustannukset ja hyödyt

Ilmaston kannalta merkityksellisten hankkeiden taloudelliset, yhteiskunnalliset ja ympäristöön liittyvät kustannukset ja hyödyt

| — | Puiteohjelman hankkeista peräisin olevien innovatiivisten ja ilmastonmuutoksen hillintään ja sopeutumiseen liittyvien ratkaisujen hyödyntäminen |
| --- | --- |

—

Puiteohjelman hankkeista peräisin olevien innovatiivisten ja ilmastonmuutoksen hillintään ja sopeutumiseen liittyvien ratkaisujen hyödyntäminen

Puiteohjelman hankkeista peräisin olevien innovatiivisten ja ilmastonmuutoksen hillintään ja sopeutumiseen liittyvien ratkaisujen hyödyntäminen

| — | Näiden ratkaisujen hyödyntämisen arvioidut kokonaisvaikutukset työllisyyteen ja yritysten perustamiseen, talouskasvuun, puhtaaseen energiaan, terveyteen ja hyvinvointiin (mukaan lukien ilman, maaperän ja veden laatu) |
| --- | --- |

—

Näiden ratkaisujen hyödyntämisen arvioidut kokonaisvaikutukset työllisyyteen ja yritysten perustamiseen, talouskasvuun, puhtaaseen energiaan, terveyteen ja hyvinvointiin (mukaan lukien ilman, maaperän ja veden laatu)

Näiden ratkaisujen hyödyntämisen arvioidut kokonaisvaikutukset työllisyyteen ja yritysten perustamiseen, talouskasvuun, puhtaaseen energiaan, terveyteen ja hyvinvointiin (mukaan lukien ilman, maaperän ja veden laatu)

Tutkimuksen ja
  innovoinnin leviämisen edistäminen yhteiskunnassa
  ja jäsenvaltioissa

Tutkimuksen ja

ja jäsenvaltioissa

Yhteiskehittäminen –

Sellaisten puiteohjelman hankkeiden lukumäärä ja osuus, joissa EU:n kansalaiset ja loppukäyttäjät antavat panoksen tutkimuksen ja innovoinnin sisällön kehittämiseen

Kansalais- ja käyttäjävaikuttaminen –

Sellaisten puiteohjelmasta rahoitusta saaneiden oikeussubjektien lukumäärä ja osuus, joilla on kansalais- ja käyttäjävaikuttamista palvelevia järjestelyjä puiteohjelmahankkeen jälkeen

Tutkimuksen ja innovoinnin tulosten hyödyntäminen yhteiskunnassa

Puiteohjelmassa yhteiskehitettyjen tieteellisten tulosten ja innovatiivisten ratkaisujen
  saatavuus,
  hyödyntäminen ja leviäminen

saatavuus,

Tarkistus 167

Tarkistus 167

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite V – 5 kohta

Liite V – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ohjelman tavoitteena on taloudellinen / innovaatiovaikutus vaikuttamalla yritysten perustamiseen ja kasvuun, luomalla suoraan ja välillisesti työpaikkoja ja vivuttamalla investointeja tutkimukseen ja innovointiin. Edistymistä kohti tätä vaikutusta seurataan sijaisindikaattoreilla seuraavien kolmen keskeisen vaikutuspolun mukaisesti. | Ohjelman tavoitteena on taloudellinen / innovaatiovaikutus
  etenkin unionissa
  vaikuttamalla yritysten
  , etenkin pk-yritysten,
  perustamiseen ja kasvuun, luomalla suoraan ja välillisesti työpaikkoja
  etenkin unioniin
  ja vivuttamalla investointeja tutkimukseen ja innovointiin. Edistymistä kohti tätä vaikutusta seurataan sijaisindikaattoreilla seuraavien kolmen keskeisen vaikutuspolun mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ohjelman tavoitteena on taloudellinen / innovaatiovaikutus vaikuttamalla yritysten perustamiseen ja kasvuun, luomalla suoraan ja välillisesti työpaikkoja ja vivuttamalla investointeja tutkimukseen ja innovointiin. Edistymistä kohti tätä vaikutusta seurataan sijaisindikaattoreilla seuraavien kolmen keskeisen vaikutuspolun mukaisesti.

Ohjelman tavoitteena on taloudellinen / innovaatiovaikutus
  etenkin unionissa
  vaikuttamalla yritysten
  , etenkin pk-yritysten,
  perustamiseen ja kasvuun, luomalla suoraan ja välillisesti työpaikkoja
  etenkin unioniin
  ja vivuttamalla investointeja tutkimukseen ja innovointiin. Edistymistä kohti tätä vaikutusta seurataan sijaisindikaattoreilla seuraavien kolmen keskeisen vaikutuspolun mukaisesti.

etenkin unionissa

, etenkin pk-yritysten,

etenkin unioniin

Tarkistus 168

Tarkistus 168

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite V – taulukko 3

Liite V – taulukko 3

Komission teksti

Komission teksti

| Kohti taloudellista / innovaatiovaikutusta | Lyhyellä aikavälillä | Keskipitkällä aikavälillä | Pitemmällä aikavälillä |
| --- | --- | --- | --- |
| Innovointiin perustuva kasvu | Innovatiiviset tuotokset –
  Puiteohjelmasta peräisin olevien innovatiivisten tuotteiden, prosessien tai menetelmien lukumäärä (innovaatiotyypin mukaan) sekä teollis- ja tekijänoikeushakemukset | Innovaatiot –
  Puiteohjelman hankkeista peräisin olevien innovaatioiden lukumäärä (innovaatiotyypin mukaan), mukaan lukien myönnetyt teollis- ja tekijänoikeudet | Innovaatiot –
  Puiteohjelman hankkeista peräisin olevien innovaatioiden lukumäärä (innovaatiotyypin mukaan), mukaan lukien myönnetyt teollis- ja tekijänoikeudet |
| Uudet ja paremmat työpaikat | Tuettu työllisyys –
  Rahoitusta saaneiden oikeussubjektien puiteohjelmahanketta varten luomien ja ylläpitämien kokoaikaisten työpaikkojen lukumäärä (työpaikan tyypin mukaan) | Kestävä työllisyys –
  Rahoitusta saaneiden oikeussubjektien kokoaikaisten työpaikkojen lisäys puiteohjelmahankkeen jälkeen (työpaikan tyypin mukaan) | Työpaikat yhteensä
  Puiteohjelman tulosten levittämisen vaikutuksesta suoraan ja välillisesti luotujen tai ylläpidettyjen työpaikkojen lukumäärä (työpaikan tyypin mukaan) |
| Investointien vivuttaminen tutkimukseen ja innovointiin | Yhteissijoitukset –
  Alkuperäisen puiteohjelmainvestoinnin avulla vivutettujen julkisten ja yksityisten investointien määrä | Käytön laajentaminen –
  Puiteohjelman tulosten hyödyntämiseksi tai käytön laajentamiseksi vivutettujen julkisten ja yksityisten investointien määrä | Vaikutus 3 prosentin tavoitteeseen –
  Puiteohjelmasta johtuva EU:n edistyminen kohti tavoitetta käyttää 3 prosenttia BKT:stä tutkimukseen ja kehittämiseen |

Kohti taloudellista / innovaatiovaikutusta

Lyhyellä aikavälillä

Keskipitkällä aikavälillä

Pitemmällä aikavälillä

Innovointiin perustuva kasvu

Innovatiiviset tuotokset –

Puiteohjelmasta peräisin olevien innovatiivisten tuotteiden, prosessien tai menetelmien lukumäärä (innovaatiotyypin mukaan) sekä teollis- ja tekijänoikeushakemukset

Innovaatiot –

Puiteohjelman hankkeista peräisin olevien innovaatioiden lukumäärä (innovaatiotyypin mukaan), mukaan lukien myönnetyt teollis- ja tekijänoikeudet

Innovaatiot –

Puiteohjelman hankkeista peräisin olevien innovaatioiden lukumäärä (innovaatiotyypin mukaan), mukaan lukien myönnetyt teollis- ja tekijänoikeudet

Uudet ja paremmat työpaikat

Tuettu työllisyys –

Rahoitusta saaneiden oikeussubjektien puiteohjelmahanketta varten luomien ja ylläpitämien kokoaikaisten työpaikkojen lukumäärä (työpaikan tyypin mukaan)

Kestävä työllisyys –

Rahoitusta saaneiden oikeussubjektien kokoaikaisten työpaikkojen lisäys puiteohjelmahankkeen jälkeen (työpaikan tyypin mukaan)

Työpaikat yhteensä

Puiteohjelman tulosten levittämisen vaikutuksesta suoraan ja välillisesti luotujen tai ylläpidettyjen työpaikkojen lukumäärä (työpaikan tyypin mukaan)

Investointien vivuttaminen tutkimukseen ja innovointiin

Yhteissijoitukset –

Alkuperäisen puiteohjelmainvestoinnin avulla vivutettujen julkisten ja yksityisten investointien määrä

Käytön laajentaminen –

Puiteohjelman tulosten hyödyntämiseksi tai käytön laajentamiseksi vivutettujen julkisten ja yksityisten investointien määrä

Vaikutus 3 prosentin tavoitteeseen –

Puiteohjelmasta johtuva EU:n edistyminen kohti tavoitetta käyttää 3 prosenttia BKT:stä tutkimukseen ja kehittämiseen

Tarkistus

Tarkistus

| Kohti taloudellista / innovaatiovaikutusta | Lyhyellä aikavälillä | Keskipitkällä aikavälillä | Pitemmällä aikavälillä |
| --- | --- | --- | --- |
| Innovointiin perustuva kasvu
  unionissa | Innovatiiviset tuotokset –
  Puiteohjelmasta peräisin olevien innovatiivisten tuotteiden, prosessien tai menetelmien lukumäärä (innovaatiotyypin mukaan) sekä teollis- ja tekijänoikeushakemukset
  kaikissa osallistuvissa maissa | Innovaatiot – Puiteohjelman hankkeista peräisin olevien innovaatioiden lukumäärä (innovaatiotyypin
  ja maan
  mukaan), mukaan lukien myönnetyt teollis- ja tekijänoikeudet


  Pk-yritykset




  Tuote- tai prosessi-innovaatiota puiteohjelman rahoituksen avulla tekevien pk-yritysten osuus (%) puiteohjelmasta rahoitusta saavista pk-yrityksistä




  Normit ja standardit




  Puiteohjelman hankkeista peräisin olevien, EU:ssa kehitettyjen normien ja standardien lukumäärä | Talouskasvu –
  Puiteohjelman innovaatioita kehittäneiden
  unionin sisällä tai ulkopuolella toimivien
  yritysten perustaminen, kasvu ja markkinaosuudet |
| Tutkimus- ja kehitystoimien ja markkinoiden välisen unionissa olemassa olevan kuilun kurominen umpeen | Tutkimuksen, kehityksen ja innovoinnin tulosten hyödyntäminen




  Kaupalliseen hyödyntämiseen unionissa tai sen ulkopuolella johtaneiden puiteohjelman tulosten osuus alasta riippuen




  Analyysi hyödyntämisestä unionissa tai sen ulkopuolella




  Syyt sille, miksi puiteohjelmaan (aiemmin) osallistuneet hyödyntävät tutkimusta ja kehitystä unionin ulkopuolella |
| Uudet ja paremmat työpaikat | Tuettu työllisyys –
  Rahoitusta saaneiden oikeussubjektien puiteohjelmahanketta varten luomien ja ylläpitämien kokoaikaisten työpaikkojen lukumäärä (työpaikan tyypin mukaan)
  kutakin osallistuvaa maata kohden | Kestävä työllisyys –
  Rahoitusta saaneiden oikeussubjektien kokoaikaisten työpaikkojen lisäys puiteohjelmahankkeen jälkeen (työpaikan tyypin mukaan)
  kutakin osallistuvaa maata kohden | Työpaikat yhteensä






  — | Puiteohjelman tulosten levittämisen vaikutuksesta suoraan ja välillisesti luotujen, ylläpidettyjen
  tai unionissa siirrettyjen
  työpaikkojen lukumäärä (työpaikan tyypin mukaan) |

Kohti taloudellista / innovaatiovaikutusta

Lyhyellä aikavälillä

Keskipitkällä aikavälillä

Pitemmällä aikavälillä

Innovointiin perustuva kasvu
  unionissa

unionissa

Innovatiiviset tuotokset –

Puiteohjelmasta peräisin olevien innovatiivisten tuotteiden, prosessien tai menetelmien lukumäärä (innovaatiotyypin mukaan) sekä teollis- ja tekijänoikeushakemukset
  kaikissa osallistuvissa maissa

kaikissa osallistuvissa maissa

Innovaatiot – Puiteohjelman hankkeista peräisin olevien innovaatioiden lukumäärä (innovaatiotyypin
  ja maan
  mukaan), mukaan lukien myönnetyt teollis- ja tekijänoikeudet

ja maan

Pk-yritykset

Pk-yritykset

Tuote- tai prosessi-innovaatiota puiteohjelman rahoituksen avulla tekevien pk-yritysten osuus (%) puiteohjelmasta rahoitusta saavista pk-yrityksistä

Tuote- tai prosessi-innovaatiota puiteohjelman rahoituksen avulla tekevien pk-yritysten osuus (%) puiteohjelmasta rahoitusta saavista pk-yrityksistä

Normit ja standardit

Normit ja standardit

Puiteohjelman hankkeista peräisin olevien, EU:ssa kehitettyjen normien ja standardien lukumäärä

Puiteohjelman hankkeista peräisin olevien, EU:ssa kehitettyjen normien ja standardien lukumäärä

Talouskasvu –

Puiteohjelman innovaatioita kehittäneiden
  unionin sisällä tai ulkopuolella toimivien
  yritysten perustaminen, kasvu ja markkinaosuudet

unionin sisällä tai ulkopuolella toimivien

Tutkimus- ja kehitystoimien ja markkinoiden välisen unionissa olemassa olevan kuilun kurominen umpeen

Tutkimus- ja kehitystoimien ja markkinoiden välisen unionissa olemassa olevan kuilun kurominen umpeen

Tutkimuksen, kehityksen ja innovoinnin tulosten hyödyntäminen

Tutkimuksen, kehityksen ja innovoinnin tulosten hyödyntäminen

Kaupalliseen hyödyntämiseen unionissa tai sen ulkopuolella johtaneiden puiteohjelman tulosten osuus alasta riippuen

Kaupalliseen hyödyntämiseen unionissa tai sen ulkopuolella johtaneiden puiteohjelman tulosten osuus alasta riippuen

Analyysi hyödyntämisestä unionissa tai sen ulkopuolella

Analyysi hyödyntämisestä unionissa tai sen ulkopuolella

Syyt sille, miksi puiteohjelmaan (aiemmin) osallistuneet hyödyntävät tutkimusta ja kehitystä unionin ulkopuolella

Syyt sille, miksi puiteohjelmaan (aiemmin) osallistuneet hyödyntävät tutkimusta ja kehitystä unionin ulkopuolella

Uudet ja paremmat työpaikat

Tuettu työllisyys –

Rahoitusta saaneiden oikeussubjektien puiteohjelmahanketta varten luomien ja ylläpitämien kokoaikaisten työpaikkojen lukumäärä (työpaikan tyypin mukaan)
  kutakin osallistuvaa maata kohden

kutakin osallistuvaa maata kohden

Kestävä työllisyys –

Rahoitusta saaneiden oikeussubjektien kokoaikaisten työpaikkojen lisäys puiteohjelmahankkeen jälkeen (työpaikan tyypin mukaan)
  kutakin osallistuvaa maata kohden

kutakin osallistuvaa maata kohden

Työpaikat yhteensä

—

Puiteohjelman tulosten levittämisen vaikutuksesta suoraan ja välillisesti luotujen, ylläpidettyjen
  tai unionissa siirrettyjen
  työpaikkojen lukumäärä (työpaikan tyypin mukaan)

tai unionissa siirrettyjen

| — | Suoraan tai välillisesti luotujen työpaikkojen lukumäärä tietointensiivisillä aloilla osallistuvaa maata kohden |
| --- | --- |

—

Suoraan tai välillisesti luotujen työpaikkojen lukumäärä tietointensiivisillä aloilla osallistuvaa maata kohden

Suoraan tai välillisesti luotujen työpaikkojen lukumäärä tietointensiivisillä aloilla osallistuvaa maata kohden

Investointien vivuttaminen tutkimukseen ja innovointiin

Yhteissijoitukset –

Alkuperäisen puiteohjelmainvestoinnin avulla vivutettujen julkisten ja yksityisten investointien määrä

Käytön laajentaminen –

Puiteohjelman tulosten hyödyntämiseksi tai käytön laajentamiseksi vivutettujen julkisten ja yksityisten investointien määrä

Vaikutus 3 prosentin tavoitteeseen –

Puiteohjelmasta johtuva EU:n edistyminen kohti tavoitetta käyttää 3 prosenttia BKT:stä tutkimukseen ja kehittämiseen

Tarkistus 169

Tarkistus 169

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite V – 4 a alaotsikko (uusi)

Liite V – 4 a alaotsikko (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Vaikutuspolkuindikaattorit eurooppalaista tutkimusaluetta varten |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Vaikutuspolkuindikaattorit eurooppalaista tutkimusaluetta varten

Vaikutuspolkuindikaattorit eurooppalaista tutkimusaluetta varten

Tarkistus 170

Tarkistus 170

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite V – taulukko 3 a (uusi)

Liite V – taulukko 3 a (uusi)

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

| Eurooppalai-seen tutkimus-alueeseen liittyvä vaikutta-minen | Lyhyellä aikavälillä | Keskipitkällä aikavälillä | Pitemmällä aikavälillä |
| --- | --- | --- | --- |
| Lahjakkuuk-sien houkuttele-minen unioniin ja pitäminen unionissa | Puiteohjelmasta rahoitettu liikkuvuus




  Tutkijoiden ja innovoijien liikkuvuus unionissa ja sen ulkopuolella maittain | Puiteohjelmasta rahoitettu kansainvälistyminen








  — | Kehitys ja ulkomaisten tutkijoiden ja innovoijien osuus kaikkien eurooppalaisen tutkimusalueen maissa |

Eurooppalai-seen tutkimus-alueeseen liittyvä vaikutta-minen

Eurooppalai-seen tutkimus-alueeseen liittyvä vaikutta-minen

Lyhyellä aikavälillä

Lyhyellä aikavälillä

Keskipitkällä aikavälillä

Keskipitkällä aikavälillä

Pitemmällä aikavälillä

Pitemmällä aikavälillä

Lahjakkuuk-sien houkuttele-minen unioniin ja pitäminen unionissa

Lahjakkuuk-sien houkuttele-minen unioniin ja pitäminen unionissa

Puiteohjelmasta rahoitettu liikkuvuus

Puiteohjelmasta rahoitettu liikkuvuus

Tutkijoiden ja innovoijien liikkuvuus unionissa ja sen ulkopuolella maittain

Tutkijoiden ja innovoijien liikkuvuus unionissa ja sen ulkopuolella maittain

Puiteohjelmasta rahoitettu kansainvälistyminen

Puiteohjelmasta rahoitettu kansainvälistyminen

—

Kehitys ja ulkomaisten tutkijoiden ja innovoijien osuus kaikkien eurooppalaisen tutkimusalueen maissa

Kehitys ja ulkomaisten tutkijoiden ja innovoijien osuus kaikkien eurooppalaisen tutkimusalueen maissa

| — | Tutkimuslaitosten kytkentöjen ja verkostoitumistoimien kehittyminen, mukaan lukien julkisen ja yksityisen sektorin yhteydet |
| --- | --- |

—

Tutkimuslaitosten kytkentöjen ja verkostoitumistoimien kehittyminen, mukaan lukien julkisen ja yksityisen sektorin yhteydet

Tutkimuslaitosten kytkentöjen ja verkostoitumistoimien kehittyminen, mukaan lukien julkisen ja yksityisen sektorin yhteydet

Houkuttelevat tutkimuksen ja innovoinnin järjestelmät

Houkuttelevat tutkimuksen ja innovoinnin järjestelmät

| — | Ulkomaiset investoinnit unionin innovatiivisiin toimiin




  – Patenttien lukumäärä osallistuvissa maissa |
| --- | --- |

—

Ulkomaiset investoinnit unionin innovatiivisiin toimiin

Ulkomaiset investoinnit unionin innovatiivisiin toimiin

– Patenttien lukumäärä osallistuvissa maissa

– Patenttien lukumäärä osallistuvissa maissa

| — | Ulkomailta saatavat lisenssitulot |
| --- | --- |

—

Ulkomailta saatavat lisenssitulot

Ulkomailta saatavat lisenssitulot

Huippuosaa-misen levittäminen ja osallistuja-pohjan laajenta-minen

Huippuosaa-misen levittäminen ja osallistuja-pohjan laajenta-minen

Osallistuminen puiteohjelmaan

Osallistuminen puiteohjelmaan

| — | Laajenevasti osallistuvista maista tulevien koordinaattoreiden ja osallistujien osuus ohjelman eri osissa ja kutakin välinettä kohti |
| --- | --- |

—

Laajenevasti osallistuvista maista tulevien koordinaattoreiden ja osallistujien osuus ohjelman eri osissa ja kutakin välinettä kohti

Laajenevasti osallistuvista maista tulevien koordinaattoreiden ja osallistujien osuus ohjelman eri osissa ja kutakin välinettä kohti

| — | Arvioijien ja hallintorakenteiden jäsenten osuus myös laajenevasti osallistuvien maiden ja kehityksen ja innovoinnin alalla heikosti suoriutuvien alueiden osalta |
| --- | --- |

—

Arvioijien ja hallintorakenteiden jäsenten osuus myös laajenevasti osallistuvien maiden ja kehityksen ja innovoinnin alalla heikosti suoriutuvien alueiden osalta

Arvioijien ja hallintorakenteiden jäsenten osuus myös laajenevasti osallistuvien maiden ja kehityksen ja innovoinnin alalla heikosti suoriutuvien alueiden osalta

Tutkimuksen ja innovoinnin ekosysteemien huippuosaamissaarekkeiden luominen ja nykyaikaistaminen, myös heikosti suoriutuville tutkimus- ja innovointialueille, jotta näistä tulisi keskuksia ja muutosten edistäjiä omassa maassaan

Tutkimuksen ja innovoinnin ekosysteemien huippuosaamissaarekkeiden luominen ja nykyaikaistaminen, myös heikosti suoriutuville tutkimus- ja innovointialueille, jotta näistä tulisi keskuksia ja muutosten edistäjiä omassa maassaan

Kehittämi-seen ja innovointiin liittyvä kuilu

Kehittämi-seen ja innovointiin liittyvä kuilu

Maantieteellinen keskittäminen

Maantieteellinen keskittäminen

| — | Onnistumisasteet |
| --- | --- |

—

Onnistumisasteet

Onnistumisasteet

| — | Unionin rahoittamien tutkimusinfrastruktuurien käyttö kaikissa eurooppalaisen tutkimusalueen maissa |
| --- | --- |

—

Unionin rahoittamien tutkimusinfrastruktuurien käyttö kaikissa eurooppalaisen tutkimusalueen maissa

Unionin rahoittamien tutkimusinfrastruktuurien käyttö kaikissa eurooppalaisen tutkimusalueen maissa

EU-rahoitusohjelmien strateginen suunnittelu

EU-rahoitusohjelmien strateginen suunnittelu

Synergiat ja keskinäinen vuorovaikutus puiteohjelman ja älykkään erikoistumisen strategioiden välillä

Synergiat ja keskinäinen vuorovaikutus puiteohjelman ja älykkään erikoistumisen strategioiden välillä

Kansallisten tutkimuksen ja innovoinnin järjestelmien vahvistaminen

Kansallisten tutkimuksen ja innovoinnin järjestelmien vahvistaminen

| — | Korkealaatuisen ja riippumattoman kilpailukykyisen tutkimusrahoituksen ja urakehityksen arviointijärjestelmien lisääminen |
| --- | --- |

—

Korkealaatuisen ja riippumattoman kilpailukykyisen tutkimusrahoituksen ja urakehityksen arviointijärjestelmien lisääminen

Korkealaatuisen ja riippumattoman kilpailukykyisen tutkimusrahoituksen ja urakehityksen arviointijärjestelmien lisääminen

| — | Yksityisen ja kansallisen julkisen rahoituksen lisääminen tutkimukseen ja innovointiin |
| --- | --- |

—

Yksityisen ja kansallisen julkisen rahoituksen lisääminen tutkimukseen ja innovointiin

Yksityisen ja kansallisen julkisen rahoituksen lisääminen tutkimukseen ja innovointiin

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A8-0401/2018).

1

13

(14)  
  Ks. esim. komission ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unioniin tulevien ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tarkoitettujen puitteiden perustamisesta (COM(2017)0487).

14

Ks. esim. komission ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unioniin tulevien ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tarkoitettujen puitteiden perustamisesta (COM(2017)0487).

15

(15)  ...

15

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 294/2008, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2008 (EUVL L 97, 9.4.2008, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1292/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013 (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 174).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 294/2008, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2008 (EUVL L 97, 9.4.2008, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1292/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013 (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 174).

(1 b)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU).

1 b

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU).

16

(16)  ...

16

(23)  Neuvoston päätös 2013/755/EU, annettu 25 päivänä marraskuuta 2013, merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin (MMA-assosiaatiopäätös) (EUVL L 344, 19.12.2013, s. 1).

23

(23)  Neuvoston päätös 2013/755/EU, annettu 25 päivänä marraskuuta 2013, merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin (MMA-assosiaatiopäätös) (EUVL L 344, 19.12.2013, s. 1).

23

(25)  EUVL C 205, 19.7.2013, s. 9.

25

(25)  EUVL C 205, 19.7.2013, s. 9.

25

25

25

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta.

26

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta.

26

(26 a)  
  Komissio voi tarkastella uudelleen laajenevasti osallistuvien maiden luetteloa ja saattaa sen ajan tasalle työohjelmissaan.

26 a

Komissio voi tarkastella uudelleen laajenevasti osallistuvien maiden luetteloa ja saattaa sen ajan tasalle työohjelmissaan.

27

27

(28)  EUVL ....

28

(28)  EUVL ....

28

(29)  ...

29

(29)  ...

29

(31)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/24/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta. (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65).

31

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/25/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243).

32

(33)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/81/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden tekemien rakennusurakoita sekä tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta puolustus- ja turvallisuusalalla ja direktiivien 2004/17/EY ja 2004/18/EY muuttamisesta (EUVL L 216, 20.8.2009, s. 76).

33

(31)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/24/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta. (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65).

31

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/25/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243).

32

(33)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/81/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden tekemien rakennusurakoita sekä tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta puolustus- ja turvallisuusalalla ja direktiivien 2004/17/EY ja 2004/18/EY muuttamisesta (EUVL L 216, 20.8.2009, s. 76).

33

(1 a)  
  Näihin voivat kuulua muun muassa tekoäly, kvanttiteknologiat, biologinen torjunta tai toisen sukupolven digitaaliset kaksoset tai muut aiheet, jotka on määritetty Horisontti Eurooppa -ohjelman strategiasuunnitelmassa (mukaan lukien jäsenvaltioiden verkottuneissa ohjelmissa).

1 a

Näihin voivat kuulua muun muassa tekoäly, kvanttiteknologiat, biologinen torjunta tai toisen sukupolven digitaaliset kaksoset tai muut aiheet, jotka on määritetty Horisontti Eurooppa -ohjelman strategiasuunnitelmassa (mukaan lukien jäsenvaltioiden verkottuneissa ohjelmissa).

(34)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/43/EY, annettu 17 päivänä toukokuuta 2006, tilinpäätösten ja konsolidoitujen tilinpäätösten lakisääteisestä tilintarkastuksesta, direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 84/253/ETY kumoamisesta (EUVL L 157, 9.6.2006, s. 87);

34

(34)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/43/EY, annettu 17 päivänä toukokuuta 2006, tilinpäätösten ja konsolidoitujen tilinpäätösten lakisääteisestä tilintarkastuksesta, direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 84/253/ETY kumoamisesta (EUVL L 157, 9.6.2006, s. 87);

34

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/459 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/459

---

P8_TA(2018)0510

Euroopan horisontti -puiteohjelman täytäntöönpano-ohjelma ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 12. joulukuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Euroopan horisontti” täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta (COM(2018)0436 – C8–0253/2018 – 2018/0225(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2020/C 388/40)

Tarkistus 1

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 5 a viite (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | ottaa huomioon Euroopan parlamentin mietinnön Horisontti 2020 -ohjelman täytäntöönpanon arvioinnista sen väliarvioinnin ja yhdeksättä puiteohjelmaa koskevan ehdotuksen perusteella, |

Komission teksti

Tarkistus

ottaa huomioon Euroopan parlamentin mietinnön Horisontti 2020 -ohjelman täytäntöönpanon arvioinnista sen väliarvioinnin ja yhdeksättä puiteohjelmaa koskevan ehdotuksen perusteella,

Tarkistus 2

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Jotta voidaan varmistaa erityisohjelman yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta hyväksyä työohjelmia erityisohjelman täytäntöön panemiseksi. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (4) mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Jotta voidaan varmistaa erityisohjelman yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta hyväksyä työohjelmia erityisohjelman täytäntöön panemiseksi. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (4) mukaisesti.

| (3) | Jotta voidaan varmistaa erityisohjelman yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä
  valtuudet hyväksyä tutkimusta ja innovaatiota koskevat strategiset suunnitelmat sekä
  täytäntöönpanovalta hyväksyä kattavassa ohjelmassa suunniteltuja työohjelmia erityisohjelman täytäntöön panemiseksi. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (4) mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Jotta voidaan varmistaa erityisohjelman yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä
  valtuudet hyväksyä tutkimusta ja innovaatiota koskevat strategiset suunnitelmat sekä
  täytäntöönpanovalta hyväksyä kattavassa ohjelmassa suunniteltuja työohjelmia erityisohjelman täytäntöön panemiseksi. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (4) mukaisesti.

Tarkistus 3

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Koska unioni on sitoutunut Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanoon ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin, tässä erityisohjelmassa tuetaan ilmastonmuutoksen torjumiseksi ilmastotoimien valtavirtaistamista siten, että EU:n talousarviomenoista vähintään 25 prosentilla tuetaan ilmastotavoitteiden saavuttamista. Tämän erityisohjelman toimien osalta odotusarvona on, että 35 prosenttia erityisohjelman rahoituspuitteista tukee ilmastotavoitteita. Asianmukaisia toimia yksilöidään erityisohjelman valmistelu- ja täytäntöönpanovaiheessa, ja niitä arvioidaan uudelleen asiaa koskevien arviointien ja uudelleentarkasteluprosessien yhteydessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Koska unioni on sitoutunut Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanoon ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin, tässä erityisohjelmassa tuetaan ilmastonmuutoksen torjumiseksi ilmastotoimien valtavirtaistamista siten, että EU:n talousarviomenoista vähintään 25 prosentilla tuetaan ilmastotavoitteiden saavuttamista. Tämän erityisohjelman toimien osalta odotusarvona on, että 35 prosenttia erityisohjelman rahoituspuitteista tukee ilmastotavoitteita. Asianmukaisia toimia yksilöidään erityisohjelman valmistelu- ja täytäntöönpanovaiheessa, ja niitä arvioidaan uudelleen asiaa koskevien arviointien ja uudelleentarkasteluprosessien yhteydessä.

| (5) | Koska unioni on sitoutunut Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanoon ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin, tässä erityisohjelmassa tuetaan ilmastonmuutoksen torjumiseksi ilmastotoimien valtavirtaistamista siten, että EU:n talousarviomenoista vähintään 25 prosentilla tuetaan ilmastotavoitteiden saavuttamista. Tämän erityisohjelman toimien osalta odotusarvona on, että
  vähintään
  35 prosenttia erityisohjelman rahoituspuitteista tukee ilmastotavoitteita
  ja sitoumuksia tarpeen mukaan.
  Asianmukaisia toimia yksilöidään erityisohjelman valmistelu- ja täytäntöönpanovaiheessa, ja niitä
  valvotaan ja niistä raportoidaan sekä
  arvioidaan uudelleen asiaa koskevien arviointien ja uudelleentarkasteluprosessien yhteydessä. |
| --- | --- |

(5)

Koska unioni on sitoutunut Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanoon ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin, tässä erityisohjelmassa tuetaan ilmastonmuutoksen torjumiseksi ilmastotoimien valtavirtaistamista siten, että EU:n talousarviomenoista vähintään 25 prosentilla tuetaan ilmastotavoitteiden saavuttamista. Tämän erityisohjelman toimien osalta odotusarvona on, että
  vähintään
  35 prosenttia erityisohjelman rahoituspuitteista tukee ilmastotavoitteita
  ja sitoumuksia tarpeen mukaan.
  Asianmukaisia toimia yksilöidään erityisohjelman valmistelu- ja täytäntöönpanovaiheessa, ja niitä
  valvotaan ja niistä raportoidaan sekä
  arvioidaan uudelleen asiaa koskevien arviointien ja uudelleentarkasteluprosessien yhteydessä.

Tarkistus 4

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Erityisohjelman
  toimilla
  olisi
  puututtava
  markkinoiden toimintapuutteisiin tai epätyydyttäviin investointitilanteisiin
  oikeasuhteisella tavalla välttäen päällekkäisyyksiä tai yksityisen rahoituksen syrjäyttämistä, ja niistä olisi saatava selkeää lisäarvoa Euroopan tasolla. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Erityisohjelman
  toimilla
  olisi
  puututtava
  markkinoiden toimintapuutteisiin tai epätyydyttäviin investointitilanteisiin
  oikeasuhteisella tavalla välttäen päällekkäisyyksiä tai yksityisen rahoituksen syrjäyttämistä, ja niistä olisi saatava selkeää lisäarvoa Euroopan tasolla.

| (6) | Erityisohjelman
  toimia
  olisi
  käytettävä jatkamaan Euroopan tieteellisen ja teknologisen pohjan kehittämistä huippuunsa sekä vahvistamaan ja laajentamaan sitä, ratkaisemaan keskeisiä globaaleja haasteita, lujittamaan unionin teollisuuden johtoasemaa, parantamaan elämänlaatua unionissa sekä lisäämään investointeja, puuttumaan
  markkinoiden toimintapuutteisiin tai epätyydyttäviin investointitilanteisiin
  vivuttamalla lisärahoitusta ennemmin kuin syrjäyttämällä yksityinen rahoitus. |
| --- | --- |

(6)

Erityisohjelman
  toimia
  olisi
  käytettävä jatkamaan Euroopan tieteellisen ja teknologisen pohjan kehittämistä huippuunsa sekä vahvistamaan ja laajentamaan sitä, ratkaisemaan keskeisiä globaaleja haasteita, lujittamaan unionin teollisuuden johtoasemaa, parantamaan elämänlaatua unionissa sekä lisäämään investointeja, puuttumaan
  markkinoiden toimintapuutteisiin tai epätyydyttäviin investointitilanteisiin
  vivuttamalla lisärahoitusta ennemmin kuin syrjäyttämällä yksityinen rahoitus.

Tarkistus 5

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 6 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (6 a) | Sukupuolten tasa-arvo on EU:n poliittinen painopisteala ja merkittävä yhteiskunnallinen haaste (kestävän kehityksen tavoite 5). Lisäksi sukupuolten tasa-arvoa yhteiskunnassa koskeva tavoite on muiden kestävän kehityksen tavoitteiden edellyttämien yhteiskunnallisten ja teollisten muutosten ratkaiseva tekijä. Sukupuolinäkökulmat olisi kuitenkin integroitava asianmukaisesti koko ohjelman ajan, ja olisi vaadittava myös erityistä sukupuolentutkimusta paremman EU:n tasa-arvopolitiikan täytäntöönpanon ja suunnittelun tukemiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(6 a)

Sukupuolten tasa-arvo on EU:n poliittinen painopisteala ja merkittävä yhteiskunnallinen haaste (kestävän kehityksen tavoite 5). Lisäksi sukupuolten tasa-arvoa yhteiskunnassa koskeva tavoite on muiden kestävän kehityksen tavoitteiden edellyttämien yhteiskunnallisten ja teollisten muutosten ratkaiseva tekijä. Sukupuolinäkökulmat olisi kuitenkin integroitava asianmukaisesti koko ohjelman ajan, ja olisi vaadittava myös erityistä sukupuolentutkimusta paremman EU:n tasa-arvopolitiikan täytäntöönpanon ja suunnittelun tukemiseksi.

Tarkistus 6

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 6 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (6 b) | Erityisohjelma olisi pantava täytäntöön avoimella, osallistavalla ja strategisella tavalla, jolla pyritään osallistamaan sidosryhmät ja kansalaisyhteiskunta. Sidosryhmien ja kansalaisyhteiskunnan edustajien olisi koostuttava tasapainoisesti erilaisista taustoista tulevista henkilöistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(6 b)

Erityisohjelma olisi pantava täytäntöön avoimella, osallistavalla ja strategisella tavalla, jolla pyritään osallistamaan sidosryhmät ja kansalaisyhteiskunta. Sidosryhmien ja kansalaisyhteiskunnan edustajien olisi koostuttava tasapainoisesti erilaisista taustoista tulevista henkilöistä.

Tarkistus 7

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Koska tutkimuksella ja innovoinnilla olisi oltava merkittävä rooli pyrittäessä vastaamaan elintarvikealan, maatalouden, maaseudun kehittämisen ja biotalouden alan haasteisiin, ja jotta voitaisiin tarttua näiden haasteisiin liittyviin tutkimus- ja innovaatiomahdollisuuksiin tiiviissä yhteistyössä yhteisen maatalouspolitiikan kanssa, niitä koskevia erityisohjelman toimia tuetaan
  osoittamalla 10 miljardia euroa klusterille
  ”Elintarvikkeet
  ja
  luonnonvarat” vuosiksi 2021–2027. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Koska tutkimuksella ja innovoinnilla olisi oltava merkittävä rooli pyrittäessä vastaamaan elintarvikealan, maatalouden, maaseudun kehittämisen ja biotalouden alan haasteisiin, ja jotta voitaisiin tarttua näiden haasteisiin liittyviin tutkimus- ja innovaatiomahdollisuuksiin tiiviissä yhteistyössä yhteisen maatalouspolitiikan kanssa, niitä koskevia erityisohjelman toimia tuetaan
  osoittamalla 10 miljardia euroa klusterille
  ”Elintarvikkeet
  ja
  luonnonvarat” vuosiksi 2021–2027.

| (7) | Koska tutkimuksella ja innovoinnilla olisi oltava merkittävä rooli pyrittäessä vastaamaan elintarvikealan, maatalouden, maaseudun kehittämisen ja biotalouden alan haasteisiin,
  jotta niitä voitaisiin kehittää kestävämmiksi
  ja jotta voitaisiin tarttua näiden haasteisiin liittyviin tutkimus- ja innovaatiomahdollisuuksiin tiiviissä yhteistyössä yhteisen maatalouspolitiikan kanssa, niitä koskevia erityisohjelman toimia tuetaan
  tätä tarkoitusta varten omistetulla klusterilla
  ”Elintarvikkeet, luonnonvarat
  ja maatalous
  ” vuosiksi 2021–2027. |
| --- | --- |

(7)

Koska tutkimuksella ja innovoinnilla olisi oltava merkittävä rooli pyrittäessä vastaamaan elintarvikealan, maatalouden, maaseudun kehittämisen ja biotalouden alan haasteisiin,
  jotta niitä voitaisiin kehittää kestävämmiksi
  ja jotta voitaisiin tarttua näiden haasteisiin liittyviin tutkimus- ja innovaatiomahdollisuuksiin tiiviissä yhteistyössä yhteisen maatalouspolitiikan kanssa, niitä koskevia erityisohjelman toimia tuetaan
  tätä tarkoitusta varten omistetulla klusterilla
  ”Elintarvikkeet, luonnonvarat
  ja maatalous
  ” vuosiksi 2021–2027.

Tarkistus 8

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 7 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (7 a) | Kulttuuriala ja luovat alat rakentavat sillan taiteen, kulttuurin, liike-elämän ja teknologian välille. Kulttuuriperintö on olennainen osa unionin yhteenkuuluvuutta ja se tukee yhteyttä perinteiden ja innovaation välillä. Kulttuuriperinnön suojeleminen ja luovien ratkaisujen kehittäminen erityisesti digitalisaation alalla asetetaan ohjelman painopisteeksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(7 a)

Kulttuuriala ja luovat alat rakentavat sillan taiteen, kulttuurin, liike-elämän ja teknologian välille. Kulttuuriperintö on olennainen osa unionin yhteenkuuluvuutta ja se tukee yhteyttä perinteiden ja innovaation välillä. Kulttuuriperinnön suojeleminen ja luovien ratkaisujen kehittäminen erityisesti digitalisaation alalla asetetaan ohjelman painopisteeksi.

Tarkistus 9

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttaminen ja digitaalisten ja fyysisten teknologioiden lähentymisen luomat kasvavat mahdollisuudet edellyttävät lisäinvestointeja. Euroopan horisontti -puiteohjelmalla tuetaankin näihin liittyvää työtä
  lisäämällä merkittävästi rahoitusta keskeisille digitaalitalouden ja -teknologian tutkimus- ja innovointitoimille tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan ”Horisontti 2020”

   (6)

  verrattuna. Tällä on määrä
  varmistaa, että Eurooppa pysyy jatkossakin globaalin digitaalialan tutkimuksen ja innovoinnin eturintamassa. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttaminen ja digitaalisten ja fyysisten teknologioiden lähentymisen luomat kasvavat mahdollisuudet edellyttävät lisäinvestointeja. Euroopan horisontti -puiteohjelmalla tuetaankin näihin liittyvää työtä
  lisäämällä merkittävästi rahoitusta keskeisille digitaalitalouden ja -teknologian tutkimus- ja innovointitoimille tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan ”Horisontti 2020”

   (6)

  verrattuna. Tällä on määrä
  varmistaa, että Eurooppa pysyy jatkossakin globaalin digitaalialan tutkimuksen ja innovoinnin eturintamassa.

| (8) | Digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttaminen ja digitaalisten ja fyysisten teknologioiden lähentymisen luomat kasvavat mahdollisuudet edellyttävät lisäinvestointeja. Euroopan horisontti -puiteohjelmalla tuetaankin näihin liittyvää työtä
  aiheeseen omistetulla klusterilla, jotta voidaan
  varmistaa, että Eurooppa pysyy jatkossakin globaalin digitaalialan tutkimuksen ja innovoinnin eturintamassa. |
| --- | --- |

(8)

Digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttaminen ja digitaalisten ja fyysisten teknologioiden lähentymisen luomat kasvavat mahdollisuudet edellyttävät lisäinvestointeja. Euroopan horisontti -puiteohjelmalla tuetaankin näihin liittyvää työtä
  aiheeseen omistetulla klusterilla, jotta voidaan
  varmistaa, että Eurooppa pysyy jatkossakin globaalin digitaalialan tutkimuksen ja innovoinnin eturintamassa.

Tarkistus 10

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 8 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 a) | Koska on tärkeää, että EU:n toimien lisäarvosta ja vaikutuksesta tiedotetaan paremmin ja suuremmalle yleisölle, komission olisi tehtävä enemmän töitä Euroopan horisontti -puiteohjelman näkyvyyden edistämiseksi. Yhtälailla edunsaajien olisi varmistettava EU:n rahoituksella toteutettujen saavutustensa näkyvyys. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 a)

Koska on tärkeää, että EU:n toimien lisäarvosta ja vaikutuksesta tiedotetaan paremmin ja suuremmalle yleisölle, komission olisi tehtävä enemmän töitä Euroopan horisontti -puiteohjelman näkyvyyden edistämiseksi. Yhtälailla edunsaajien olisi varmistettava EU:n rahoituksella toteutettujen saavutustensa näkyvyys.

Tarkistus 11

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Tämän päätöksen mukaiset rahoitustyypit ja toteutustavat valitaan sen perusteella, miten hyvin niillä voidaan saavuttaa toimien erityistavoitteet ja saada tuloksia, ottaen erityisesti huomioon tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasite ja ennakoitu sääntöjen noudattamatta jättämisen riski. Avustusten osalta tähän sisältyy kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannustaulukoiden käyttämistä koskeva harkinta. |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Tämän päätöksen mukaiset rahoitustyypit ja toteutustavat valitaan sen perusteella, miten hyvin niillä voidaan saavuttaa toimien erityistavoitteet ja saada tuloksia, ottaen erityisesti huomioon tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasite ja ennakoitu sääntöjen noudattamatta jättämisen riski. Avustusten osalta tähän sisältyy kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannustaulukoiden käyttämistä koskeva harkinta.

Poistetaan.

Tarkistus 12

Ehdotus päätökseksi

2 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2 artikla | 2 artikla |
| Toiminnalliset tavoitteet | Toiminnalliset tavoitteet |
| 1.   Erityisohjelmalla edistetään asetuksen (EU) N:o ... 3 artiklassa vahvistettujen yleisten ja erityistavoitteiden saavuttamista. | 1.   Erityisohjelmalla edistetään asetuksen (EU) N:o ... 3 artiklassa vahvistettujen yleisten ja erityistavoitteiden saavuttamista. |
| 2.   Erityisohjelman toiminnalliset tavoitteet ovat seuraavat: | 2.   Erityisohjelman toiminnalliset tavoitteet ovat seuraavat: |
| a) | huippuosaamisen vahvistaminen ja levittäminen; |

Komission teksti

Tarkistus

2 artikla

2 artikla

Toiminnalliset tavoitteet

Toiminnalliset tavoitteet

1.   Erityisohjelmalla edistetään asetuksen (EU) N:o ... 3 artiklassa vahvistettujen yleisten ja erityistavoitteiden saavuttamista.

1.   Erityisohjelmalla edistetään asetuksen (EU) N:o ... 3 artiklassa vahvistettujen yleisten ja erityistavoitteiden saavuttamista.

2.   Erityisohjelman toiminnalliset tavoitteet ovat seuraavat:

2.   Erityisohjelman toiminnalliset tavoitteet ovat seuraavat:

a)

huippuosaamisen vahvistaminen ja levittäminen;

| a) | Euroopan tieteellisen ja teknologisen perustan lujittaminen ja laajentaminen ja
  huippuosaamisen vahvistaminen ja levittäminen; |
| --- | --- |

a)

Euroopan tieteellisen ja teknologisen perustan lujittaminen ja laajentaminen ja
  huippuosaamisen vahvistaminen ja levittäminen;

Euroopan tieteellisen ja teknologisen perustan lujittaminen ja laajentaminen ja

| b) | sektorien ja tieteenalojen välisen yhteistyön lisääminen; |
| --- | --- |

b)

sektorien ja tieteenalojen välisen yhteistyön lisääminen;

| b) | sektorien ja tieteenalojen välisen yhteistyön lisääminen; |
| --- | --- |

b)

sektorien ja tieteenalojen välisen yhteistyön lisääminen;

| c) | tutkimusinfrastruktuurien yhdistäminen ja kehittäminen eurooppalaisella tutkimusalueella; |
| --- | --- |

c)

tutkimusinfrastruktuurien yhdistäminen ja kehittäminen eurooppalaisella tutkimusalueella;

| c) | tutkimusinfrastruktuurien yhdistäminen, kehittäminen
  ja niiden laajan saatavuuden ja myös virtuaalisen saatavuuden mahdollistaminen
  eurooppalaisella tutkimusalueella; |
| --- | --- |

c)

tutkimusinfrastruktuurien yhdistäminen, kehittäminen
  ja niiden laajan saatavuuden ja myös virtuaalisen saatavuuden mahdollistaminen
  eurooppalaisella tutkimusalueella;

ja niiden laajan saatavuuden ja myös virtuaalisen saatavuuden mahdollistaminen

| d) | kansainvälisen yhteistyön tiivistäminen; |
| --- | --- |

d)

kansainvälisen yhteistyön tiivistäminen;

| d) | kansainvälisen yhteistyön tiivistäminen
  tieteen ja teknologian alalla unionin huippuosaamisen tukemiseksi
  ; |
| --- | --- |

d)

kansainvälisen yhteistyön tiivistäminen
  tieteen ja teknologian alalla unionin huippuosaamisen tukemiseksi
  ;

tieteen ja teknologian alalla unionin huippuosaamisen tukemiseksi

| e) | tutkijoiden ja innovoijien houkutteleminen
  eurooppalaiselle tutkimusalueelle
  , heidän kouluttamisensa sekä heidän jäämisensä varmistaminen, mukaan lukien tutkijaliikkuvuuden hyödyntäminen tätä varten; |
| --- | --- |

e)

tutkijoiden ja innovoijien houkutteleminen
  eurooppalaiselle tutkimusalueelle
  , heidän kouluttamisensa sekä heidän jäämisensä varmistaminen, mukaan lukien tutkijaliikkuvuuden hyödyntäminen tätä varten;

eurooppalaiselle tutkimusalueelle

| e) | eurooppalaisten ja kansainvälisten
  tutkijoiden ja innovoijien houkutteleminen, heidän kouluttamisensa sekä heidän jäämisensä varmistaminen, mukaan lukien tutkijaliikkuvuuden hyödyntäminen tätä varten
  , tavoitteena eurooppalaisen tutkimusalueen kehittäminen maailman ensiluokkaisimmaksi ja kilpailukykyisimmäksi alueeksi
  ; |
| --- | --- |

e)

eurooppalaisten ja kansainvälisten
  tutkijoiden ja innovoijien houkutteleminen, heidän kouluttamisensa sekä heidän jäämisensä varmistaminen, mukaan lukien tutkijaliikkuvuuden hyödyntäminen tätä varten
  , tavoitteena eurooppalaisen tutkimusalueen kehittäminen maailman ensiluokkaisimmaksi ja kilpailukykyisimmäksi alueeksi
  ;

eurooppalaisten ja kansainvälisten

, tavoitteena eurooppalaisen tutkimusalueen kehittäminen maailman ensiluokkaisimmaksi ja kilpailukykyisimmäksi alueeksi

| f) | avoimen tieteen edistäminen,
  yleisönäkyvyyden varmistaminen
  ja tulosten avoimen saatavuuden varmistaminen; |
| --- | --- |

f)

avoimen tieteen edistäminen,
  yleisönäkyvyyden varmistaminen
  ja tulosten avoimen saatavuuden varmistaminen;

yleisönäkyvyyden varmistaminen

| f) | avoimen tieteen edistäminen ja tulosten avoimen saatavuuden varmistaminen; |
| --- | --- |

f)

avoimen tieteen edistäminen ja tulosten avoimen saatavuuden varmistaminen;

| g) | tulosten aktiivinen levittäminen ja hyödyntäminen erityisesti toimintapolitiikan kehittämistä varten; |
| --- | --- |

g)

tulosten aktiivinen levittäminen ja hyödyntäminen erityisesti toimintapolitiikan kehittämistä varten;

| g) | tulosten aktiivinen levittäminen ja hyödyntäminen erityisesti toimintapolitiikan kehittämistä varten; |
| --- | --- |

g)

tulosten aktiivinen levittäminen ja hyödyntäminen erityisesti toimintapolitiikan kehittämistä varten;

| h) | unionin politiikan painopisteiden toteutuksen tukeminen; |
| --- | --- |

h)

unionin politiikan painopisteiden toteutuksen tukeminen;

| h) | unionin politiikan
  tavoitteiden ja
  painopisteiden toteutuksen tukeminen; |
| --- | --- |

h)

unionin politiikan
  tavoitteiden ja
  painopisteiden toteutuksen tukeminen;

tavoitteiden ja

| i) | tutkimuksen
  ja
  innovoinnin ja muiden politiikkojen, mukaan lukien kestävän kehityksen tavoitteet, välisen yhteyden lujittaminen; |
| --- | --- |

i)

tutkimuksen
  ja
  innovoinnin ja muiden politiikkojen, mukaan lukien kestävän kehityksen tavoitteet, välisen yhteyden lujittaminen;

ja

| i) | tutkimuksen, innovoinnin
  ja koulutuksen sekä
  muiden politiikkojen välisen yhteyden lujittaminen, mukaan lukien kestävän kehityksen tavoitteet
  ja Pariisin sopimus
  ; |
| --- | --- |

i)

tutkimuksen, innovoinnin
  ja koulutuksen sekä
  muiden politiikkojen välisen yhteyden lujittaminen, mukaan lukien kestävän kehityksen tavoitteet
  ja Pariisin sopimus
  ;

ja koulutuksen sekä

ja Pariisin sopimus

| j) | kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttaminen asetetun määräajan puitteissa tutkimus- ja innovointimissioiden avulla; |
| --- | --- |

j)

kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttaminen asetetun määräajan puitteissa tutkimus- ja innovointimissioiden avulla;

| j) | kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttaminen asetetun määräajan puitteissa tutkimus- ja innovointimissioiden avulla; |
| --- | --- |

j)

kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttaminen asetetun määräajan puitteissa tutkimus- ja innovointimissioiden avulla;

| k) | kansalaisten
  ja loppukäyttäjien
  ottaminen mukaan yhteisiin suunnittelu- ja luomisprosesseihin; |
| --- | --- |

k)

kansalaisten
  ja loppukäyttäjien
  ottaminen mukaan yhteisiin suunnittelu- ja luomisprosesseihin;

ja loppukäyttäjien

| k) | asianmukaisten tutkimus- ja innovaatiosidosryhmien, mukaan lukien
  kansalaisten
  , akatemian, tutkimusjärjestöjen ja teollisuuden
  mukaan ottaminen yhteisiin suunnittelu- ja luomisprosesseihin; |
| --- | --- |

k)

asianmukaisten tutkimus- ja innovaatiosidosryhmien, mukaan lukien
  kansalaisten
  , akatemian, tutkimusjärjestöjen ja teollisuuden
  mukaan ottaminen yhteisiin suunnittelu- ja luomisprosesseihin;

asianmukaisten tutkimus- ja innovaatiosidosryhmien, mukaan lukien

, akatemian, tutkimusjärjestöjen ja teollisuuden

| l) | tiedeviestinnän parantaminen; |
| --- | --- |

l)

tiedeviestinnän parantaminen;

| l) | tiedeviestinnän parantaminen; |
| --- | --- |

l)

tiedeviestinnän parantaminen;

| m) | teollisuuden muutoksen
  nopeuttaminen
  ; |
| --- | --- |

m)

teollisuuden muutoksen
  nopeuttaminen
  ;

nopeuttaminen

| m) | EU:n
  teollisuuden muutoksen
  edistäminen Euroopan strategisten sektorien, esimerkiksi keskeisten mahdollistavien teknologioiden, potentiaalin vapauttamiseksi
  ; |
| --- | --- |

m)

EU:n
  teollisuuden muutoksen
  edistäminen Euroopan strategisten sektorien, esimerkiksi keskeisten mahdollistavien teknologioiden, potentiaalin vapauttamiseksi
  ;

EU:n

edistäminen Euroopan strategisten sektorien, esimerkiksi keskeisten mahdollistavien teknologioiden, potentiaalin vapauttamiseksi

| n) | taitojen kehittäminen innovoinnin edistämiseksi; |
| --- | --- |

n)

taitojen kehittäminen innovoinnin edistämiseksi;

| n) | taitojen kehittäminen
  tukemalla koulutusta ja luovuutta tutkimuksen ja
  innovoinnin edistämiseksi; |
| --- | --- |

n)

taitojen kehittäminen
  tukemalla koulutusta ja luovuutta tutkimuksen ja
  innovoinnin edistämiseksi;

tukemalla koulutusta ja luovuutta tutkimuksen ja

| o) | innovatiivisten yritysten, erityisesti pk-yritysten, perustamisen ja niiden toiminnan laajentamisen edistäminen; |
| --- | --- |

o)

innovatiivisten yritysten, erityisesti pk-yritysten, perustamisen ja niiden toiminnan laajentamisen edistäminen;

| o) | innovatiivisten yritysten, erityisesti
  startup- ja
  pk-yritysten, perustamisen ja niiden toiminnan laajentamisen edistäminen; |
| --- | --- |

o)

innovatiivisten yritysten, erityisesti
  startup- ja
  pk-yritysten, perustamisen ja niiden toiminnan laajentamisen edistäminen;

startup- ja

| p) | riskirahoituksen saatavuuden parantaminen, erityisesti jos markkinat eivät tarjoa varteenotettavia rahoitusvaihtoehtoja. |
| --- | --- |

p)

riskirahoituksen saatavuuden parantaminen, erityisesti jos markkinat eivät tarjoa varteenotettavia rahoitusvaihtoehtoja.

| p) | riskirahoituksen saatavuuden parantaminen
  myös toimimalla synergisesti InvestEU:n kanssa,
  erityisesti jos markkinat eivät tarjoa varteenotettavia rahoitusvaihtoehtoja; |
| --- | --- |

p)

riskirahoituksen saatavuuden parantaminen
  myös toimimalla synergisesti InvestEU:n kanssa,
  erityisesti jos markkinat eivät tarjoa varteenotettavia rahoitusvaihtoehtoja;

myös toimimalla synergisesti InvestEU:n kanssa,

| p a) | sukupuolinäkökulman valtavirtaistamisen vahvistaminen ja sukupuolinäkökohtien sisällyttäminen tutkimukseen ja innovointiin; |
| --- | --- |

p a)

p a)

sukupuolinäkökulman valtavirtaistamisen vahvistaminen ja sukupuolinäkökohtien sisällyttäminen tutkimukseen ja innovointiin;

sukupuolinäkökulman valtavirtaistamisen vahvistaminen ja sukupuolinäkökohtien sisällyttäminen tutkimukseen ja innovointiin;

| p b) | tieteellisen, teknologisen, yhteiskunnallisen ja taloudellisen vaikutuksen maksimointi. |
| --- | --- |

p b)

p b)

tieteellisen, teknologisen, yhteiskunnallisen ja taloudellisen vaikutuksen maksimointi.

tieteellisen, teknologisen, yhteiskunnallisen ja taloudellisen vaikutuksen maksimointi.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetuissa tavoitteissa voidaan ottaa huomioon erityisohjelman täytäntöönpanon aikana esiin nousevat uudet ja ennakoimattomat tarpeet. Näitä voivat olla asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa esimerkiksi uusien mahdollisuuksien, kriisien ja uhkien sekä uusien unionin politiikkojen kehittämistarpeiden edellyttämät toimenpiteet.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetuissa tavoitteissa voidaan ottaa huomioon erityisohjelman täytäntöönpanon aikana esiin nousevat uudet ja ennakoimattomat tarpeet. Näitä voivat olla asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa esimerkiksi uusien mahdollisuuksien, kriisien ja uhkien sekä uusien unionin politiikkojen kehittämistarpeiden edellyttämät toimenpiteet.

Tarkistus 13

Tarkistus 13

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla

3 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3 artikla | 3 artikla |
| Rakenne | Rakenne |
| 1.   Asetuksen (EU) N:o ... 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti erityisohjelmaan kuuluvat seuraavat osat: | 1.   Asetuksen (EU) N:o ... 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti erityisohjelmaan kuuluvat seuraavat osat: |
| 1. | Pilari I ”Avoin tiede”, joka käsittää seuraavat komponentit: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 artikla

3 artikla

Rakenne

Rakenne

1.   Asetuksen (EU) N:o ... 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti erityisohjelmaan kuuluvat seuraavat osat:

1.   Asetuksen (EU) N:o ... 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti erityisohjelmaan kuuluvat seuraavat osat:

1.

Pilari I ”Avoin tiede”, joka käsittää seuraavat komponentit:

| 1. | Pilari I ”
  Ensiluokkainen ja
  avoin tiede”, joka käsittää seuraavat komponentit: |
| --- | --- |

1.

Pilari I ”
  Ensiluokkainen ja
  avoin tiede”, joka käsittää seuraavat komponentit:

Ensiluokkainen ja

| | a) | Euroopan tutkimusneuvosto (ERC), sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin I 1 kohdassa; |
| --- | --- | --- |

a)

Euroopan tutkimusneuvosto (ERC), sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin I 1 kohdassa;

| | a) | Euroopan tutkimusneuvosto (ERC), sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin I 1 kohdassa; |
| --- | --- | --- |

a)

Euroopan tutkimusneuvosto (ERC), sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin I 1 kohdassa;

| | b) | Marie Skłodowska-Curie -toimet (MSCA), sellaisena kuin ne on kuvattu liitteessä I olevan pilarin I 2 kohdassa; |
| --- | --- | --- |

b)

Marie Skłodowska-Curie -toimet (MSCA), sellaisena kuin ne on kuvattu liitteessä I olevan pilarin I 2 kohdassa;

| | b) | Marie Skłodowska-Curie -toimet (MSCA), sellaisena kuin ne on kuvattu liitteessä I olevan pilarin I 2 kohdassa; |
| --- | --- | --- |

b)

Marie Skłodowska-Curie -toimet (MSCA), sellaisena kuin ne on kuvattu liitteessä I olevan pilarin I 2 kohdassa;

| | c) | tutkimusinfrastruktuurit, sellaisena kuin ne on kuvattu liitteessä I olevan pilarin I 3 kohdassa. |
| --- | --- | --- |

c)

tutkimusinfrastruktuurit, sellaisena kuin ne on kuvattu liitteessä I olevan pilarin I 3 kohdassa.

| | c) | tutkimusinfrastruktuurit, sellaisena kuin ne on kuvattu liitteessä I olevan pilarin I 3 kohdassa. |
| --- | --- | --- |

c)

tutkimusinfrastruktuurit, sellaisena kuin ne on kuvattu liitteessä I olevan pilarin I 3 kohdassa.

| 2. | Pilari II ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky”,
  joka käsittää seuraavat komponentit: |
| --- | --- |

2.

Pilari II ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky”,
  joka käsittää seuraavat komponentit:

joka käsittää seuraavat komponentit:

| 2. | Pilari II ”Maailmanlaajuiset haasteet ja
  Euroopan
  teollisuuden kilpailukyky”,
  mukaan lukien yhden edunsaajan, avustuksiin perustuvan pk-yrityksille kohdennetun väline, sellaisena kuin se on kuvattu asetuksen 43 a artiklassa ja erityisohjelman liitteessä I. |
| --- | --- |

2.

Pilari II ”Maailmanlaajuiset haasteet ja
  Euroopan
  teollisuuden kilpailukyky”,
  mukaan lukien yhden edunsaajan, avustuksiin perustuvan pk-yrityksille kohdennetun väline, sellaisena kuin se on kuvattu asetuksen 43 a artiklassa ja erityisohjelman liitteessä I.

Euroopan

mukaan lukien yhden edunsaajan, avustuksiin perustuvan pk-yrityksille kohdennetun väline, sellaisena kuin se on kuvattu asetuksen 43 a artiklassa ja erityisohjelman liitteessä I.

| | a) | klusteri ”Terveys”, sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin II 1 kohdassa; |
| --- | --- | --- |

a)

klusteri ”Terveys”, sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin II 1 kohdassa;

| | a) | klusteri ”Terveys”, sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin II 1 kohdassa; |
| --- | --- | --- |

a)

klusteri ”Terveys”, sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin II 1 kohdassa;

| | b) | klusteri ”Osallisuutta edistävä ja
  turvallinen
  yhteiskunta”, sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin II 2 kohdassa; |
| --- | --- | --- |

b)

klusteri ”Osallisuutta edistävä ja
  turvallinen
  yhteiskunta”, sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin II 2 kohdassa;

turvallinen

| | b) | klusteri ”Osallisuutta edistävä ja
  luova
  yhteiskunta”, sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin II 2 kohdassa; |
| --- | --- | --- |

b)

klusteri ”Osallisuutta edistävä ja
  luova
  yhteiskunta”, sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin II 2 kohdassa;

luova

| | (b a) | klusteri ”Turvallinen yhteiskunta”; |
| --- | --- | --- |

(b a)

(b a)

klusteri ”Turvallinen yhteiskunta”;

klusteri ”Turvallinen yhteiskunta”;

| | c) | klusteri ”Digitaalitalous ja -teknologia ja teollisuus”, sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin II 3 kohdassa; |
| --- | --- | --- |

c)

klusteri ”Digitaalitalous ja -teknologia ja teollisuus”, sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin II 3 kohdassa;

| | c) | klusteri ”Digitaalitalous ja -teknologia, teollisuus
  ja avaruus
  ”, sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin II 3 kohdassa; |
| --- | --- | --- |

c)

klusteri ”Digitaalitalous ja -teknologia, teollisuus
  ja avaruus
  ”, sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin II 3 kohdassa;

ja avaruus

| | d) | klusteri ”Ilmasto, energia ja liikkuvuus”, sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin II 4 kohdassa; |
| --- | --- | --- |

d)

klusteri ”Ilmasto, energia ja liikkuvuus”, sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin II 4 kohdassa;

| | d) | klusteri ”Ilmasto, energia ja liikkuvuus”, sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin II 4 kohdassa; |
| --- | --- | --- |

d)

klusteri ”Ilmasto, energia ja liikkuvuus”, sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin II 4 kohdassa;

| | e) | klusteri ”Elintarvikkeet ja luonnonvarat”, sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin II 5 kohdassa; |
| --- | --- | --- |

e)

klusteri ”Elintarvikkeet ja luonnonvarat”, sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin II 5 kohdassa;

| | e) | klusteri ”Elintarvikkeet, luonnonvarat
  ja maatalous
  ”, sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin II 5 kohdassa; |
| --- | --- | --- |

e)

klusteri ”Elintarvikkeet, luonnonvarat
  ja maatalous
  ”, sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin II 5 kohdassa;

ja maatalous

| | f) | Yhteisen tutkimuskeskuksen muut kuin ydinvoimaan liittyvät suorat toimet, sellaisena kuin ne on kuvattu liitteessä I olevan pilarin II 6 kohdassa. |
| --- | --- | --- |

f)

Yhteisen tutkimuskeskuksen muut kuin ydinvoimaan liittyvät suorat toimet, sellaisena kuin ne on kuvattu liitteessä I olevan pilarin II 6 kohdassa.

| | f) | Yhteisen tutkimuskeskuksen muut kuin ydinvoimaan liittyvät suorat toimet, sellaisena kuin ne on kuvattu liitteessä I olevan pilarin II 6 kohdassa. |
| --- | --- | --- |

f)

Yhteisen tutkimuskeskuksen muut kuin ydinvoimaan liittyvät suorat toimet, sellaisena kuin ne on kuvattu liitteessä I olevan pilarin II 6 kohdassa.

| 3) | Pilari III ”
  Avoin innovointi
  ”, joka käsittää seuraavat komponentit: |
| --- | --- |

3)

Pilari III ”
  Avoin innovointi
  ”, joka käsittää seuraavat komponentit:

Avoin innovointi

| 3) | Pilari III ”
  Innovatiivinen Eurooppa
  ”, joka käsittää seuraavat komponentit: |
| --- | --- |

3)

Pilari III ”
  Innovatiivinen Eurooppa
  ”, joka käsittää seuraavat komponentit:

Innovatiivinen Eurooppa

| | a) | Euroopan innovaationeuvosto (EIC), sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin III 1 kohdassa; |
| --- | --- | --- |

a)

Euroopan innovaationeuvosto (EIC), sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin III 1 kohdassa;

| | a) | Euroopan innovaationeuvosto (EIC), sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin III 1 kohdassa;
  mukaan lukien eurooppalaiset innovaatioekosysteemit, sellaisena kuin ne on kuvattu liitteessä I olevan pilarin III 2 kohdassa; |
| --- | --- | --- |

a)

Euroopan innovaationeuvosto (EIC), sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin III 1 kohdassa;
  mukaan lukien eurooppalaiset innovaatioekosysteemit, sellaisena kuin ne on kuvattu liitteessä I olevan pilarin III 2 kohdassa;

mukaan lukien eurooppalaiset innovaatioekosysteemit, sellaisena kuin ne on kuvattu liitteessä I olevan pilarin III 2 kohdassa;

| | b) | eurooppalaiset innovaatioekosysteemit, sellaisena kuin ne on kuvattu liitteessä I olevan pilarin III 2 kohdassa; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

eurooppalaiset innovaatioekosysteemit, sellaisena kuin ne on kuvattu liitteessä I olevan pilarin III 2 kohdassa;

eurooppalaiset innovaatioekosysteemit, sellaisena kuin ne on kuvattu liitteessä I olevan pilarin III 2 kohdassa;

| | Poistetaan. |
| --- | --- |

Poistetaan.

Poistetaan.

| | c) | Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT), sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin III 3 kohdassa. |
| --- | --- | --- |

c)

c)

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT), sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin III 3 kohdassa.

| | b) | Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT), sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin III 3 kohdassa; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT), sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan pilarin III 3 kohdassa;

| 4. | Osa ”Eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen”, joka käsittää seuraavat komponentit: |
| --- | --- |

4.

Osa ”Eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen”, joka käsittää seuraavat komponentit:

| 4. | Osa ”Eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen”, joka käsittää seuraavat komponentit: |
| --- | --- |

4.

Osa ”Eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen”, joka käsittää seuraavat komponentit:

| | a) | huippuosaamisen jakaminen, sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan osan ”Eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen” 1 kohdassa; |
| --- | --- | --- |

a)

huippuosaamisen jakaminen, sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan osan ”Eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen” 1 kohdassa;

| | a) | huippuosaamisen
  levittäminen ja osallistumisen laajentaminen
  , sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan osan ”Eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen” 1 kohdassa; |
| --- | --- | --- |

a)

huippuosaamisen
  levittäminen ja osallistumisen laajentaminen
  , sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan osan ”Eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen” 1 kohdassa;

levittäminen ja osallistumisen laajentaminen

| | b) | eurooppalaisen tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän uudistaminen ja tehostaminen, sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan osan ”Eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen” 2 kohdassa. |
| --- | --- | --- |

b)

eurooppalaisen tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän uudistaminen ja tehostaminen, sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan osan ”Eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen” 2 kohdassa.

| | b) | eurooppalaisen tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän uudistaminen ja tehostaminen, sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan osan ”Eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen” 2 kohdassa. |
| --- | --- | --- |

b)

eurooppalaisen tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän uudistaminen ja tehostaminen, sellaisena kuin se on kuvattu liitteessä I olevan osan ”Eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen” 2 kohdassa.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin osiin sisältyvät toteutettavat toimet vahvistetaan liitteessä I.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin osiin sisältyvät toteutettavat toimet vahvistetaan liitteessä I.

Tarkistus 14

Tarkistus 14

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

4 artikla

4 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4 artikla | 4 artikla |
| Talousarvio | Talousarvio |
| 1.   Asetuksen (EU) N:o ... 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti erityisohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat
  94 100 000 000  euroa nykyhintoina. | 1.   Asetuksen (EU) N:o ... 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti erityisohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat
  120 000 000 000  euroa vuoden 2018 hintoina. |
| 2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu määrä jaetaan asetuksen (EU) N:o ... 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti tämän päätöksen 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen komponenttien kesken. Sovelletaan asetuksen (EU) N:o ... 9 artiklan 3–8 kohdassa tarkoitettuja järjestelyjä. | 2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu määrä jaetaan asetuksen (EU) N:o ... 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti tämän päätöksen 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen komponenttien kesken. Sovelletaan asetuksen (EU) N:o ... 9 artiklan 3–8 kohdassa tarkoitettuja järjestelyjä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 artikla

4 artikla

Talousarvio

Talousarvio

1.   Asetuksen (EU) N:o ... 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti erityisohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat
  94 100 000 000  euroa nykyhintoina.

1.   Asetuksen (EU) N:o ... 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti erityisohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat
  120 000 000 000  euroa vuoden 2018 hintoina.

2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu määrä jaetaan asetuksen (EU) N:o ... 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti tämän päätöksen 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen komponenttien kesken. Sovelletaan asetuksen (EU) N:o ... 9 artiklan 3–8 kohdassa tarkoitettuja järjestelyjä.

2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu määrä jaetaan asetuksen (EU) N:o ... 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti tämän päätöksen 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen komponenttien kesken. Sovelletaan asetuksen (EU) N:o ... 9 artiklan 3–8 kohdassa tarkoitettuja järjestelyjä.

Tarkistus 15

Tarkistus 15

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

5 artikla

5 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5 artikla | 5 artikla |
| Missiot | Missiot |
| 1.   Kutakin missiota varten
  voidaan perustaa
  missiolautakunta. Se koostuu noin 15:stä korkean tason henkilöstä, joihin kuuluu
  asian kannalta olennaisten loppukäyttäjien
  edustajia. Missiolautakunta antaa neuvoja seuraavissa asioissa: | 1.   Kutakin missiota varten
  perustetaan
  missiolautakunta
  yhteistä suunnittelua ja täytäntöönpanon ohjausta varten.
  Se koostuu noin 15
  -20:stä riippumattomasta
  korkean tason henkilöstä, joihin kuuluu
  monien alojen ja tutkimuksen ja innovaation edustajia, akatemian, tutkimus- ja teknologiajärjestöjen edustajia, kaiken kokoisten teollisuuksien, kansallisten ja alueellisten viranomaisten sekä kansalaisjärjestöjen
  edustajia.
  Komissio nimittää missiolautakunnan jäsenet riippumattomassa ja avoimessa menettelyssä, joka sisältää avoimen kiinnostuksenilmaisupyynnön.
  Missiolautakunta antaa neuvoja seuraavissa asioissa: |
| a) | työohjelmien sisältö ja niiden tarkistaminen tarpeen mukaan mission tavoitteiden saavuttamiseksi;
  suunnittelu toteutetaan yhdessä sidosryhmien ja soveltuvin osin yleisön kanssa
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 artikla

5 artikla

Missiot

Missiot

1.   Kutakin missiota varten
  voidaan perustaa
  missiolautakunta. Se koostuu noin 15:stä korkean tason henkilöstä, joihin kuuluu
  asian kannalta olennaisten loppukäyttäjien
  edustajia. Missiolautakunta antaa neuvoja seuraavissa asioissa:

1.   Kutakin missiota varten
  perustetaan
  missiolautakunta
  yhteistä suunnittelua ja täytäntöönpanon ohjausta varten.
  Se koostuu noin 15
  -20:stä riippumattomasta
  korkean tason henkilöstä, joihin kuuluu
  monien alojen ja tutkimuksen ja innovaation edustajia, akatemian, tutkimus- ja teknologiajärjestöjen edustajia, kaiken kokoisten teollisuuksien, kansallisten ja alueellisten viranomaisten sekä kansalaisjärjestöjen
  edustajia.
  Komissio nimittää missiolautakunnan jäsenet riippumattomassa ja avoimessa menettelyssä, joka sisältää avoimen kiinnostuksenilmaisupyynnön.
  Missiolautakunta antaa neuvoja seuraavissa asioissa:

a)

työohjelmien sisältö ja niiden tarkistaminen tarpeen mukaan mission tavoitteiden saavuttamiseksi;
  suunnittelu toteutetaan yhdessä sidosryhmien ja soveltuvin osin yleisön kanssa
  ;

suunnittelu toteutetaan yhdessä sidosryhmien ja soveltuvin osin yleisön kanssa

| a) | työohjelmien
  asianmukainen
  sisältö ja niiden tarkistaminen tarpeen mukaan mission tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

a)

työohjelmien
  asianmukainen
  sisältö ja niiden tarkistaminen tarpeen mukaan mission tavoitteiden saavuttamiseksi;

asianmukainen

| b) | missioiden mukauttaminen tai, jos se on tarpeen, päättäminen mission toteutusta koskevien arviointien perusteella; |
| --- | --- |

b)

missioiden mukauttaminen tai, jos se on tarpeen, päättäminen mission toteutusta koskevien arviointien perusteella;

| b) | missioiden mukauttaminen tai, jos se on tarpeen, päättäminen mission toteutusta koskevien arviointien perusteella; |
| --- | --- |

b)

missioiden mukauttaminen tai, jos se on tarpeen, päättäminen mission toteutusta koskevien arviointien perusteella;

| c) | asiantuntija-arvioijien valinta ja perehdyttäminen sekä arviointiperusteet
  ja niiden painotukset
  ; |
| --- | --- |

c)

asiantuntija-arvioijien valinta ja perehdyttäminen sekä arviointiperusteet
  ja niiden painotukset
  ;

ja niiden painotukset

| c) | asiantuntija-arvioijien valinta,
  asiantuntija-arvioijien välisten eturistiriitojen torjuminen,
  perehdyttäminen sekä arviointiperusteet
  lisänä tavanomaiselle arviointiperusteelle ”ensiluokkaisuus, vaikutus, ja täytäntöönpanon laatu ja tehokkuus”. |
| --- | --- |

c)

asiantuntija-arvioijien valinta,
  asiantuntija-arvioijien välisten eturistiriitojen torjuminen,
  perehdyttäminen sekä arviointiperusteet
  lisänä tavanomaiselle arviointiperusteelle ”ensiluokkaisuus, vaikutus, ja täytäntöönpanon laatu ja tehokkuus”.

asiantuntija-arvioijien välisten eturistiriitojen torjuminen,

lisänä tavanomaiselle arviointiperusteelle ”ensiluokkaisuus, vaikutus, ja täytäntöönpanon laatu ja tehokkuus”.

| d) | toimintapuitteet, jotka auttavat mission tavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

d)

toimintapuitteet, jotka auttavat mission tavoitteiden saavuttamisessa.

| d) | toimintapuitteet, jotka auttavat mission tavoitteiden saavuttamisessa
  unionin painopisteiden mukaisesti
  ; |
| --- | --- |

d)

toimintapuitteet, jotka auttavat mission tavoitteiden saavuttamisessa
  unionin painopisteiden mukaisesti
  ;

unionin painopisteiden mukaisesti

| e) | viestintä. |
| --- | --- |

e)

viestintä.

| e) | viestintä. |
| --- | --- |

e)

viestintä.

| e a) | mission selkeät ja mitattavissa olevat tavoitteet ja mahdolliset tulokset; |
| --- | --- |

e a)

e a)

mission selkeät ja mitattavissa olevat tavoitteet ja mahdolliset tulokset;

mission selkeät ja mitattavissa olevat tavoitteet ja mahdolliset tulokset;

| e b) | mission sosiaalisen vaikutuksen ja liiketoimintamahdollisuuksien arviointi; |
| --- | --- |

e b)

e b)

mission sosiaalisen vaikutuksen ja liiketoimintamahdollisuuksien arviointi;

mission sosiaalisen vaikutuksen ja liiketoimintamahdollisuuksien arviointi;

2.   Erityismääräyksiä, jotka mahdollistavat tehokkaan ja joustavan portfoliolähestymistavan,
  voidaan vahvistaa
  11 artiklassa tarkoitetussa työohjelmassa.

2.   Erityismääräykset, jotka mahdollistavat tehokkaan ja joustavan portfoliolähestymistavan,
  vahvistetaan
  11 artiklassa tarkoitetussa työohjelmassa.

2 a.
     
  Missioiden sisältö ja täytäntöönpanon yksityiskohdat, mukaan lukien soveltamisala, indikaattorit, mitattavat tavoitteet ja välitavoitteet, talousarvio, synergiat muiden unionin rahastojen kanssa ja yhteydet eurooppalaisiin kumppanuuksiin, määritellään strategisissa tutkimus- ja innovaatiosuunnitelmissa tämän päätöksen liitteessä I esitetyn mukaisesti.

2 b.
     
  Missioiden täytäntöönpano tapahtuu asian kannalta olennaisten klusterien työohjelmien sisäisten avointen hakujen kautta hanke-ehdotuspyyntöinä, jotka liittyvät mission alaan ja toimivat yhdellä tai useammalla klusterien toiminta-alalla.

Tarkistus 16

Tarkistus 16

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

6 artikla

6 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6 artikla | 6 artikla |
| Euroopan tutkimusneuvosto | Euroopan tutkimusneuvosto |
| 1.   Komissio perustaa Euroopan tutkimusneuvoston (ERC), jonka tehtävänä on panna täytäntöön ERC:hen liittyvät pilarin I ”Avoin tiede” toimet. ERC korvaa päätöksellä C(2013)1895 (7) perustetun Euroopan tutkimusneuvoston. | 1.   Komissio perustaa Euroopan tutkimusneuvoston (ERC), jonka tehtävänä on panna täytäntöön ERC:hen liittyvät pilarin I ”
  Ensiluokkainen
  ja avoin tiede” toimet. ERC korvaa päätöksellä C(2013)1895 (7) perustetun Euroopan tutkimusneuvoston. |
| 2.   ERC koostuu 7 artiklassa tarkoitetusta riippumattomasta tieteellisestä neuvostosta ja 8 artiklassa tarkoitetusta erityisestä täytäntöönpanorakenteesta. | 2.   ERC koostuu 7 artiklassa tarkoitetusta riippumattomasta tieteellisestä neuvostosta ja 8 artiklassa tarkoitetusta erityisestä täytäntöönpanorakenteesta. |
| 3.   ERC:llä on puheenjohtaja, joka valitaan johtavien ja kansainvälisesti arvostettujen tieteenharjoittajien joukosta. | 3.   ERC:llä on puheenjohtaja, joka valitaan johtavien ja kansainvälisesti arvostettujen tieteenharjoittajien joukosta. |
| Puheenjohtajan valitsee komissio avoimella rekrytointiprosessilla, johon osallistuu erityinen riippumaton hakukomitea, neljän vuoden pituiseksi toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran. Rekrytointiprosessille ja valitulle ehdokkaalle on saatava tieteellisen neuvoston hyväksyntä. | Puheenjohtajan valitsee komissio avoimella rekrytointiprosessilla, johon osallistuu erityinen riippumaton hakukomitea, neljän vuoden pituiseksi toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran. Rekrytointiprosessille ja valitulle ehdokkaalle on saatava tieteellisen neuvoston hyväksyntä. |
| ERC:n puheenjohtaja toimii tieteellisen neuvoston puheenjohtajana, varmistaa sen johtavan aseman ja suhteet erityiseen täytäntöönpanorakenteeseen ja edustaa sitä maailman tiedefoorumeilla. | ERC:n puheenjohtaja toimii tieteellisen neuvoston puheenjohtajana, varmistaa sen johtavan aseman ja suhteet erityiseen täytäntöönpanorakenteeseen ja edustaa sitä maailman tiedefoorumeilla. |
| 4.   ERC noudattaa toiminnassaan tieteellisen huippuosaamisen, riippumattomuuden, tehokkuuden, vaikuttavuuden, avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden periaatteita. Se varmistaa päätöksen .../EY nojalla toteutettujen ERC:n toimien jatkuvuuden. | 4.   ERC noudattaa toiminnassaan tieteellisen huippuosaamisen, riippumattomuuden, tehokkuuden, vaikuttavuuden, avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden periaatteita. Se varmistaa päätöksen .../EY nojalla toteutettujen ERC:n toimien jatkuvuuden. |
| 5.   ERC:n toimilla tuetaan Euroopassa keskenään kilpailevien yksittäisten ja ylikansallisten ryhmien tutkimustyötä kaikilla aloilla. | 5.   ERC:n toimilla tuetaan Euroopassa keskenään kilpailevien yksittäisten ja ylikansallisten ryhmien tutkimustyötä kaikilla aloilla.
  Tuen innovaatiolle esimerkiksi Proof of Concept -järjestelmän kautta olisi jatkuttava, jotta voidaan kannustaa uusien löytöjen nopeampaan muuntamiseen kaupallisiksi tai yhteiskunnallisesti arvokkaiksi tuotteiksi, prosesseiksi ja palveluiksi. Tämän edistämiseksi ensiluokkaiset ERC:n rahoituksen hakijat, jotka ovat ylittäneet kynnysarvon, mutta eivät saaneet rahoitusta resurssien puutteen vuoksi, ovat valintakelpoisia proof of concept -avustuksen saajiksi. |
| | 5 a.
     
  ERC Proof of Concept -avustuksen saajalle myönnetään huippuosaamismerkki, jos ehdotus on hyväksyttävä ja on läpäissyt sovellettavat kynnykset eikä sitä voitaisi rahoittaa. |
| 6.   Komissio toimii ERC:n riippumattomuden ja integriteetin takaajana ja varmistaa sille uskottujen tehtävien asianmukaisen suorittamisen. | 6.   Komissio toimii ERC:n riippumattomuden ja integriteetin takaajana ja varmistaa sille uskottujen tehtävien asianmukaisen suorittamisen. |
| Komissio varmistaa, että ERC:n toimet toteutetaan tämän artiklan 4 kohdassa säädettyjä periaatteita ja 7 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettua tieteellisen neuvoston vahvistamaa ERC:n kokonaisstrategiaa noudattaen. | Komissio varmistaa, että ERC:n toimet toteutetaan tämän artiklan 4 kohdassa säädettyjä periaatteita ja 7 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettua tieteellisen neuvoston vahvistamaa ERC:n kokonaisstrategiaa noudattaen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 artikla

6 artikla

Euroopan tutkimusneuvosto

Euroopan tutkimusneuvosto

1.   Komissio perustaa Euroopan tutkimusneuvoston (ERC), jonka tehtävänä on panna täytäntöön ERC:hen liittyvät pilarin I ”Avoin tiede” toimet. ERC korvaa päätöksellä C(2013)1895 (7) perustetun Euroopan tutkimusneuvoston.

1.   Komissio perustaa Euroopan tutkimusneuvoston (ERC), jonka tehtävänä on panna täytäntöön ERC:hen liittyvät pilarin I ”
  Ensiluokkainen
  ja avoin tiede” toimet. ERC korvaa päätöksellä C(2013)1895 (7) perustetun Euroopan tutkimusneuvoston.

2.   ERC koostuu 7 artiklassa tarkoitetusta riippumattomasta tieteellisestä neuvostosta ja 8 artiklassa tarkoitetusta erityisestä täytäntöönpanorakenteesta.

2.   ERC koostuu 7 artiklassa tarkoitetusta riippumattomasta tieteellisestä neuvostosta ja 8 artiklassa tarkoitetusta erityisestä täytäntöönpanorakenteesta.

3.   ERC:llä on puheenjohtaja, joka valitaan johtavien ja kansainvälisesti arvostettujen tieteenharjoittajien joukosta.

3.   ERC:llä on puheenjohtaja, joka valitaan johtavien ja kansainvälisesti arvostettujen tieteenharjoittajien joukosta.

Puheenjohtajan valitsee komissio avoimella rekrytointiprosessilla, johon osallistuu erityinen riippumaton hakukomitea, neljän vuoden pituiseksi toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran. Rekrytointiprosessille ja valitulle ehdokkaalle on saatava tieteellisen neuvoston hyväksyntä.

Puheenjohtajan valitsee komissio avoimella rekrytointiprosessilla, johon osallistuu erityinen riippumaton hakukomitea, neljän vuoden pituiseksi toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran. Rekrytointiprosessille ja valitulle ehdokkaalle on saatava tieteellisen neuvoston hyväksyntä.

ERC:n puheenjohtaja toimii tieteellisen neuvoston puheenjohtajana, varmistaa sen johtavan aseman ja suhteet erityiseen täytäntöönpanorakenteeseen ja edustaa sitä maailman tiedefoorumeilla.

ERC:n puheenjohtaja toimii tieteellisen neuvoston puheenjohtajana, varmistaa sen johtavan aseman ja suhteet erityiseen täytäntöönpanorakenteeseen ja edustaa sitä maailman tiedefoorumeilla.

4.   ERC noudattaa toiminnassaan tieteellisen huippuosaamisen, riippumattomuuden, tehokkuuden, vaikuttavuuden, avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden periaatteita. Se varmistaa päätöksen .../EY nojalla toteutettujen ERC:n toimien jatkuvuuden.

4.   ERC noudattaa toiminnassaan tieteellisen huippuosaamisen, riippumattomuuden, tehokkuuden, vaikuttavuuden, avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden periaatteita. Se varmistaa päätöksen .../EY nojalla toteutettujen ERC:n toimien jatkuvuuden.

5.   ERC:n toimilla tuetaan Euroopassa keskenään kilpailevien yksittäisten ja ylikansallisten ryhmien tutkimustyötä kaikilla aloilla.

5.   ERC:n toimilla tuetaan Euroopassa keskenään kilpailevien yksittäisten ja ylikansallisten ryhmien tutkimustyötä kaikilla aloilla.
  Tuen innovaatiolle esimerkiksi Proof of Concept -järjestelmän kautta olisi jatkuttava, jotta voidaan kannustaa uusien löytöjen nopeampaan muuntamiseen kaupallisiksi tai yhteiskunnallisesti arvokkaiksi tuotteiksi, prosesseiksi ja palveluiksi. Tämän edistämiseksi ensiluokkaiset ERC:n rahoituksen hakijat, jotka ovat ylittäneet kynnysarvon, mutta eivät saaneet rahoitusta resurssien puutteen vuoksi, ovat valintakelpoisia proof of concept -avustuksen saajiksi.

5 a.
     
  ERC Proof of Concept -avustuksen saajalle myönnetään huippuosaamismerkki, jos ehdotus on hyväksyttävä ja on läpäissyt sovellettavat kynnykset eikä sitä voitaisi rahoittaa.

6.   Komissio toimii ERC:n riippumattomuden ja integriteetin takaajana ja varmistaa sille uskottujen tehtävien asianmukaisen suorittamisen.

6.   Komissio toimii ERC:n riippumattomuden ja integriteetin takaajana ja varmistaa sille uskottujen tehtävien asianmukaisen suorittamisen.

Komissio varmistaa, että ERC:n toimet toteutetaan tämän artiklan 4 kohdassa säädettyjä periaatteita ja 7 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettua tieteellisen neuvoston vahvistamaa ERC:n kokonaisstrategiaa noudattaen.

Komissio varmistaa, että ERC:n toimet toteutetaan tämän artiklan 4 kohdassa säädettyjä periaatteita ja 7 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettua tieteellisen neuvoston vahvistamaa ERC:n kokonaisstrategiaa noudattaen.

Tarkistus 17

Tarkistus 17

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

7 artikla

7 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7 artikla | 7 artikla |
| ERC:n tieteellinen neuvosto | ERC:n tieteellinen neuvosto |
| 1.   Tieteellisen neuvoston muodostavat molempia sukupuolia, eri ikäryhmiä ja laajasti eri tutkimusaloja edustavat arvostetut tieteenharjoittajat, insinöörit ja akateemisen maailman edustajat, joilla on asianmukainen asiantuntemus ja jotka toimivat yksityishenkilöiden ominaisuudessa edustamatta minkään ulkopuolisen tahon etuja. | 1.   Tieteellisen neuvoston muodostavat laajasti eri tutkimusaloja edustavat arvostetut tieteenharjoittajat, insinöörit ja akateemisen maailman edustajat, joilla on asianmukainen asiantuntemus ja jotka toimivat yksityishenkilöiden ominaisuudessa edustamatta minkään ulkopuolisen tahon etuja. |
| Komissio nimittää tieteellisen neuvoston jäsenet sen jälkeen, kun heidät on valittu tieteellisen neuvoston kanssa sovitulla riippumattomalla ja avoimella menettelyllä, johon sisältyy tiedeyhteisön kuuleminen sekä Euroopan parlamentille ja neuvostolle annettava selvitys. | Komissio nimittää tieteellisen neuvoston jäsenet sen jälkeen, kun heidät on valittu tieteellisen neuvoston kanssa sovitulla riippumattomalla ja avoimella menettelyllä, johon sisältyy tiedeyhteisön kuuleminen sekä Euroopan parlamentille ja neuvostolle annettava selvitys. |
| Jäsenten toimikausi on rajoitettu neljään vuoteen, joka voidaan uusia kerran, ja nimittämisessä sovelletaan juoksevaa järjestelmää, jolla varmistetaan tieteellisen neuvoston työn jatkuvuus. | Jäsenten toimikausi on rajoitettu neljään vuoteen, joka voidaan uusia kerran, ja nimittämisessä sovelletaan juoksevaa järjestelmää, jolla varmistetaan tieteellisen neuvoston työn jatkuvuus. |
| 2.   Tieteellinen neuvosto vahvistaa | 2.   Tieteellinen neuvosto vahvistaa |
| a) | ERC:n kokonaisstrategian, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7 artikla

7 artikla

ERC:n tieteellinen neuvosto

ERC:n tieteellinen neuvosto

1.   Tieteellisen neuvoston muodostavat molempia sukupuolia, eri ikäryhmiä ja laajasti eri tutkimusaloja edustavat arvostetut tieteenharjoittajat, insinöörit ja akateemisen maailman edustajat, joilla on asianmukainen asiantuntemus ja jotka toimivat yksityishenkilöiden ominaisuudessa edustamatta minkään ulkopuolisen tahon etuja.

1.   Tieteellisen neuvoston muodostavat laajasti eri tutkimusaloja edustavat arvostetut tieteenharjoittajat, insinöörit ja akateemisen maailman edustajat, joilla on asianmukainen asiantuntemus ja jotka toimivat yksityishenkilöiden ominaisuudessa edustamatta minkään ulkopuolisen tahon etuja.

Komissio nimittää tieteellisen neuvoston jäsenet sen jälkeen, kun heidät on valittu tieteellisen neuvoston kanssa sovitulla riippumattomalla ja avoimella menettelyllä, johon sisältyy tiedeyhteisön kuuleminen sekä Euroopan parlamentille ja neuvostolle annettava selvitys.

Komissio nimittää tieteellisen neuvoston jäsenet sen jälkeen, kun heidät on valittu tieteellisen neuvoston kanssa sovitulla riippumattomalla ja avoimella menettelyllä, johon sisältyy tiedeyhteisön kuuleminen sekä Euroopan parlamentille ja neuvostolle annettava selvitys.

Jäsenten toimikausi on rajoitettu neljään vuoteen, joka voidaan uusia kerran, ja nimittämisessä sovelletaan juoksevaa järjestelmää, jolla varmistetaan tieteellisen neuvoston työn jatkuvuus.

Jäsenten toimikausi on rajoitettu neljään vuoteen, joka voidaan uusia kerran, ja nimittämisessä sovelletaan juoksevaa järjestelmää, jolla varmistetaan tieteellisen neuvoston työn jatkuvuus.

2.   Tieteellinen neuvosto vahvistaa

2.   Tieteellinen neuvosto vahvistaa

a)

ERC:n kokonaisstrategian,

| a) | ERC:n kokonaisstrategian, |
| --- | --- |

a)

ERC:n kokonaisstrategian,

| b) | työohjelman ERC:n toimien toteuttamista varten, |
| --- | --- |

b)

työohjelman ERC:n toimien toteuttamista varten,

| b) | työohjelman ERC:n toimien toteuttamista varten, |
| --- | --- |

b)

työohjelman ERC:n toimien toteuttamista varten,

| c) | vertaisarvioinnin ja ehdotusten arvioinnin menetelmät ja menettelyt, joiden perusteella rahoitettavat ehdotukset valitaan, |
| --- | --- |

c)

vertaisarvioinnin ja ehdotusten arvioinnin menetelmät ja menettelyt, joiden perusteella rahoitettavat ehdotukset valitaan,

| c) | vertaisarvioinnin ja ehdotusten arvioinnin menetelmät ja menettelyt, joiden perusteella rahoitettavat ehdotukset valitaan, |
| --- | --- |

c)

vertaisarvioinnin ja ehdotusten arvioinnin menetelmät ja menettelyt, joiden perusteella rahoitettavat ehdotukset valitaan,

| d) | kantansa mihin tahansa asiaan, joka voi tieteen näkökulmasta parantaa ERC:n saavutuksia ja vaikutuksia sekä suoritettavan tutkimuksen laatua, |
| --- | --- |

d)

kantansa mihin tahansa asiaan, joka voi tieteen näkökulmasta parantaa ERC:n saavutuksia ja vaikutuksia sekä suoritettavan tutkimuksen laatua,

| d) | kantansa mihin tahansa asiaan, joka voi tieteen näkökulmasta parantaa ERC:n saavutuksia ja vaikutuksia sekä suoritettavan tutkimuksen laatua, |
| --- | --- |

d)

kantansa mihin tahansa asiaan, joka voi tieteen näkökulmasta parantaa ERC:n saavutuksia ja vaikutuksia sekä suoritettavan tutkimuksen laatua,

| e) | käytännesäännöt, joissa on määräykset muun muassa eturistiriitojen välttämisestä. |
| --- | --- |

e)

e)

käytännesäännöt, joissa on määräykset muun muassa eturistiriitojen välttämisestä.

käytännesäännöt, joissa on määräykset muun muassa eturistiriitojen välttämisestä.

Komissio poikkeaa tieteellisen neuvoston ensimmäisen alakohdan a, c, d
  ja e
  alakohdan mukaisesti vahvistamista kannoista ainoastaan jos se katsoo, ettei tämän päätöksen säännöksiä ole noudatettu. Tällaisessa tapauksessa komissio toteuttaa toimenpiteitä erityisohjelman täytäntöönpanon ja tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi, ja vahvistaa poikkeamat tieteellisen neuvoston kannoista perustellen ne asianmukaisella tavalla.

ja e

Komissio laatii käytännesäännöt, joissa on määräykset muun muassa eturistiriitojen välttämisestä, ja se
  poikkeaa tieteellisen neuvoston ensimmäisen alakohdan a, c
  ja
  d alakohdan mukaisesti vahvistamista kannoista ainoastaan jos se katsoo, ettei tämän päätöksen säännöksiä ole noudatettu. Tällaisessa tapauksessa komissio toteuttaa toimenpiteitä erityisohjelman täytäntöönpanon ja tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi, ja vahvistaa poikkeamat tieteellisen neuvoston kannoista perustellen ne asianmukaisella tavalla.

Komissio laatii käytännesäännöt, joissa on määräykset muun muassa eturistiriitojen välttämisestä, ja se

ja

3.   Tieteellinen neuvosto toimii liitteessä I olevan pilarin I 1 kohdassa vahvistetun toimeksiannon mukaisesti.

3.   Tieteellinen neuvosto toimii liitteessä I olevan pilarin I 1 kohdassa vahvistetun toimeksiannon mukaisesti.

4.   Tieteellinen neuvosto edistää toiminnallaan ainoastaan ERC:n tavoitteiden saavuttamista 6 artiklassa vahvistettuja periaatteita noudattaen. Sen on toimittava puolueettomasti ja rehellisesti ja hoidettava työnsä tehokkaasti ja mahdollisimman avoimesti.

4.   Tieteellinen neuvosto edistää toiminnallaan ainoastaan ERC:n tavoitteiden saavuttamista 6 artiklassa vahvistettuja periaatteita noudattaen. Sen on toimittava
  täysin riippumattomasti,
  puolueettomasti ja rehellisesti ja hoidettava työnsä tehokkaasti ja mahdollisimman avoimesti
  ja siten maksimoitava ERC:n osuus EU:n tutkimus- ja innovointipolitiikan ja erityisesti Euroopan horisontti -puiteohjelman tavoitteiden saavuttamisessa.

Tarkistus 18

Tarkistus 18

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

9 artikla

9 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 9 artikla | 9 artikla |
| Euroopan innovaationeuvosto | Euroopan innovaationeuvosto |
| 1.   Komissio perustaa Euroopan innovaationeuvoston (EIC)
  , jonka
  tehtävänä on
  panna täytäntöön EIC:hen liittyvät pilarin III ”Avoin innovointi” toimet. EIC noudattaa toiminnassaan seuraavia periaatteita: läpimurtoinnovointiin ja disruptiiviseen innovointiin keskittyminen, riippumattomuus, riskinottokyky, tehokkuus, vaikuttavuus, avoimuus ja vastuuvelvollisuus. | 1.   Komissio perustaa Euroopan innovaationeuvoston (EIC)
  asetuksen 7 a artiklan mukaisesti. |
| | 1 a.
     
  EIC rakentuu kahdelle välineelle, jotka ovat Pathfinder ja Accelerator, sellaisina kuin ne on kuvattu tämän päätöksen liitteessä I. EIC-välineitä on arvioitava jatkuvasti innovaation tukemiseksi järjestelmällisellä tavalla. |
| | 1 b.
     
  EIC:n tavoitteet ja toimet on tarvittaessa kytkettävä ohjelman muihin osiin sekä muihin kansallisiin ja unionin rahastoihin, erityisesti EIT:hen ja InvestEU:hun. |
| 2.   EIC:hen kuuluu 10 artiklassa tarkoitettu korkean tason johtokunta, jäljempänä ”EIC:n johtokunta”. | 2.   EIC:hen kuuluu 10 artiklassa tarkoitettu korkean tason johtokunta, jäljempänä ”EIC:n johtokunta”. |
| 3.   Komission on varmistettava, että EIC toimii | 3.   Komission on varmistettava, että EIC toimii |
| a) | tämän artiklan 1 kohdassa vahvistettuja periaatteita noudattaen ja ottaen asianmukaisesti huomioon EIC:n johtokunnan lausunnon 10 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta EIC:n kokonaisstrategiasta; sekä |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9 artikla

9 artikla

Euroopan innovaationeuvosto

Euroopan innovaationeuvosto

1.   Komissio perustaa Euroopan innovaationeuvoston (EIC)
  , jonka
  tehtävänä on
  panna täytäntöön EIC:hen liittyvät pilarin III ”Avoin innovointi” toimet. EIC noudattaa toiminnassaan seuraavia periaatteita: läpimurtoinnovointiin ja disruptiiviseen innovointiin keskittyminen, riippumattomuus, riskinottokyky, tehokkuus, vaikuttavuus, avoimuus ja vastuuvelvollisuus.

1.   Komissio perustaa Euroopan innovaationeuvoston (EIC)
  asetuksen 7 a artiklan mukaisesti.

1 a.
     
  EIC rakentuu kahdelle välineelle, jotka ovat Pathfinder ja Accelerator, sellaisina kuin ne on kuvattu tämän päätöksen liitteessä I. EIC-välineitä on arvioitava jatkuvasti innovaation tukemiseksi järjestelmällisellä tavalla.

1 b.
     
  EIC:n tavoitteet ja toimet on tarvittaessa kytkettävä ohjelman muihin osiin sekä muihin kansallisiin ja unionin rahastoihin, erityisesti EIT:hen ja InvestEU:hun.

2.   EIC:hen kuuluu 10 artiklassa tarkoitettu korkean tason johtokunta, jäljempänä ”EIC:n johtokunta”.

2.   EIC:hen kuuluu 10 artiklassa tarkoitettu korkean tason johtokunta, jäljempänä ”EIC:n johtokunta”.

3.   Komission on varmistettava, että EIC toimii

3.   Komission on varmistettava, että EIC toimii

a)

tämän artiklan 1 kohdassa vahvistettuja periaatteita noudattaen ja ottaen asianmukaisesti huomioon EIC:n johtokunnan lausunnon 10 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta EIC:n kokonaisstrategiasta; sekä

| a) | tämän artiklan 1 kohdassa vahvistettuja periaatteita noudattaen ja ottaen asianmukaisesti huomioon EIC:n johtokunnan lausunnon 10 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta EIC:n kokonaisstrategiasta; sekä |
| --- | --- |

a)

tämän artiklan 1 kohdassa vahvistettuja periaatteita noudattaen ja ottaen asianmukaisesti huomioon EIC:n johtokunnan lausunnon 10 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta EIC:n kokonaisstrategiasta; sekä

| b) | vääristämättä kilpailua vastoin yhteistä etua. |
| --- | --- |

b)

vääristämättä kilpailua vastoin yhteistä etua.

| b) | vääristämättä kilpailua vastoin yhteistä etua. |
| --- | --- |

b)

vääristämättä kilpailua vastoin yhteistä etua.

4.   Komissio hallinnoi EIC:n sekarahoitusta välillisen hallinnoinnin avulla tai, jos tämä ei ole mahdollista, komissio voi perustaa hallinnointia varten erillisyhtiön. Komissio pyrkii varmistamaan muiden julkisten ja yksityisten sijoittajien osallistumisen. Jos tämä ei ole mahdollista alkuperäisen toimintamallin avulla, erillisyhtiön rakenne laaditaan siten, että se voi houkutella mukaan muita julkisia tai yksityisiä sijoittajia unionin rahoitusosuuden vipuvaikutuksen voimistamiseksi.

4.   Komissio hallinnoi EIC:n sekarahoitusta välillisen hallinnoinnin avulla tai, jos tämä ei ole mahdollista, komissio voi perustaa hallinnointia varten erillisyhtiön. Komissio pyrkii varmistamaan muiden julkisten ja yksityisten sijoittajien osallistumisen. Jos tämä ei ole mahdollista alkuperäisen toimintamallin avulla, erillisyhtiön rakenne laaditaan siten, että se voi houkutella mukaan muita julkisia tai yksityisiä sijoittajia unionin rahoitusosuuden vipuvaikutuksen voimistamiseksi.

4 a.
     
  Komissio varmistaa EIC:n ja EIT:n välisen yhteistyön erityisesti osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kautta.

Tarkistus 19

Tarkistus 19

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

10 artikla

10 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 10 artikla | 10 artikla |
| EIC:n johtokunta | EIC:n johtokunta |
| 1.   EIC:n johtokunta neuvoo komissiota seuraavissa asioissa: | 1.   EIC:n johtokunta neuvoo komissiota seuraavissa asioissa: |
| a) | pilariin III ”
  Avoin innovointi
  ” kuuluvaa EIC-komponenttia koskeva kokonaisstrategia; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

10 artikla

10 artikla

EIC:n johtokunta

EIC:n johtokunta

1.   EIC:n johtokunta neuvoo komissiota seuraavissa asioissa:

1.   EIC:n johtokunta neuvoo komissiota seuraavissa asioissa:

a)

pilariin III ”
  Avoin innovointi
  ” kuuluvaa EIC-komponenttia koskeva kokonaisstrategia;

Avoin innovointi

| a) | pilariin III ”
  Innovatiivinen Eurooppa
  ” kuuluvaa EIC-komponenttia koskeva kokonaisstrategia; |
| --- | --- |

a)

pilariin III ”
  Innovatiivinen Eurooppa
  ” kuuluvaa EIC-komponenttia koskeva kokonaisstrategia;

Innovatiivinen Eurooppa

| b) | työohjelma EIC:n toimien toteuttamista varten; |
| --- | --- |

b)

työohjelma EIC:n toimien toteuttamista varten;

| b) | työohjelma EIC:n toimien toteuttamista varten, |
| --- | --- |

b)

työohjelma EIC:n toimien toteuttamista varten,

| c) | arviointiperusteet ehdotusten innovatiivisuuden ja riskiprofiilin sekä tarkoituksenmukaisen tasapainon määrittämiseksi avustuksien, pääoman ja muiden EIC:n Accelerator-välineen rahoitusmuotojen välillä; |
| --- | --- |

c)

arviointiperusteet ehdotusten innovatiivisuuden ja riskiprofiilin sekä tarkoituksenmukaisen tasapainon määrittämiseksi avustuksien, pääoman ja muiden EIC:n Accelerator-välineen rahoitusmuotojen välillä;

| c) | arviointiperusteet ehdotusten innovatiivisuuden ja riskiprofiilin sekä tarkoituksenmukaisen tasapainon määrittämiseksi avustuksien, pääoman ja muiden EIC:n Accelerator-välineen rahoitusmuotojen välillä; |
| --- | --- |

c)

arviointiperusteet ehdotusten innovatiivisuuden ja riskiprofiilin sekä tarkoituksenmukaisen tasapainon määrittämiseksi avustuksien, pääoman ja muiden EIC:n Accelerator-välineen rahoitusmuotojen välillä;

| d) | strategisten hankeportfolioiden määrittäminen; |
| --- | --- |

d)

strategisten hankeportfolioiden määrittäminen;

| d) | strategisten hankeportfolioiden määrittäminen; |
| --- | --- |

d)

strategisten hankeportfolioiden määrittäminen;

| e) | ohjelman hallinnoijien profiili. |
| --- | --- |

e)

ohjelman hallinnoijien profiili.

| e) | ohjelman hallinnoijien profiili. |
| --- | --- |

e)

ohjelman hallinnoijien profiili.

| e a) | EIC:n toimien järjestelmällinen ja jatkuva arviointiprosessi; |
| --- | --- |

e a)

e a)

EIC:n toimien järjestelmällinen ja jatkuva arviointiprosessi;

EIC:n toimien järjestelmällinen ja jatkuva arviointiprosessi;

2.   EIC:n johtokunta voi pyynnöstä antaa komissiolle suosituksia

2.   EIC:n johtokunta voi pyynnöstä
  ja aina kun se on aiheellista yhdessä EIT:n johtokunnan kanssa
  antaa komissiolle suosituksia

| a) | mistä tahansa asiasta, joka voi innovoinnin näkökulmasta parantaa ja edistää innovointiekosysteemejä kaikkialla Euroopassa, EIC-komponentin tavoitteiden saavuttamista ja niiden vaikutuksia sekä innovatiivisten yritysten kapasiteettia saada ratkaisunsa laajempaan käyttöön; |
| --- | --- |

a)

mistä tahansa asiasta, joka voi innovoinnin näkökulmasta parantaa ja edistää innovointiekosysteemejä kaikkialla Euroopassa, EIC-komponentin tavoitteiden saavuttamista ja niiden vaikutuksia sekä innovatiivisten yritysten kapasiteettia saada ratkaisunsa laajempaan käyttöön;

| a) | mistä tahansa asiasta, joka voi innovoinnin näkökulmasta parantaa ja edistää innovointiekosysteemejä kaikkialla Euroopassa, EIC-komponentin tavoitteiden saavuttamista ja niiden vaikutuksia sekä innovatiivisten yritysten kapasiteettia saada ratkaisunsa laajempaan käyttöön; |
| --- | --- |

a)

mistä tahansa asiasta, joka voi innovoinnin näkökulmasta parantaa ja edistää innovointiekosysteemejä kaikkialla Euroopassa, EIC-komponentin tavoitteiden saavuttamista ja niiden vaikutuksia sekä innovatiivisten yritysten kapasiteettia saada ratkaisunsa laajempaan käyttöön;

| b) | yrittäjien mahdollisesti kohtaamien sääntelystä aiheutuvien esteiden määrittämisestä yhteistyössä asianomaisten komission yksiköiden kanssa; tämä koskee erityisesti yrityksiä, joille on myönnetty tukea EIC-komponentista; |
| --- | --- |

b)

yrittäjien mahdollisesti kohtaamien sääntelystä aiheutuvien esteiden määrittämisestä yhteistyössä asianomaisten komission yksiköiden kanssa; tämä koskee erityisesti yrityksiä, joille on myönnetty tukea EIC-komponentista;

| b) | yrittäjien mahdollisesti kohtaamien sääntelystä aiheutuvien esteiden määrittämisestä yhteistyössä asianomaisten komission yksiköiden
  ja EIT:n
  kanssa; tämä koskee erityisesti yrityksiä, joille on myönnetty tukea EIC-komponentista; |
| --- | --- |

b)

yrittäjien mahdollisesti kohtaamien sääntelystä aiheutuvien esteiden määrittämisestä yhteistyössä asianomaisten komission yksiköiden
  ja EIT:n
  kanssa; tämä koskee erityisesti yrityksiä, joille on myönnetty tukea EIC-komponentista;

ja EIT:n

| c) | EIC:n portfolioon liittyvistä kehitteillä olevien teknologioiden kehityssuuntauksista, jotta ne voidaan ottaa huomioon muiden erityisohjelman osien ohjelmasuunnittelussa; |
| --- | --- |

c)

EIC:n portfolioon liittyvistä kehitteillä olevien teknologioiden kehityssuuntauksista, jotta ne voidaan ottaa huomioon muiden erityisohjelman osien ohjelmasuunnittelussa;

| c) | EIC:n portfolioon liittyvistä kehitteillä olevien teknologioiden kehityssuuntauksista, jotta ne voidaan ottaa huomioon muiden erityisohjelman osien ohjelmasuunnittelussa; |
| --- | --- |

c)

EIC:n portfolioon liittyvistä kehitteillä olevien teknologioiden kehityssuuntauksista, jotta ne voidaan ottaa huomioon muiden erityisohjelman osien ohjelmasuunnittelussa;

| d) | sellaisten erityiskysymysten määrittämisestä, joiden osalta tarvitaan neuvoja EIC:n johtokunnalta. |
| --- | --- |

d)

sellaisten erityiskysymysten määrittämisestä, joiden osalta tarvitaan neuvoja EIC:n johtokunnalta.

| d) | sellaisten erityiskysymysten määrittämisestä, joiden osalta tarvitaan neuvoja EIC:n johtokunnalta. |
| --- | --- |

d)

sellaisten erityiskysymysten määrittämisestä, joiden osalta tarvitaan neuvoja EIC:n johtokunnalta.

EIC:n johtokunnan on edistettävä toiminnallaan
  EIC-komponentin
  tavoitteiden saavuttamista. Sen on toimittava puolueettomasti ja rehellisesti ja hoidettava työnsä tehokkaasti ja avoimesti.

EIC-komponentin

EIC:n johtokunnan on edistettävä toiminnallaan
  EIC:n
  tavoitteiden saavuttamista
  unionin teollisuusstrategia, kilpailukyky ja globaalit haasteet huomioon ottaen.
  Sen on toimittava puolueettomasti ja rehellisesti ja hoidettava työnsä tehokkaasti ja avoimesti
  ja välttäen sisämarkkinoiden kilpailun vääristymistä.

EIC:n

unionin teollisuusstrategia, kilpailukyky ja globaalit haasteet huomioon ottaen.

ja välttäen sisämarkkinoiden kilpailun vääristymistä.

EIC:n johtokunta toimii liitteessä I olevan pilarin III 1 kohdassa vahvistetun toimeksiannon mukaisesti.

EIC:n johtokunta toimii liitteessä I olevan pilarin III 1 kohdassa vahvistetun toimeksiannon mukaisesti.

3.   EIC:n johtokunta koostuu 15–20:stä eurooppalaisten innovaatioekosysteemien eri osissa toimivasta korkean tason henkilöstä, joihin kuuluu yrittäjiä
  , yritysjohtajia
  , sijoittajia
  ja
  tutkijoita. Johtokunta osallistuu tiedotus- ja suhdetoimintaan, ja sen jäsenet pyrkivät parantamaan EIC:n aseman arvostusta.

3.   EIC:n johtokunta koostuu 15–20:stä
  riippumattomasta
  eurooppalaisten
  tutkimus-
  ja innovaatioekosysteemien eri osissa toimivasta korkean tason henkilöstä, joihin kuuluu yrittäjiä
  kaiken kokoisista yrityksistä, taloustieteilijöitä,
  sijoittajia, tutkijoita
  ja korkeakouluja edustavia innovaatiopolitiikan asiantuntijoita.
  Johtokunta osallistuu tiedotus- ja suhdetoimintaan, ja sen jäsenet pyrkivät parantamaan EIC:n aseman arvostusta.

Komissio nimittää EIC:n johtokunnan jäsenet avoimen nimeämispyynnön tai kiinnostuksenilmaisupyynnön tai molempien perusteella sen mukaan, kumpaa komissio pitää sopivampana, ja ottaa tässä yhteydessä huomioon tarpeen säilyttää tasapaino asiantuntemuksen, sukupuolijakauman, iän ja maantieteellisen jakauman osalta.

Komissio nimittää EIC:n johtokunnan jäsenet avoimen nimeämispyynnön tai kiinnostuksenilmaisupyynnön tai molempien perusteella sen mukaan, kumpaa komissio pitää sopivampana, ja ottaa tässä yhteydessä huomioon tarpeen säilyttää tasapaino asiantuntemuksen, sukupuolijakauman, iän ja maantieteellisen jakauman osalta.

Jäsenten toimikauden pituus on
  kaksi
  vuotta, ja se voidaan uusia
  kahdesti
  ; nimitykset tehdään juoksevasti (
  jäseniä nimitetään
  kahden vuoden välein).

kaksi

kahdesti

jäseniä nimitetään

Jäsenten toimikauden pituus on
  kolme
  vuotta, ja se voidaan uusia
  kerran
  ; nimitykset tehdään juoksevasti (
  puolet jäsenistä vaihdetaan
  kahden vuoden välein).

kolme

kerran

puolet jäsenistä vaihdetaan

4.   EIC:n johtokunnalla on puheenjohtaja, jonka komissio nimittää avoimen rekrytointimenettelyn perusteella. Puheenjohtajan on oltava arvostettu henkilö, joka
  tunnetaan
  innovoinnin alalla.

4.   EIC:n johtokunnalla on puheenjohtaja, jonka komissio nimittää avoimen rekrytointimenettelyn perusteella. Puheenjohtajan on oltava arvostettu henkilö, joka
  on todistettavasti ansioitunut
  innovoinnin alalla.

Puheenjohtaja nimitetään
  neljän
  vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran.

neljän

Puheenjohtaja nimitetään
  kolmen
  vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran.

kolmen

Puheenjohtaja johtaa EIC:n johtokuntaa, valmistelee sen kokoukset, jakaa tehtäviä johtokunnan jäsenille ja voi perustaa erityisiä alaryhmiä erityisesti EIC:n portfolioon liittyvien kehitteillä olevien teknologioiden luotaamiseksi. Puheenjohtajan on edistettävä EIC:n etua, toimittava yhteistahona komission suuntaan ja edustettava EIC:tä innovoinnin alalla. Komissio
  voi tarjota
  puheenjohtajalle hallinnollista tukea tämän tehtävien suorittamista varten.

voi tarjota

Puheenjohtaja johtaa EIC:n johtokuntaa, valmistelee sen kokoukset, jakaa tehtäviä johtokunnan jäsenille ja voi perustaa erityisiä alaryhmiä erityisesti EIC:n portfolioon liittyvien kehitteillä olevien teknologioiden luotaamiseksi. Puheenjohtajan on edistettävä EIC:n etua
  ja sen roolia ohjelman ja EU:n tutkimus- ja innovointitavoitteiden saavuttamisessa
  , toimittava yhteistahona komission suuntaan ja edustettava EIC:tä
  tutkimuksen
  ja innovoinnin alalla. Komissio
  tarjoaa
  puheenjohtajalle hallinnollista tukea tämän tehtävien suorittamista varten.

ja sen roolia ohjelman ja EU:n tutkimus- ja innovointitavoitteiden saavuttamisessa

tutkimuksen

tarjoaa

5.   Komissio vahvistaa käytännesäännöt, joissa on määräykset muun muassa eturistiriitojen välttämisestä. EIC:n johtokunnan jäsenten
  odotetaan hyväksyvän
  käytännesäännöt tehtäviensä vastaanottamisen yhteydessä.

5.   Komissio vahvistaa käytännesäännöt, joissa on määräykset muun muassa eturistiriitojen välttämisestä. EIC:n johtokunnan jäsenten
  on hyväksyttävä
  käytännesäännöt tehtäviensä vastaanottamisen yhteydessä.

Tarkistus 20

Tarkistus 20

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

11 artikla

11 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 11 artikla | 11 artikla |
| Työohjelmat | Strateginen suunnittelu ja
  työohjelmat |
| | -1.
     
  Erityisohjelman täytäntöönpanon tulee perustua erityisiin tutkimus- ja innovaatiosuunnitelmiin, jotka määritellään joka toinen vuosi asetuksen 6 artiklan mukaisilla delegoiduilla säädöksillä ja joita laadittaessa noudatetaan tutkimus- ja innovointitoiminnan avointa, osallistavaa ja strategista monivuotista suunnitteluprosessia, erityisesti pilarin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja Euroopan teollisuuden kilpailukyky” osalta. Pakolliset useiden sidosryhmien kuulemiset kansallisten viranomaisten, Euroopan parlamentin ja t&k&i-sidosryhmien edustajien, mukaan lukien kansalaisyhteiskunnat, kanssa, painopistealueista ja soveltuvista erityyppisistä toimista ja täytäntöönpanon muodoista, mukaan lukien missioalueet ja eurooppalaiset kumppanuudet, takaavat välttämättömät monitieteiset ja monialaiset näkymät ja vastaavuuden muiden asian kannalta olennaisten, jo olemassa olevien, EU:n, kansallisen ja alueellisen tason hankkeiden kanssa. Tämä edistää yksityisen ja julkisen lisärahoituksen vipuvaikutusta ja siten vahvistaa eurooppalaista tutkimusaluetta (ERA) tämän päätöksen liitteessä I kuvatun mukaisesti. |
| 1.   Erityisohjelma pannaan täytäntöön varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitetuilla työohjelmilla.
  Ne laaditaan strategisen suunnitteluprosessin perusteella tämän päätöksen liitteessä I kuvatun mukaisesti. | 1.   Erityisohjelma pannaan täytäntöön varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitetuilla työohjelmilla
  strategista tutkimus- ja innovaatiosuunnitelmaa noudattaen. |
| Työohjelmissa esitetään tarvittaessa rahoitusta yhdistäviä toimia varten varattu kokonaismäärä. | Työohjelmissa esitetään tarvittaessa rahoitusta yhdistäviä toimia varten varattu kokonaismäärä. |
| 2.   Komissio hyväksyy erilliset työohjelmat täytäntöönpanosäädöksillä seuraavien, tämän päätöksen 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettuihin komponentteihin kuuluvien toimien täytäntöönpanoa varten: | 2.   Komissio hyväksyy erilliset työohjelmat täytäntöönpanosäädöksillä seuraavien, tämän päätöksen 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettuihin komponentteihin kuuluvien toimien täytäntöönpanoa varten: |
| a) | ERC-komponentti, jonka osalta työohjelman vahvistaa tieteellinen neuvosto 7 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. Komissio poikkeaa tieteellisen neuvoston vahvistamasta työohjelmasta ainoastaan, jos se katsoo, ettei työohjelma ole tämän päätöksen säännösten mukainen. Tällaisessa tapauksessa komissio hyväksyy työohjelman täytäntöönpanosäädöksellä 12 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Komissio perustelee tämän toimenpiteen asianmukaisella tavalla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

11 artikla

11 artikla

Työohjelmat

Strateginen suunnittelu ja
  työohjelmat

Strateginen suunnittelu ja

-1.
     
  Erityisohjelman täytäntöönpanon tulee perustua erityisiin tutkimus- ja innovaatiosuunnitelmiin, jotka määritellään joka toinen vuosi asetuksen 6 artiklan mukaisilla delegoiduilla säädöksillä ja joita laadittaessa noudatetaan tutkimus- ja innovointitoiminnan avointa, osallistavaa ja strategista monivuotista suunnitteluprosessia, erityisesti pilarin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja Euroopan teollisuuden kilpailukyky” osalta. Pakolliset useiden sidosryhmien kuulemiset kansallisten viranomaisten, Euroopan parlamentin ja t&k&i-sidosryhmien edustajien, mukaan lukien kansalaisyhteiskunnat, kanssa, painopistealueista ja soveltuvista erityyppisistä toimista ja täytäntöönpanon muodoista, mukaan lukien missioalueet ja eurooppalaiset kumppanuudet, takaavat välttämättömät monitieteiset ja monialaiset näkymät ja vastaavuuden muiden asian kannalta olennaisten, jo olemassa olevien, EU:n, kansallisen ja alueellisen tason hankkeiden kanssa. Tämä edistää yksityisen ja julkisen lisärahoituksen vipuvaikutusta ja siten vahvistaa eurooppalaista tutkimusaluetta (ERA) tämän päätöksen liitteessä I kuvatun mukaisesti.

1.   Erityisohjelma pannaan täytäntöön varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitetuilla työohjelmilla.
  Ne laaditaan strategisen suunnitteluprosessin perusteella tämän päätöksen liitteessä I kuvatun mukaisesti.

1.   Erityisohjelma pannaan täytäntöön varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitetuilla työohjelmilla
  strategista tutkimus- ja innovaatiosuunnitelmaa noudattaen.

Työohjelmissa esitetään tarvittaessa rahoitusta yhdistäviä toimia varten varattu kokonaismäärä.

Työohjelmissa esitetään tarvittaessa rahoitusta yhdistäviä toimia varten varattu kokonaismäärä.

2.   Komissio hyväksyy erilliset työohjelmat täytäntöönpanosäädöksillä seuraavien, tämän päätöksen 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettuihin komponentteihin kuuluvien toimien täytäntöönpanoa varten:

2.   Komissio hyväksyy erilliset työohjelmat täytäntöönpanosäädöksillä seuraavien, tämän päätöksen 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettuihin komponentteihin kuuluvien toimien täytäntöönpanoa varten:

a)

ERC-komponentti, jonka osalta työohjelman vahvistaa tieteellinen neuvosto 7 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. Komissio poikkeaa tieteellisen neuvoston vahvistamasta työohjelmasta ainoastaan, jos se katsoo, ettei työohjelma ole tämän päätöksen säännösten mukainen. Tällaisessa tapauksessa komissio hyväksyy työohjelman täytäntöönpanosäädöksellä 12 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Komissio perustelee tämän toimenpiteen asianmukaisella tavalla;

| a) | ERC-komponentti, jonka osalta työohjelman vahvistaa tieteellinen neuvosto 7 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. Komissio poikkeaa tieteellisen neuvoston vahvistamasta työohjelmasta ainoastaan, jos se katsoo, ettei työohjelma ole tämän päätöksen säännösten mukainen. Tällaisessa tapauksessa komissio hyväksyy työohjelman täytäntöönpanosäädöksellä 12 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Komissio perustelee tämän toimenpiteen asianmukaisella tavalla; |
| --- | --- |

a)

ERC-komponentti, jonka osalta työohjelman vahvistaa tieteellinen neuvosto 7 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. Komissio poikkeaa tieteellisen neuvoston vahvistamasta työohjelmasta ainoastaan, jos se katsoo, ettei työohjelma ole tämän päätöksen säännösten mukainen. Tällaisessa tapauksessa komissio hyväksyy työohjelman täytäntöönpanosäädöksellä 12 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Komissio perustelee tämän toimenpiteen asianmukaisella tavalla;

| b) | kaikki pilariin ”Globaalit haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” kuuluvat klusterit, Marie Skłodowska-Curie -toimet, tutkimusinfrastruktuurit, tuki innovaatioekosysteemeille, huippuosaamisen
  jakaminen
  ja eurooppalaisen tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän uudistaminen ja tehostaminen, 12 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen; |
| --- | --- |

b)

kaikki pilariin ”Globaalit haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” kuuluvat klusterit, Marie Skłodowska-Curie -toimet, tutkimusinfrastruktuurit, tuki innovaatioekosysteemeille, huippuosaamisen
  jakaminen
  ja eurooppalaisen tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän uudistaminen ja tehostaminen, 12 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen;

jakaminen

| b) | kaikki pilariin ”Globaalit haasteet ja
  eurooppalaisen
  teollisuuden kilpailukyky” kuuluvat klusterit, Marie Skłodowska-Curie -toimet, tutkimusinfrastruktuurit, tuki
  eurooppalaisille
  innovaatioekosysteemeille, huippuosaamisen
  levittäminen ja osallistumisen laajentaminen
  ja eurooppalaisen tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän uudistaminen ja tehostaminen, 12 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen; |
| --- | --- |

b)

kaikki pilariin ”Globaalit haasteet ja
  eurooppalaisen
  teollisuuden kilpailukyky” kuuluvat klusterit, Marie Skłodowska-Curie -toimet, tutkimusinfrastruktuurit, tuki
  eurooppalaisille
  innovaatioekosysteemeille, huippuosaamisen
  levittäminen ja osallistumisen laajentaminen
  ja eurooppalaisen tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän uudistaminen ja tehostaminen, 12 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen;

eurooppalaisen

eurooppalaisille

levittäminen ja osallistumisen laajentaminen

| c) | EIC-komponentti, jonka osalta työohjelma laaditaan 12 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen EIC:n johtokunnan annettua neuvonsa 10 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

EIC-komponentti, jonka osalta työohjelma laaditaan 12 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen EIC:n johtokunnan annettua neuvonsa 10 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti;

| c) | EIC-komponentti, jonka osalta työohjelma laaditaan 12 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen EIC:n johtokunnan annettua neuvonsa 10 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

EIC-komponentti, jonka osalta työohjelma laaditaan 12 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen EIC:n johtokunnan annettua neuvonsa 10 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti;

| d) | JRC-komponentti, jonka osalta monivuotisessa työohjelmassa on otettava huomioon päätöksessä 96/282/Euratom tarkoitettu JRC:n johtokunnan lausunto. |
| --- | --- |

d)

JRC-komponentti, jonka osalta monivuotisessa työohjelmassa on otettava huomioon päätöksessä 96/282/Euratom tarkoitettu JRC:n johtokunnan lausunto.

| d) | JRC-komponentti, jonka osalta monivuotisessa työohjelmassa on otettava huomioon päätöksessä 96/282/Euratom tarkoitettu JRC:n johtokunnan lausunto. |
| --- | --- |

d)

JRC-komponentti, jonka osalta monivuotisessa työohjelmassa on otettava huomioon päätöksessä 96/282/Euratom tarkoitettu JRC:n johtokunnan lausunto.

3.   Varainhoitoasetuksen 110 artiklassa säädettyjen vaatimusten lisäksi tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin työohjelmiin on soveltuvin osin kuuluttava

3.   Varainhoitoasetuksen 110 artiklassa säädettyjen vaatimusten lisäksi tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin työohjelmiin on soveltuvin osin kuuluttava

| a) | maininta kuhunkin toimeen
  ja
  missioon osoitetusta määrästä ja alustavasta toteutusaikataulusta; |
| --- | --- |

a)

maininta kuhunkin toimeen
  ja
  missioon osoitetusta määrästä ja alustavasta toteutusaikataulusta;

ja

| a) | maininta kuhunkin toimeen, missioon
  ja eurooppalaiseen kumppanuuteen
  osoitetusta määrästä
  ja ohjelmaan liittyvästä talousarvion osuudesta
  ja alustavasta toteutusaikataulusta; |
| --- | --- |

a)

maininta kuhunkin toimeen, missioon
  ja eurooppalaiseen kumppanuuteen
  osoitetusta määrästä
  ja ohjelmaan liittyvästä talousarvion osuudesta
  ja alustavasta toteutusaikataulusta;

ja eurooppalaiseen kumppanuuteen

ja ohjelmaan liittyvästä talousarvion osuudesta

| b) | avustusten osalta painopisteet, valinta- ja myöntämisperusteet ja eri myöntämisperusteiden suhteellinen painoarvo sekä kaikkien avustuskelpoisten kustannusten rahoituksen enimmäismäärä; |
| --- | --- |

b)

avustusten osalta painopisteet, valinta- ja myöntämisperusteet ja eri myöntämisperusteiden suhteellinen painoarvo sekä kaikkien avustuskelpoisten kustannusten rahoituksen enimmäismäärä;

| b) | avustusten osalta painopisteet, valinta- ja myöntämisperusteet ja eri myöntämisperusteiden suhteellinen painoarvo sekä kaikkien avustuskelpoisten kustannusten rahoituksen enimmäismäärä; |
| --- | --- |

b)

avustusten osalta painopisteet, valinta- ja myöntämisperusteet ja eri myöntämisperusteiden suhteellinen painoarvo sekä kaikkien avustuskelpoisten kustannusten rahoituksen enimmäismäärä;

| c) | asetuksen (EU) N:o ... 41–43 artiklan mukaisesti sekarahoitukseen myönnetyt määrät; |
| --- | --- |

c)

asetuksen (EU) N:o ... 41–43 artiklan mukaisesti sekarahoitukseen myönnetyt määrät;

| c) | asetuksen (EU) N: o ... 41–43 artiklan mukaisesti sekarahoitukseen myönnetyt määrät; |
| --- | --- |

c)

asetuksen (EU) N: o ... 41–43 artiklan mukaisesti sekarahoitukseen myönnetyt määrät;

| d) | asetuksen (EU) N:o ... 35 ja 37 artiklan mukaiset rahoituksen saajien mahdolliset lisävelvoitteet. |
| --- | --- |

d)

asetuksen (EU) N:o ... 35 ja 37 artiklan mukaiset rahoituksen saajien mahdolliset lisävelvoitteet.

| d) | asetuksen (EU) N:o ... 35 ja 37 artiklan mukaiset rahoituksen saajien mahdolliset lisävelvoitteet. |
| --- | --- |

d)

asetuksen (EU) N:o ... 35 ja 37 artiklan mukaiset rahoituksen saajien mahdolliset lisävelvoitteet.

Tarkistus 21

Tarkistus 21

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

12 a artikla (uusi)

12 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 12 a artikla |
| | Terveysalan johtoryhmä |
| | 1.
     
  Komissio perustaa terveysalan johtoryhmän, jolla täydennetään terveyteen liittyvän pilarin II ”Maailmanlaajuiset haasteet ja eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyky” toimia. |
| | 2.
     
  Terveysalan johtoryhmään kuuluu 15-20 johtavassa asemassa olevaa henkilöä, jotka toimivat eri tieteenaloilla ja tehtävissä tutkimuksen, innovaation, kansanterveyden ja hyvinvoinnin aloilla. |
| | 3.
     
  Terveysalan johtoryhmä keskittyy tarkastelemaan seuraavia periaatteita: Koordinaatio ja synergiat EU:n ja kansallisten terveysohjelmien kanssa sekä terveysklusterin ja Euroopan horisontti -ohjelman muiden osien kanssa, mukaan lukien missiot ja kumppanuudet. Johtoryhmä edistää potilaiden ja yhteiskunnan osallistumista ja tarjoaa tieteellistä neuvontaa ja suosituksia. Toimilla olisi edistettävä arvoihin suuntautunutta terveysalan tutkimusta ja parempia terveysalan ratkaisuja sekä vähennettävä terveyteen liittyvää eriarvoisuutta. |
| | 4.
     
  Terveysalan johtoryhmä osallistuu seuraavien edistämiseen: |
| | a) | ”Terveys”-klusterin strategia |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

12 a artikla

12 a artikla

Terveysalan johtoryhmä

Terveysalan johtoryhmä

1.
     
  Komissio perustaa terveysalan johtoryhmän, jolla täydennetään terveyteen liittyvän pilarin II ”Maailmanlaajuiset haasteet ja eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyky” toimia.

2.
     
  Terveysalan johtoryhmään kuuluu 15-20 johtavassa asemassa olevaa henkilöä, jotka toimivat eri tieteenaloilla ja tehtävissä tutkimuksen, innovaation, kansanterveyden ja hyvinvoinnin aloilla.

3.
     
  Terveysalan johtoryhmä keskittyy tarkastelemaan seuraavia periaatteita: Koordinaatio ja synergiat EU:n ja kansallisten terveysohjelmien kanssa sekä terveysklusterin ja Euroopan horisontti -ohjelman muiden osien kanssa, mukaan lukien missiot ja kumppanuudet. Johtoryhmä edistää potilaiden ja yhteiskunnan osallistumista ja tarjoaa tieteellistä neuvontaa ja suosituksia. Toimilla olisi edistettävä arvoihin suuntautunutta terveysalan tutkimusta ja parempia terveysalan ratkaisuja sekä vähennettävä terveyteen liittyvää eriarvoisuutta.

4.
     
  Terveysalan johtoryhmä osallistuu seuraavien edistämiseen:

a)

a)

”Terveys”-klusterin strategia

”Terveys”-klusterin strategia

| b) | malli, jonka pohjalta ohjataan terveysohjelmien ja asiaan liittyvien pilarien, kuten EIC:n ja ERC:n, välillä sekä strategisten kumppanuuksien ja EU:n rakennerahastojen kehyksessä toteutettavia koordinointi- ja yhteistyötoimia. Mallin avulla lisätään terveysalan tutkimukseen liittyvien nykyisten rahoitusmekanismien näkyvyyttä ja koordinointia, ohjataan koordinointia ja yhteistyötä ja kehitetään terveysalan työohjelmia ja missioita |
| --- | --- |

b)

b)

malli, jonka pohjalta ohjataan terveysohjelmien ja asiaan liittyvien pilarien, kuten EIC:n ja ERC:n, välillä sekä strategisten kumppanuuksien ja EU:n rakennerahastojen kehyksessä toteutettavia koordinointi- ja yhteistyötoimia. Mallin avulla lisätään terveysalan tutkimukseen liittyvien nykyisten rahoitusmekanismien näkyvyyttä ja koordinointia, ohjataan koordinointia ja yhteistyötä ja kehitetään terveysalan työohjelmia ja missioita

malli, jonka pohjalta ohjataan terveysohjelmien ja asiaan liittyvien pilarien, kuten EIC:n ja ERC:n, välillä sekä strategisten kumppanuuksien ja EU:n rakennerahastojen kehyksessä toteutettavia koordinointi- ja yhteistyötoimia. Mallin avulla lisätään terveysalan tutkimukseen liittyvien nykyisten rahoitusmekanismien näkyvyyttä ja koordinointia, ohjataan koordinointia ja yhteistyötä ja kehitetään terveysalan työohjelmia ja missioita

| c) | menetelmät ja menettelyt, joita sovelletaan terveysalan missioiden suunnitteluun, valintaan ja täytäntöönpanoon |
| --- | --- |

c)

c)

menetelmät ja menettelyt, joita sovelletaan terveysalan missioiden suunnitteluun, valintaan ja täytäntöönpanoon

menetelmät ja menettelyt, joita sovelletaan terveysalan missioiden suunnitteluun, valintaan ja täytäntöönpanoon

| d) | mahdollistaa kansalaisten osallistumisen ja sitoutumisen alhaalta ylöspäin suuntautuvaan päätöksentekoprosessiin |
| --- | --- |

d)

d)

mahdollistaa kansalaisten osallistumisen ja sitoutumisen alhaalta ylöspäin suuntautuvaan päätöksentekoprosessiin

mahdollistaa kansalaisten osallistumisen ja sitoutumisen alhaalta ylöspäin suuntautuvaan päätöksentekoprosessiin

| e) | edistää kestävyyttä rahoitusstrategioissa ja -mekanismeissa pitkän aikavälin hankkeiden ja kunnianhimoisten missioiden toteuttamiseksi |
| --- | --- |

e)

e)

edistää kestävyyttä rahoitusstrategioissa ja -mekanismeissa pitkän aikavälin hankkeiden ja kunnianhimoisten missioiden toteuttamiseksi

edistää kestävyyttä rahoitusstrategioissa ja -mekanismeissa pitkän aikavälin hankkeiden ja kunnianhimoisten missioiden toteuttamiseksi

| f) | varmistaa tuloksellisen kansainvälisen tutkimusalan yhteistyön, jolla maksimoidaan EU:n mahdollisuudet ja siirretään tulokset terveydenhuoltojärjestelmiin |
| --- | --- |

f)

f)

varmistaa tuloksellisen kansainvälisen tutkimusalan yhteistyön, jolla maksimoidaan EU:n mahdollisuudet ja siirretään tulokset terveydenhuoltojärjestelmiin

varmistaa tuloksellisen kansainvälisen tutkimusalan yhteistyön, jolla maksimoidaan EU:n mahdollisuudet ja siirretään tulokset terveydenhuoltojärjestelmiin

| g) | lisää monitieteisen tutkimuksen käyttöä sellaisten sairauksien yhteydessä, joissa havaitaan yhtenevyyksiä, millä vähennetään päällekkäisyyksiä ja erillisiä tutkimuksia |
| --- | --- |

g)

g)

lisää monitieteisen tutkimuksen käyttöä sellaisten sairauksien yhteydessä, joissa havaitaan yhtenevyyksiä, millä vähennetään päällekkäisyyksiä ja erillisiä tutkimuksia

lisää monitieteisen tutkimuksen käyttöä sellaisten sairauksien yhteydessä, joissa havaitaan yhtenevyyksiä, millä vähennetään päällekkäisyyksiä ja erillisiä tutkimuksia

| h) | lisää Euroopan horisontti -puiteohjelman näkyvyyttä ja sen EU:n kansalaisille tuottamaa hyötyä, tarkastelee tiede- ja tutkimusalan vastuun sirpaloitumista EU:n hallintoelimissä ja virtaviivaistaa nykyisiä rahoitusmekanismeja. |
| --- | --- |

h)

h)

lisää Euroopan horisontti -puiteohjelman näkyvyyttä ja sen EU:n kansalaisille tuottamaa hyötyä, tarkastelee tiede- ja tutkimusalan vastuun sirpaloitumista EU:n hallintoelimissä ja virtaviivaistaa nykyisiä rahoitusmekanismeja.

lisää Euroopan horisontti -puiteohjelman näkyvyyttä ja sen EU:n kansalaisille tuottamaa hyötyä, tarkastelee tiede- ja tutkimusalan vastuun sirpaloitumista EU:n hallintoelimissä ja virtaviivaistaa nykyisiä rahoitusmekanismeja.

5.
     
  Terveysalan johtoryhmän on laadittava kattava tutkimusstrategia ja ohjattava terveydenhuoltoon liittyvien työohjelmien ja missioiden kehittämistä yhdessä erityisen missioryhmän kanssa.

6.
     
  Terveysalan johtoryhmä on riippumaton tieteellinen sidosryhmäfoorumi, johon kuuluu biolääketieteen tutkimusta ja innovointia edustavia sekä muiden merkityksellisten tutkimus- ja teollisuudenalojen toimijoita ja johon potilaiden edustajat ja kansalaiset osallistuvat merkittävällä panoksella.

7.
     
  Komissio nimittää terveysalan johtoryhmän jäsenet avoimen nimeämispyynnön tai kiinnostuksenilmaisupyynnön tai molempien perusteella tarpeen mukaan, ja ottaa tässä yhteydessä huomioon tarpeen säilyttää tasapaino asiantuntemuksen, sukupuolijakauman, iän ja maantieteellisen jakauman osalta. Jäsenten toimikauden pituus on kaksi vuotta, ja se voidaan uusia kahdesti; nimitykset tehdään juoksevasti (jäseniä nimitetään kahden vuoden välein).

8.
     
  Terveysalan johtoryhmällä on puheenjohtaja, jonka komissio nimittää avoimen rekrytointimenettelyn perusteella. Puheenjohtajan on oltava arvostettu henkilö, joka tunnetaan terveyden tutkimuksen alalla.

9.
     
  Johtokunnan toimintaa ja tuloksia valvotaan ja niistä raportoidaan ohjelman väliarvioinnissa, jossa yksilöidään toimenpiteet, joilla ryhmän toimintaa jatketaan tai muutetaan tai se lakkautetaan tarkastuksen mukaisesti.

Tarkistus 22

Tarkistus 22

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – Ohjelmaan sisältyvät toimet

Liite I – Ohjelmaan sisältyvät toimet

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| OHJELMAAN SISÄLTYVÄT TOIMET | OHJELMAAN SISÄLTYVÄT TOIMET |
| Ohjelman toteutuksessa sovelletaan seuraavaa: | Ohjelman toteutuksessa sovelletaan seuraavaa: |
| Strateginen suunnittelu | Strateginen suunnittelu |
| Euroopan horisontti -puiteohjelman
  ohjelmatason tavoitteiden toteuttaminen integroidusti varmistetaan monivuotisella strategisella suunnittelulla. Suunnittelussa
  keskitytään ohjelman
  kokonaisvaikutukseen
  ja sen eri pilarien keskinäiseen yhtenäisyyteen sekä synergiaan muiden EU-ohjelmien kanssa ja EU:n
  muista politiikoista saatavaan ja niille annettavaan tukeen. | Euroopan horisontti -puiteohjelman
  täytäntöönpanoa ohjataan ohjelmasta rahoitettavien tutkimus- ja innovointitoimien osallistavan ja avoimen strategisen suunnitteluprosessin avulla. Strateginen suunnitteluprosessi johtaa Euroopan horisontti -puiteohjelman ohjelmatason tavoitteiden täytäntöönpanoon määrittelemällä rahoituksen painopisteet. Siinä
  keskitytään ohjelman
  vaikutukseen
  ja sen eri pilarien keskinäiseen yhtenäisyyteen sekä synergiaan muiden EU-ohjelmien kanssa ja EU:n
  muille politiikoille
  annettavaan tukeen. |
| | Strateginen suunnitteluprosessi sekä strategisen tutkimus- ja innovaatiosuunnitelman hyväksyminen delegoidulla säädöksellä lisäävät suuren yleisön omaksi kokemista ja ymmärrystä ohjelman merkityksestä, ja ne antavat lainsäätäjille, sidosryhmille ja jäsenvaltioille mahdollisuuden olla täysin tietoisia suunnitelluista aloitteista. Strateginen suunnitteluprosessi auttaa kehittämään ja panemaan täytäntöön toimintapolitiikkaa sen piiriin kuuluvilla aloilla unionin tasolla sekä jäsenvaltioiden toimintapolitiikkoja täydentäen ja varmistaen samalla, että Euroopan politiikkatavoitteita tuetaan ja Euroopan horisontti -ohjelmalla asianmukaisilla resursseilla. Se mahdollistaa rahoitustilanteen yksinkertaistamisen, auttaa yksityistä ja julkista lisärahoitusta hankittaessa välttämään eri rahoitusmahdollisuuksien päällekkäisyydet ja edistää tutkimus- ja innovointitulosten nopeampaa levittämistä ja käyttöönottoa. |
| | Systeeminen, monitieteinen, monialainen ja eri politiikkoja kattava lähestymistapa tutkimuksen ja innovoinnin alalla varmistaa, että voidaan vastata yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin haasteisiin, luoda tietoa ja mahdollisesti samanaikaisesti uusia kilpailukykyisiä ja kestäviä yrityksiä ja toimialoja, edistää sosiaalista ja teknologista innovointia, edistäen kilpailua ja lisäten yksityisiä investointeja sekä säilyttäen tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla. |
| Strategisella
  suunnittelulla
  edistetään kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen aktiivista osallistumista
  kaikkiin tutkimuksen ja innovoinnin vaiheisiin
  , tietämyksen luomista yhdessä, sukupuolten tasa-arvon tuloksekasta toteutumista sekä sukupuolinäkökohtien sisällyttämistä
  tutkimus- ja innovointisisältöihin
  . Niin ikään sillä varmistetaan tiukkojen eettisten periaatteiden ja integriteettivaatimusten noudattaminen ja edistetään sitä. | Strategisella
  suunnitteluprosessilla
  edistetään kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen aktiivista osallistumista
  tutkimukseen ja innovointiin
  , tietämyksen luomista yhdessä, sukupuolten tasa-arvon tuloksekasta toteutumista sekä sukupuolinäkökohtien sisällyttämistä
  tutkimukseen ja innovointiin
  . Niin ikään sillä varmistetaan tiukkojen eettisten periaatteiden ja integriteettivaatimusten noudattaminen ja edistetään sitä. |
| Strategisen suunnittelun puitteissa toteutetaan jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin (siltä osin kuin se on tarpeen) sekä eri sidosryhmien kanssa laajoja kuulemisia ja keskusteluja pilarin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” painopisteistä ja missioista sekä sopivista toimityypeistä ja erityisesti eurooppalaisista kumppanuuksista. | Näihin tavoitteisiin vastaamiseksi komissio käynnistää avoimen kuulemisen vaiheen jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin sekä eri sidosryhmien kanssa, mukaan lukien muun muassa tieteellinen yhteisö, tutkimus- ja teknologiajärjestöt, teollisuus ja kansalaisjärjestöt. Kuulemisissa käsitellään ohjelman strategisia painopisteitä, mukaan lukien ”maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” -pilarin alaisia missioita ja sopivia välineitä, erityisesti eurooppalaisia kumppanuuksia. Kuulemisen tulokset julkaistaan sille omistetulla verkkosivulla, jolla olisi julkaistava myös yksityiskohdat strategisen suunnittelun sisällöstä ja sen määrittelyä koskevasta prosessista. |
| | Eurooppalaisten kumppanuuksien osalta strategisessa tutkimus- ja innovaatiosuunnitelmassa hahmotellaan ja perustellaan eurooppalaisten kumppanuuksien luominen, yhteensulauttaminen ja päättäminen. Myönteisesti arvioidut yhteiset teknologia-aloitteet ja julkisen ja yksityisen sektorin sopimusperusteiset kumppanuudet olisi otettava huomioon jatkossa vuoden 2020 jälkeen, koska ne tuovat lisäarvoa edistämällä sosiaalista ja taloudellista vaikutusta ja lisäämällä yksityisiä investointeja ja edistämällä rahastojen välisiä synergioita. |
| | Toiminnassa olevat ja uudet osaamis- ja innovaatioyhteisöt (KIC) määritellään lainsäädäntöehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi EIT:n strategisesta innovaatio-ohjelmasta strategisen tutkimus- ja innovaatiosuunnitelman mukaisesti. Uusien KIC-yhteisöjen perustamiseksi on kuitenkin hankittava riittävästi rahoitusta, jotta toiminnassa olevat KIC-yhteisöt voivat kehittää ekosysteemejä, rakentaa kumppanuuksia sekä tehokkaasti edistää ja panna täytäntöön kunnianhimoisia tavoitteitaan. |
| | Horisontti 2020 -puiteohjelmasta tuettavia ”FET-lippulaivahankkeita” tuetaan myös tässä ohjelmassa. Koska niillä on merkittäviä yhtäläisyyksiä missioiden kanssa, muita ”FET-lippulaivahankkeita” voidaan tukea tässä puiteohjelmassa missioina, joiden kohteena ovat tulevat ja kehitteillä olevat teknologiat. Missioiden olisi vahvistettava ohjelman yhteistyönäkökulmia ja täydennettävä nykyisiä eurooppalaisia kumppanuuksia, jotka voisivat toimia missioiden täytäntöönpanoa tukevina pilareina. Missioihin sisältyy teknologinen ja yhteiskunnallinen elementti, ja ne myös määritellään tiiviissä yhteistyössä kaikkien asiaan liittyvien pääosastojen kanssa. Strateginen suunnitteluprosessi määrittää missiot asetuksen 7 artiklan mukaisesti ja tämän päätöksen 5 artiklan mukaisesti. |
| Tällaisten laajojen kuulemisten pohjalta strategisessa suunnittelussa määritellään yhteiset tavoitteet ja yhteiset toiminta-alat, kuten kumppanuuksien alat (ehdotetussa oikeusperustassa säädetään vain välineistä ja niiden käyttöä ohjaavista kriteereistä) ja missioiden alat. | |
| Strateginen suunnittelu auttaa kehittämään ja toteuttamaan politiikkaa ohjelman kattamilla aloilla EU:n tasolla ja täydentää politiikkaa ja politiikan lähestymistapoja jäsenvaltioissa. EU:n politiikan painopistealueet otetaan huomioon strategisen suunnitteluprosessin aikana siten, että voidaan lisätä tutkimuksen ja innovoinnin panosta politiikan toteuttamisessa. Lisäksi otetaan huomioon kehitystä ennakoivat toimet, selvitykset ja muu tieteellinen näyttö sekä EU:n tasolla ja kansallisella tasolla käynnissä olevat olennaiset aloitteet. | |
| Strateginen suunnittelu edistää synergian aikaansaamista
  Euroopan horisontti -ohjelman ja muiden unionin ohjelmien välillä,
  Euratom-ohjelma mukaan lukien. Samalla se muodostaa
  tutkimuksen ja innovoinnin
  viitekehyksen
  kaikille siihen yhteydessä oleville EU:n talousarvion puitteissa toteutettaville ohjelmille
  sekä muille kuin rahoitusta tarjoaville välineille. Tämä edistää myös tutkimus- ja innovointitulosten nopeampaa levittämistä ja käyttöönottoa, ja sen avulla vältetään eri rahoitusmahdollisuuksien päällekkäisyydet. Strateginen suunnittelu
  luo kehyksen yhteisen tutkimuskeskuksen suorien tutkimustoimien ja puiteohjelmasta tuettujen muiden toimien välisille yhteyksille, mukaan lukien tutkimustulosten käyttö politiikan laadinnan tukena. | Strategisessa suunnitteluprosessissa yksilöidään olemassa olevat yhteydet
  Euroopan horisontti -puiteohjelman ja muiden unionin ohjelmien välillä,
  ja tarjotaan mahdollisuuksia synergioihin EU:n rahastojen välillä. Euroopan horisontti -puiteohjelmasta muodostuu
  tutkimuksen ja innovoinnin
  viitekehys
  kaikille siihen yhteydessä EU:n talousarvion puitteissa toteutettaville ohjelmille
  , mikä osaltaan tukee EU:n poliittisten painopisteiden ja tavoitteiden toteutumista. Se
  luo
  myös
  kehyksen yhteisen tutkimuskeskuksen suorien tutkimustoimien ja puiteohjelmasta tuettujen muiden toimien välisille yhteyksille, mukaan lukien tutkimustulosten käyttö politiikan laadinnan tukena. |
| Laadittavassa strategisessa suunnitelmassa esitetään monivuotinen strategia työohjelman sisällön toteuttamiseksi (11 artiklan mukaisesti). Samalla säilytetään kuitenkin riittävä joustavuus, jotta ennakoimattomiin mahdollisuuksiin ja kriiseihin voidaan reagoida nopeasti. Koska Euroopan horisontti -puiteohjelman kesto on seitsemän vuotta, sen taloudellinen, yhteiskunnallinen ja poliittinen toimintaympäristö voi muuttua huomattavasti sen voimassaolon aikana. Euroopan horisontti -puiteohjelman on pystyttävä mukautumaan nopeasti näihin muutoksiin. Näin ollen tukea voidaan myöntää muillekin kuin jäljempänä esitetyille toimille silloin, kun se on perusteltua merkittävien kehityssuuntausten tai odottamattomien tapahtumien, toimintapolitiikan tarpeiden tai kriisitilanteiden johdosta – esimerkiksi siinä tapauksessa, että joudutaan reagoimaan jonkin epidemian aiheuttamiin vakaviin terveysuhkiin. | |
| Euroopan horisontti -puiteohjelman toteutuksessa kiinnitetään erityistä huomiota sen varmistamiseen, että tutkimuksessa ja innovoinnissa noudatetaan tasapainoista ja laajaa lähestymistapaa, joka ei rajoitu pelkästään uusien tuotteiden, prosessien ja palvelujen kehittämiseen tieteellisen ja teknologisen tietämyksen ja läpimurtojen avulla, vaan johon kuuluu muutakin: esimerkiksi olemassa olevien teknologioiden käyttö uusissa sovelluksissa, jatkuva parannuksiin tähtäävä kehittäminen ja ei-teknologinen ja sosiaalinen innovointi. Systeeminen, monitieteinen, monialainen ja eri politiikkoja kattava lähestymistapa tutkimukseen liittyvässä innovoinnissa varmistaa, että voidaan vastata haasteisiin ja luoda samanaikaisesti uusia kilpailukykyisiä yrityksiä ja toimialoja, edistää kilpailua ja yksityisiä investointeja sekä säilyttää tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla. | |
| Pilareissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” ja ”Avoin innovointi” täydennetään tutkimusta ja innovointia sellaisilla toimilla, joissa toimitaan lähellä loppukäyttäjiä ja markkinoita. Tällaisia ovat esimerkiksi demonstrointi, pilottitoimet ja konseptin toimivuuden osoittaminen. Toimiin eivät kuitenkaan sisälly kaupallistamistoimet, jotka ulottuvat tutkimus- ja innovointivaiheen ulkopuolelle. Mukaan kuuluu sen sijaan kysyntäpuolen toimien tukeminen, jotta erilaisten innovaatioiden levittämistä ja käyttöönottoa voitaisiin nopeuttaa. Tässä yhteydessä tullaan käyttämään ensisijaisesti ohjeellisia (ei-preskriptiivisiä) ehdotuspyyntöjä. | |
| Pilarissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” integroidaan Horisontti 2020 -ohjelmasta saatujen kokemusten pohjalta yhteiskuntatieteet ja humanistiset tieteet täysimittaisesti kaikkiin klustereihin, myös erityis- ja kohdennettujen toimien osalta. Lisäksi meren ja merenkulun tutkimukseen ja alan innovointiin liittyviä toimia toteutetaan strategisesti ja integroidusti linjassa EU:n yhdennetyn meripolitiikan, yhteisen kalastuspolitiikan ja kansainvälisten sitoumusten kanssa. | |
| Horisontti 2020 -puiteohjelmasta tuettavia ”FET-lippulaivahankkeita” tuetaan myös uudessa ohjelmassa. Koska niillä on merkittäviä yhtäläisyyksiä missioiden kanssa, muita mahdollisia FET-lippulaivahankkeita tuetaan tässä puiteohjelmassa missioina, joiden kohteena ovat tulevat ja kehitteillä olevat teknologiat. | |
| Tiede- ja teknologiayhteistyöhön liittyvä vuoropuhelu EU:n kansainvälisten kumppaneiden kanssa ja politiikkavuoropuhelu maailman tärkeimpien alueiden kanssa edistävät merkittävästi systemaattista yhteistyömahdollisuuksien kartoittamista. Yhdistettynä maa- ja aluekohtaiseen eriyttämiseen ne tukevat painopisteiden määrittämistä. | |
| Vaikka Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) toiminnan keskittyminen innovaatioekosysteemeihin kytkee EIT:n luontevasti Euroopan horisontti -puiteohjelman ”Avoin innovointi” -pilariin, EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöjen (KIC) suunnittelutyö sovitetaan strategisen suunnitteluprosessin kautta yhteen pilarin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” kanssa. | |
| | Nopeutettu tutkimus ja innovointi |
| | Euroopan horisontti -ohjelma tarjoaa edunsaajille mahdollisuuden hakea rahoitusta nopeammin, kaikkien klustereiden työohjelmien, EIC:n ja ”huippuosaamisen levittämistä” koskevan osan mukaisesti, kattaen tutkimus- ja innovointitoimet. Horisontti 2020 -ohjelman nopeutetun innovoinnin välineestä saatujen hyvien kokemusten pohjalta tämä malli on logiikaltaan alhaalta ylöspäin suuntautuva ja perustuu jatkuvasti avoimiin kiinnostuksenilmaisupyyntöihin ja korkeintaan kuuden kuukauden kuluessa myönnettävään avustukseen. ”Huippuosaamisen levittämistä” koskevassa osassa tämä malli auttaa vähemmän kehittyneitä EU-maita saamaan varoja nopeammin ja alhaalta ylöspäin. Tätä mallia sovelletaan vähintään 15 prosenttiin ohjelman talousarviosta. |
| Levittäminen ja viestintä | Levittäminen ja viestintä |
| Euroopan horisontti -puiteohjelmasta annetaan kohdennettua tukea tieteellisten julkaisujen, tietovarastojen ja muiden tietolähteiden avoimen saatavuuden ja käytettävyyden mahdollistamiseksi. Lisäksi tuetaan tiedonlevittämistoimia, myös yhteistyöstä muiden EU-ohjelmien kanssa saatujen tulosten osalta. Tutkimustuloksia ja -dataa kootaan yhteen ja pakataan eri kielillä ja eri muodoissa oleviksi versioiksi palvelemaan eri kohdeyleisöjä, kuten kansalaisverkostoja, teollisuutta, julkishallintoja, tiedeyhteisöä, kansalaisjärjestöjä ja poliittisia päättäjiä. Tätä tarkoitusta varten puiteohjelmassa voidaan hyödyntää kehittyneitä teknologioita ja tietovälineitä. | Euroopan horisontti -puiteohjelmasta annetaan kohdennettua tukea tieteellisten julkaisujen, tietovarastojen ja muiden tietolähteiden avoimen saatavuuden ja käytettävyyden mahdollistamiseksi. Lisäksi tuetaan tiedonlevittämistoimia, myös yhteistyöstä muiden EU-ohjelmien kanssa saatujen tulosten osalta. Tutkimustuloksia ja -dataa kootaan yhteen ja pakataan eri kielillä ja eri muodoissa oleviksi versioiksi palvelemaan eri kohdeyleisöjä, kuten kansalaisverkostoja, teollisuutta, julkishallintoja, tiedeyhteisöä, kansalaisjärjestöjä ja poliittisia päättäjiä. Tätä tarkoitusta varten puiteohjelmassa voidaan hyödyntää kehittyneitä teknologioita ja tietovälineitä. |
| Tukea annetaan myös mekanismeille, joiden avulla ohjelmasta tiedotetaan mahdollisille hakijoille (esimerkiksi kansalliset yhteyspisteet). | Tukea annetaan myös mekanismeille, joiden avulla ohjelmasta tiedotetaan mahdollisille hakijoille (esimerkiksi kansalliset yhteyspisteet). |
| Komissio toteuttaa niin ikään Euroopan horisontti -puiteohjelmaan liittyviä tiedotus- ja viestintätoimia, joissa viestitään siitä, että tulokset on saatu EU:n rahoituksen tuella. Toimilla pyritään myös lisäämään yleisön tietoisuutta tutkimuksen ja innovoinnin tärkeydestä sekä siitä, millaisia laajempia vaikutuksia EU:n rahoittamilla tutkimus- ja innovointitoimilla on ja mikä on niiden laajempi merkitys. Tiedotuskanavina voidaan käyttää julkaisuja, tiedotusvälineitä, erilaisia tapahtumia, tietovarastoja, tietokantoja, monikanavaisia alustoja, verkkosivustoja tai (kohdennetusti) sosiaalista mediaa. Lisäksi Euroopan horisontti -puiteohjelmassa annetaan tukea avustusten saajille, jotta nämä voivat tiedottaa työstään ja sen vaikutuksista koko yhteiskunnan kannalta. | Komissio toteuttaa niin ikään Euroopan horisontti -puiteohjelmaan liittyviä tiedotus- ja viestintätoimia, joissa viestitään siitä, että tulokset on saatu EU:n rahoituksen tuella. Toimilla pyritään myös lisäämään yleisön tietoisuutta tutkimuksen ja innovoinnin tärkeydestä sekä siitä, millaisia laajempia vaikutuksia EU:n rahoittamilla tutkimus- ja innovointitoimilla on ja mikä on niiden laajempi merkitys. Tiedotuskanavina voidaan käyttää julkaisuja, tiedotusvälineitä, erilaisia tapahtumia, tietovarastoja, tietokantoja, monikanavaisia alustoja, verkkosivustoja tai (kohdennetusti) sosiaalista mediaa. Lisäksi Euroopan horisontti -puiteohjelmassa annetaan tukea avustusten saajille, jotta nämä voivat tiedottaa työstään ja sen vaikutuksista koko yhteiskunnan kannalta. |
| Hyödyntäminen ja markkinoille saattaminen | Hyödyntäminen ja markkinoille saattaminen |
| Komissio ottaa käyttöön laaja-alaisia toimenpiteitä, joilla edistetään Euroopan horisontti -puiteohjelman tulosten ja tuotetun tietämyksen hyödyntämistä. Tämä nopeuttaa markkinoille saattamiseen tähtäävää hyödyntämistä ja tehostaa ohjelman vaikutusta. | Komissio ottaa käyttöön laaja-alaisia toimenpiteitä, joilla edistetään Euroopan horisontti -puiteohjelman tulosten ja tuotetun tietämyksen hyödyntämistä
  , mihin sisältyy myös standardisoinnin edistäminen.
  Tämä nopeuttaa markkinoille saattamiseen tähtäävää hyödyntämistä ja tehostaa ohjelman vaikutusta. |
| Komissio yksilöi ja tallentaa järjestelmällisesti ohjelman yhteydessä saadut tutkimus- ja innovaatiotoiminnan tulokset sekä siirtää tai levittää saatuja tuloksia ja tietämystä tasapuolisesti teollisuudelle, kaikenkokoisille yrityksille, julkishallinnoille,
  akatemialle
  , kansalaisjärjestöille ja poliittisille päättäjille niin, että voidaan maksimoida ohjelmasta Euroopan tasolla saatava lisäarvo. | Komissio yksilöi ja tallentaa järjestelmällisesti ohjelman yhteydessä saadut tutkimus- ja innovaatiotoiminnan tulokset sekä siirtää tai levittää saatuja tuloksia ja tietämystä tasapuolisesti teollisuudelle, kaikenkokoisille yrityksille, julkishallinnoille,
  tiedeyhteisölle
  , kansalaisjärjestöille ja poliittisille päättäjille niin, että voidaan maksimoida ohjelmasta Euroopan tasolla saatava lisäarvo.
  Uutta Euroopan innovaationeuvostoa varten pannaan täytäntöön erityinen valvontamenettely. |
| Kansainvälinen yhteistyö | Kansainvälinen yhteistyö |
| Vaikuttavuutta kasvatetaan sovittamalla toimet yhteen maailman muiden valtioiden ja alueiden toimien kanssa ja laajentamalla kansainvälistä yhteistyötä aiempaakin mittavammaksi. Yhteistyökumppaneille eri puolilta maailmaa tarjotaan molemminpuolisen edun nimissä mahdollisuus osallistua EU:n toimiin, jotka ovat erottamaton osa kestävään kehitykseen, tutkimuksen ja innovoinnin tehostamiseen, huippuosaamiseen ja kilpailukykyyn liittyviä EU:n aloitteita. | Vaikuttavuutta kasvatetaan sovittamalla toimet yhteen maailman muiden valtioiden ja alueiden toimien kanssa ja laajentamalla kansainvälistä yhteistyötä aiempaakin mittavammaksi. Yhteistyökumppaneille eri puolilta maailmaa,
  mukaan luettuna tiedeyhteisö, teollisuus, kansalaisjärjestöt, hallitukset ja valtiosta riippumattomat järjestöt,
  tarjotaan molemminpuolisen edun nimissä mahdollisuus osallistua EU:n toimiin, jotka ovat erottamaton osa kestävään kehitykseen, tutkimuksen ja innovoinnin tehostamiseen, huippuosaamiseen ja kilpailukykyyn liittyviä EU:n aloitteita.
  Tietämyksen siirtäminen ja valmiuksien ja infrastruktuurin jakaminen kumppaneiden välillä kansainvälisesti edistää yhteisiä lähestymistapoja ja sääntelyä, mikä tuo synergistä kauppaa kaikille osapuolille. |
| Toimimalla yhdessä kansainvälisesti varmistetaan, että maailmanlaajuisiin
  yhteiskunnallisiin
  haasteisiin ja kestävän kehityksen tavoitteisiin voidaan tarttua tehokkaasti, että käyttöön saadaan maailman paras osaaminen ja asiantuntemus ja parhaat resurssit ja että voidaan lisätä sekä innovatiivisten ratkaisujen tarjontaa että kysyntää. | Toimimalla yhdessä kansainvälisesti varmistetaan, että maailmanlaajuisiin haasteisiin ja kestävän kehityksen tavoitteisiin voidaan tarttua tehokkaasti, että käyttöön saadaan maailman paras osaaminen ja asiantuntemus ja parhaat resurssit ja että voidaan lisätä sekä innovatiivisten ratkaisujen tarjontaa että kysyntää.
  Kansainvälinen yhteistyö suunnitellaan yhteisten tavoitteiden pohjalta. Se auttaa eurooppalaisia tutkijoita saamaan mukaan alan parhaat tutkijat. |
| Arviointimenettelyt | Arviointimenettelyt |
| Korkeatasoisten ja riippumattomien asiantuntijoiden käyttö arviointiprosessissa on edellytyksenä sille, että kaikki sidosryhmät, yhteisöt ja intressitahot ottavat ohjelman omakseen. Samoin se on edellytys sille, että rahoitettavat toimet ovat kautta linjan korkealaatuisia ja merkityksellisiä. | Korkeatasoisten ja riippumattomien asiantuntijoiden käyttö arviointiprosessissa on edellytyksenä sille, että kaikki sidosryhmät, yhteisöt ja intressitahot ottavat ohjelman omakseen. Samoin se on edellytys sille, että rahoitettavat toimet ovat kautta linjan korkealaatuisia ja merkityksellisiä. |
| Komissio tai rahoituselin varmistaa prosessin puolueettomuuden ja eturistiriitojen välttämisen varainhoitoasetuksen 61 artiklan mukaisesti. | Komissio tai rahoituselin varmistaa prosessin puolueettomuuden ja eturistiriitojen välttämisen varainhoitoasetuksen 61 artiklan mukaisesti. |
| Arviointikomiteaa avustavat tai arviointikomitean jäseninä toimivat riippumattomat asiantuntijat voivat
  poikkeustapauksissa
  arvioida myös sellaisia yksittäisiä ehdotuksia, joiden osalta he ovat ilmoittaneet mahdollisesta intressiyhteydestä, jos tämä on perusteltua parhaan mahdollisen asiantuntemuksen saamiseksi käyttöön ja/tai siitä syystä, että päteviä asiantuntijoita on vain pieni määrä. Tällöin komissio tai rahoituselin toteuttaa kaikki tarvittavat korjaavat toimenpiteet varmistaakseen arviointiprosessin moitteettomuuden. Arviointiprosessia hallinnoidaan vaadittavalla tavalla ja siihen sisällytetään vaihe, jossa eri asiantuntijat toimivat vuorovaikutuksessa keskenään. Arviointikomitea ottaa huomioon erityiset olosuhteet valitessaan rahoitettavia ehdotuksia. | Arviointikomiteaa avustavat tai arviointikomitean jäseninä toimivat riippumattomat asiantuntijat voivat arvioida myös sellaisia yksittäisiä ehdotuksia, joiden osalta he ovat ilmoittaneet mahdollisesta intressiyhteydestä, jos tämä on perusteltua parhaan mahdollisen asiantuntemuksen saamiseksi käyttöön ja/tai siitä syystä, että päteviä asiantuntijoita on vain pieni määrä Tällöin komissio tai rahoituselin toteuttaa kaikki tarvittavat korjaavat toimenpiteet varmistaakseen arviointiprosessin moitteettomuuden
  , mukaan lukien eturistiriitoihin liittyvissä asioissa
  . Arviointiprosessia hallinnoidaan vaadittavalla tavalla ja siihen sisällytetään vaihe, jossa eri asiantuntijat toimivat vuorovaikutuksessa keskenään.
  Tämän prosessin käytöstä raportoidaan ohjelman vuosittaisessa seurantakertomuksessa.
  Arviointikomitea ottaa huomioon erityiset olosuhteet valitessaan rahoitettavia ehdotuksia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

OHJELMAAN SISÄLTYVÄT TOIMET

OHJELMAAN SISÄLTYVÄT TOIMET

Ohjelman toteutuksessa sovelletaan seuraavaa:

Ohjelman toteutuksessa sovelletaan seuraavaa:

Strateginen suunnittelu

Strateginen suunnittelu

Euroopan horisontti -puiteohjelman
  ohjelmatason tavoitteiden toteuttaminen integroidusti varmistetaan monivuotisella strategisella suunnittelulla. Suunnittelussa
  keskitytään ohjelman
  kokonaisvaikutukseen
  ja sen eri pilarien keskinäiseen yhtenäisyyteen sekä synergiaan muiden EU-ohjelmien kanssa ja EU:n
  muista politiikoista saatavaan ja niille annettavaan tukeen.

ohjelmatason tavoitteiden toteuttaminen integroidusti varmistetaan monivuotisella strategisella suunnittelulla. Suunnittelussa

kokonaisvaikutukseen

muista politiikoista saatavaan ja niille annettavaan tukeen.

Euroopan horisontti -puiteohjelman
  täytäntöönpanoa ohjataan ohjelmasta rahoitettavien tutkimus- ja innovointitoimien osallistavan ja avoimen strategisen suunnitteluprosessin avulla. Strateginen suunnitteluprosessi johtaa Euroopan horisontti -puiteohjelman ohjelmatason tavoitteiden täytäntöönpanoon määrittelemällä rahoituksen painopisteet. Siinä
  keskitytään ohjelman
  vaikutukseen
  ja sen eri pilarien keskinäiseen yhtenäisyyteen sekä synergiaan muiden EU-ohjelmien kanssa ja EU:n
  muille politiikoille
  annettavaan tukeen.

täytäntöönpanoa ohjataan ohjelmasta rahoitettavien tutkimus- ja innovointitoimien osallistavan ja avoimen strategisen suunnitteluprosessin avulla. Strateginen suunnitteluprosessi johtaa Euroopan horisontti -puiteohjelman ohjelmatason tavoitteiden täytäntöönpanoon määrittelemällä rahoituksen painopisteet. Siinä

vaikutukseen

muille politiikoille

Strateginen suunnitteluprosessi sekä strategisen tutkimus- ja innovaatiosuunnitelman hyväksyminen delegoidulla säädöksellä lisäävät suuren yleisön omaksi kokemista ja ymmärrystä ohjelman merkityksestä, ja ne antavat lainsäätäjille, sidosryhmille ja jäsenvaltioille mahdollisuuden olla täysin tietoisia suunnitelluista aloitteista. Strateginen suunnitteluprosessi auttaa kehittämään ja panemaan täytäntöön toimintapolitiikkaa sen piiriin kuuluvilla aloilla unionin tasolla sekä jäsenvaltioiden toimintapolitiikkoja täydentäen ja varmistaen samalla, että Euroopan politiikkatavoitteita tuetaan ja Euroopan horisontti -ohjelmalla asianmukaisilla resursseilla. Se mahdollistaa rahoitustilanteen yksinkertaistamisen, auttaa yksityistä ja julkista lisärahoitusta hankittaessa välttämään eri rahoitusmahdollisuuksien päällekkäisyydet ja edistää tutkimus- ja innovointitulosten nopeampaa levittämistä ja käyttöönottoa.

Strateginen suunnitteluprosessi sekä strategisen tutkimus- ja innovaatiosuunnitelman hyväksyminen delegoidulla säädöksellä lisäävät suuren yleisön omaksi kokemista ja ymmärrystä ohjelman merkityksestä, ja ne antavat lainsäätäjille, sidosryhmille ja jäsenvaltioille mahdollisuuden olla täysin tietoisia suunnitelluista aloitteista. Strateginen suunnitteluprosessi auttaa kehittämään ja panemaan täytäntöön toimintapolitiikkaa sen piiriin kuuluvilla aloilla unionin tasolla sekä jäsenvaltioiden toimintapolitiikkoja täydentäen ja varmistaen samalla, että Euroopan politiikkatavoitteita tuetaan ja Euroopan horisontti -ohjelmalla asianmukaisilla resursseilla. Se mahdollistaa rahoitustilanteen yksinkertaistamisen, auttaa yksityistä ja julkista lisärahoitusta hankittaessa välttämään eri rahoitusmahdollisuuksien päällekkäisyydet ja edistää tutkimus- ja innovointitulosten nopeampaa levittämistä ja käyttöönottoa.

Systeeminen, monitieteinen, monialainen ja eri politiikkoja kattava lähestymistapa tutkimuksen ja innovoinnin alalla varmistaa, että voidaan vastata yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin haasteisiin, luoda tietoa ja mahdollisesti samanaikaisesti uusia kilpailukykyisiä ja kestäviä yrityksiä ja toimialoja, edistää sosiaalista ja teknologista innovointia, edistäen kilpailua ja lisäten yksityisiä investointeja sekä säilyttäen tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla.

Systeeminen, monitieteinen, monialainen ja eri politiikkoja kattava lähestymistapa tutkimuksen ja innovoinnin alalla varmistaa, että voidaan vastata yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin haasteisiin, luoda tietoa ja mahdollisesti samanaikaisesti uusia kilpailukykyisiä ja kestäviä yrityksiä ja toimialoja, edistää sosiaalista ja teknologista innovointia, edistäen kilpailua ja lisäten yksityisiä investointeja sekä säilyttäen tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla.

Strategisella
  suunnittelulla
  edistetään kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen aktiivista osallistumista
  kaikkiin tutkimuksen ja innovoinnin vaiheisiin
  , tietämyksen luomista yhdessä, sukupuolten tasa-arvon tuloksekasta toteutumista sekä sukupuolinäkökohtien sisällyttämistä
  tutkimus- ja innovointisisältöihin
  . Niin ikään sillä varmistetaan tiukkojen eettisten periaatteiden ja integriteettivaatimusten noudattaminen ja edistetään sitä.

suunnittelulla

kaikkiin tutkimuksen ja innovoinnin vaiheisiin

tutkimus- ja innovointisisältöihin

Strategisella
  suunnitteluprosessilla
  edistetään kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen aktiivista osallistumista
  tutkimukseen ja innovointiin
  , tietämyksen luomista yhdessä, sukupuolten tasa-arvon tuloksekasta toteutumista sekä sukupuolinäkökohtien sisällyttämistä
  tutkimukseen ja innovointiin
  . Niin ikään sillä varmistetaan tiukkojen eettisten periaatteiden ja integriteettivaatimusten noudattaminen ja edistetään sitä.

suunnitteluprosessilla

tutkimukseen ja innovointiin

tutkimukseen ja innovointiin

Strategisen suunnittelun puitteissa toteutetaan jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin (siltä osin kuin se on tarpeen) sekä eri sidosryhmien kanssa laajoja kuulemisia ja keskusteluja pilarin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” painopisteistä ja missioista sekä sopivista toimityypeistä ja erityisesti eurooppalaisista kumppanuuksista.

Strategisen suunnittelun puitteissa toteutetaan jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin (siltä osin kuin se on tarpeen) sekä eri sidosryhmien kanssa laajoja kuulemisia ja keskusteluja pilarin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” painopisteistä ja missioista sekä sopivista toimityypeistä ja erityisesti eurooppalaisista kumppanuuksista.

Näihin tavoitteisiin vastaamiseksi komissio käynnistää avoimen kuulemisen vaiheen jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin sekä eri sidosryhmien kanssa, mukaan lukien muun muassa tieteellinen yhteisö, tutkimus- ja teknologiajärjestöt, teollisuus ja kansalaisjärjestöt. Kuulemisissa käsitellään ohjelman strategisia painopisteitä, mukaan lukien ”maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” -pilarin alaisia missioita ja sopivia välineitä, erityisesti eurooppalaisia kumppanuuksia. Kuulemisen tulokset julkaistaan sille omistetulla verkkosivulla, jolla olisi julkaistava myös yksityiskohdat strategisen suunnittelun sisällöstä ja sen määrittelyä koskevasta prosessista.

Näihin tavoitteisiin vastaamiseksi komissio käynnistää avoimen kuulemisen vaiheen jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin sekä eri sidosryhmien kanssa, mukaan lukien muun muassa tieteellinen yhteisö, tutkimus- ja teknologiajärjestöt, teollisuus ja kansalaisjärjestöt. Kuulemisissa käsitellään ohjelman strategisia painopisteitä, mukaan lukien ”maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” -pilarin alaisia missioita ja sopivia välineitä, erityisesti eurooppalaisia kumppanuuksia. Kuulemisen tulokset julkaistaan sille omistetulla verkkosivulla, jolla olisi julkaistava myös yksityiskohdat strategisen suunnittelun sisällöstä ja sen määrittelyä koskevasta prosessista.

Eurooppalaisten kumppanuuksien osalta strategisessa tutkimus- ja innovaatiosuunnitelmassa hahmotellaan ja perustellaan eurooppalaisten kumppanuuksien luominen, yhteensulauttaminen ja päättäminen. Myönteisesti arvioidut yhteiset teknologia-aloitteet ja julkisen ja yksityisen sektorin sopimusperusteiset kumppanuudet olisi otettava huomioon jatkossa vuoden 2020 jälkeen, koska ne tuovat lisäarvoa edistämällä sosiaalista ja taloudellista vaikutusta ja lisäämällä yksityisiä investointeja ja edistämällä rahastojen välisiä synergioita.

Eurooppalaisten kumppanuuksien osalta strategisessa tutkimus- ja innovaatiosuunnitelmassa hahmotellaan ja perustellaan eurooppalaisten kumppanuuksien luominen, yhteensulauttaminen ja päättäminen. Myönteisesti arvioidut yhteiset teknologia-aloitteet ja julkisen ja yksityisen sektorin sopimusperusteiset kumppanuudet olisi otettava huomioon jatkossa vuoden 2020 jälkeen, koska ne tuovat lisäarvoa edistämällä sosiaalista ja taloudellista vaikutusta ja lisäämällä yksityisiä investointeja ja edistämällä rahastojen välisiä synergioita.

Toiminnassa olevat ja uudet osaamis- ja innovaatioyhteisöt (KIC) määritellään lainsäädäntöehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi EIT:n strategisesta innovaatio-ohjelmasta strategisen tutkimus- ja innovaatiosuunnitelman mukaisesti. Uusien KIC-yhteisöjen perustamiseksi on kuitenkin hankittava riittävästi rahoitusta, jotta toiminnassa olevat KIC-yhteisöt voivat kehittää ekosysteemejä, rakentaa kumppanuuksia sekä tehokkaasti edistää ja panna täytäntöön kunnianhimoisia tavoitteitaan.

Toiminnassa olevat ja uudet osaamis- ja innovaatioyhteisöt (KIC) määritellään lainsäädäntöehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi EIT:n strategisesta innovaatio-ohjelmasta strategisen tutkimus- ja innovaatiosuunnitelman mukaisesti. Uusien KIC-yhteisöjen perustamiseksi on kuitenkin hankittava riittävästi rahoitusta, jotta toiminnassa olevat KIC-yhteisöt voivat kehittää ekosysteemejä, rakentaa kumppanuuksia sekä tehokkaasti edistää ja panna täytäntöön kunnianhimoisia tavoitteitaan.

Horisontti 2020 -puiteohjelmasta tuettavia ”FET-lippulaivahankkeita” tuetaan myös tässä ohjelmassa. Koska niillä on merkittäviä yhtäläisyyksiä missioiden kanssa, muita ”FET-lippulaivahankkeita” voidaan tukea tässä puiteohjelmassa missioina, joiden kohteena ovat tulevat ja kehitteillä olevat teknologiat. Missioiden olisi vahvistettava ohjelman yhteistyönäkökulmia ja täydennettävä nykyisiä eurooppalaisia kumppanuuksia, jotka voisivat toimia missioiden täytäntöönpanoa tukevina pilareina. Missioihin sisältyy teknologinen ja yhteiskunnallinen elementti, ja ne myös määritellään tiiviissä yhteistyössä kaikkien asiaan liittyvien pääosastojen kanssa. Strateginen suunnitteluprosessi määrittää missiot asetuksen 7 artiklan mukaisesti ja tämän päätöksen 5 artiklan mukaisesti.

Horisontti 2020 -puiteohjelmasta tuettavia ”FET-lippulaivahankkeita” tuetaan myös tässä ohjelmassa. Koska niillä on merkittäviä yhtäläisyyksiä missioiden kanssa, muita ”FET-lippulaivahankkeita” voidaan tukea tässä puiteohjelmassa missioina, joiden kohteena ovat tulevat ja kehitteillä olevat teknologiat. Missioiden olisi vahvistettava ohjelman yhteistyönäkökulmia ja täydennettävä nykyisiä eurooppalaisia kumppanuuksia, jotka voisivat toimia missioiden täytäntöönpanoa tukevina pilareina. Missioihin sisältyy teknologinen ja yhteiskunnallinen elementti, ja ne myös määritellään tiiviissä yhteistyössä kaikkien asiaan liittyvien pääosastojen kanssa. Strateginen suunnitteluprosessi määrittää missiot asetuksen 7 artiklan mukaisesti ja tämän päätöksen 5 artiklan mukaisesti.

Tällaisten laajojen kuulemisten pohjalta strategisessa suunnittelussa määritellään yhteiset tavoitteet ja yhteiset toiminta-alat, kuten kumppanuuksien alat (ehdotetussa oikeusperustassa säädetään vain välineistä ja niiden käyttöä ohjaavista kriteereistä) ja missioiden alat.

Tällaisten laajojen kuulemisten pohjalta strategisessa suunnittelussa määritellään yhteiset tavoitteet ja yhteiset toiminta-alat, kuten kumppanuuksien alat (ehdotetussa oikeusperustassa säädetään vain välineistä ja niiden käyttöä ohjaavista kriteereistä) ja missioiden alat.

Strateginen suunnittelu auttaa kehittämään ja toteuttamaan politiikkaa ohjelman kattamilla aloilla EU:n tasolla ja täydentää politiikkaa ja politiikan lähestymistapoja jäsenvaltioissa. EU:n politiikan painopistealueet otetaan huomioon strategisen suunnitteluprosessin aikana siten, että voidaan lisätä tutkimuksen ja innovoinnin panosta politiikan toteuttamisessa. Lisäksi otetaan huomioon kehitystä ennakoivat toimet, selvitykset ja muu tieteellinen näyttö sekä EU:n tasolla ja kansallisella tasolla käynnissä olevat olennaiset aloitteet.

Strateginen suunnittelu auttaa kehittämään ja toteuttamaan politiikkaa ohjelman kattamilla aloilla EU:n tasolla ja täydentää politiikkaa ja politiikan lähestymistapoja jäsenvaltioissa. EU:n politiikan painopistealueet otetaan huomioon strategisen suunnitteluprosessin aikana siten, että voidaan lisätä tutkimuksen ja innovoinnin panosta politiikan toteuttamisessa. Lisäksi otetaan huomioon kehitystä ennakoivat toimet, selvitykset ja muu tieteellinen näyttö sekä EU:n tasolla ja kansallisella tasolla käynnissä olevat olennaiset aloitteet.

Strateginen suunnittelu edistää synergian aikaansaamista
  Euroopan horisontti -ohjelman ja muiden unionin ohjelmien välillä,
  Euratom-ohjelma mukaan lukien. Samalla se muodostaa
  tutkimuksen ja innovoinnin
  viitekehyksen
  kaikille siihen yhteydessä oleville EU:n talousarvion puitteissa toteutettaville ohjelmille
  sekä muille kuin rahoitusta tarjoaville välineille. Tämä edistää myös tutkimus- ja innovointitulosten nopeampaa levittämistä ja käyttöönottoa, ja sen avulla vältetään eri rahoitusmahdollisuuksien päällekkäisyydet. Strateginen suunnittelu
  luo kehyksen yhteisen tutkimuskeskuksen suorien tutkimustoimien ja puiteohjelmasta tuettujen muiden toimien välisille yhteyksille, mukaan lukien tutkimustulosten käyttö politiikan laadinnan tukena.

Strateginen suunnittelu edistää synergian aikaansaamista

Euratom-ohjelma mukaan lukien. Samalla se muodostaa

viitekehyksen

sekä muille kuin rahoitusta tarjoaville välineille. Tämä edistää myös tutkimus- ja innovointitulosten nopeampaa levittämistä ja käyttöönottoa, ja sen avulla vältetään eri rahoitusmahdollisuuksien päällekkäisyydet. Strateginen suunnittelu

Strategisessa suunnitteluprosessissa yksilöidään olemassa olevat yhteydet
  Euroopan horisontti -puiteohjelman ja muiden unionin ohjelmien välillä,
  ja tarjotaan mahdollisuuksia synergioihin EU:n rahastojen välillä. Euroopan horisontti -puiteohjelmasta muodostuu
  tutkimuksen ja innovoinnin
  viitekehys
  kaikille siihen yhteydessä EU:n talousarvion puitteissa toteutettaville ohjelmille
  , mikä osaltaan tukee EU:n poliittisten painopisteiden ja tavoitteiden toteutumista. Se
  luo
  myös
  kehyksen yhteisen tutkimuskeskuksen suorien tutkimustoimien ja puiteohjelmasta tuettujen muiden toimien välisille yhteyksille, mukaan lukien tutkimustulosten käyttö politiikan laadinnan tukena.

Strategisessa suunnitteluprosessissa yksilöidään olemassa olevat yhteydet

ja tarjotaan mahdollisuuksia synergioihin EU:n rahastojen välillä. Euroopan horisontti -puiteohjelmasta muodostuu

viitekehys

, mikä osaltaan tukee EU:n poliittisten painopisteiden ja tavoitteiden toteutumista. Se

myös

Laadittavassa strategisessa suunnitelmassa esitetään monivuotinen strategia työohjelman sisällön toteuttamiseksi (11 artiklan mukaisesti). Samalla säilytetään kuitenkin riittävä joustavuus, jotta ennakoimattomiin mahdollisuuksiin ja kriiseihin voidaan reagoida nopeasti. Koska Euroopan horisontti -puiteohjelman kesto on seitsemän vuotta, sen taloudellinen, yhteiskunnallinen ja poliittinen toimintaympäristö voi muuttua huomattavasti sen voimassaolon aikana. Euroopan horisontti -puiteohjelman on pystyttävä mukautumaan nopeasti näihin muutoksiin. Näin ollen tukea voidaan myöntää muillekin kuin jäljempänä esitetyille toimille silloin, kun se on perusteltua merkittävien kehityssuuntausten tai odottamattomien tapahtumien, toimintapolitiikan tarpeiden tai kriisitilanteiden johdosta – esimerkiksi siinä tapauksessa, että joudutaan reagoimaan jonkin epidemian aiheuttamiin vakaviin terveysuhkiin.

Laadittavassa strategisessa suunnitelmassa esitetään monivuotinen strategia työohjelman sisällön toteuttamiseksi (11 artiklan mukaisesti). Samalla säilytetään kuitenkin riittävä joustavuus, jotta ennakoimattomiin mahdollisuuksiin ja kriiseihin voidaan reagoida nopeasti. Koska Euroopan horisontti -puiteohjelman kesto on seitsemän vuotta, sen taloudellinen, yhteiskunnallinen ja poliittinen toimintaympäristö voi muuttua huomattavasti sen voimassaolon aikana. Euroopan horisontti -puiteohjelman on pystyttävä mukautumaan nopeasti näihin muutoksiin. Näin ollen tukea voidaan myöntää muillekin kuin jäljempänä esitetyille toimille silloin, kun se on perusteltua merkittävien kehityssuuntausten tai odottamattomien tapahtumien, toimintapolitiikan tarpeiden tai kriisitilanteiden johdosta – esimerkiksi siinä tapauksessa, että joudutaan reagoimaan jonkin epidemian aiheuttamiin vakaviin terveysuhkiin.

Euroopan horisontti -puiteohjelman toteutuksessa kiinnitetään erityistä huomiota sen varmistamiseen, että tutkimuksessa ja innovoinnissa noudatetaan tasapainoista ja laajaa lähestymistapaa, joka ei rajoitu pelkästään uusien tuotteiden, prosessien ja palvelujen kehittämiseen tieteellisen ja teknologisen tietämyksen ja läpimurtojen avulla, vaan johon kuuluu muutakin: esimerkiksi olemassa olevien teknologioiden käyttö uusissa sovelluksissa, jatkuva parannuksiin tähtäävä kehittäminen ja ei-teknologinen ja sosiaalinen innovointi. Systeeminen, monitieteinen, monialainen ja eri politiikkoja kattava lähestymistapa tutkimukseen liittyvässä innovoinnissa varmistaa, että voidaan vastata haasteisiin ja luoda samanaikaisesti uusia kilpailukykyisiä yrityksiä ja toimialoja, edistää kilpailua ja yksityisiä investointeja sekä säilyttää tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla.

Euroopan horisontti -puiteohjelman toteutuksessa kiinnitetään erityistä huomiota sen varmistamiseen, että tutkimuksessa ja innovoinnissa noudatetaan tasapainoista ja laajaa lähestymistapaa, joka ei rajoitu pelkästään uusien tuotteiden, prosessien ja palvelujen kehittämiseen tieteellisen ja teknologisen tietämyksen ja läpimurtojen avulla, vaan johon kuuluu muutakin: esimerkiksi olemassa olevien teknologioiden käyttö uusissa sovelluksissa, jatkuva parannuksiin tähtäävä kehittäminen ja ei-teknologinen ja sosiaalinen innovointi. Systeeminen, monitieteinen, monialainen ja eri politiikkoja kattava lähestymistapa tutkimukseen liittyvässä innovoinnissa varmistaa, että voidaan vastata haasteisiin ja luoda samanaikaisesti uusia kilpailukykyisiä yrityksiä ja toimialoja, edistää kilpailua ja yksityisiä investointeja sekä säilyttää tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla.

Pilareissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” ja ”Avoin innovointi” täydennetään tutkimusta ja innovointia sellaisilla toimilla, joissa toimitaan lähellä loppukäyttäjiä ja markkinoita. Tällaisia ovat esimerkiksi demonstrointi, pilottitoimet ja konseptin toimivuuden osoittaminen. Toimiin eivät kuitenkaan sisälly kaupallistamistoimet, jotka ulottuvat tutkimus- ja innovointivaiheen ulkopuolelle. Mukaan kuuluu sen sijaan kysyntäpuolen toimien tukeminen, jotta erilaisten innovaatioiden levittämistä ja käyttöönottoa voitaisiin nopeuttaa. Tässä yhteydessä tullaan käyttämään ensisijaisesti ohjeellisia (ei-preskriptiivisiä) ehdotuspyyntöjä.

Pilareissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” ja ”Avoin innovointi” täydennetään tutkimusta ja innovointia sellaisilla toimilla, joissa toimitaan lähellä loppukäyttäjiä ja markkinoita. Tällaisia ovat esimerkiksi demonstrointi, pilottitoimet ja konseptin toimivuuden osoittaminen. Toimiin eivät kuitenkaan sisälly kaupallistamistoimet, jotka ulottuvat tutkimus- ja innovointivaiheen ulkopuolelle. Mukaan kuuluu sen sijaan kysyntäpuolen toimien tukeminen, jotta erilaisten innovaatioiden levittämistä ja käyttöönottoa voitaisiin nopeuttaa. Tässä yhteydessä tullaan käyttämään ensisijaisesti ohjeellisia (ei-preskriptiivisiä) ehdotuspyyntöjä.

Pilarissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” integroidaan Horisontti 2020 -ohjelmasta saatujen kokemusten pohjalta yhteiskuntatieteet ja humanistiset tieteet täysimittaisesti kaikkiin klustereihin, myös erityis- ja kohdennettujen toimien osalta. Lisäksi meren ja merenkulun tutkimukseen ja alan innovointiin liittyviä toimia toteutetaan strategisesti ja integroidusti linjassa EU:n yhdennetyn meripolitiikan, yhteisen kalastuspolitiikan ja kansainvälisten sitoumusten kanssa.

Pilarissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” integroidaan Horisontti 2020 -ohjelmasta saatujen kokemusten pohjalta yhteiskuntatieteet ja humanistiset tieteet täysimittaisesti kaikkiin klustereihin, myös erityis- ja kohdennettujen toimien osalta. Lisäksi meren ja merenkulun tutkimukseen ja alan innovointiin liittyviä toimia toteutetaan strategisesti ja integroidusti linjassa EU:n yhdennetyn meripolitiikan, yhteisen kalastuspolitiikan ja kansainvälisten sitoumusten kanssa.

Horisontti 2020 -puiteohjelmasta tuettavia ”FET-lippulaivahankkeita” tuetaan myös uudessa ohjelmassa. Koska niillä on merkittäviä yhtäläisyyksiä missioiden kanssa, muita mahdollisia FET-lippulaivahankkeita tuetaan tässä puiteohjelmassa missioina, joiden kohteena ovat tulevat ja kehitteillä olevat teknologiat.

Horisontti 2020 -puiteohjelmasta tuettavia ”FET-lippulaivahankkeita” tuetaan myös uudessa ohjelmassa. Koska niillä on merkittäviä yhtäläisyyksiä missioiden kanssa, muita mahdollisia FET-lippulaivahankkeita tuetaan tässä puiteohjelmassa missioina, joiden kohteena ovat tulevat ja kehitteillä olevat teknologiat.

Tiede- ja teknologiayhteistyöhön liittyvä vuoropuhelu EU:n kansainvälisten kumppaneiden kanssa ja politiikkavuoropuhelu maailman tärkeimpien alueiden kanssa edistävät merkittävästi systemaattista yhteistyömahdollisuuksien kartoittamista. Yhdistettynä maa- ja aluekohtaiseen eriyttämiseen ne tukevat painopisteiden määrittämistä.

Tiede- ja teknologiayhteistyöhön liittyvä vuoropuhelu EU:n kansainvälisten kumppaneiden kanssa ja politiikkavuoropuhelu maailman tärkeimpien alueiden kanssa edistävät merkittävästi systemaattista yhteistyömahdollisuuksien kartoittamista. Yhdistettynä maa- ja aluekohtaiseen eriyttämiseen ne tukevat painopisteiden määrittämistä.

Vaikka Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) toiminnan keskittyminen innovaatioekosysteemeihin kytkee EIT:n luontevasti Euroopan horisontti -puiteohjelman ”Avoin innovointi” -pilariin, EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöjen (KIC) suunnittelutyö sovitetaan strategisen suunnitteluprosessin kautta yhteen pilarin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” kanssa.

Vaikka Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) toiminnan keskittyminen innovaatioekosysteemeihin kytkee EIT:n luontevasti Euroopan horisontti -puiteohjelman ”Avoin innovointi” -pilariin, EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöjen (KIC) suunnittelutyö sovitetaan strategisen suunnitteluprosessin kautta yhteen pilarin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” kanssa.

Nopeutettu tutkimus ja innovointi

Nopeutettu tutkimus ja innovointi

Euroopan horisontti -ohjelma tarjoaa edunsaajille mahdollisuuden hakea rahoitusta nopeammin, kaikkien klustereiden työohjelmien, EIC:n ja ”huippuosaamisen levittämistä” koskevan osan mukaisesti, kattaen tutkimus- ja innovointitoimet. Horisontti 2020 -ohjelman nopeutetun innovoinnin välineestä saatujen hyvien kokemusten pohjalta tämä malli on logiikaltaan alhaalta ylöspäin suuntautuva ja perustuu jatkuvasti avoimiin kiinnostuksenilmaisupyyntöihin ja korkeintaan kuuden kuukauden kuluessa myönnettävään avustukseen. ”Huippuosaamisen levittämistä” koskevassa osassa tämä malli auttaa vähemmän kehittyneitä EU-maita saamaan varoja nopeammin ja alhaalta ylöspäin. Tätä mallia sovelletaan vähintään 15 prosenttiin ohjelman talousarviosta.

Euroopan horisontti -ohjelma tarjoaa edunsaajille mahdollisuuden hakea rahoitusta nopeammin, kaikkien klustereiden työohjelmien, EIC:n ja ”huippuosaamisen levittämistä” koskevan osan mukaisesti, kattaen tutkimus- ja innovointitoimet. Horisontti 2020 -ohjelman nopeutetun innovoinnin välineestä saatujen hyvien kokemusten pohjalta tämä malli on logiikaltaan alhaalta ylöspäin suuntautuva ja perustuu jatkuvasti avoimiin kiinnostuksenilmaisupyyntöihin ja korkeintaan kuuden kuukauden kuluessa myönnettävään avustukseen. ”Huippuosaamisen levittämistä” koskevassa osassa tämä malli auttaa vähemmän kehittyneitä EU-maita saamaan varoja nopeammin ja alhaalta ylöspäin. Tätä mallia sovelletaan vähintään 15 prosenttiin ohjelman talousarviosta.

Levittäminen ja viestintä

Levittäminen ja viestintä

Euroopan horisontti -puiteohjelmasta annetaan kohdennettua tukea tieteellisten julkaisujen, tietovarastojen ja muiden tietolähteiden avoimen saatavuuden ja käytettävyyden mahdollistamiseksi. Lisäksi tuetaan tiedonlevittämistoimia, myös yhteistyöstä muiden EU-ohjelmien kanssa saatujen tulosten osalta. Tutkimustuloksia ja -dataa kootaan yhteen ja pakataan eri kielillä ja eri muodoissa oleviksi versioiksi palvelemaan eri kohdeyleisöjä, kuten kansalaisverkostoja, teollisuutta, julkishallintoja, tiedeyhteisöä, kansalaisjärjestöjä ja poliittisia päättäjiä. Tätä tarkoitusta varten puiteohjelmassa voidaan hyödyntää kehittyneitä teknologioita ja tietovälineitä.

Euroopan horisontti -puiteohjelmasta annetaan kohdennettua tukea tieteellisten julkaisujen, tietovarastojen ja muiden tietolähteiden avoimen saatavuuden ja käytettävyyden mahdollistamiseksi. Lisäksi tuetaan tiedonlevittämistoimia, myös yhteistyöstä muiden EU-ohjelmien kanssa saatujen tulosten osalta. Tutkimustuloksia ja -dataa kootaan yhteen ja pakataan eri kielillä ja eri muodoissa oleviksi versioiksi palvelemaan eri kohdeyleisöjä, kuten kansalaisverkostoja, teollisuutta, julkishallintoja, tiedeyhteisöä, kansalaisjärjestöjä ja poliittisia päättäjiä. Tätä tarkoitusta varten puiteohjelmassa voidaan hyödyntää kehittyneitä teknologioita ja tietovälineitä.

Tukea annetaan myös mekanismeille, joiden avulla ohjelmasta tiedotetaan mahdollisille hakijoille (esimerkiksi kansalliset yhteyspisteet).

Tukea annetaan myös mekanismeille, joiden avulla ohjelmasta tiedotetaan mahdollisille hakijoille (esimerkiksi kansalliset yhteyspisteet).

Komissio toteuttaa niin ikään Euroopan horisontti -puiteohjelmaan liittyviä tiedotus- ja viestintätoimia, joissa viestitään siitä, että tulokset on saatu EU:n rahoituksen tuella. Toimilla pyritään myös lisäämään yleisön tietoisuutta tutkimuksen ja innovoinnin tärkeydestä sekä siitä, millaisia laajempia vaikutuksia EU:n rahoittamilla tutkimus- ja innovointitoimilla on ja mikä on niiden laajempi merkitys. Tiedotuskanavina voidaan käyttää julkaisuja, tiedotusvälineitä, erilaisia tapahtumia, tietovarastoja, tietokantoja, monikanavaisia alustoja, verkkosivustoja tai (kohdennetusti) sosiaalista mediaa. Lisäksi Euroopan horisontti -puiteohjelmassa annetaan tukea avustusten saajille, jotta nämä voivat tiedottaa työstään ja sen vaikutuksista koko yhteiskunnan kannalta.

Komissio toteuttaa niin ikään Euroopan horisontti -puiteohjelmaan liittyviä tiedotus- ja viestintätoimia, joissa viestitään siitä, että tulokset on saatu EU:n rahoituksen tuella. Toimilla pyritään myös lisäämään yleisön tietoisuutta tutkimuksen ja innovoinnin tärkeydestä sekä siitä, millaisia laajempia vaikutuksia EU:n rahoittamilla tutkimus- ja innovointitoimilla on ja mikä on niiden laajempi merkitys. Tiedotuskanavina voidaan käyttää julkaisuja, tiedotusvälineitä, erilaisia tapahtumia, tietovarastoja, tietokantoja, monikanavaisia alustoja, verkkosivustoja tai (kohdennetusti) sosiaalista mediaa. Lisäksi Euroopan horisontti -puiteohjelmassa annetaan tukea avustusten saajille, jotta nämä voivat tiedottaa työstään ja sen vaikutuksista koko yhteiskunnan kannalta.

Hyödyntäminen ja markkinoille saattaminen

Hyödyntäminen ja markkinoille saattaminen

Komissio ottaa käyttöön laaja-alaisia toimenpiteitä, joilla edistetään Euroopan horisontti -puiteohjelman tulosten ja tuotetun tietämyksen hyödyntämistä. Tämä nopeuttaa markkinoille saattamiseen tähtäävää hyödyntämistä ja tehostaa ohjelman vaikutusta.

Komissio ottaa käyttöön laaja-alaisia toimenpiteitä, joilla edistetään Euroopan horisontti -puiteohjelman tulosten ja tuotetun tietämyksen hyödyntämistä
  , mihin sisältyy myös standardisoinnin edistäminen.
  Tämä nopeuttaa markkinoille saattamiseen tähtäävää hyödyntämistä ja tehostaa ohjelman vaikutusta.

, mihin sisältyy myös standardisoinnin edistäminen.

Komissio yksilöi ja tallentaa järjestelmällisesti ohjelman yhteydessä saadut tutkimus- ja innovaatiotoiminnan tulokset sekä siirtää tai levittää saatuja tuloksia ja tietämystä tasapuolisesti teollisuudelle, kaikenkokoisille yrityksille, julkishallinnoille,
  akatemialle
  , kansalaisjärjestöille ja poliittisille päättäjille niin, että voidaan maksimoida ohjelmasta Euroopan tasolla saatava lisäarvo.

akatemialle

Komissio yksilöi ja tallentaa järjestelmällisesti ohjelman yhteydessä saadut tutkimus- ja innovaatiotoiminnan tulokset sekä siirtää tai levittää saatuja tuloksia ja tietämystä tasapuolisesti teollisuudelle, kaikenkokoisille yrityksille, julkishallinnoille,
  tiedeyhteisölle
  , kansalaisjärjestöille ja poliittisille päättäjille niin, että voidaan maksimoida ohjelmasta Euroopan tasolla saatava lisäarvo.
  Uutta Euroopan innovaationeuvostoa varten pannaan täytäntöön erityinen valvontamenettely.

tiedeyhteisölle

Uutta Euroopan innovaationeuvostoa varten pannaan täytäntöön erityinen valvontamenettely.

Kansainvälinen yhteistyö

Kansainvälinen yhteistyö

Vaikuttavuutta kasvatetaan sovittamalla toimet yhteen maailman muiden valtioiden ja alueiden toimien kanssa ja laajentamalla kansainvälistä yhteistyötä aiempaakin mittavammaksi. Yhteistyökumppaneille eri puolilta maailmaa tarjotaan molemminpuolisen edun nimissä mahdollisuus osallistua EU:n toimiin, jotka ovat erottamaton osa kestävään kehitykseen, tutkimuksen ja innovoinnin tehostamiseen, huippuosaamiseen ja kilpailukykyyn liittyviä EU:n aloitteita.

Vaikuttavuutta kasvatetaan sovittamalla toimet yhteen maailman muiden valtioiden ja alueiden toimien kanssa ja laajentamalla kansainvälistä yhteistyötä aiempaakin mittavammaksi. Yhteistyökumppaneille eri puolilta maailmaa,
  mukaan luettuna tiedeyhteisö, teollisuus, kansalaisjärjestöt, hallitukset ja valtiosta riippumattomat järjestöt,
  tarjotaan molemminpuolisen edun nimissä mahdollisuus osallistua EU:n toimiin, jotka ovat erottamaton osa kestävään kehitykseen, tutkimuksen ja innovoinnin tehostamiseen, huippuosaamiseen ja kilpailukykyyn liittyviä EU:n aloitteita.
  Tietämyksen siirtäminen ja valmiuksien ja infrastruktuurin jakaminen kumppaneiden välillä kansainvälisesti edistää yhteisiä lähestymistapoja ja sääntelyä, mikä tuo synergistä kauppaa kaikille osapuolille.

mukaan luettuna tiedeyhteisö, teollisuus, kansalaisjärjestöt, hallitukset ja valtiosta riippumattomat järjestöt,

Tietämyksen siirtäminen ja valmiuksien ja infrastruktuurin jakaminen kumppaneiden välillä kansainvälisesti edistää yhteisiä lähestymistapoja ja sääntelyä, mikä tuo synergistä kauppaa kaikille osapuolille.

Toimimalla yhdessä kansainvälisesti varmistetaan, että maailmanlaajuisiin
  yhteiskunnallisiin
  haasteisiin ja kestävän kehityksen tavoitteisiin voidaan tarttua tehokkaasti, että käyttöön saadaan maailman paras osaaminen ja asiantuntemus ja parhaat resurssit ja että voidaan lisätä sekä innovatiivisten ratkaisujen tarjontaa että kysyntää.

yhteiskunnallisiin

Toimimalla yhdessä kansainvälisesti varmistetaan, että maailmanlaajuisiin haasteisiin ja kestävän kehityksen tavoitteisiin voidaan tarttua tehokkaasti, että käyttöön saadaan maailman paras osaaminen ja asiantuntemus ja parhaat resurssit ja että voidaan lisätä sekä innovatiivisten ratkaisujen tarjontaa että kysyntää.
  Kansainvälinen yhteistyö suunnitellaan yhteisten tavoitteiden pohjalta. Se auttaa eurooppalaisia tutkijoita saamaan mukaan alan parhaat tutkijat.

Kansainvälinen yhteistyö suunnitellaan yhteisten tavoitteiden pohjalta. Se auttaa eurooppalaisia tutkijoita saamaan mukaan alan parhaat tutkijat.

Arviointimenettelyt

Arviointimenettelyt

Korkeatasoisten ja riippumattomien asiantuntijoiden käyttö arviointiprosessissa on edellytyksenä sille, että kaikki sidosryhmät, yhteisöt ja intressitahot ottavat ohjelman omakseen. Samoin se on edellytys sille, että rahoitettavat toimet ovat kautta linjan korkealaatuisia ja merkityksellisiä.

Korkeatasoisten ja riippumattomien asiantuntijoiden käyttö arviointiprosessissa on edellytyksenä sille, että kaikki sidosryhmät, yhteisöt ja intressitahot ottavat ohjelman omakseen. Samoin se on edellytys sille, että rahoitettavat toimet ovat kautta linjan korkealaatuisia ja merkityksellisiä.

Komissio tai rahoituselin varmistaa prosessin puolueettomuuden ja eturistiriitojen välttämisen varainhoitoasetuksen 61 artiklan mukaisesti.

Komissio tai rahoituselin varmistaa prosessin puolueettomuuden ja eturistiriitojen välttämisen varainhoitoasetuksen 61 artiklan mukaisesti.

Arviointikomiteaa avustavat tai arviointikomitean jäseninä toimivat riippumattomat asiantuntijat voivat
  poikkeustapauksissa
  arvioida myös sellaisia yksittäisiä ehdotuksia, joiden osalta he ovat ilmoittaneet mahdollisesta intressiyhteydestä, jos tämä on perusteltua parhaan mahdollisen asiantuntemuksen saamiseksi käyttöön ja/tai siitä syystä, että päteviä asiantuntijoita on vain pieni määrä. Tällöin komissio tai rahoituselin toteuttaa kaikki tarvittavat korjaavat toimenpiteet varmistaakseen arviointiprosessin moitteettomuuden. Arviointiprosessia hallinnoidaan vaadittavalla tavalla ja siihen sisällytetään vaihe, jossa eri asiantuntijat toimivat vuorovaikutuksessa keskenään. Arviointikomitea ottaa huomioon erityiset olosuhteet valitessaan rahoitettavia ehdotuksia.

poikkeustapauksissa

Arviointikomiteaa avustavat tai arviointikomitean jäseninä toimivat riippumattomat asiantuntijat voivat arvioida myös sellaisia yksittäisiä ehdotuksia, joiden osalta he ovat ilmoittaneet mahdollisesta intressiyhteydestä, jos tämä on perusteltua parhaan mahdollisen asiantuntemuksen saamiseksi käyttöön ja/tai siitä syystä, että päteviä asiantuntijoita on vain pieni määrä Tällöin komissio tai rahoituselin toteuttaa kaikki tarvittavat korjaavat toimenpiteet varmistaakseen arviointiprosessin moitteettomuuden
  , mukaan lukien eturistiriitoihin liittyvissä asioissa
  . Arviointiprosessia hallinnoidaan vaadittavalla tavalla ja siihen sisällytetään vaihe, jossa eri asiantuntijat toimivat vuorovaikutuksessa keskenään.
  Tämän prosessin käytöstä raportoidaan ohjelman vuosittaisessa seurantakertomuksessa.
  Arviointikomitea ottaa huomioon erityiset olosuhteet valitessaan rahoitettavia ehdotuksia.

, mukaan lukien eturistiriitoihin liittyvissä asioissa

Tämän prosessin käytöstä raportoidaan ohjelman vuosittaisessa seurantakertomuksessa.

Tarkistus 23

Tarkistus 23

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – I osa

Liite I – I osa

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| I | AVOIN TIEDE |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

I

AVOIN TIEDE

| I | ENSILUOKKAINEN JA
  AVOIN TIEDE |
| --- | --- |

I

ENSILUOKKAINEN JA
  AVOIN TIEDE

ENSILUOKKAINEN JA

Kaiken taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen edistyksen ytimessä ovat seuraavat tekijät: pyrkimys läpimurtoihin ymmärryksessä ja tietämyksen hankkiminen, korkealuokkaiset puitteet läpimurtojen saavuttamiseksi, mukaan lukien tutkimuksen ja innovoinnin fyysiset ja
  tietämysinfrastruktuurit
  ja keinot levittää ja jakaa tietoa avoimesti, sekä huippututkijoiden riittävä määrä. Avoin ja ensiluokkainen tiede liittyy erottamattomasti kansainvälisesti johtavien innovaatioiden aikaansaamiseen.

tietämysinfrastruktuurit

Kaiken taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen edistyksen ytimessä ovat seuraavat tekijät: pyrkimys läpimurtoihin ymmärryksessä ja tietämyksen hankkiminen, korkealuokkaiset puitteet läpimurtojen saavuttamiseksi, mukaan lukien tutkimuksen ja innovoinnin fyysiset ja
  e-infrastruktuurit
  ja keinot levittää ja jakaa tietoa avoimesti, sekä huippututkijoiden
  ja innovoijien
  riittävä määrä. Avoin ja ensiluokkainen tiede liittyy erottamattomasti kansainvälisesti johtavien innovaatioiden aikaansaamiseen.

e-infrastruktuurit

ja innovoijien

Avoin ja ensiluokkainen tiede liittyy erottamattomasti kansainvälisesti johtavien innovaatioiden aikaansaamiseen. Tieteellisten ja teknologisten paradigmamuutosten on todettu olevan tuottavuuden kasvun, kilpailukyvyn, hyvinvoinnin,
  kestävän kehityksen
  ja sosiaalisen kehityksen kannalta keskeisiä vaikuttavia tekijöitä. Tällaiset paradigmamuutokset ovat usein lähteneet liikkeelle julkisen sektorin tiedeperustasta ennen kuin ne ovat luoneet pohjan kokonaisille uusille teollisuudenaloille ja sektoreille.

kestävän kehityksen

Avoin ja ensiluokkainen tiede liittyy erottamattomasti kansainvälisesti johtavien innovaatioiden aikaansaamiseen. Tieteellisten ja teknologisten paradigmamuutosten on todettu olevan
  kestävän ja osallistavan
  tuottavuuden kasvun ja
  kehityksen,
  kilpailukyvyn, hyvinvoinnin ja sosiaalisen kehityksen kannalta keskeisiä vaikuttavia tekijöitä. Tällaiset paradigmamuutokset ovat usein lähteneet liikkeelle julkisen sektorin tiedeperustasta ennen kuin ne ovat luoneet pohjan kokonaisille uusille teollisuudenaloille ja sektoreille.

kestävän ja osallistavan

kehityksen,

Julkiset investoinnit tutkimukseen ja erityisesti yliopistojen ja julkisten tutkimusinstituutioiden ja -laitosten kautta tehtävät investoinnit kohdistuvat usein pidemmällä aikavälillä tehtävään ja riskialttiimpaan tutkimukseen ja täydentävät yksityisen sektorin toimia. Tämän lisäksi julkisilla investoinneilla luodaan
  osaamista
  , taitotietoa ja kokemusta, uusia tieteellisiä välineitä ja menetelmiä sekä verkostoja, jotka välittävät uusinta tietämystä.

osaamista

Julkiset investoinnit tutkimukseen ja erityisesti yliopistojen ja julkisten tutkimusinstituutioiden ja -laitosten kautta tehtävät investoinnit kohdistuvat usein pidemmällä aikavälillä tehtävään ja riskialttiimpaan tutkimukseen ja täydentävät yksityisen sektorin toimia. Tämän lisäksi julkisilla investoinneilla luodaan
  erittäin osaavaa henkilöstöä,
  taitotietoa ja kokemusta, uusia tieteellisiä välineitä ja menetelmiä sekä verkostoja, jotka välittävät uusinta tietämystä.

erittäin osaavaa henkilöstöä,

Eurooppalainen tiede ja eurooppalaiset tutkijat ovat olleet ja ovat edelleen eturintamassa monilla aloilla. Tätä asemaa ei kuitenkaan voi pitää itsestäänselvyytenä. On runsaasti todisteita siitä, että tutkimuksen kehittyessä kiihtyvällä vauhdilla myös kärkisijasta kamppailevien maiden määrä kasvaa. Perinteisesti Euroopan kovimpina haastajina ovat olleet Yhdysvaltojen kaltaiset maat, mutta nyt kilpailijoiksi ovat ilmaantuneet myös Kiinan ja Intian kaltaiset talouden jättiläiset erityisesti maailman äskettäin teollistuneista osista ja ylipäätään sellaiset maat, joissa hallitukset ovat ymmärtäneet, että tutkimukseen tehdyistä investoinneista on saatavissa moninkertaisia ja runsaita tuottoja.

Eurooppalainen tiede ja eurooppalaiset tutkijat ovat olleet ja ovat edelleen eturintamassa monilla aloilla. Tätä asemaa ei kuitenkaan voi pitää itsestäänselvyytenä. On runsaasti todisteita siitä, että tutkimuksen kehittyessä kiihtyvällä vauhdilla myös kärkisijasta kamppailevien maiden määrä kasvaa. Perinteisesti Euroopan kovimpina haastajina ovat olleet Yhdysvaltojen kaltaiset maat, mutta nyt kilpailijoiksi ovat ilmaantuneet myös Kiinan ja Intian kaltaiset talouden jättiläiset erityisesti maailman äskettäin teollistuneista osista ja ylipäätään sellaiset maat, joissa hallitukset ovat ymmärtäneet, että tutkimukseen tehdyistä investoinneista on saatavissa moninkertaisia ja runsaita tuottoja.

Tarkistus 24

Tarkistus 24

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – I osa – 1 alakohta – 1.1 alakohta

Liite I – I osa – 1 alakohta – 1.1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.1. | Periaatteet |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.1.

Periaatteet

| 1.1. | Periaatteet |
| --- | --- |

1.1.

Periaatteet

Vaikka
  EU on edelleen suurin tieteellisten julkaisujen tuottaja maailmassa
  , se on lähinnä tietämyksen ”massatuottaja”, jolla on kokoonsa nähden verrattain vähän maailmanlaajuisesti merkittäviä osaamiskeskuksia. Lisäksi EU:ssa on laajoja alueita, jotka suoriutuvat tässä suhteessa keskimääräistä heikommin.
  Verrattuna Yhdysvaltoihin ja – joiltakin osin – nykyiseen Kiinaan EU:ssa
  pyritään edelleen noudattamaan
  ”hajautetun huippuosaamisen mallia”, jossa resurssit levitetään suurelle tutkijoiden ja tutkimuslaitosten joukolle. Toisena haasteena on, että monissa EU-maissa
  julkinen ja yksityinen sektori
  eivät vieläkään
  tarjoa
  parhaille tutkijoille riittävän houkuttelevia olosuhteita. Yhdessä nämä tekijät heikentävät Euroopan kiinnostavuutta tieteellisistä lahjakkuuksista käytävässä maailmanlaajuisessa kilpailussa.

Vaikka

, se on lähinnä tietämyksen ”massatuottaja”, jolla on kokoonsa nähden verrattain vähän maailmanlaajuisesti merkittäviä osaamiskeskuksia. Lisäksi EU:ssa on laajoja alueita, jotka suoriutuvat tässä suhteessa keskimääräistä heikommin.

pyritään edelleen noudattamaan

julkinen ja yksityinen sektori

tarjoa

EU on edelleen suurin tieteellisten julkaisujen tuottaja maailmassa. Verrattuna Yhdysvaltoihin ja – joiltakin osin – nykyiseen Kiinaan EU:ssa
  noudatetaan
  ”hajautetun huippuosaamisen mallia”, jossa resurssit levitetään suurelle tutkijoiden ja tutkimuslaitosten joukolle Toisena haasteena on, että monissa EU-maissa
  julkisen sektorin investointi tutkimukseen on hyväksyttävien kynnysarvojen alapuolella eikä voi sen vuoksi
  vieläkään
  tarjota
  parhaille tutkijoille riittävän houkuttelevia olosuhteita. Yhdessä nämä tekijät heikentävät Euroopan kiinnostavuutta tieteellisistä lahjakkuuksista käytävässä maailmanlaajuisessa kilpailussa.

noudatetaan

julkisen sektorin investointi tutkimukseen on hyväksyttävien kynnysarvojen alapuolella eikä voi sen vuoksi

tarjota

Tutkimuksen maailmanlaajuinen toimintaympäristö kehittyy dramaattisesti ja muuttuu yhä moninapaisemmaksi, kun kasvava määrä kehittyviä maita, erityisesti Kiina, laajentaa tiedetuotantoaan. Kun EU:n ja Yhdysvaltojen yhteenlaskettu osuus maailman tutkimus- ja kehitystoiminnan menoista oli vielä vuonna 2000 lähes kaksi kolmannesta, vuoteen 2013 mennessä se oli laskenut alle puoleen.

Tutkimuksen maailmanlaajuinen toimintaympäristö kehittyy dramaattisesti ja muuttuu yhä moninapaisemmaksi, kun kasvava määrä kehittyviä maita, erityisesti Kiina, laajentaa tiedetuotantoaan. Kun EU:n ja Yhdysvaltojen yhteenlaskettu osuus maailman tutkimus- ja kehitystoiminnan menoista oli vielä vuonna 2000 lähes kaksi kolmannesta, vuoteen 2013 mennessä se oli laskenut alle puoleen.
  Lisäksi Euroopan innovaatioiden tulostaulu 2018 vahvisti, että julkisen ja yksityisen tutkimuksen ja kehityksen menot EU:ssa pysyvät vuoden 2010 tasojen alapuolella eivätkä saavuta pitkäaikaista tavoitetta kohdistaa 3 prosenttia BKT:stä tutkimus- ja kehitystoimiin.

Lisäksi Euroopan innovaatioiden tulostaulu 2018 vahvisti, että julkisen ja yksityisen tutkimuksen ja kehityksen menot EU:ssa pysyvät vuoden 2010 tasojen alapuolella eivätkä saavuta pitkäaikaista tavoitetta kohdistaa 3 prosenttia BKT:stä tutkimus- ja kehitystoimiin.

ERC tukee parhaita tutkijoita joustavalla ja pitkäaikaisella rahoituksella, jotta he voivat jatkaa uraauurtavaa tutkimustaan, joka on riskialtista mutta mahdollisesti erittäin hyödyllistä. ERC toimii itsenäisesti riippumattoman tieteellisen neuvoston johdolla. Tieteellisen neuvoston muodostavat arvostetut tieteenharjoittajat, insinööritieteiden edustajat ja tutkijat, joilla on vaadittava asiantuntemus ja jotka edustavat monipuolisesti eri tutkimusaloja. ERC:llä on käytettävissään laajempi osaamis- ja ideareservi kuin millään kansallisella järjestelmällä.
  Huippuosaaminen
  kehittyy, kun parhaat tutkijat ja parhaat ideat kilpailevat keskenään.

Huippuosaaminen

ERC tukee parhaita tutkijoita
  , nuoret tutkijat mukaan lukien,
  joustavalla ja pitkäaikaisella rahoituksella, jotta he voivat jatkaa uraauurtavaa tutkimustaan, joka on riskialtista mutta mahdollisesti erittäin hyödyllistä. ERC toimii itsenäisesti
  sukupuolten ja tieteenalojen kannalta tasapainoisen,
  riippumattoman tieteellisen neuvoston johdolla. Tieteellisen neuvoston muodostavat arvostetut tieteenharjoittajat, insinööritieteiden edustajat ja tutkijat, joilla on vaadittava asiantuntemus ja jotka edustavat monipuolisesti eri tutkimusaloja. ERC:llä on käytettävissään laajempi osaamis- ja ideareservi kuin millään kansallisella järjestelmällä.
  Ensiluokkainen tutkimus kaikilla tieteen aloilla
  kehittyy, kun parhaat tutkijat ja parhaat ideat kilpailevat keskenään.

, nuoret tutkijat mukaan lukien,

sukupuolten ja tieteenalojen kannalta tasapainoisen,

Ensiluokkainen tutkimus kaikilla tieteen aloilla

ERC:n rahoittamalla tieteen eturintamassa tehtävällä tutkimuksella on huomattava suora vaikutus sellaisten läpimurtojen muodossa, jotka avaavat tietä uusille ja usein odottamattomille tieteellisille
  ja
  teknologisille tuloksille ja uusille tutkimusaloille. Tämä puolestaan synnyttää radikaalisti uudenlaisia ideoita, jotka tuottavat innovaatioita ja kekseliästä liiketoimintaa ja vastaavat yhteiskunnallisiin haasteisiin. ERC:llä on myös merkittävä rakenteellinen vaikutus, koska se parantaa Euroopan tutkimusjärjestelmän laatua paitsi suoraa rahoitusta saavien tutkijoiden ja toimien kautta myös laajemmin. ERC:n rahoitusta saavat hankkeet ja tutkijat toimivat inspiroivana esikuvana tieteen eturintamassa tehtävälle tutkimukselle Euroopassa ja nostavat Euroopan profiilia ja tekevät siitä koko maailman parhaiden tutkijoiden silmissä houkuttelevamman työskentelypaikan ja yhteistyökumppanin. ERC:n avustusten saajien isännöimisen tuoma arvostus saa eurooppalaiset yliopistot ja tutkimusorganisaatiot kilpailemaan siitä, kuka tarjoaa houkuttelevimmat olosuhteet huippututkijoille. Lisäksi ERC:n toiminta voi epäsuorasti auttaa niitä arvioimaan suhteellisia vahvuuksiaan ja heikkouksiaan ja toteuttamaan uudistuksia.

ja

ERC:n rahoittamalla tieteen eturintamassa tehtävällä tutkimuksella on huomattava suora vaikutus sellaisten läpimurtojen muodossa, jotka avaavat tietä uusille ja usein odottamattomille tieteellisille, teknologisille
  ja yhteiskunnallisille
  tuloksille ja uusille tutkimusaloille. Tämä puolestaan synnyttää radikaalisti uudenlaisia ideoita, jotka tuottavat innovaatioita ja kekseliästä liiketoimintaa ja vastaavat yhteiskunnallisiin haasteisiin. ERC:llä on myös merkittävä rakenteellinen vaikutus, koska se parantaa Euroopan tutkimusjärjestelmän laatua paitsi suoraa rahoitusta saavien tutkijoiden ja toimien kautta myös laajemmin. ERC:n rahoitusta saavat hankkeet ja tutkijat toimivat inspiroivana esikuvana tieteen eturintamassa tehtävälle tutkimukselle Euroopassa ja nostavat Euroopan profiilia ja tekevät siitä koko maailman parhaiden tutkijoiden silmissä houkuttelevamman työskentelypaikan ja yhteistyökumppanin. ERC:n avustusten saajien isännöimisen tuoma arvostus saa eurooppalaiset yliopistot ja tutkimusorganisaatiot kilpailemaan siitä, kuka tarjoaa houkuttelevimmat olosuhteet huippututkijoille. Lisäksi ERC:n toiminta voi epäsuorasti auttaa niitä arvioimaan suhteellisia vahvuuksiaan ja heikkouksiaan ja toteuttamaan uudistuksia.

ja yhteiskunnallisille

Yhdysvaltojen ja EU-maiden tutkimustulosten välinen kuilu on kaventunut niiden kymmenen vuoden aikana, jotka ovat kuluneet ERC:n perustamisesta. ERC rahoittaa suhteellisen pientä prosentuaalista osuutta kaikesta eurooppalaisesta tutkimuksesta, mutta sen tieteellinen vaikutus on huomattavasti tätä osuutta suurempi. ERC:n tukeman tutkimustoiminnan vaikutus viittausmäärinä tarkasteltuna on keskimäärin verrattavissa maailman parhaiden tutkimusyliopistojen lukuihin. ERC:n toiminta tutkimuksen osalta on myös erittäin tuloksellista verrattuna maailman suurimpiin tutkimusrahoittajiin. ERC rahoittaa paljon eturintaman tutkimusta monilla sellaisilla tutkimusaloilla, joilla viittausmäärät ovat suurimpia, mukaan lukien nopeasti kehittyvät alat. Lisäksi vaikka ERC:n rahoitus on kohdistettu eturintaman tutkimukseen, se on johtanut myös huomattavaan määrään patentteja.

Yhdysvaltojen ja EU-maiden tutkimustulosten välinen kuilu on kaventunut niiden kymmenen vuoden aikana, jotka ovat kuluneet ERC:n perustamisesta. ERC rahoittaa suhteellisen pientä prosentuaalista osuutta kaikesta eurooppalaisesta tutkimuksesta, mutta sen tieteellinen vaikutus on huomattavasti tätä osuutta suurempi. ERC:n tukeman tutkimustoiminnan vaikutus viittausmäärinä tarkasteltuna on keskimäärin verrattavissa maailman parhaiden tutkimusyliopistojen lukuihin. ERC:n toiminta tutkimuksen osalta on myös erittäin tuloksellista verrattuna maailman suurimpiin tutkimusrahoittajiin. ERC rahoittaa paljon eturintaman tutkimusta monilla sellaisilla tutkimusaloilla, joilla viittausmäärät ovat suurimpia, mukaan lukien nopeasti kehittyvät alat. Lisäksi vaikka ERC:n rahoitus on kohdistettu eturintaman tutkimukseen, se on johtanut myös huomattavaan määrään patentteja.

On siis olemassa selvää näyttöä siitä, että ehdotuspyyntöjensä kautta ERC vetää puoleensa ja rahoittaa erinomaisia tutkijoita ja että ERC:n toimet tuottavat kehittyvillä tutkimusaloilla huomattavan osan maailmanlaajuisesti kaikkein merkittävimmistä ja vaikutuksiltaan suurimmista tutkimustuloksista, jotka johtavat läpimurtoihin ja merkittäviin edistysaskeliin. ERC:n avustusten saajien
  työ on lisäksi hyvin pitkälle monitieteistä
  , ja avustusten saajat tekevät yhteistyötä kansainvälisesti ja julkaisevat tuloksia avoimesti kaikilla tutkimusaloilla, myös yhteiskuntatieteissä ja humanistisissa tieteissä.

työ on lisäksi hyvin pitkälle monitieteistä

On siis olemassa selvää näyttöä siitä, että ehdotuspyyntöjensä kautta ERC vetää puoleensa ja rahoittaa erinomaisia tutkijoita ja että ERC:n toimet tuottavat kehittyvillä tutkimusaloilla huomattavan osan maailmanlaajuisesti kaikkein merkittävimmistä ja vaikutuksiltaan suurimmista tutkimustuloksista, jotka johtavat läpimurtoihin ja merkittäviin edistysaskeliin. ERC:n avustusten saajien
  työn odotetaan lisäksi muuttuvan kasvavissa määrin monitieteiseksi
  , ja avustusten saajat tekevät yhteistyötä kansainvälisesti ja julkaisevat tuloksia avoimesti kaikilla tutkimusaloilla, myös yhteiskuntatieteissä ja humanistisissa tieteissä

työn odotetaan lisäksi muuttuvan kasvavissa määrin monitieteiseksi

Niin ikään on jo olemassa näyttöä ERC:n apurahojen pidemmälle ulottuvista vaikutuksista tutkijoiden uraan, osaavien
  post-doc-tutkijoiden
  ja
  tohtoriopiskelijoiden
  kouluttamiseen, eurooppalaisen tutkimuksen maailmanlaajuisen näkyvyyden ja arvostuksen lisäämiseen sekä kansallisiin tutkimusjärjestelmiin ERC:n vahvan benchmarking-roolin ansiosta. Tämä vaikutus on erityisen arvokas EU:n noudattamassa hajautetun huippuosaamisen mallissa, koska status ERC:n rahoituksen saajana voi olla
  tarkempi
  tutkimuksen laadun indikaattori kuin laitosten statukseen perustuva laatutunnustus. Tämä antaa kunnianhimoisille yksilöille, laitoksille, alueille ja maille mahdollisuuden laajentaa oma-aloitteisesti tutkimusprofiileja, joissa ne ovat erityisen vahvoja.

post-doc-tutkijoiden

tohtoriopiskelijoiden

tarkempi

Niin ikään on olemassa näyttöä ERC:n apurahojen pidemmälle ulottuvista vaikutuksista tutkijoiden uraan, osaavien
  tutkijoiden
  ja
  tohtorin tutkinnon suorittaneiden
  kouluttamiseen, eurooppalaisen tutkimuksen maailmanlaajuisen näkyvyyden ja arvostuksen lisäämiseen sekä kansallisiin tutkimusjärjestelmiin ERC:n vahvan benchmarking-roolin ansiosta. Tämä vaikutus on erityisen arvokas EU:n noudattamassa hajautetun huippuosaamisen mallissa, koska status ERC:n rahoituksen saajana voi olla
  luotettava
  tutkimuksen laadun indikaattori kuin laitosten statukseen perustuva laatutunnustus. Tämä antaa kunnianhimoisille yksilöille, laitoksille, alueille ja maille mahdollisuuden laajentaa oma-aloitteisesti tutkimusprofiileja, joissa ne ovat erityisen vahvoja.

tutkijoiden

tohtorin tutkinnon suorittaneiden

luotettava

Tarkistus 25

Tarkistus 25

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – I osa – 1 alakohta – 1.2 alakohta – 1.2.1 alakohta

Liite I – I osa – 1 alakohta – 1.2 alakohta – 1.2.1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.2. | Toiminta-alat |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.2.

Toiminta-alat

| 1.2. | Toiminta-alat |
| --- | --- |

1.2.

Toiminta-alat

| 1.2.1. | Eturintaman tutkimus |
| --- | --- |

1.2.1.

Eturintaman tutkimus

| 1.2.1. | Eturintaman tutkimus |
| --- | --- |

1.2.1.

Eturintaman tutkimus

ERC:n rahoittaman tutkimuksen odotetaan johtavan tietämyksen eturintamassa tapahtuvaan edistykseen, korkealuokkaisiin tieteellisiin julkaisuihin sekä suuren yhteiskunnallisen
  ja
  taloudellisen vaikutuspotentiaalin omaaviin tutkimustuloksiin. ERC asettaa selkeän ja inspiroivan tavoitteen eturintaman tutkimukselle EU:ssa, Euroopassa ja kansainvälisesti. Jotta EU:sta saataisiin tehtyä houkuttelevampi ympäristö maailman parhaille tutkijoille, ERC pyrkii erityisesti kasvattamaan merkittävästi unionin osuutta julkaisuista, jotka kuuluvat maailmassa eniten viitattujen yhden prosentin joukkoon. Samoin tavoitteena on lisätä merkittävästi ERC:n rahoittamien Euroopan ulkopuolelta tulevien huipputason tutkijoiden määrää. ERC:n rahoitusta annetaan seuraavien vakiintuneiden periaatteiden mukaisesti. Tieteellinen huippuosaaminen on ainoa kriteeri, jonka perusteella ERC myöntää apurahoja. ERC toimii alhaalta ylöspäin -periaatteella ilman ennalta määriteltyjä prioriteetteja.

ja

ERC:n rahoittaman tutkimuksen odotetaan johtavan tietämyksen eturintamassa tapahtuvaan edistykseen, korkealuokkaisiin tieteellisiin julkaisuihin sekä suuren yhteiskunnallisen, taloudellisen
  ja ympäristöllisen
  vaikutuspotentiaalin omaaviin tutkimustuloksiin. ERC asettaa selkeän ja inspiroivan tavoitteen eturintaman tutkimukselle EU:ssa, Euroopassa ja kansainvälisesti. Jotta EU:sta saataisiin tehtyä houkuttelevampi ympäristö maailman parhaille tutkijoille, ERC pyrkii erityisesti kasvattamaan merkittävästi unionin osuutta julkaisuista, jotka kuuluvat maailmassa eniten viitattujen yhden prosentin joukkoon. Samoin tavoitteena on lisätä merkittävästi ERC:n rahoittamien Euroopan ulkopuolelta tulevien huipputason tutkijoiden määrää. ERC:n rahoitusta annetaan seuraavien vakiintuneiden periaatteiden mukaisesti. Tieteellinen huippuosaaminen on ainoa kriteeri, jonka perusteella ERC myöntää apurahoja. ERC toimii alhaalta ylöspäin -periaatteella ilman ennalta määriteltyjä prioriteetteja.

ja ympäristöllisen

Päälinjat

Päälinjat

| — | Pitkäaikainen rahoitus, jolla tuetaan huippututkijoita ja heidän tutkimusryhmiään uraauurtavassa tutkimuksessa, joka on riskialtista mutta mahdollisesti erittäin hyödyllistä; |
| --- | --- |

—

Pitkäaikainen rahoitus, jolla tuetaan huippututkijoita ja heidän tutkimusryhmiään uraauurtavassa tutkimuksessa, joka on riskialtista mutta mahdollisesti erittäin hyödyllistä;

| — | Pitkäaikainen rahoitus, jolla tuetaan huippututkijoita ja heidän tutkimusryhmiään uraauurtavassa tutkimuksessa, joka on riskialtista mutta mahdollisesti erittäin hyödyllistä; |
| --- | --- |

—

Pitkäaikainen rahoitus, jolla tuetaan huippututkijoita ja heidän tutkimusryhmiään uraauurtavassa tutkimuksessa, joka on riskialtista mutta mahdollisesti erittäin hyödyllistä;

| — | Sellaisten aloittelevien tutkijoiden tukeminen, joilla on erinomaisia ideoita; tarkoituksena on, että nämä tutkijat voivat saavuttaa riippumattoman aseman ja vakiinnuttaa samalla oman tutkijaryhmänsä tai tutkimusohjelmansa; |
| --- | --- |

—

Sellaisten aloittelevien tutkijoiden tukeminen, joilla on erinomaisia ideoita; tarkoituksena on, että nämä tutkijat voivat saavuttaa riippumattoman aseman ja vakiinnuttaa samalla oman tutkijaryhmänsä tai tutkimusohjelmansa;

| — | Sellaisten aloittelevien tutkijoiden tukeminen, joilla on erinomaisia ideoita; tarkoituksena on, että nämä tutkijat voivat saavuttaa riippumattoman aseman ja vakiinnuttaa samalla oman tutkijaryhmänsä tai tutkimusohjelmansa; |
| --- | --- |

—

Sellaisten aloittelevien tutkijoiden tukeminen, joilla on erinomaisia ideoita; tarkoituksena on, että nämä tutkijat voivat saavuttaa riippumattoman aseman ja vakiinnuttaa samalla oman tutkijaryhmänsä tai tutkimusohjelmansa;

| — | Uudet tiedemaailman työskentelytavat, joiden avulla on mahdollista saada aikaan läpimurtoihin johtavia tuloksia ja jotka voivat lisätä rahoitetun tutkimuksen kaupallista ja sosiaalisiin innovaatioihin liittyvää potentiaalia; |
| --- | --- |

—

Uudet tiedemaailman työskentelytavat, joiden avulla on mahdollista saada aikaan läpimurtoihin johtavia tuloksia ja jotka voivat lisätä rahoitetun tutkimuksen kaupallista ja sosiaalisiin innovaatioihin liittyvää potentiaalia;

| — | Uudet tiedemaailman työskentelytavat, joiden avulla on mahdollista saada aikaan läpimurtoihin johtavia tuloksia ja jotka voivat lisätä rahoitetun tutkimuksen kaupallista ja sosiaalisiin innovaatioihin liittyvää potentiaalia; |
| --- | --- |

—

Uudet tiedemaailman työskentelytavat, joiden avulla on mahdollista saada aikaan läpimurtoihin johtavia tuloksia ja jotka voivat lisätä rahoitetun tutkimuksen kaupallista ja sosiaalisiin innovaatioihin liittyvää potentiaalia;

| — | Kokemusten ja parhaiden käytäntöjen jakaminen alueellisten ja kansallisten tutkimusrahoittajien kanssa huippututkijoiden tukemisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

—

Kokemusten ja parhaiden käytäntöjen jakaminen alueellisten ja kansallisten tutkimusrahoittajien kanssa huippututkijoiden tukemisen edistämiseksi;

| — | Kokemusten ja parhaiden käytäntöjen jakaminen alueellisten ja kansallisten tutkimusrahoittajien
  sekä muiden unionin elinten
  kanssa huippututkijoiden tukemisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

—

Kokemusten ja parhaiden käytäntöjen jakaminen alueellisten ja kansallisten tutkimusrahoittajien
  sekä muiden unionin elinten
  kanssa huippututkijoiden tukemisen edistämiseksi;

sekä muiden unionin elinten

| — | ERC:n ohjelmien näkyvyyden lisääminen. |
| --- | --- |

—

ERC:n ohjelmien näkyvyyden lisääminen.

| — | ERC:n ohjelmien näkyvyyden lisääminen. |
| --- | --- |

—

ERC:n ohjelmien näkyvyyden lisääminen.

Tarkistus 26

Tarkistus 26

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – I osa – 1 alakohta – 1.3 alakohta – 1.3.1 alakohta – 2 kohta – 2 alakohta – 4 luetelmakohta

Liite I – I osa – 1 alakohta – 1.3 alakohta – 1.3.1 alakohta – 2 kohta – 2 alakohta – 4 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | tarkastelee ja arvioi ERC:n saavutuksia
  ja ERC:n rahoittaman tutkimuksen
  laatua ja vaikutuksia sekä esittää
  suosituksia korjaavista toimenpiteistä tai tulevista toimista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

tarkastelee ja arvioi ERC:n saavutuksia
  ja ERC:n rahoittaman tutkimuksen
  laatua ja vaikutuksia sekä esittää
  suosituksia korjaavista toimenpiteistä tai tulevista toimista;

tarkastelee ja arvioi ERC:n saavutuksia

laatua ja vaikutuksia sekä esittää

| — | toimittaa määräajoin ulkoisen tarkistuksen ja arvioinnin ERC:n saavutuksista
  ja ERC:n rahoittaman tutkimuksen
  laadusta ja vaikutuksista sekä vastaavasti hyväksyy
  suosituksia
  ja laatii ohjeita
  korjaavista toimenpiteistä tai tulevista toimista; |
| --- | --- |

—

toimittaa määräajoin ulkoisen tarkistuksen ja arvioinnin ERC:n saavutuksista
  ja ERC:n rahoittaman tutkimuksen
  laadusta ja vaikutuksista sekä vastaavasti hyväksyy
  suosituksia
  ja laatii ohjeita
  korjaavista toimenpiteistä tai tulevista toimista;

toimittaa määräajoin ulkoisen tarkistuksen ja arvioinnin ERC:n saavutuksista

laadusta ja vaikutuksista sekä vastaavasti hyväksyy

ja laatii ohjeita

Tarkistus 27

Tarkistus 27

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – I osa – 2 alakohta – 2.1 alakohta

Liite I – I osa – 2 alakohta – 2.1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.1. | Periaatteet |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.1.

Periaatteet

| 2.1. | Periaatteet |
| --- | --- |

2.1.

Periaatteet

Eurooppa tarvitsee tutkimusta ja innovointia varten erittäin ammattitaitoista ja muutoskykyistä
  työvoimaa
  , joka pystyy helposti sopeutumaan tulevaisuuden haasteisiin, kuten merkittäviin väestörakenteen muutoksiin Euroopassa, ja löytämään niihin kestäviä ratkaisuja. Huippuosaaminen edellyttää tutkijoilta valmiutta liikkua, tehdä yhteistyötä sekä levittää tietämystä muihin maihin, muille sektoreille ja muille tieteenaloille. Tarvitaan oikeanlaista tietämyksen ja osaamisen yhdistelmää, jotta kyetään ratkomaan yhteiskunnallisia haasteita ja tukemaan innovointia.

työvoimaa

Eurooppa tarvitsee tutkimusta ja innovointia varten erittäin ammattitaitoista ja muutoskykyistä
  henkilöstöä
  , joka pystyy helposti sopeutumaan
  nykyisiin ja
  tulevaisuuden haasteisiin, kuten merkittäviin väestörakenteen muutoksiin Euroopassa, ja löytämään niihin kestäviä ratkaisuja. Huippuosaaminen edellyttää tutkijoilta
  pääsyä huippuluokan infrastruktuuriin monilla aloilla,
  valmiutta liikkua, tehdä yhteistyötä sekä levittää tietämystä muihin maihin, muille sektoreille ja muille tieteenaloille. Tarvitaan oikeanlaista tietämyksen ja osaamisen yhdistelmää, jotta kyetään ratkomaan yhteiskunnallisia haasteita ja tukemaan innovointia.

henkilöstöä

nykyisiin ja

pääsyä huippuluokan infrastruktuuriin monilla aloilla,

Eurooppa on tieteen voimatekijä, jolla on noin 1,8 miljoonaa tutkijaa tuhansissa yliopistoissa, tutkimuskeskuksissa ja maailman johtavissa yrityksissä. On kuitenkin arvioitu, että EU:n on koulutettava ja työllistettävä vähintään miljoona uutta tutkijaa vuoteen 2027 mennessä saavuttaakseen tavoitteet, jotka on asetettu tutkimus- ja innovointi-investointien lisäämiselle. Tilanne on erityisen haastava tiedemaailman ulkopuolisilla aloilla. EU:n onkin tehostettava toimiaan, jotta nykyistä useammat nuoret naiset ja miehet saataisiin lähtemään tutkijan uralle, jotta EU:n ulkopuolisista maista saataisiin houkuteltua tutkijoita ja jotta omat tutkijat kyettäisiin pitämään Euroopassa ja Euroopan ulkopuolella työskentelevät eurooppalaiset tutkijat saataisiin takaisin Eurooppaan. Lisäksi, jotta huippuosaamista kyettäisiin levittämään nykyistä laajemmin, tutkijoiden työskentelyn edellytyksiä on parannettava koko eurooppalaisen tutkimusalueen (ERA) laajuisesti. Tätä varten on lujitettava yhteyksiä erityisesti eurooppalaiseen koulutusalueeseen, Euroopan aluekehitysrahastoon (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahastoon (ESR+).

Eurooppa on tieteen voimatekijä, jolla on noin 1,8 miljoonaa tutkijaa tuhansissa yliopistoissa, tutkimuskeskuksissa ja maailman johtavissa yrityksissä. On kuitenkin arvioitu, että EU:n on koulutettava ja työllistettävä vähintään miljoona uutta tutkijaa vuoteen 2027 mennessä saavuttaakseen tavoitteet, jotka on asetettu tutkimus- ja innovointi-investointien lisäämiselle. Tilanne on erityisen haastava tiedemaailman ulkopuolisilla aloilla.

EU:n onkin tehostettava toimiaan, jotta nykyistä useammat nuoret naiset ja miehet saataisiin lähtemään tutkijan uralle, jotta EU:n ulkopuolisista maista saataisiin houkuteltua tutkijoita ja jotta omat tutkijat kyettäisiin pitämään Euroopassa ja Euroopan ulkopuolella työskentelevät eurooppalaiset tutkijat saataisiin takaisin Eurooppaan.

Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi olisi kiinnitettävä huomiota järjestelyihin, jotka lisäävät joustavuutta molempia sukupuolia edustaville tutkijoille työ- ja yksityiselämän tasapainon takaamiseksi.

Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi olisi kiinnitettävä huomiota järjestelyihin, jotka lisäävät joustavuutta molempia sukupuolia edustaville tutkijoille työ- ja yksityiselämän tasapainon takaamiseksi.

Liikkuvuusohjelmilla olisi varmistettava tehokkaat ja yhtäläiset mahdollisuudet ja niihin olisi sisällyttävä erityistoimia erityisesti naispuolisten tutkijoiden liikkuvuuden esteiden poistamiseksi.

Liikkuvuusohjelmilla olisi varmistettava tehokkaat ja yhtäläiset mahdollisuudet ja niihin olisi sisällyttävä erityistoimia erityisesti naispuolisten tutkijoiden liikkuvuuden esteiden poistamiseksi.

Lisäksi, jotta varmistetaan synergiat ja jotta huippuosaamista kyettäisiin levittämään nykyistä laajemmin, huippuosaamismerkkiä sovelletaan jatkossakin Marie Skłodowska-Curie -toimien mukaisiin ehdotuspyyntöihin ja tutkijoiden työskentelyn edellytyksiä on parannettava koko eurooppalaisen tutkimusalueen (ERA) laajuisesti. Tätä varten on lujitettava yhteyksiä erityisesti eurooppalaiseen koulutusalueeseen, Euroopan aluekehitysrahastoon (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahastoon (ESR+).

Näihin haasteisiin voidaan niiden systeemisen luonteen ja niiden ratkaisemiseksi tarvittavien maiden rajat ylittävien toimien takia vastata parhaiten EU:n tasolla.

Näihin haasteisiin voidaan niiden systeemisen luonteen ja niiden ratkaisemiseksi tarvittavien maiden rajat ylittävien toimien takia vastata parhaiten EU:n tasolla.

Marie Skłodowska-Curie -toimissa keskitytään huippututkimukseen, ja ne toteutetaan kokonaan alhaalta ylöspäin -periaatetta noudattaen. Toimet ovat avoinna kaikille tutkimuksen ja innovoinnin aloille ja kattavat kaikki vaiheet perustutkimuksesta markkinoille saattamiseen ja innovaatiopalveluihin. Tähän sisältyvät myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvat tutkimusalat. Jos esille nousee erityisiä tarpeita ja käyttöön saadaan uusia rahoituslähteitä, Marie Skłodowska-Curie -toimia voidaan kohdentaa tiettyihin toimiin, jotka liittyvät yksittäisiin haasteisiin (mukaan lukien määritetyt missiot), tietyntyyppisiin tutkimus- ja innovointilaitoksiin tai tiettyihin maantieteellisiin paikkoihin. Näin voidaan reagoida osaamista, tutkijakoulutusta, urakehitystä ja tietämyksen jakamista koskevien vaatimusten kehittymiseen Euroopassa.

Marie Skłodowska-Curie -toimissa keskitytään huippututkimukseen, ja ne toteutetaan kokonaan alhaalta ylöspäin -periaatetta noudattaen. Toimet ovat avoinna kaikille tutkimuksen ja innovoinnin aloille ja kattavat kaikki vaiheet perustutkimuksesta markkinoille saattamiseen ja innovaatiopalveluihin. Tähän sisältyvät myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvat tutkimusalat. Jos esille nousee erityisiä tarpeita ja käyttöön saadaan uusia rahoituslähteitä, Marie Skłodowska-Curie -toimia voidaan kohdentaa
  tietyntyyppisiin
  toimiin, jotka liittyvät yksittäisiin haasteisiin (mukaan lukien määritetyt missiot), tietyntyyppisiin tutkimus- ja innovointilaitoksiin tai tiettyihin maantieteellisiin paikkoihin. Näin voidaan reagoida osaamista, tutkijakoulutusta, urakehitystä ja tietämyksen jakamista koskevien vaatimusten kehittymiseen Euroopassa.

tietyntyyppisiin

Marie Skłodowska-Curie -toimet ovat
  tärkein
  EU-tason
  väline
  , jonka avulla tutkijoita houkutellaan Euroopan ulkopuolisista maista Eurooppaan. Toimilla edistetään merkittävästi maailmanlaajuista tutkimus- ja innovointiyhteistyötä. On olemassa näyttöä siitä, että yksilö-, organisaatio- ja järjestelmätason myönteisten vaikutusten lisäksi Marie Skłodowska-Curie –toimet tuottavat vaikutuksiltaan merkittäviä ja läpimurtoihin johtavia tutkimustuloksia ja edistävät samalla merkittävästi yhteiskunnallisten ja strategisten haasteiden ratkaisemista. Pitkän aikavälin vaikutuksiin tähtäävä investoiminen ihmisiin kannattaa. Tämän osoittaa muun muassa niiden Nobel-palkinnon saajien määrä, jotka ovat aiemmin toimineet tutkijoina tai ohjaajina Marie Skłodowska-Curie -toimissa.

tärkein

väline

Marie Skłodowska-Curie -toimet ovat
  yhdessä ERC:n kanssa tärkeimpiä
  EU-tason
  välineitä
  , jonka avulla tutkijoita houkutellaan Euroopan ulkopuolisista maista Eurooppaan. Toimilla edistetään merkittävästi maailmanlaajuista tutkimus- ja innovointiyhteistyötä. On olemassa näyttöä siitä, että yksilö-, organisaatio- ja järjestelmätason myönteisten vaikutusten lisäksi Marie Skłodowska-Curie –toimet tuottavat vaikutuksiltaan merkittäviä ja läpimurtoihin johtavia tutkimustuloksia ja edistävät samalla merkittävästi yhteiskunnallisten ja strategisten haasteiden ratkaisemista. Pitkän aikavälin vaikutuksiin tähtäävä investoiminen ihmisiin kannattaa. Tämän osoittaa muun muassa niiden Nobel-palkinnon saajien määrä, jotka ovat aiemmin toimineet tutkijoina tai ohjaajina Marie Skłodowska-Curie -toimissa.

yhdessä ERC:n kanssa tärkeimpiä

välineitä

Marie Skłodowska-Curie -toimiin osallistuvat tutkijat, tiedeorganisaatiot ja tieteen ulkopuoliset organisaatiot kilpailevat toistensa kanssa maailmanlaajuisesti, ja toimissa luodaan ja jaetaan korkealaatuista tietämystä eri maissa, eri sektoreilla ja eri tieteenaloilla. Tämän ansiosta toimet tukevat erityisesti työllisyyttä, kasvua ja investointia edistävän sisämarkkinaohjelman ja EU:n globaalistrategian päämäärien sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista.

Marie Skłodowska-Curie -toimiin osallistuvat tutkijat, tiedeorganisaatiot ja tieteen ulkopuoliset organisaatiot kilpailevat toistensa kanssa maailmanlaajuisesti, ja toimissa luodaan ja jaetaan korkealaatuista tietämystä eri maissa, eri sektoreilla ja eri tieteenaloilla. Tämän ansiosta toimet tukevat erityisesti työllisyyttä, kasvua ja investointia edistävän sisämarkkinaohjelman ja EU:n globaalistrategian päämäärien sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista.

Marie Skłodowska-Curie –toimet edesauttavat eurooppalaisen tutkimusalueen muuttamista maailmanlaajuisesti tehokkaammaksi, kilpailukykyisemmäksi ja houkuttelevammaksi. Tähän pyritään keskittymällä erittäin ammattitaitoisten tutkijoiden uuteen sukupolveen ja antamalla tukea uusille kyvyille eri puolilla EU:ta ja sen ulkopuolella. Niin ikään edistetään uuden tietämyksen ja uusien ideoiden levittämistä ja niiden soveltamista eurooppalaisiin politiikkoihin, talouteen ja yhteiskuntaan muun muassa parantamalla tiedeviestintää ja julkisuustyötä sekä helpottamalla tutkimusta harjoittavien organisaatioiden välistä yhteistyötä. Marie Skłodowska-Curie –toimilla voi olla myös vahva rakenteellinen vaikutus eurooppalaiseen tutkimusalueeseen, ja niillä voidaan edistää avoimia työmarkkinoita sekä asettaa standardeja laadukkaalle koulutukselle, houkutteleville työolosuhteille ja kaikkia tutkijoita koskevalle avoimelle rekrytoinnille.

Marie Skłodowska-Curie –toimet edesauttavat eurooppalaisen tutkimusalueen muuttamista maailmanlaajuisesti tehokkaammaksi, kilpailukykyisemmäksi ja houkuttelevammaksi. Tähän pyritään keskittymällä erittäin ammattitaitoisten tutkijoiden uuteen sukupolveen ja antamalla tukea uusille kyvyille eri puolilla EU:ta ja sen ulkopuolella. Niin ikään edistetään uuden tietämyksen ja uusien ideoiden levittämistä ja niiden soveltamista eurooppalaisiin politiikkoihin, talouteen ja yhteiskuntaan muun muassa parantamalla tiedeviestintää ja julkisuustyötä sekä helpottamalla tutkimusta harjoittavien organisaatioiden välistä yhteistyötä. Marie Skłodowska-Curie –toimilla voi olla myös vahva rakenteellinen vaikutus eurooppalaiseen tutkimusalueeseen, ja niillä voidaan edistää avoimia työmarkkinoita sekä asettaa standardeja laadukkaalle koulutukselle, houkutteleville työolosuhteille ja kaikkia tutkijoita koskevalle avoimelle rekrytoinnille.

Tarkistus 28

Tarkistus 28

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – I osa – 2 alakohta – 2.2 alakohta – 2.2.2 alakohta – 1 kohta

Liite I – I osa – 2 alakohta – 2.2 alakohta – 2.2.2 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tarkistus EU tarvitsee vahvaa, muutoskykyistä ja luovaa työvoimaa, jolla on oikeanlainen yhdistelmä taitoja, jotta kyetään vastaamaan työmarkkinoiden tuleviin tarpeisiin, innovoimaan ja muuntamaan tietämys ja ideat taloudellista ja sosiaalista hyötyä tuottaviksi tuotteiksi ja palveluiksi. Tämä voidaan saavuttaa kouluttamalla tutkijoita ja kehittämällä edelleen heidän tutkimusydinkompetenssejaan sekä parantamalla nk. siirrettäviä taitoja, kuten luovaa ja yrittäjähenkistä ajattelutapaa. Näin tutkijat pystyvät vastaamaan nykyisiin ja tuleviin globaaleihin haasteisiin ja parantamaan uranäkymiään ja innovointipotentiaaliaan. | Tarkistus EU tarvitsee vahvaa, muutoskykyistä ja luovaa työvoimaa, jolla on oikeanlainen yhdistelmä taitoja, jotta kyetään vastaamaan työmarkkinoiden tuleviin tarpeisiin, innovoimaan ja muuntamaan tietämys ja ideat tieteellistä, taloudellista ja sosiaalista hyötyä tuottaviksi tuotteiksi ja palveluiksi. Tämä voidaan saavuttaa kouluttamalla tutkijoita ja kehittämällä edelleen heidän tutkimusydinkompetenssejaan, parantamalla nk. siirrettäviä taitoja, kuten luovaa ja yrittäjähenkistä ajattelutapaa
  , mukaan luettuna sen hyödyn ymmärtäminen, että standardit tuovat markkinoille uusia tuotteita ja palveluita.
  Näin tutkijat pystyvät vastaamaan nykyisiin ja tuleviin globaaleihin haasteisiin ja parantamaan uranäkymiään ja innovointipotentiaaliaan.
  Tämä voidaan saavuttaa tarvittaessa yhdessä EIT:n koulutustoiminnan kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tarkistus EU tarvitsee vahvaa, muutoskykyistä ja luovaa työvoimaa, jolla on oikeanlainen yhdistelmä taitoja, jotta kyetään vastaamaan työmarkkinoiden tuleviin tarpeisiin, innovoimaan ja muuntamaan tietämys ja ideat taloudellista ja sosiaalista hyötyä tuottaviksi tuotteiksi ja palveluiksi. Tämä voidaan saavuttaa kouluttamalla tutkijoita ja kehittämällä edelleen heidän tutkimusydinkompetenssejaan sekä parantamalla nk. siirrettäviä taitoja, kuten luovaa ja yrittäjähenkistä ajattelutapaa. Näin tutkijat pystyvät vastaamaan nykyisiin ja tuleviin globaaleihin haasteisiin ja parantamaan uranäkymiään ja innovointipotentiaaliaan.

Tarkistus EU tarvitsee vahvaa, muutoskykyistä ja luovaa työvoimaa, jolla on oikeanlainen yhdistelmä taitoja, jotta kyetään vastaamaan työmarkkinoiden tuleviin tarpeisiin, innovoimaan ja muuntamaan tietämys ja ideat tieteellistä, taloudellista ja sosiaalista hyötyä tuottaviksi tuotteiksi ja palveluiksi. Tämä voidaan saavuttaa kouluttamalla tutkijoita ja kehittämällä edelleen heidän tutkimusydinkompetenssejaan, parantamalla nk. siirrettäviä taitoja, kuten luovaa ja yrittäjähenkistä ajattelutapaa
  , mukaan luettuna sen hyödyn ymmärtäminen, että standardit tuovat markkinoille uusia tuotteita ja palveluita.
  Näin tutkijat pystyvät vastaamaan nykyisiin ja tuleviin globaaleihin haasteisiin ja parantamaan uranäkymiään ja innovointipotentiaaliaan.
  Tämä voidaan saavuttaa tarvittaessa yhdessä EIT:n koulutustoiminnan kanssa.

, mukaan luettuna sen hyödyn ymmärtäminen, että standardit tuovat markkinoille uusia tuotteita ja palveluita.

Tämä voidaan saavuttaa tarvittaessa yhdessä EIT:n koulutustoiminnan kanssa.

Tarkistus 29

Tarkistus 29

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – I osa – 2 alakohta – 2.2 alakohta – 2.2.3 alakohta

Liite I – I osa – 2 alakohta – 2.2 alakohta – 2.2.3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.2.3. | Inhimillisen pääoman
  ja taitojen kehittämisen tukeminen koko eurooppalaisella tutkimusalueella |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.2.3.

Inhimillisen pääoman
  ja taitojen kehittämisen tukeminen koko eurooppalaisella tutkimusalueella

Inhimillisen pääoman

| 2.2.3. | Henkilöstön
  ja taitojen kehittämisen tukeminen koko eurooppalaisella tutkimusalueella |
| --- | --- |

2.2.3.

Henkilöstön
  ja taitojen kehittämisen tukeminen koko eurooppalaisella tutkimusalueella

Henkilöstön

Jotta voidaan edistää huippuosaamista, tehostaa yhteistyötä tutkimusta harjoittavien organisaatioiden välillä ja saada aikaan myönteisiä rakenteellisia vaikutuksia Euroopan tutkimusalueella, tarvitaan nykyistä kattavammin korkealuokkaisia koulutusstandardeja, laadukkaita työolosuhteita ja tutkijoiden toimivia urakehitysmahdollisuuksia. Niiden avulla voidaan nykyaikaistaa ja parantaa tutkijakoulutusohjelmia ja -järjestelmiä sekä lisätä tutkimuslaitosten maailmanlaajuista houkuttelevuutta.

Jotta voidaan edistää huippuosaamista, tehostaa yhteistyötä tutkimusta harjoittavien organisaatioiden välillä ja saada aikaan myönteisiä rakenteellisia vaikutuksia Euroopan tutkimusalueella, tarvitaan nykyistä kattavammin korkealuokkaisia koulutusstandardeja, laadukkaita työolosuhteita ja tutkijoiden toimivia urakehitysmahdollisuuksia. Niiden avulla voidaan nykyaikaistaa ja parantaa tutkijakoulutusohjelmia ja -järjestelmiä sekä lisätä tutkimuslaitosten maailmanlaajuista houkuttelevuutta
  , joka on kehitetty yhteistyössä Euroopan horisontti -ohjelman muiden osien kanssa.

, joka on kehitetty yhteistyössä Euroopan horisontti -ohjelman muiden osien kanssa.

Päälinjat

Päälinjat

| — | Koulutusohjelmat, joilla edistetään huippuosaamista ja levitetään parhaita käytäntöjä instituutioiden ja tutkimus- ja innovointijärjestelmien välillä; |
| --- | --- |

—

Koulutusohjelmat, joilla edistetään huippuosaamista ja levitetään parhaita käytäntöjä instituutioiden ja tutkimus- ja innovointijärjestelmien välillä;

| — | Koulutusohjelmat, joilla edistetään huippuosaamista ja levitetään parhaita käytäntöjä instituutioiden ja tutkimus- ja innovointijärjestelmien välillä; |
| --- | --- |

—

Koulutusohjelmat, joilla edistetään huippuosaamista ja levitetään parhaita käytäntöjä instituutioiden ja tutkimus- ja innovointijärjestelmien välillä;

| — | Yhteistyö sekä tietämyksen tuottaminen ja levittäminen EU:ssa ja yhdessä EU:n ulkopuolisten maiden kanssa. |
| --- | --- |

—

Yhteistyö sekä tietämyksen tuottaminen ja levittäminen EU:ssa ja yhdessä EU:n ulkopuolisten maiden kanssa.

| — | Yhteistyö sekä tietämyksen tuottaminen ja levittäminen EU:ssa ja yhdessä EU:n ulkopuolisten maiden kanssa. |
| --- | --- |

—

Yhteistyö sekä tietämyksen tuottaminen ja levittäminen EU:ssa ja yhdessä EU:n ulkopuolisten maiden kanssa.

Tarkistus 30

Tarkistus 30

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – I osa – 2 alakohta – 2.2 alakohta – 2.2.5 alakohta

Liite I – I osa – 2 alakohta – 2.2 alakohta – 2.2.5 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.2.5. | Julkisuustyön edistäminen |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.2.5.

Julkisuustyön edistäminen

| 2.2.5. | Julkisuustyön edistäminen |
| --- | --- |

2.2.5.

Julkisuustyön edistäminen

Tietoa ohjelman toimista on lisättävä ja tutkijoiden julkista arvostusta on parannettava kaikkialla EU:ssa ja sen ulkopuolella, jotta voidaan nostaa Marie Skłodowska-Curie -toimien profiilia maailmanlaajuisesti, luoda selkeämpi kuva siitä, miten tutkijoiden työ vaikuttaa kansalaisten jokapäiväiseen elämään, ja kannustaa nuoria lähtemään tutkijan uralle. Tähän voidaan päästä levittämällä ja hyödyntämällä tietämystä ja käytäntöjä paremmin.

Tietoa ohjelman toimista on lisättävä ja tutkijoiden julkista arvostusta on parannettava kaikkialla EU:ssa ja sen ulkopuolella, jotta voidaan nostaa Marie Skłodowska-Curie -toimien profiilia maailmanlaajuisesti, luoda selkeämpi kuva siitä, miten tutkijoiden työ vaikuttaa kansalaisten jokapäiväiseen elämään, ja kannustaa nuoria
  , erityisesti naisia,
  lähtemään tutkijan uralle. Tähän voidaan päästä levittämällä ja hyödyntämällä tietämystä ja käytäntöjä paremmin.

, erityisesti naisia,

Päälinjat

Päälinjat

| — | Julkisuustyöhön liittyvät aloitteet, joiden tavoitteena on lisätä kiinnostusta tutkijan uraa kohtaan erityisesti nuorten keskuudessa; |
| --- | --- |

—

Julkisuustyöhön liittyvät aloitteet, joiden tavoitteena on lisätä kiinnostusta tutkijan uraa kohtaan erityisesti nuorten keskuudessa;

| — | Julkisuustyöhön liittyvät aloitteet, joiden tavoitteena on lisätä kiinnostusta tutkijan uraa kohtaan erityisesti nuorten keskuudessa; |
| --- | --- |

—

Julkisuustyöhön liittyvät aloitteet, joiden tavoitteena on lisätä kiinnostusta tutkijan uraa kohtaan erityisesti nuorten keskuudessa;

| — | Edistämistoimet, joilla nostetaan Marie Skłodowska-Curie -toimien profiilia maailmanlaajuisesti ja lisätään toimien näkyvyyttä ja ihmisten tietoisuutta niistä; |
| --- | --- |

—

Edistämistoimet, joilla nostetaan Marie Skłodowska-Curie -toimien profiilia maailmanlaajuisesti ja lisätään toimien näkyvyyttä ja ihmisten tietoisuutta niistä;

| — | Edistämistoimet, joilla nostetaan Marie Skłodowska-Curie -toimien profiilia maailmanlaajuisesti ja lisätään toimien näkyvyyttä ja ihmisten tietoisuutta niistä; |
| --- | --- |

—

Edistämistoimet, joilla nostetaan Marie Skłodowska-Curie -toimien profiilia maailmanlaajuisesti ja lisätään toimien näkyvyyttä ja ihmisten tietoisuutta niistä;

| — | Tietämyksen levittäminen ja koonti eri hankkeiden välisen yhteistyön ja muiden verkostoitumistoimien, kuten alumnipalvelujen, avulla. |
| --- | --- |

—

Tietämyksen levittäminen ja koonti eri hankkeiden välisen yhteistyön ja muiden verkostoitumistoimien, kuten alumnipalvelujen, avulla.

| — | Tietämyksen levittäminen ja koonti eri hankkeiden välisen yhteistyön ja muiden verkostoitumistoimien, kuten alumnipalvelujen
  ja kansallisten yhteyspisteiden
  avulla. |
| --- | --- |

—

Tietämyksen levittäminen ja koonti eri hankkeiden välisen yhteistyön ja muiden verkostoitumistoimien, kuten alumnipalvelujen
  ja kansallisten yhteyspisteiden
  avulla.

ja kansallisten yhteyspisteiden

Tarkistus 31

Tarkistus 31

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – I osa – 3 alakohta – 3.1 alakohta

Liite I – I osa – 3 alakohta – 3.1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.1. | Periaatteet |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.1.

Periaatteet

| 3.1. | Periaatteet |
| --- | --- |

3.1.

Periaatteet

Modernit tutkimusinfrastruktuurit tarjoavat keskeisen tärkeitä palveluja tutkimus- ja innovointiyhteisöille, ja niillä on sen vuoksi keskeinen rooli tietämyksen rajojen laajentamisessa. Tukemalla tutkimusinfrastruktuureja EU:n tasolla voidaan saada parannusta tämänhetkiseen tilanteeseen, jossa todellisuutta ovat toisistaan irralliset kansalliset tutkimusinfrastruktuurit ja tieteellisen huippuosaamisen ”taskut”, ja lisätä
  (tällä hetkellä vähäistä)
  tietämyksen liikkumista siilojen välillä.

(tällä hetkellä vähäistä)

Modernit tutkimusinfrastruktuurit tarjoavat keskeisen tärkeitä palveluja tutkimus- ja innovointiyhteisöille, ja niillä on sen vuoksi keskeinen rooli tietämyksen rajojen laajentamisessa. Tukemalla
  kaiken tyyppisiä
  tutkimusinfrastruktuureja EU:n tasolla,
  mukaan luettuna pienet ja keskisuuret sekä erityisesti EAKR:stä rahoitusta saavat infrastruktuurit,
  voidaan saada parannusta tämänhetkiseen tilanteeseen, jossa todellisuutta ovat toisistaan irralliset kansalliset
  ja alueelliset
  tutkimusinfrastruktuurit ja tieteellisen huippuosaamisen
  ”taskujen” täydentäminen ja parantaminen
  , ja lisätä tietämyksen liikkumista siilojen välillä.

kaiken tyyppisiä

mukaan luettuna pienet ja keskisuuret sekä erityisesti EAKR:stä rahoitusta saavat infrastruktuurit,

ja alueelliset

”taskujen” täydentäminen ja parantaminen

Yleistavoitteena on saada Euroopalle kestävät maailmanluokan tutkimusinfrastruktuurit, jotka ovat avoimesti kaikkien eurooppalaisten ja Euroopan ulkopuolisten tutkijoiden käytettävissä ja joiden potentiaali saada aikaan tieteellisiä edistysaskeleita ja innovaatioita käytetään täysimääräisesti hyväksi. Keskeisiä tavoitteita ovat tutkimus- ja innovointiekosysteemin hajanaisuuden vähentäminen, toiminnan päällekkäisyyksien välttäminen ja tutkimusinfrastruktuurien kehittämisen
  ja käytön
  parempi koordinointi. On olennaisen tärkeää tukea kaikkien eurooppalaisten tutkijoiden vapaata pääsyä tutkimusinfrastruktuureihin ja – eurooppalaisten avoimen tieteen pilvipalvelujen kautta – digitaalisiin tutkimusresursseihin. Tämä edellyttää erityisesti puuttumista siihen, että avoimen tieteen ja avoimen datan periaatteita ei tällä hetkellä sovelleta optimaalisesti käytännössä. EU:n on myös reagoitava lahjakkuuksista käytävän maailmanlaajuisen kilpailun nopeaan kovenemiseen houkuttelemalla EU:n ulkopuolisten maiden tutkijoita työskentelemään korkealuokkaisissa eurooppalaisissa tutkimusinfrastruktuureissa. Tärkeänä tavoitteena on myös Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn parantaminen tukemalla tutkimusinfrastruktuurien ja niiden käyttäjien kannalta olennaisia avainteknologioita ja -palveluja ja parantamalla näin edellytyksiä tuottaa innovatiivisia ratkaisuja.

ja käytön

Yleistavoitteena on saada Euroopalle kestävät maailmanluokan tutkimusinfrastruktuurit, jotka ovat avoimesti kaikkien eurooppalaisten ja Euroopan ulkopuolisten tutkijoiden
  ja innovoijien
  käytettävissä ja joiden potentiaali saada aikaan tieteellisiä edistysaskeleita ja innovaatioita käytetään täysimääräisesti hyväksi. Keskeisiä tavoitteita ovat tutkimus- ja innovointiekosysteemin hajanaisuuden vähentäminen,
  jatkuvan uudistamisen varmistaminen
  , toiminnan päällekkäisyyksien välttäminen sekä tutkimusinfrastruktuurien kehittämisen, käytön
  ja saatavuuden
  parempi koordinointi.

ja innovoijien

jatkuvan uudistamisen varmistaminen

ja saatavuuden

On
  myös
  olennaisen tärkeää tukea kaikkien eurooppalaisten tutkijoiden vapaata pääsyä tutkimusinfrastruktuureihin ja – eurooppalaisten avoimen tieteen pilvipalvelujen kautta – digitaalisiin tutkimusresursseihin. Tämä edellyttää erityisesti puuttumista siihen, että avoimen tieteen ja avoimen datan periaatteita ei tällä hetkellä sovelleta optimaalisesti käytännössä. EU:n on myös reagoitava lahjakkuuksista käytävän maailmanlaajuisen kilpailun nopeaan kovenemiseen houkuttelemalla EU:n ulkopuolisten maiden tutkijoita työskentelemään korkealuokkaisissa eurooppalaisissa tutkimusinfrastruktuureissa. Tärkeänä tavoitteena on myös Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn parantaminen tukemalla tutkimusinfrastruktuurien ja niiden käyttäjien kannalta olennaisia avainteknologioita ja -palveluja ja parantamalla näin edellytyksiä tuottaa
  ja hyödyntää
  innovatiivisia ratkaisuja.

myös

ja hyödyntää

Aiemmat puiteohjelmat ovat edistäneet huomattavasti kansallisten infrastruktuurien tehokkaampaa ja tuloksellisempaa käyttöä. Lisäksi niiden puitteissa on kehitetty yhdessä Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumin (ESFRI) kanssa johdonmukainen ja strategialähtöinen lähestymistapa yleiseurooppalaisia tutkimusinfrastruktuureja koskevaa päätöksentekoa varten. Tämä strateginen lähestymistapa on tuottanut selkeitä hyötyjä: on muun muassa kyetty vähentämään toimien päällekkäisyyksiä resurssien tehokkaamman kokonaiskäytön kautta sekä standardoimaan prosesseja ja menettelyjä.

Aiemmat puiteohjelmat ovat edistäneet huomattavasti kansallisten infrastruktuurien tehokkaampaa ja tuloksellisempaa käyttöä
  ja auttaneet poistamaan esteitä rajatylittävän saatavuuden mahdollistamiseksi.
  Lisäksi niiden puitteissa on kehitetty yhdessä Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumin (ESFRI) kanssa johdonmukainen ja strategialähtöinen lähestymistapa yleiseurooppalaisia tutkimusinfrastruktuureja koskevaa päätöksentekoa varten. Tämä strateginen lähestymistapa on tuottanut selkeitä hyötyjä: on muun muassa kyetty vähentämään toimien päällekkäisyyksiä resurssien tehokkaamman kokonaiskäytön kautta sekä standardoimaan
  ja yhdenmukaistamaan
  prosesseja ja menettelyjä.
  Olemassa olevien ensiluokkaisten tutkimus- ja innovaatioverkostojen vahvistaminen ja avaaminen sekä tarpeen mukaan uusien luominen on yksi tämän otsikon alla olevista painopisteistä.

ja auttaneet poistamaan esteitä rajatylittävän saatavuuden mahdollistamiseksi.

ja yhdenmukaistamaan

Olemassa olevien ensiluokkaisten tutkimus- ja innovaatioverkostojen vahvistaminen ja avaaminen sekä tarpeen mukaan uusien luominen on yksi tämän otsikon alla olevista painopisteistä.

EU:n tukema toiminta tuottaa lisäarvoa seuraavilla tavoilla: yhdistämällä ja optimoimalla nykyisiä tutkimusinfrastruktuureja sen lisäksi, että kehitetään uusia; perustamalla eurooppalaiset avoimen tieteen pilvipalvelut (EOSC), jotka toimivat tehokkaana, skaalattavissa olevana ja kestävänä ympäristönä datalähtöiselle tutkimukselle; liittämällä yhteen kansallisia ja alueellisia tutkimus- ja koulutusverkostoja; parantamalla suurikapasiteettista verkkoinfrastruktuuria, jota voidaan käyttää suurten datamäärien käsittelyyn ja jonka kautta voidaan hyödyntää digitaalisia resursseja yli valtioiden ja tutkimusalojen rajojen, ja turvaamalla tällaisen infrastruktuurin toiminta; poistamalla esteitä, jotka estävät parhaiden tutkimusryhmien pääsyn EU:n parhaisiin tutkimusinfrastruktuuripalveluihin; parantamalla tutkimusinfrastruktuurien innovaatiopotentiaalia keskittyen ennen kaikkea teknologian kehittämiseen ja yhteistyössä toteutettavaan innovointiin sekä tutkimusinfrastruktuurien käytön lisäämiseen teollisuudessa.

EU:n tukema toiminta tuottaa lisäarvoa seuraavilla tavoilla: yhdistämällä ja optimoimalla nykyisiä tutkimusinfrastruktuureja
  , e-infrastruktuuri mukaan lukien,
  sen lisäksi, että kehitetään uusia; perustamalla eurooppalaiset avoimen tieteen pilvipalvelut (EOSC), jotka toimivat tehokkaana, skaalattavissa olevana ja kestävänä ympäristönä datalähtöiselle tutkimukselle; liittämällä yhteen kansallisia ja alueellisia tutkimus- ja koulutusverkostoja; parantamalla suurikapasiteettista verkkoinfrastruktuuria, jota voidaan käyttää suurten datamäärien käsittelyyn ja jonka kautta voidaan hyödyntää digitaalisia resursseja yli valtioiden ja tutkimusalojen rajojen, ja turvaamalla tällaisen infrastruktuurin toiminta; poistamalla esteitä, jotka estävät parhaiden tutkimusryhmien pääsyn EU:n parhaisiin tutkimusinfrastruktuuripalveluihin; parantamalla tutkimusinfrastruktuurien innovaatiopotentiaalia keskittyen ennen kaikkea teknologian kehittämiseen ja yhteistyössä toteutettavaan innovointiin sekä tutkimusinfrastruktuurien käytön lisäämiseen teollisuudessa.

, e-infrastruktuuri mukaan lukien,

Lisäksi EU:n tutkimusinfrastruktuurien kansainvälistä ulottuvuutta on vahvistettava tiivistämällä yhteistyötä kansainvälisten tutkimusinfrastruktuurien kanssa ja edistämällä kansainvälistä osallistumista eurooppalaisiin tutkimusinfrastruktuureihin niin, että tästä saadaan molemminpuolista hyötyä.

Lisäksi EU:n tutkimusinfrastruktuurien kansainvälistä ulottuvuutta on vahvistettava tiivistämällä yhteistyötä
  sekä edistämällä saatavuutta ja yhteyksiä
  kansainvälisten tutkimusinfrastruktuurien kanssa ja edistämällä kansainvälistä osallistumista eurooppalaisiin tutkimusinfrastruktuureihin niin, että tästä saadaan molemminpuolista hyötyä.

sekä edistämällä saatavuutta ja yhteyksiä

Toimet tukevat myös YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista muun muassa seuraavien tavoitteiden osalta: SDG 3 – Hyvää terveyttä ja hyvinvointia ihmisille ja tavoite 7 – kohtuuhintainen ja puhdas energia; tavoite 9 – teollisuus, innovaatiot ja infrastruktuuri; tavoite 13 – ilmastotoimet.

Toimet tukevat myös YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista muun muassa seuraavien tavoitteiden osalta: SDG 3 – Hyvää terveyttä ja hyvinvointia ihmisille ja tavoite 7 – kohtuuhintainen ja puhdas energia; tavoite 9 – teollisuus, innovaatiot ja infrastruktuuri; tavoite 13 – ilmastotoimet.

Tarkistus 32

Tarkistus 32

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – I osa – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.1 alakohta

Liite I – I osa – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.2.1. | Euroopan tutkimusinfrastruktuuriympäristön parantaminen |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.2.1.

Euroopan tutkimusinfrastruktuuriympäristön parantaminen

| 3.2.1. | Euroopan tutkimusinfrastruktuuriympäristön parantaminen |
| --- | --- |

3.2.1.

Euroopan tutkimusinfrastruktuuriympäristön parantaminen

ESFRI:n yksilöimien tutkimusinfrastruktuurien perustaminen, toiminta ja pitkän aikavälin kestävyys ovat olennaisen tärkeitä, jotta EU voisi säilyttää johtavan aseman tieteen eturintamassa tehtävässä tutkimuksessa, tietämyksen luomisessa ja käytössä sekä teollisuuden kilpailukyvyssä.

Mukaan lukien
  ESFRI:n yksilöimien tutkimusinfrastruktuurien perustaminen, toiminta ja pitkän aikavälin kestävyys
  sekä niiden osallistumisen maksimointi huipputason Euroopan horisontti -hankkeisiin
  ovat olennaisen tärkeitä, jotta EU voisi säilyttää johtavan aseman tieteen eturintamassa tehtävässä tutkimuksessa, tietämyksen luomisessa ja käytössä sekä teollisuuden kilpailukyvyssä.

Mukaan lukien

sekä niiden osallistumisen maksimointi huipputason Euroopan horisontti -hankkeisiin

Eurooppalaisista avoimen tieteen pilvipalveluista olisi kehitettävä tehokas ja kattava jakelukanava tutkimusinfrastruktuuripalveluille, ja niiden olisi
  tarjottava
  Euroopan
  tutkimusyhteisöille
  seuraavan sukupolven datapalvelut tutkimusalan massadatan (big data) haravointia, tallentamista, käsittelyä (esimerkiksi analyysit, simulointi, visualisointipalvelut) ja jakamista varten. Avoimen tieteen pilvipalvelujen olisi myös tarjottava Euroopan tutkijoille
  pääsy valtaosaan tutkimusinfrastruktuurien
  luomasta ja keräämästä datasta sekä
  mahdollisuudet
  käyttää Euroopan datainfrastruktuurin (EDI) (13) puitteissa käyttöön otettuja suurteholaskentaresursseja ja eksa-luokan resursseja.

tarjottava

tutkimusyhteisöille

pääsy valtaosaan tutkimusinfrastruktuurien

mahdollisuudet

13

Eurooppalaisista avoimen tieteen pilvipalveluista olisi kehitettävä tehokas ja kattava jakelukanava tutkimusinfrastruktuuripalveluille, ja niiden olisi
  annettava
  Euroopan
  tutkimusyhteisöjen kehittää
  seuraavan sukupolven datapalvelut tutkimusalan massadatan (big data) haravointia, tallentamista, käsittelyä (esimerkiksi analyysit, simulointi, visualisointipalvelut) ja jakamista varten. Avoimen tieteen pilvipalvelujen olisi myös tarjottava Euroopan tutkijoille
  palveluja, jotka kannustavat säilyttämään ja käsittelemään valtaosaa tutkimusinfrastruktuureissa ja niiden ulkopuolella toimivien tutkijoiden
  luomasta ja keräämästä laatutarkastetusta datasta,
  sekä annettava mahdollisuus
  käyttää Euroopan datainfrastruktuurin (EDI) (13) puitteissa käyttöön otettuja suurteholaskentaresursseja ja eksa-luokan resursseja.

annettava

tutkimusyhteisöjen kehittää

palveluja, jotka kannustavat säilyttämään ja käsittelemään valtaosaa tutkimusinfrastruktuureissa ja niiden ulkopuolella toimivien tutkijoiden

sekä annettava mahdollisuus

13

Yleiseurooppalainen tutkimus- ja koulutusverkko yhdistää toisiinsa tutkimusinfrastruktuureja ja -resursseja ja tarjoaa etäyhteydet niihin mahdollistamalla yhteenliitettävyyden yliopistojen, tutkimuslaitosten sekä tutkimus- ja innovaatioyhteisöjen välillä EU:n tasolla. Lisäksi se mahdollistaa kansainväliset yhteydet kumppaniverkostojen kanssa maailmanlaajuisesti.

Yleiseurooppalainen tutkimus- ja koulutusverkko yhdistää toisiinsa tutkimusinfrastruktuureja ja -resursseja ja tarjoaa etäyhteydet niihin mahdollistamalla yhteenliitettävyyden yliopistojen, tutkimuslaitosten sekä tutkimus- ja innovaatioyhteisöjen välillä EU:n tasolla. Lisäksi se mahdollistaa kansainväliset yhteydet kumppaniverkostojen kanssa maailmanlaajuisesti.

Päälinjat

Päälinjat

| — | Yleiseurooppalaiset tutkimusinfrastruktuurit, niiden elinkaari ja uusien tutkimusinfrastruktuurien suunnittelu; tutkimusinfrastruktuurien valmistelu- ja käyttöönottovaihe, varhaisvaiheen toiminta; täydentävyys suhteessa muihin rahoituslähteisiin sekä tutkimusinfrastruktuurien ekosysteemin parantaminen ja optimointi seuraamalla ESFRI:n Landmark-tavoitteiden toteutumista ja edistämällä yleiseurooppalaisten tutkimusinfrastruktuurien palvelusopimusten käyttöönottoa sekä tutkimusinfrastruktuurien kehittämistä, fuusioita tai käytöstä poistamista; |
| --- | --- |

—

Yleiseurooppalaiset tutkimusinfrastruktuurit, niiden elinkaari ja uusien tutkimusinfrastruktuurien suunnittelu; tutkimusinfrastruktuurien valmistelu- ja käyttöönottovaihe, varhaisvaiheen toiminta; täydentävyys suhteessa muihin rahoituslähteisiin sekä tutkimusinfrastruktuurien ekosysteemin parantaminen ja optimointi seuraamalla ESFRI:n Landmark-tavoitteiden toteutumista ja edistämällä yleiseurooppalaisten tutkimusinfrastruktuurien palvelusopimusten käyttöönottoa sekä tutkimusinfrastruktuurien kehittämistä, fuusioita tai käytöstä poistamista;

| — | Yleiseurooppalaiset tutkimusinfrastruktuurit, niiden elinkaari ja uusien tutkimusinfrastruktuurien suunnittelu; tutkimusinfrastruktuurien valmistelu- ja käyttöönottovaihe, varhaisvaiheen toiminta; täydentävyys suhteessa muihin rahoituslähteisiin sekä tutkimusinfrastruktuurien ekosysteemin parantaminen ja optimointi seuraamalla ESFRI:n Landmark-tavoitteiden toteutumista ja edistämällä yleiseurooppalaisten tutkimusinfrastruktuurien palvelusopimusten käyttöönottoa sekä tutkimusinfrastruktuurien kehittämistä, fuusioita tai käytöstä poistamista; |
| --- | --- |

—

Yleiseurooppalaiset tutkimusinfrastruktuurit, niiden elinkaari ja uusien tutkimusinfrastruktuurien suunnittelu; tutkimusinfrastruktuurien valmistelu- ja käyttöönottovaihe, varhaisvaiheen toiminta; täydentävyys suhteessa muihin rahoituslähteisiin sekä tutkimusinfrastruktuurien ekosysteemin parantaminen ja optimointi seuraamalla ESFRI:n Landmark-tavoitteiden toteutumista ja edistämällä yleiseurooppalaisten tutkimusinfrastruktuurien palvelusopimusten käyttöönottoa sekä tutkimusinfrastruktuurien kehittämistä, fuusioita tai käytöstä poistamista;

| — | Eurooppalaiset avoimen tieteen pilvipalvelut. Tähän sisältyvät: käyttökanavan skaalattavuus ja kestävyys; Euroopan, kansallisten, alueellisten ja eri instituutioiden resurssien tuloksekas yhteenliittyminen; pilvipalvelun kehittäminen teknisesti ja toimintapolitiikan kannalta siten, että voidaan vastata uusiin tutkimustarpeisiin ja -vaatimuksiin (esimerkiksi arkaluontoisten datajoukkojen käyttö ja sisäänrakennettu yksityisyyden suoja); datayhteentoimivuus ja FAIR-periaatteiden noudattaminen; laaja käyttäjäkunta; |
| --- | --- |

—

Eurooppalaiset avoimen tieteen pilvipalvelut. Tähän sisältyvät: käyttökanavan skaalattavuus ja kestävyys; Euroopan, kansallisten, alueellisten ja eri instituutioiden resurssien tuloksekas yhteenliittyminen; pilvipalvelun kehittäminen teknisesti ja toimintapolitiikan kannalta siten, että voidaan vastata uusiin tutkimustarpeisiin ja -vaatimuksiin (esimerkiksi arkaluontoisten datajoukkojen käyttö ja sisäänrakennettu yksityisyyden suoja); datayhteentoimivuus ja FAIR-periaatteiden noudattaminen; laaja käyttäjäkunta;

| — | Eurooppalaiset avoimen tieteen pilvipalvelut. Tähän sisältyvät: käyttökanavan skaalattavuus ja kestävyys; Euroopan, kansallisten, alueellisten ja eri instituutioiden resurssien tuloksekas yhteenliittyminen; pilvipalvelun kehittäminen teknisesti ja toimintapolitiikan kannalta siten, että voidaan vastata uusiin tutkimustarpeisiin ja -vaatimuksiin (esimerkiksi arkaluontoisten datajoukkojen käyttö ja sisäänrakennettu yksityisyyden suoja); datayhteentoimivuus ja FAIR-periaatteiden noudattaminen; laaja käyttäjäkunta; |
| --- | --- |

—

Eurooppalaiset avoimen tieteen pilvipalvelut. Tähän sisältyvät: käyttökanavan skaalattavuus ja kestävyys; Euroopan, kansallisten, alueellisten ja eri instituutioiden resurssien tuloksekas yhteenliittyminen; pilvipalvelun kehittäminen teknisesti ja toimintapolitiikan kannalta siten, että voidaan vastata uusiin tutkimustarpeisiin ja -vaatimuksiin (esimerkiksi arkaluontoisten datajoukkojen käyttö ja sisäänrakennettu yksityisyyden suoja); datayhteentoimivuus ja FAIR-periaatteiden noudattaminen; laaja käyttäjäkunta;

| — | Yleiseurooppalainen tutkimus- ja koulutusverkko, joka tukee eurooppalaisia avoimen tieteen pilvipalveluja ja Euroopan datainfrastruktuuria ja mahdollistaa suurteholaskennan palvelut/datapalvelut pilvipohjaisessa ympäristössä, joka kykenee suoriutumaan erittäin suurista datajoukoista ja mittavista laskentaprosesseista. |
| --- | --- |

—

Yleiseurooppalainen tutkimus- ja koulutusverkko, joka tukee eurooppalaisia avoimen tieteen pilvipalveluja ja Euroopan datainfrastruktuuria ja mahdollistaa suurteholaskennan palvelut/datapalvelut pilvipohjaisessa ympäristössä, joka kykenee suoriutumaan erittäin suurista datajoukoista ja mittavista laskentaprosesseista.

| — | Yleiseurooppalainen tutkimus- ja koulutusverkko, joka tukee eurooppalaisia avoimen tieteen pilvipalveluja ja Euroopan datainfrastruktuuria ja mahdollistaa suurteholaskennan palvelut/datapalvelut pilvipohjaisessa ympäristössä, joka kykenee suoriutumaan erittäin suurista datajoukoista ja mittavista laskentaprosesseista. |
| --- | --- |

—

Yleiseurooppalainen tutkimus- ja koulutusverkko, joka tukee eurooppalaisia avoimen tieteen pilvipalveluja ja Euroopan datainfrastruktuuria ja mahdollistaa suurteholaskennan palvelut/datapalvelut pilvipohjaisessa ympäristössä, joka kykenee suoriutumaan erittäin suurista datajoukoista ja mittavista laskentaprosesseista.

Tarkistus 33

Tarkistus 33

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – I osa – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.2 alakohta

Liite I – I osa – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.2.2. | Tutkimusinfrastruktuurien avaaminen, yhdentäminen ja yhteenliittäminen |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.2.2.

Tutkimusinfrastruktuurien avaaminen, yhdentäminen ja yhteenliittäminen

| 3.2.2. | Tutkimusinfrastruktuurien avaaminen, yhdentäminen ja yhteenliittäminen |
| --- | --- |

3.2.2.

Tutkimusinfrastruktuurien avaaminen, yhdentäminen ja yhteenliittäminen

Tutkimuksen toimintaympäristöä voidaan parantaa merkittävästi varmistamalla, että kaikilla EU:n tutkijoilla on avoin pääsy keskeisiin kansainvälisiin, kansallisiin ja alueellisiin tutkimusinfrastruktuureihin, ja yhdentämällä tarvittaessa infrastruktuurien palveluja niin, että yhdenmukaistetaan käyttöehtoja, parannetaan ja laajennetaan palvelujen tarjontaa ja pyritään saamaan aikaan yhteinen kehittämisstrategia korkean teknologian komponenttien ja kehittyneiden palvelujen kehittämiseksi innovointitoimien avulla.

Tutkimuksen toimintaympäristöä voidaan parantaa merkittävästi varmistamalla, että kaikilla EU:n tutkijoilla
  ja innovoijilla
  on avoin pääsy keskeisiin kansainvälisiin, kansallisiin ja alueellisiin tutkimusinfrastruktuureihin, ja yhdentämällä tarvittaessa infrastruktuurien palveluja niin, että yhdenmukaistetaan käyttöehtoja, parannetaan ja laajennetaan palvelujen tarjontaa ja pyritään saamaan aikaan yhteinen kehittämisstrategia korkean teknologian komponenttien ja kehittyneiden palvelujen kehittämiseksi innovointitoimien avulla.

ja innovoijilla

Päälinjat

Päälinjat

| — | Verkostot, jotka saattavat yhteen tutkimusinfrastruktuurien kansallisia ja alueellisia rahoittajia, jotta nämä voisivat rahoittaa yhdessä tutkijoiden pääsyä muiden maiden infrastruktuureihin; |
| --- | --- |

—

Verkostot, jotka saattavat yhteen tutkimusinfrastruktuurien kansallisia ja alueellisia rahoittajia, jotta nämä voisivat rahoittaa yhdessä tutkijoiden pääsyä muiden maiden infrastruktuureihin;

| — | Verkostot, jotka saattavat yhteen tutkimusinfrastruktuurien kansallisia ja alueellisia rahoittajia, jotta nämä voisivat rahoittaa yhdessä tutkijoiden pääsyä muiden maiden infrastruktuureihin; |
| --- | --- |

—

Verkostot, jotka saattavat yhteen tutkimusinfrastruktuurien kansallisia ja alueellisia rahoittajia, jotta nämä voisivat rahoittaa yhdessä tutkijoiden pääsyä muiden maiden infrastruktuureihin;

| — | Tutkimusinfrastruktuurien yleiseurooppalaiset, kansalliset ja alueelliset verkostot,
  joiden avulla voidaan vastata globaaleihin haasteisiin
  , jotka liittyvät infrastruktuurien käyttömahdollisuuksien tarjoamiseen tutkijoille sekä infrastruktuuripalvelujen yhdenmukaistamiseen ja parantamiseen; |
| --- | --- |

—

Tutkimusinfrastruktuurien yleiseurooppalaiset, kansalliset ja alueelliset verkostot,
  joiden avulla voidaan vastata globaaleihin haasteisiin
  , jotka liittyvät infrastruktuurien käyttömahdollisuuksien tarjoamiseen tutkijoille sekä infrastruktuuripalvelujen yhdenmukaistamiseen ja parantamiseen;

joiden avulla voidaan vastata globaaleihin haasteisiin

| — | Tutkimusinfrastruktuurien yleiseurooppalaiset, kansalliset ja alueelliset,
  myös pienet ja keskisuuret
  verkostot, jotka liittyvät infrastruktuurien käyttömahdollisuuksien tarjoamiseen tutkijoille sekä infrastruktuuripalvelujen yhdenmukaistamiseen ja parantamiseen; |
| --- | --- |

—

Tutkimusinfrastruktuurien yleiseurooppalaiset, kansalliset ja alueelliset,
  myös pienet ja keskisuuret
  verkostot, jotka liittyvät infrastruktuurien käyttömahdollisuuksien tarjoamiseen tutkijoille sekä infrastruktuuripalvelujen yhdenmukaistamiseen ja parantamiseen;

myös pienet ja keskisuuret

| — | Yhdennetyt tutkimusinfrastruktuuriverkostot, joiden avulla kehitetään ja toteutetaan yhteistä teknologian kehittämisen strategiaa/etenemissuunnitelmaa palvelujen parantamiseksi teollisuuden kanssa solmittavien kumppanuuksien avulla; korkean teknologian komponenttien kehittäminen esimerkiksi tieteellisiä instrumentteja varten; ja tutkimusinfrastruktuurien käytön edistäminen teollisuudessa esimerkiksi kokeellisten testauslaitosten muodossa. |
| --- | --- |

—

Yhdennetyt tutkimusinfrastruktuuriverkostot, joiden avulla kehitetään ja toteutetaan yhteistä teknologian kehittämisen strategiaa/etenemissuunnitelmaa palvelujen parantamiseksi teollisuuden kanssa solmittavien kumppanuuksien avulla; korkean teknologian komponenttien kehittäminen esimerkiksi tieteellisiä instrumentteja varten; ja tutkimusinfrastruktuurien käytön edistäminen teollisuudessa esimerkiksi kokeellisten testauslaitosten muodossa.

| — | Yhdennetyt tutkimusinfrastruktuuriverkostot, joiden avulla kehitetään ja toteutetaan yhteistä teknologian kehittämisen strategiaa/etenemissuunnitelmaa palvelujen parantamiseksi teollisuuden kanssa solmittavien kumppanuuksien avulla; korkean teknologian komponenttien kehittäminen esimerkiksi tieteellisiä instrumentteja varten; ja tutkimusinfrastruktuurien käytön edistäminen teollisuudessa esimerkiksi kokeellisten testauslaitosten muodossa. |
| --- | --- |

—

Yhdennetyt tutkimusinfrastruktuuriverkostot, joiden avulla kehitetään ja toteutetaan yhteistä teknologian kehittämisen strategiaa/etenemissuunnitelmaa palvelujen parantamiseksi teollisuuden kanssa solmittavien kumppanuuksien avulla; korkean teknologian komponenttien kehittäminen esimerkiksi tieteellisiä instrumentteja varten; ja tutkimusinfrastruktuurien käytön edistäminen teollisuudessa esimerkiksi kokeellisten testauslaitosten muodossa.

Tarkistus 34

Tarkistus 34

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II

Liite I – osa II

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| II GLOBAALIT HAASTEET JA TEOLLISUUDEN KILPAILUKYKY | II GLOBAALIT HAASTEET JA
  EUROOPAN
  TEOLLISUUDEN KILPAILUKYKY |
| Monet EU:n kohtaamista haasteista ovat myös globaaleja
  haasteita.
  Ongelmat ovat hyvin laajoja ja monimutkaisia, ja niiden ratkaisemiseksi tarvitaan riittävästi
  rahaa,
  resursseja ja toimia. Nämä ovat aloja, joilla EU:n on toimittava yhdessä älykkäästi, joustavasti ja yhtenäisesti EU:n kansalaisten hyödyksi ja heidän hyvinvointinsa takia. | Verkostoituneessa maailmassa useat
  EU:n kohtaamista haasteista ovat myös globaaleja. Ongelmat ovat hyvin laajoja ja monimutkaisia, ja niiden ratkaisemiseksi tarvitaan riittävästi
  rahoituksellisia resursseja, henkilöstöä
  ja toimia. Nämä ovat aloja, joilla EU:n on toimittava yhdessä älykkäästi, joustavasti ja yhtenäisesti EU:n kansalaisten hyödyksi ja heidän hyvinvointinsa takia. |
| Yhdenmukaistamalla toimet muiden maiden ja alueiden kanssa kestävän kehityksen tavoitteiden ja Pariisin ilmastosopimuksen
  viitoittaman
  ennennäkemättömän kansainvälisen yhteistyön puitteissa saadaan suurempia vaikutuksia. Molemminpuoliseen etuun perustuen eri puolilla maailmaa sijaitsevia yhteistyökumppaneita kehotetaan liittymään EU:n toimintaan erottamattomana osana kestävään kehitykseen tähtäävää tutkimusta ja innovointia. | Yhdenmukaistamalla toimet muiden maiden ja alueiden kanssa kestävän kehityksen tavoitteiden ja Pariisin ilmastosopimuksen
  osoittaman
  ennennäkemättömän kansainvälisen yhteistyön puitteissa saadaan suurempia vaikutuksia. Molemminpuoliseen etuun perustuen eri puolilla maailmaa sijaitsevia yhteistyökumppaneita kehotetaan liittymään EU:n toimintaan erottamattomana osana kestävään kehitykseen tähtäävää tutkimusta ja innovointia. |
| Tutkimus ja innovointi ovat kestävän talouskasvun ja teollisuuden kilpailukyvyn keskeisiä tekijöitä, jotka auttavat löytämään ratkaisuja nykyisiin ongelmiin ja kääntämään taloudellisen kehityksen, luonnonvarojen käytön ja yhteiskunnallisten ongelmien nykyisen yhteennivoutumisen, joka on kielteinen ja vaarallinen suuntaus, muuttamalla sen uusiksi liiketoimintamahdollisuuksiksi. | Tutkimus ja innovointi ovat kestävän
  kehityksen
  ,
  mukaan lukien
  talouskasvun ja teollisuuden kilpailukyvyn keskeisiä tekijöitä, jotka auttavat löytämään ratkaisuja nykyisiin ongelmiin ja kääntämään taloudellisen kehityksen, luonnonvarojen käytön ja yhteiskunnallisten ongelmien nykyisen yhteennivoutumisen, joka on kielteinen ja vaarallinen suuntaus, muuttamalla sen
  työpaikoiksi ja
  uusiksi liiketoimintamahdollisuuksiksi
  sekä taloudelliseksi, yhteiskunnalliseksi ja ympäristölliseksi kehitykseksi. |
| EU hyötyy teknologian ja teollisuuden käyttäjänä ja tuottajana
  , kun se
  näyttää miten nykyaikainen teollistunut, kestävä, osallistava, avoin ja demokraattinen yhteiskunta ja talous voivat toimia ja kehittyä. Lisääntyviä taloudellisia, ympäristöön liittyviä ja yhteiskunnallisia esimerkkejä tulevaisuuden kestävästä teollisesta taloudesta edistetään ja vahvistetaan seuraavilta osin: terveys ja hyvinvointi kaikille;
  kestävät
  , osallistavat ja turvalliset yhteiskunnat; saatavilla oleva puhdas energia ja liikkuvuus; digitalisoitunut talous ja yhteiskunta; monitieteinen ja
  luova
  teollisuus; avaruus-, meri- tai maapohjaiset ratkaisut; elintarvike- ja ravitsemusratkaisut; luonnonvarojen kestävä käyttö, ilmastonsuojelu ja
  ilmastonmuutokseen sopeutuminen
  . Nämä kaikki tuottavat vaurautta Eurooppaan ja tarjoavat laadukkaampia työpaikkoja. Teollisuuden muutos on ratkaisevan tärkeää. | EU hyötyy
  tietämyksen,
  teknologian ja teollisuuden käyttäjänä ja tuottajana.
  Se voi
  näyttää miten nykyaikainen teollistunut, kestävä, osallistava, avoin ja demokraattinen yhteiskunta ja talous voivat toimia ja kehittyä. Lisääntyviä taloudellisia, ympäristöön liittyviä ja yhteiskunnallisia esimerkkejä tulevaisuuden kestävästä teollisesta taloudesta edistetään ja vahvistetaan seuraavilta osin: terveys ja hyvinvointi kaikille; osallistavat ja
  luovat
  yhteiskunnat; turvalliset yhteiskunnat; saatavilla oleva puhdas energia ja liikkuvuus; digitalisoitunut talous ja yhteiskunta; monitieteinen ja
  tehokas
  teollisuus; avaruus-, meri- tai maapohjaiset ratkaisut; elintarvike- ja ravitsemusratkaisut; luonnonvarojen kestävä käyttö, ilmastonsuojelu ja
  ilmastonmuutoksen hillintä
  . Nämä kaikki tuottavat vaurautta Eurooppaan ja tarjoavat laadukkaampia työpaikkoja. Teollisuuden muutos on ratkaisevan tärkeää. |
| Tutkimus ja innovointi ryhmitellään tässä Euroopan horisontti -ohjelman pilarissa yhdennettyihin toimintakokonaisuuksiin. Aloihin keskittymisen sijasta investoinneilla pyritään järjestelmämuutoksiin yhteiskunnassamme ja taloudessamme kestävyyden näkökulmasta. Tämä edellyttää sitä, että kaikki toimijat, sekä yksityiset että julkiset, osallistuvat yhteistyössä tutkimuksen ja innovoinnin suunnitteluun ja luomiseen niin, että yhdistetään loppukäyttäjät, tutkijat, teknologiat, tuottajat, innovaattorit, yritykset, opettajat, kansalaiset ja kansalaisjärjestöt. Siksi mitään aihekohtaisista klustereista ei ole tarkoitettu vain yhdelle toimijaryhmälle. | Tutkimus ja innovointi ryhmitellään tässä Euroopan horisontti -ohjelman pilarissa yhdennettyihin toimintakokonaisuuksiin. Aloihin keskittymisen sijasta investoinneilla pyritään järjestelmämuutoksiin yhteiskunnassamme ja taloudessamme
  osallistavuuden ja
  kestävyyden näkökulmasta. Tämä edellyttää sitä, että kaikki toimijat, sekä yksityiset että julkiset, osallistuvat yhteistyössä tutkimuksen ja innovoinnin suunnitteluun ja luomiseen niin, että yhdistetään loppukäyttäjät, tutkijat, teknologiat,
  suunnittelijat,
  tuottajat, innovaattorit, yritykset, opettajat, kansalaiset ja kansalaisjärjestöt. Siksi mitään aihekohtaisista klustereista ei ole tarkoitettu vain yhdelle toimijaryhmälle. |
| | Klusterit tukevat tiedon luomista sen kaikissa kehitysvaiheissa, mukaan luettuna varhaisvaiheen tutkimustoiminta, jota täydennetään monialaisella tuella kunnianhimoisille, pitkäaikaisille, laaja-alaisille tutkimusaloitteille, jotka kohdistetaan tuleviin ja uusiin teknologioihin (FET-lippulaivahankkeet), jotka on aloitettu edellisen puitekehysohjelman alaisena: Ihmisaivoprojekti, Graphene, kvanttiteknologiat ja tulevaisuuden akkuteknologiat. |
| Klusterit kehittävät ja soveltavat digitaalisia, keskeisiä kehitystä vauhdittavia teknologioita ja uusia teknologioita osana yhteistä strategiaa EU:n teollisuuden johtoaseman edistämiseksi. Tarvittaessa tähän käytetään EU:n avaruuspohjaisia tietoja ja palveluita. | Klusterit
  myös
  kehittävät ja soveltavat digitaalisia, keskeisiä kehitystä vauhdittavia teknologioita ja
  tulevia
  uusia teknologioita osana yhteistä strategiaa EU:n teollisuuden johtoaseman edistämiseksi. Tarvittaessa tähän käytetään EU:n avaruuspohjaisia tietoja ja palveluita. |
| Teknologian siirtämistä laboratoriosta markkinoille ja sovellusten kehittämistä tuetaan, esimerkiksi pilottituotantolinjoja ja demonstrointitoimia sekä toimenpiteitä, joilla edistetään markkinoille saattamista ja tehostetaan yksityisen sektorin sitoutumista. Synergia muiden ohjelmien kanssa maksimoidaan. | Teknologian siirtämistä laboratoriosta markkinoille ja sovellusten kehittämistä tuetaan, esimerkiksi pilottituotantolinjoja ja demonstrointitoimia sekä toimenpiteitä, joilla edistetään markkinoille saattamista ja tehostetaan yksityisen sektorin sitoutumista. Synergia
  Euroopan horisontti -ohjelman muiden osien ja erityisesti EIT:n sekä
  muiden ohjelmien kanssa maksimoidaan. |
| Klusterit edistävät täysin uusien innovaatioiden nopeaa käyttöönottoa EU:ssa monenlaisilla sisäänrakennetuilla toimilla, kuten viestintä, levittäminen ja hyödyntäminen, sekä standardoinnilla ja tukemalla muita kuin teknisiä innovaatioita ja innovatiivisella toteutuksella. Näin edistetään innovointia tukevia yhteiskunnallisia ja sääntelyyn liittyviä olosuhteita sekä markkinaolosuhteita, kuten innovaatiosopimuksia. Tutkimus- ja innovointitoimista peräisin olevista innovatiivisista ratkaisuista pyritään aikaansaamaan julkisille ja yksityisille sijoittajille sekä muihin asiaa koskeviin EU:n ja kansallisiin ohjelmiin soveltuvia jatkumoja. | Klusterit edistävät täysin uusien innovaatioiden nopeaa käyttöönottoa EU:ssa
  , samalla kun tutkitaan sen vaikutusta yhteiskuntaan,
  monenlaisilla sisäänrakennetuilla toimilla, kuten viestintä, levittäminen ja hyödyntäminen, sekä standardoinnilla ja tukemalla muita kuin teknisiä innovaatioita ja innovatiivisella toteutuksella. Näin edistetään innovointia tukevia yhteiskunnallisia ja sääntelyyn liittyviä olosuhteita sekä markkinaolosuhteita, kuten innovaatiosopimuksia. Tutkimus- ja innovointitoimista peräisin olevista innovatiivisista ratkaisuista pyritään
  lisäämään julkisia ja yksityisiä sijoittajia
  ja aikaansaamaan julkisille ja yksityisille sijoittajille sekä muihin asiaa koskeviin EU:n ja kansallisiin ohjelmiin soveltuvia jatkumoja. |
| | Erityistä huomiota kiinnitetään pk-yritysten tukemiseen pilarin 2 yhteistyöosissa ja yhden edunsaajan, avustusperusteisen pk-yrityksille kohdennetun välineen kautta. Kaikkien klustereiden on osoitettava asianmukainen määrä pk-yrityksille kohdennettuun välineeseen, joka on täysin alhaalta ylöspäin suuntautuva ja jossa noudatetaan jatkuvia avoimia hakuja ja määrättyjä aikarajoja ja joka on omistettu yksinomaan asteittaiseen innovaatioon. Vain pk-yritykset saavat hakea rahoitusta ja tukea myös yhteistyön tai alihankinnan kautta. Hankkeilla on oltava selkeä eurooppalainen ulottuvuus ja niiden on tuotava eurooppalaista lisäarvoa. |
| | Pk-yrityksille kohdennetun välineen kautta saatava tuki annetaan kolmessa vaiheessa, Euroopan horisontti-mallin mukaisesti: |
| | — | Vaihe 1: Konsepti ja toteutettavuuden arviointi:




  Pk-yritykset saavat rahoitusta tieteellisen ja teknisen toteutettavuuden ja uuden idean kaupallistamismahdollisuuksien tutkimiseen (konseptin toimivuuden osoittaminen) innovaatioprojektin kehittämiseksi. Jos tämän arvioinnin tulos, jossa on keskeistä, että hankkeen aihe vastaa mahdollisen käyttäjän/ostajan tarpeita, on myönteinen, rahoitusta voidaan myöntää seuraavaan/seuraaviin vaiheeseen/vaiheisiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

II GLOBAALIT HAASTEET JA TEOLLISUUDEN KILPAILUKYKY

II GLOBAALIT HAASTEET JA
  EUROOPAN
  TEOLLISUUDEN KILPAILUKYKY

EUROOPAN

Monet EU:n kohtaamista haasteista ovat myös globaaleja
  haasteita.
  Ongelmat ovat hyvin laajoja ja monimutkaisia, ja niiden ratkaisemiseksi tarvitaan riittävästi
  rahaa,
  resursseja ja toimia. Nämä ovat aloja, joilla EU:n on toimittava yhdessä älykkäästi, joustavasti ja yhtenäisesti EU:n kansalaisten hyödyksi ja heidän hyvinvointinsa takia.

haasteita.

rahaa,

Verkostoituneessa maailmassa useat
  EU:n kohtaamista haasteista ovat myös globaaleja. Ongelmat ovat hyvin laajoja ja monimutkaisia, ja niiden ratkaisemiseksi tarvitaan riittävästi
  rahoituksellisia resursseja, henkilöstöä
  ja toimia. Nämä ovat aloja, joilla EU:n on toimittava yhdessä älykkäästi, joustavasti ja yhtenäisesti EU:n kansalaisten hyödyksi ja heidän hyvinvointinsa takia.

Verkostoituneessa maailmassa useat

rahoituksellisia resursseja, henkilöstöä

Yhdenmukaistamalla toimet muiden maiden ja alueiden kanssa kestävän kehityksen tavoitteiden ja Pariisin ilmastosopimuksen
  viitoittaman
  ennennäkemättömän kansainvälisen yhteistyön puitteissa saadaan suurempia vaikutuksia. Molemminpuoliseen etuun perustuen eri puolilla maailmaa sijaitsevia yhteistyökumppaneita kehotetaan liittymään EU:n toimintaan erottamattomana osana kestävään kehitykseen tähtäävää tutkimusta ja innovointia.

viitoittaman

Yhdenmukaistamalla toimet muiden maiden ja alueiden kanssa kestävän kehityksen tavoitteiden ja Pariisin ilmastosopimuksen
  osoittaman
  ennennäkemättömän kansainvälisen yhteistyön puitteissa saadaan suurempia vaikutuksia. Molemminpuoliseen etuun perustuen eri puolilla maailmaa sijaitsevia yhteistyökumppaneita kehotetaan liittymään EU:n toimintaan erottamattomana osana kestävään kehitykseen tähtäävää tutkimusta ja innovointia.

osoittaman

Tutkimus ja innovointi ovat kestävän talouskasvun ja teollisuuden kilpailukyvyn keskeisiä tekijöitä, jotka auttavat löytämään ratkaisuja nykyisiin ongelmiin ja kääntämään taloudellisen kehityksen, luonnonvarojen käytön ja yhteiskunnallisten ongelmien nykyisen yhteennivoutumisen, joka on kielteinen ja vaarallinen suuntaus, muuttamalla sen uusiksi liiketoimintamahdollisuuksiksi.

Tutkimus ja innovointi ovat kestävän
  kehityksen
  ,
  mukaan lukien
  talouskasvun ja teollisuuden kilpailukyvyn keskeisiä tekijöitä, jotka auttavat löytämään ratkaisuja nykyisiin ongelmiin ja kääntämään taloudellisen kehityksen, luonnonvarojen käytön ja yhteiskunnallisten ongelmien nykyisen yhteennivoutumisen, joka on kielteinen ja vaarallinen suuntaus, muuttamalla sen
  työpaikoiksi ja
  uusiksi liiketoimintamahdollisuuksiksi
  sekä taloudelliseksi, yhteiskunnalliseksi ja ympäristölliseksi kehitykseksi.

kehityksen

mukaan lukien

työpaikoiksi ja

sekä taloudelliseksi, yhteiskunnalliseksi ja ympäristölliseksi kehitykseksi.

EU hyötyy teknologian ja teollisuuden käyttäjänä ja tuottajana
  , kun se
  näyttää miten nykyaikainen teollistunut, kestävä, osallistava, avoin ja demokraattinen yhteiskunta ja talous voivat toimia ja kehittyä. Lisääntyviä taloudellisia, ympäristöön liittyviä ja yhteiskunnallisia esimerkkejä tulevaisuuden kestävästä teollisesta taloudesta edistetään ja vahvistetaan seuraavilta osin: terveys ja hyvinvointi kaikille;
  kestävät
  , osallistavat ja turvalliset yhteiskunnat; saatavilla oleva puhdas energia ja liikkuvuus; digitalisoitunut talous ja yhteiskunta; monitieteinen ja
  luova
  teollisuus; avaruus-, meri- tai maapohjaiset ratkaisut; elintarvike- ja ravitsemusratkaisut; luonnonvarojen kestävä käyttö, ilmastonsuojelu ja
  ilmastonmuutokseen sopeutuminen
  . Nämä kaikki tuottavat vaurautta Eurooppaan ja tarjoavat laadukkaampia työpaikkoja. Teollisuuden muutos on ratkaisevan tärkeää.

, kun se

kestävät

luova

ilmastonmuutokseen sopeutuminen

EU hyötyy
  tietämyksen,
  teknologian ja teollisuuden käyttäjänä ja tuottajana.
  Se voi
  näyttää miten nykyaikainen teollistunut, kestävä, osallistava, avoin ja demokraattinen yhteiskunta ja talous voivat toimia ja kehittyä. Lisääntyviä taloudellisia, ympäristöön liittyviä ja yhteiskunnallisia esimerkkejä tulevaisuuden kestävästä teollisesta taloudesta edistetään ja vahvistetaan seuraavilta osin: terveys ja hyvinvointi kaikille; osallistavat ja
  luovat
  yhteiskunnat; turvalliset yhteiskunnat; saatavilla oleva puhdas energia ja liikkuvuus; digitalisoitunut talous ja yhteiskunta; monitieteinen ja
  tehokas
  teollisuus; avaruus-, meri- tai maapohjaiset ratkaisut; elintarvike- ja ravitsemusratkaisut; luonnonvarojen kestävä käyttö, ilmastonsuojelu ja
  ilmastonmuutoksen hillintä
  . Nämä kaikki tuottavat vaurautta Eurooppaan ja tarjoavat laadukkaampia työpaikkoja. Teollisuuden muutos on ratkaisevan tärkeää.

tietämyksen,

Se voi

luovat

tehokas

ilmastonmuutoksen hillintä

Tutkimus ja innovointi ryhmitellään tässä Euroopan horisontti -ohjelman pilarissa yhdennettyihin toimintakokonaisuuksiin. Aloihin keskittymisen sijasta investoinneilla pyritään järjestelmämuutoksiin yhteiskunnassamme ja taloudessamme kestävyyden näkökulmasta. Tämä edellyttää sitä, että kaikki toimijat, sekä yksityiset että julkiset, osallistuvat yhteistyössä tutkimuksen ja innovoinnin suunnitteluun ja luomiseen niin, että yhdistetään loppukäyttäjät, tutkijat, teknologiat, tuottajat, innovaattorit, yritykset, opettajat, kansalaiset ja kansalaisjärjestöt. Siksi mitään aihekohtaisista klustereista ei ole tarkoitettu vain yhdelle toimijaryhmälle.

Tutkimus ja innovointi ryhmitellään tässä Euroopan horisontti -ohjelman pilarissa yhdennettyihin toimintakokonaisuuksiin. Aloihin keskittymisen sijasta investoinneilla pyritään järjestelmämuutoksiin yhteiskunnassamme ja taloudessamme
  osallistavuuden ja
  kestävyyden näkökulmasta. Tämä edellyttää sitä, että kaikki toimijat, sekä yksityiset että julkiset, osallistuvat yhteistyössä tutkimuksen ja innovoinnin suunnitteluun ja luomiseen niin, että yhdistetään loppukäyttäjät, tutkijat, teknologiat,
  suunnittelijat,
  tuottajat, innovaattorit, yritykset, opettajat, kansalaiset ja kansalaisjärjestöt. Siksi mitään aihekohtaisista klustereista ei ole tarkoitettu vain yhdelle toimijaryhmälle.

osallistavuuden ja

suunnittelijat,

Klusterit tukevat tiedon luomista sen kaikissa kehitysvaiheissa, mukaan luettuna varhaisvaiheen tutkimustoiminta, jota täydennetään monialaisella tuella kunnianhimoisille, pitkäaikaisille, laaja-alaisille tutkimusaloitteille, jotka kohdistetaan tuleviin ja uusiin teknologioihin (FET-lippulaivahankkeet), jotka on aloitettu edellisen puitekehysohjelman alaisena: Ihmisaivoprojekti, Graphene, kvanttiteknologiat ja tulevaisuuden akkuteknologiat.

Klusterit tukevat tiedon luomista sen kaikissa kehitysvaiheissa, mukaan luettuna varhaisvaiheen tutkimustoiminta, jota täydennetään monialaisella tuella kunnianhimoisille, pitkäaikaisille, laaja-alaisille tutkimusaloitteille, jotka kohdistetaan tuleviin ja uusiin teknologioihin (FET-lippulaivahankkeet), jotka on aloitettu edellisen puitekehysohjelman alaisena: Ihmisaivoprojekti, Graphene, kvanttiteknologiat ja tulevaisuuden akkuteknologiat.

Klusterit kehittävät ja soveltavat digitaalisia, keskeisiä kehitystä vauhdittavia teknologioita ja uusia teknologioita osana yhteistä strategiaa EU:n teollisuuden johtoaseman edistämiseksi. Tarvittaessa tähän käytetään EU:n avaruuspohjaisia tietoja ja palveluita.

Klusterit
  myös
  kehittävät ja soveltavat digitaalisia, keskeisiä kehitystä vauhdittavia teknologioita ja
  tulevia
  uusia teknologioita osana yhteistä strategiaa EU:n teollisuuden johtoaseman edistämiseksi. Tarvittaessa tähän käytetään EU:n avaruuspohjaisia tietoja ja palveluita.

myös

tulevia

Teknologian siirtämistä laboratoriosta markkinoille ja sovellusten kehittämistä tuetaan, esimerkiksi pilottituotantolinjoja ja demonstrointitoimia sekä toimenpiteitä, joilla edistetään markkinoille saattamista ja tehostetaan yksityisen sektorin sitoutumista. Synergia muiden ohjelmien kanssa maksimoidaan.

Teknologian siirtämistä laboratoriosta markkinoille ja sovellusten kehittämistä tuetaan, esimerkiksi pilottituotantolinjoja ja demonstrointitoimia sekä toimenpiteitä, joilla edistetään markkinoille saattamista ja tehostetaan yksityisen sektorin sitoutumista. Synergia
  Euroopan horisontti -ohjelman muiden osien ja erityisesti EIT:n sekä
  muiden ohjelmien kanssa maksimoidaan.

Euroopan horisontti -ohjelman muiden osien ja erityisesti EIT:n sekä

Klusterit edistävät täysin uusien innovaatioiden nopeaa käyttöönottoa EU:ssa monenlaisilla sisäänrakennetuilla toimilla, kuten viestintä, levittäminen ja hyödyntäminen, sekä standardoinnilla ja tukemalla muita kuin teknisiä innovaatioita ja innovatiivisella toteutuksella. Näin edistetään innovointia tukevia yhteiskunnallisia ja sääntelyyn liittyviä olosuhteita sekä markkinaolosuhteita, kuten innovaatiosopimuksia. Tutkimus- ja innovointitoimista peräisin olevista innovatiivisista ratkaisuista pyritään aikaansaamaan julkisille ja yksityisille sijoittajille sekä muihin asiaa koskeviin EU:n ja kansallisiin ohjelmiin soveltuvia jatkumoja.

Klusterit edistävät täysin uusien innovaatioiden nopeaa käyttöönottoa EU:ssa
  , samalla kun tutkitaan sen vaikutusta yhteiskuntaan,
  monenlaisilla sisäänrakennetuilla toimilla, kuten viestintä, levittäminen ja hyödyntäminen, sekä standardoinnilla ja tukemalla muita kuin teknisiä innovaatioita ja innovatiivisella toteutuksella. Näin edistetään innovointia tukevia yhteiskunnallisia ja sääntelyyn liittyviä olosuhteita sekä markkinaolosuhteita, kuten innovaatiosopimuksia. Tutkimus- ja innovointitoimista peräisin olevista innovatiivisista ratkaisuista pyritään
  lisäämään julkisia ja yksityisiä sijoittajia
  ja aikaansaamaan julkisille ja yksityisille sijoittajille sekä muihin asiaa koskeviin EU:n ja kansallisiin ohjelmiin soveltuvia jatkumoja.

, samalla kun tutkitaan sen vaikutusta yhteiskuntaan,

lisäämään julkisia ja yksityisiä sijoittajia

Erityistä huomiota kiinnitetään pk-yritysten tukemiseen pilarin 2 yhteistyöosissa ja yhden edunsaajan, avustusperusteisen pk-yrityksille kohdennetun välineen kautta. Kaikkien klustereiden on osoitettava asianmukainen määrä pk-yrityksille kohdennettuun välineeseen, joka on täysin alhaalta ylöspäin suuntautuva ja jossa noudatetaan jatkuvia avoimia hakuja ja määrättyjä aikarajoja ja joka on omistettu yksinomaan asteittaiseen innovaatioon. Vain pk-yritykset saavat hakea rahoitusta ja tukea myös yhteistyön tai alihankinnan kautta. Hankkeilla on oltava selkeä eurooppalainen ulottuvuus ja niiden on tuotava eurooppalaista lisäarvoa.

Erityistä huomiota kiinnitetään pk-yritysten tukemiseen pilarin 2 yhteistyöosissa ja yhden edunsaajan, avustusperusteisen pk-yrityksille kohdennetun välineen kautta. Kaikkien klustereiden on osoitettava asianmukainen määrä pk-yrityksille kohdennettuun välineeseen, joka on täysin alhaalta ylöspäin suuntautuva ja jossa noudatetaan jatkuvia avoimia hakuja ja määrättyjä aikarajoja ja joka on omistettu yksinomaan asteittaiseen innovaatioon. Vain pk-yritykset saavat hakea rahoitusta ja tukea myös yhteistyön tai alihankinnan kautta. Hankkeilla on oltava selkeä eurooppalainen ulottuvuus ja niiden on tuotava eurooppalaista lisäarvoa.

Pk-yrityksille kohdennetun välineen kautta saatava tuki annetaan kolmessa vaiheessa, Euroopan horisontti-mallin mukaisesti:

Pk-yrityksille kohdennetun välineen kautta saatava tuki annetaan kolmessa vaiheessa, Euroopan horisontti-mallin mukaisesti:

—

Vaihe 1: Konsepti ja toteutettavuuden arviointi:

Vaihe 1: Konsepti ja toteutettavuuden arviointi:

Pk-yritykset saavat rahoitusta tieteellisen ja teknisen toteutettavuuden ja uuden idean kaupallistamismahdollisuuksien tutkimiseen (konseptin toimivuuden osoittaminen) innovaatioprojektin kehittämiseksi. Jos tämän arvioinnin tulos, jossa on keskeistä, että hankkeen aihe vastaa mahdollisen käyttäjän/ostajan tarpeita, on myönteinen, rahoitusta voidaan myöntää seuraavaan/seuraaviin vaiheeseen/vaiheisiin.

Pk-yritykset saavat rahoitusta tieteellisen ja teknisen toteutettavuuden ja uuden idean kaupallistamismahdollisuuksien tutkimiseen (konseptin toimivuuden osoittaminen) innovaatioprojektin kehittämiseksi. Jos tämän arvioinnin tulos, jossa on keskeistä, että hankkeen aihe vastaa mahdollisen käyttäjän/ostajan tarpeita, on myönteinen, rahoitusta voidaan myöntää seuraavaan/seuraaviin vaiheeseen/vaiheisiin.

| — | Vaihe 2: Tutkimus ja teknologian kehittäminen, demonstrointi, markkinareplikointi:




  Innovaatiosetelijärjestelmä asianmukaisesti huomioon ottaen tukea annetaan tutkimukselle ja kehittämiselle, ja erityisesti keskitytään demonstrointitoimiin (testaaminen, prototyypit, tuotantomittakaavaa koskevat tutkimukset, suunnittelu, innovointiprosessien pilottihankkeet, tuotteet ja palvelut, validointi, suorituskykyverifiointi jne.) ja markkinareplikointiin kannustaen loppukäyttäjien tai mahdollisten asiakkaiden osallistumiseen. Innovaatiosetelijärjestelmä edistää nuorten yrittäjien osallistumista. |
| --- | --- |

—

Vaihe 2: Tutkimus ja teknologian kehittäminen, demonstrointi, markkinareplikointi:

Vaihe 2: Tutkimus ja teknologian kehittäminen, demonstrointi, markkinareplikointi:

Innovaatiosetelijärjestelmä asianmukaisesti huomioon ottaen tukea annetaan tutkimukselle ja kehittämiselle, ja erityisesti keskitytään demonstrointitoimiin (testaaminen, prototyypit, tuotantomittakaavaa koskevat tutkimukset, suunnittelu, innovointiprosessien pilottihankkeet, tuotteet ja palvelut, validointi, suorituskykyverifiointi jne.) ja markkinareplikointiin kannustaen loppukäyttäjien tai mahdollisten asiakkaiden osallistumiseen. Innovaatiosetelijärjestelmä edistää nuorten yrittäjien osallistumista.

Innovaatiosetelijärjestelmä asianmukaisesti huomioon ottaen tukea annetaan tutkimukselle ja kehittämiselle, ja erityisesti keskitytään demonstrointitoimiin (testaaminen, prototyypit, tuotantomittakaavaa koskevat tutkimukset, suunnittelu, innovointiprosessien pilottihankkeet, tuotteet ja palvelut, validointi, suorituskykyverifiointi jne.) ja markkinareplikointiin kannustaen loppukäyttäjien tai mahdollisten asiakkaiden osallistumiseen. Innovaatiosetelijärjestelmä edistää nuorten yrittäjien osallistumista.

| — | Vaihe 3: Kaupallistaminen:




  Tässä vaiheessa ei anneta tukitoimien lisäksi suoraa rahoitusta, mutta siinä pyritään helpottamaan yksityisen pääoman saatavuutta ja pääsyä innovoinnin mahdollistaviin ympäristöihin. Yhteydet EIC:n ja InvestEU:n välillä ennakoidaan. Pk-yrityksiin sovelletaan myös esimerkiksi verkottumista, koulutusta, valmennusta ja neuvontaa koskevia tukitoimenpiteitä. Lisäksi tämä vaihe voi liittyä toimenpiteisiin, joilla edistetään esikaupallista hankintaa ja innovatiivisten ratkaisujen hankintaa. |
| --- | --- |

—

Vaihe 3: Kaupallistaminen:

Vaihe 3: Kaupallistaminen:

Tässä vaiheessa ei anneta tukitoimien lisäksi suoraa rahoitusta, mutta siinä pyritään helpottamaan yksityisen pääoman saatavuutta ja pääsyä innovoinnin mahdollistaviin ympäristöihin. Yhteydet EIC:n ja InvestEU:n välillä ennakoidaan. Pk-yrityksiin sovelletaan myös esimerkiksi verkottumista, koulutusta, valmennusta ja neuvontaa koskevia tukitoimenpiteitä. Lisäksi tämä vaihe voi liittyä toimenpiteisiin, joilla edistetään esikaupallista hankintaa ja innovatiivisten ratkaisujen hankintaa.

Tässä vaiheessa ei anneta tukitoimien lisäksi suoraa rahoitusta, mutta siinä pyritään helpottamaan yksityisen pääoman saatavuutta ja pääsyä innovoinnin mahdollistaviin ympäristöihin. Yhteydet EIC:n ja InvestEU:n välillä ennakoidaan. Pk-yrityksiin sovelletaan myös esimerkiksi verkottumista, koulutusta, valmennusta ja neuvontaa koskevia tukitoimenpiteitä. Lisäksi tämä vaihe voi liittyä toimenpiteisiin, joilla edistetään esikaupallista hankintaa ja innovatiivisten ratkaisujen hankintaa.

Tarkistus 35

Tarkistus 35

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 1 alakohta – 1.1 alakohta

Liite I – osa II – 1 alakohta – 1.1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.1. | Periaatteet |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.1.

Periaatteet

| 1.1. | Periaatteet |
| --- | --- |

1.1.

Periaatteet

EU:n sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaan jokaisella on oikeus ajoissa annettavaan kohtuuhintaiseen, ehkäisevään, hoitavaan ja laadukkaaseen terveydenhuoltoon. Tämä korostaa EU:n sitoutumista YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin, joilla pyritään takaamaan vuoteen 2030 mennessä yleismaailmallinen ja kattava terveydenhuolto kaikenikäisille niin, että kukaan ei jää sen ulkopuolelle ja ennalta ehkäistävissä olevat kuolemantapaukset voidaan välttää.

EU:n sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaan jokaisella on oikeus ajoissa annettavaan kohtuuhintaiseen, ehkäisevään, hoitavaan ja laadukkaaseen terveydenhuoltoon. Tämä korostaa EU:n sitoutumista YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin, joilla pyritään takaamaan vuoteen 2030 mennessä yleismaailmallinen ja kattava terveydenhuolto kaikenikäisille niin, että kukaan ei jää sen ulkopuolelle ja ennalta ehkäistävissä olevat kuolemantapaukset voidaan välttää.

Terveellinen väestö on elintärkeä vakaalle, kestävälle ja osallistavalle yhteiskunnalle, ja terveydenhuollon parantaminen on ratkaisevan tärkeää köyhyyden vähentämisessä, yhteiskunnallisen edistyksen ja hyvinvoinnin edistämisessä sekä talouskasvun lisäämisessä. OECD:n mukaan elinajanodotteen noustessa 10 prosentilla myös talous kasvaa 0,3 –0,4  prosenttia vuodessa. Elinajanodote EU:ssa on kasvanut 12 vuodella EU:n perustamisesta lähtien, koska
  ihmisten
  elämänlaatu, koulutus ja
  terveydenhuolto
  ovat parantuneet merkittävästi. Vuonna 2015 keskimääräinen elinajanodote syntyessä oli EU:ssa 80,6 vuotta verrattuna globaaliin elinajanodotteeseen, joka on 71,4 vuotta. Viime vuosina elinajanodote on EU:ssa kasvanut keskimäärin kolmella kuukaudella joka vuosi.

ihmisten

terveydenhuolto

Terveellinen väestö on elintärkeä vakaalle, kestävälle ja osallistavalle yhteiskunnalle, ja terveydenhuollon parantaminen on ratkaisevan tärkeää köyhyyden vähentämisessä, yhteiskunnallisen edistyksen ja hyvinvoinnin edistämisessä sekä talouskasvun lisäämisessä. OECD:n mukaan elinajanodotteen noustessa 10 prosentilla myös talous kasvaa 0,3 –0,4  prosenttia vuodessa. Elinajanodote EU:ssa on kasvanut 12 vuodella EU:n perustamisesta lähtien, koska elämänlaatu,
  mukaan lukien
  koulutus ja
  terveys
  ovat parantuneet merkittävästi Vuonna 2015 keskimääräinen elinajanodote syntyessä oli EU:ssa 80,6 vuotta verrattuna globaaliin elinajanodotteeseen, joka on 71,4 vuotta. Viime vuosina elinajanodote on EU:ssa kasvanut keskimäärin kolmella kuukaudella joka vuosi.

mukaan lukien

terveys

Terveyden tutkimus ja
  innovaatiotutkimus sekä
  innovaatiot ovat olleet tässä merkittävässä osassa, samoin kuin terveys- ja hoitoalan tuottavuuden ja laadun parantamisessa. EU:lla on kuitenkin edelleen edessään uusia, äskettäin syntyneitä tai jatkuvia haasteita, jotka uhkaavat sen kansalaisia ja kansanterveyttä, terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmien kestävyyttä sekä terveys- ja hoitoalan kilpailukykyä. Tärkeimpiä terveyshaasteita EU:ssa ovat seuraavat: tehokkaan terveyden edistämisen ja tautien ehkäisemisen puute; tarttuvien tautien lisääntyminen; mikrobilääkeresistenssin leviäminen ja tarttuvien epidemioiden puhkeaminen; lisääntynyt ympäristön saastuminen; maiden sisällä ja niiden välillä olevat terveyserot, jotka vaikuttavat suhteettomasti heikommassa asemassa oleviin ryhmiin tai haavoittuvassa elämänvaiheessa oleviin ryhmiin; terveysriskien havaitseminen, ymmärtäminen, valvonta, ehkäiseminen ja lieventäminen yhteiskuntien, kaupunkien ja luonnonympäristön muuttuessa nopeasti; EU:n terveydenhuoltojärjestelmien lisääntyvät kustannukset;
  yksilöllisen lääketieteen
  progressiivinen käyttöönotto ja terveys- ja hoitoalan digitalisointi sekä Euroopan terveys- ja hoitoalan lisääntyvä paine säilyttää kilpailukykynsä kehittämällä terveysalaan liittyvää innovointia markkinoille tuleviin uusiin globaaleihin toimijoihin nähden.

innovaatiotutkimus sekä

yksilöllisen lääketieteen

Terveyden tutkimus ja innovaatiot ovat olleet tässä merkittävässä osassa, samoin kuin terveys- ja hoitoalan tuottavuuden ja laadun parantamisessa
  sekä tietopohjan muodostamisessa terveemmille ihmisille ja paremmalle hoidolle
  .
  Terveystutkimukseen liittyy ainutlaatuisia piirteitä, jotka ovat tiiviissä yhteydessä ja vuorovaikutuksessa innovoinnin, potilaiden hoidon ja väestön terveyden kanssa, ja sen toimintaympäristö on monialainen monimutkaisine säännöksineen.

sekä tietopohjan muodostamisessa terveemmille ihmisille ja paremmalle hoidolle

Terveystutkimukseen liittyy ainutlaatuisia piirteitä, jotka ovat tiiviissä yhteydessä ja vuorovaikutuksessa innovoinnin, potilaiden hoidon ja väestön terveyden kanssa, ja sen toimintaympäristö on monialainen monimutkaisine säännöksineen.

EU:lla on kuitenkin edelleen edessään uusia, äskettäin syntyneitä tai jatkuvia haasteita, jotka uhkaavat sen kansalaisia ja kansanterveyttä, terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmien kestävyyttä sekä terveys- ja hoitoalan kilpailukykyä. Tärkeimpiä terveyshaasteita EU:ssa ovat seuraavat:
  lisääntyneet syöpätapaukset;
  tehokkaan terveyden edistämisen ja tautien ehkäisemisen puute; tarttuvien tautien lisääntyminen; mikrobilääkeresistenssin leviäminen ja tarttuvien epidemioiden puhkeaminen; lisääntynyt ympäristön saastuminen; maiden sisällä ja niiden välillä olevat terveyserot, jotka vaikuttavat suhteettomasti heikommassa asemassa oleviin ryhmiin tai haavoittuvassa elämänvaiheessa oleviin ryhmiin; terveysriskien
  varhainen
  havaitseminen, ymmärtäminen, valvonta, ehkäiseminen ja lieventäminen yhteiskuntien, kaupunkien ja luonnonympäristön muuttuessa nopeasti;
  terveiden elinvuosien määrän lisääminen; joidenkin innovatiivisten terveysalan sovellusten ja terveysteknologioiden korkea hinta loppukäyttäjille;
  EU:n terveydenhuoltojärjestelmien lisääntyvät kustannukset;
  täsmälääketieteen
  progressiivinen käyttöönotto
  , mukaan luettuna asiaa koskeva tutkimus,
  ja terveys- ja hoitoalan digitalisointi sekä Euroopan terveys- ja hoitoalan lisääntyvä paine säilyttää kilpailukykynsä kehittämällä terveysalaan liittyvää innovointia markkinoille tuleviin uusiin globaaleihin toimijoihin nähden.

lisääntyneet syöpätapaukset;

varhainen

terveiden elinvuosien määrän lisääminen; joidenkin innovatiivisten terveysalan sovellusten ja terveysteknologioiden korkea hinta loppukäyttäjille;

täsmälääketieteen

, mukaan luettuna asiaa koskeva tutkimus,

Digitaaliset terveysratkaisut ovat luoneet paljon mahdollisuuksia ratkaista hoitopalveluiden ongelmia ja vastata muihin ikääntyvän yhteiskunnan ongelmiin. Haasteisiin sisältyy myös terveys- ja hoitoalan digitalisoinnin tarjoamien mahdollisuuksien progressiivisen käyttöönoton täysimääräinen hyödyntäminen vaarantamatta yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa. Diagnosointia sekä tautien ja kroonisten sairauksien hoitoa ja omahoitoa varten on kehitetty digitaalisia laitteita ja ohjelmistoja. Digitaaliteknologiaa käytetään yhä enemmän myös lääketieteellisessä koulutuksessa sekä potilaiden ja muiden terveydenhuollon asiakkaiden terveystietoon pääsyyn, sen jakamiseen ja kehittämiseen.

Digitaaliset terveysratkaisut ovat luoneet paljon mahdollisuuksia ratkaista hoitopalveluiden ongelmia ja vastata muihin ikääntyvän yhteiskunnan ongelmiin. Haasteisiin sisältyy myös terveys- ja hoitoalan digitalisoinnin tarjoamien mahdollisuuksien progressiivisen käyttöönoton täysimääräinen hyödyntäminen vaarantamatta yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa. Diagnosointia sekä tautien ja kroonisten sairauksien hoitoa ja omahoitoa varten on kehitetty digitaalisia laitteita ja ohjelmistoja. Digitaaliteknologiaa käytetään yhä enemmän myös lääketieteellisessä koulutuksessa sekä potilaiden ja muiden terveydenhuollon asiakkaiden terveystietoon pääsyyn, sen jakamiseen ja kehittämiseen.

Nämä
  terveyshaasteet ovat monimutkaisia, toisiinsa kytkeytyneitä ja luonteeltaan maailmanlaajuisia. Ne edellyttävät monitieteellistä, monialaista ja kansainvälistä yhteistyötä.
  Tutkimus- ja innovointitoimilla
  luodaan läheiset yhteydet
  keksimiseen liittyvän,
  kliinisen, epidemiologisen, ympäristöön liittyvän ja sosioekonomisen tutkimuksen välille sekä sääntelytieteeseen. Niissä yhdistetään korkeakoulujen ja teollisuuden osaaminen ja edistetään niiden yhteistyötä terveydenhuoltopalvelujen, potilaiden, poliittisten päättäjien ja kansalaisten kanssa vipuvaikutuksen saamiseksi julkisesta rahoituksesta ja sen varmistamiseksi, että tulokset hyödynnetään kliinisessä käytännössä sekä terveydenhuoltojärjestelmissä. Toimilla edistetään strategista yhteistyötä EU:n ja kansainvälisellä tasolla, jotta voidaan yhdistää asiantuntemus, kyvyt ja resurssit, joita tarvitaan mittakaava-, tuotevariointi- ja nopeusetujen luomiseksi sekä odotettujen etujen ja taloudellisten riskien jakamiseksi.

Nämä

Tutkimus- ja innovointitoimilla

keksimiseen liittyvän,

Nykyiset
  terveyshaasteet ovat monimutkaisia, toisiinsa kytkeytyneitä ja luonteeltaan maailmanlaajuisia. Ne edellyttävät monitieteellistä, monialaista
  , translationaalista
  ja kansainvälistä yhteistyötä
  , myös matalan ja keskitulotason maiden kanssa
  .
  Tutkimuksella ja innovoinnilla
  luodaan läheiset yhteydet kliinisen, epidemiologisen,
  eettisen,
  ympäristöön liittyvän ja sosioekonomisen tutkimuksen välille sekä sääntelytieteeseen. Niissä yhdistetään korkeakoulujen ja teollisuuden osaaminen ja edistetään niiden yhteistyötä terveydenhuoltopalvelujen, potilaiden, poliittisten päättäjien
  , kansalaisyhteiskunnan järjestöjen
  ja kansalaisten kanssa vipuvaikutuksen saamiseksi julkisesta rahoituksesta ja sen varmistamiseksi, että tulokset hyödynnetään kliinisessä käytännössä sekä terveydenhuoltojärjestelmissä. Toimilla edistetään strategista yhteistyötä EU:n ja kansainvälisellä tasolla, jotta voidaan yhdistää asiantuntemus, kyvyt ja resurssit, joita tarvitaan mittakaava-, tuotevariointi- ja nopeusetujen luomiseksi sekä odotettujen etujen ja taloudellisten riskien jakamiseksi.
  Tähän klusteriin kuuluvissa tutkimuksissa on otettava huomioon sukupuolinäkökulma ja -erot.

Nykyiset

, translationaalista

, myös matalan ja keskitulotason maiden kanssa

Tutkimuksella ja innovoinnilla

eettisen,

, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen

Tähän klusteriin kuuluvissa tutkimuksissa on otettava huomioon sukupuolinäkökulma ja -erot.

Tähän maailmanlaajuiseen haasteeseen liittyvillä tutkimus- ja innovointitoimilla kehitetään tietopohjaa, kasvatetaan tutkimus- ja innovointikapasiteettia ja kehitetään ratkaisuja, joita tarvitaan tehokkaampaan terveyden edistämiseen ja tautien ehkäisemiseen, hoitoon ja parantamiseen. Terveydenhuollon tulosten parantaminen puolestaan lisää elinajanodotetta, terveellistä ja aktiivista elämää, työikäisten tuottavuutta sekä terveys- ja hoitoalan järjestelmien kestävyyttä.

Tähän maailmanlaajuiseen haasteeseen liittyvillä tutkimus- ja innovointitoimilla kehitetään
  inhimillisiä voimavaroja ja
  tietopohjaa, kasvatetaan tutkimus- ja innovointikapasiteettia ja kehitetään ratkaisuja, joita tarvitaan tehokkaampaan terveyden edistämiseen ja tautien ehkäisemiseen, hoitoon ja parantamiseen. Terveydenhuollon tulosten parantaminen puolestaan lisää elinajanodotetta,
  yleisesti
  terveellistä ja aktiivista elämää, työikäisten tuottavuutta sekä terveys- ja hoitoalan järjestelmien kestävyyttä.
  Nopean diagnosoinnin teknologioiden alan ja uusien antibioottien innovaatioilla voidaan estää mikrobilääkeresistenssin kehitystä, ja niitä on edistettävä.

inhimillisiä voimavaroja ja

yleisesti

Nopean diagnosoinnin teknologioiden alan ja uusien antibioottien innovaatioilla voidaan estää mikrobilääkeresistenssin kehitystä, ja niitä on edistettävä.

Tärkeimpiin terveyshaasteisiin vastaaminen edistää EU:n poliittisia tavoitteita ja strategioita, joista voidaan mainita erityisesti EU:n sosiaalisten oikeuksien pilari, EU:n digitaaliset sisämarkkinat, EU:n direktiivi rajatylittävästä terveydenhuollosta sekä eurooppalainen yhteinen terveys -toimintasuunnitelma mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi. Lisäksi tällä edistetään asiaan liittyvien EU:n sääntelykehysten täytäntöönpanoa ja tuetaan EU:n sitoutumista Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmaan ja muihin YK:n järjestöjen ja kansainvälisiin aloitteisiin, mukaan lukien Maailman terveysjärjestön (WHO) maailmanlaajuiset strategiat ja toimintasuunnitelmat.

Tärkeimpiin terveyshaasteisiin vastaaminen edistää EU:n poliittisia tavoitteita ja strategioita, joista voidaan mainita erityisesti EU:n sosiaalisten oikeuksien pilari, EU:n digitaaliset sisämarkkinat, EU:n direktiivi rajatylittävästä terveydenhuollosta sekä eurooppalainen yhteinen terveys -toimintasuunnitelma mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi. Lisäksi tällä edistetään asiaan liittyvien EU:n sääntelykehysten täytäntöönpanoa ja tuetaan EU:n sitoutumista Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmaan ja muihin YK:n järjestöjen ja kansainvälisiin aloitteisiin, mukaan lukien Maailman terveysjärjestön (WHO) maailmanlaajuiset strategiat ja toimintasuunnitelmat.

Korkean tason ryhmä eli terveysalan johtoryhmä tukee näiden tavoitteiden saavuttamista. Se varmistaa koordinaation muiden EU:n ja kansallisten tutkimusohjelmien kanssa sekä synergiat terveysklusterin ja Euroopan horisontti -ohjelman muiden osien kanssa, mukaan lukien missiot ja kumppanuudet. Se on tiedejohtoinen ja siihen kuuluu kaikkien sidosryhmien edustajia. Yhteiskunta, kansalaiset ja potilaat osallistuvat siihen aktiivisesti. Sen tehtävänä on tarjota ohjausta ja neuvontaa terveyttä koskevan työohjelman ja missioiden laatimisessa.

Korkean tason ryhmä eli terveysalan johtoryhmä tukee näiden tavoitteiden saavuttamista. Se varmistaa koordinaation muiden EU:n ja kansallisten tutkimusohjelmien kanssa sekä synergiat terveysklusterin ja Euroopan horisontti -ohjelman muiden osien kanssa, mukaan lukien missiot ja kumppanuudet. Se on tiedejohtoinen ja siihen kuuluu kaikkien sidosryhmien edustajia. Yhteiskunta, kansalaiset ja potilaat osallistuvat siihen aktiivisesti. Sen tehtävänä on tarjota ohjausta ja neuvontaa terveyttä koskevan työohjelman ja missioiden laatimisessa.

Toimet edistävät suoraan erityisesti seuraavia kestävän kehityksen tavoitteita: SDG 3 – Hyvää terveyttä ja hyvinvointia ihmisille ja SDG 13 – Ilmastotoimet.

Toimet edistävät suoraan erityisesti seuraavia kestävän kehityksen tavoitteita: SDG 3 – Hyvää terveyttä ja hyvinvointia ihmisille ja SDG 13 – Ilmastotoimet
  ; sekä epäsuorasti kestävän kehityksen tavoitteita: SDG 1 – Ei köyhyyttä; SDG 5 – Sukupuolten tasa-arvo; SDG 6 – Puhdas vesi ja sanitaatio; SDG 10 – Eriarvoisuuden vähentäminen.

; sekä epäsuorasti kestävän kehityksen tavoitteita: SDG 1 – Ei köyhyyttä; SDG 5 – Sukupuolten tasa-arvo; SDG 6 – Puhdas vesi ja sanitaatio; SDG 10 – Eriarvoisuuden vähentäminen.

Tarkistus 36

Tarkistus 36

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 1 alakohta – 1.2 alakohta – 1.2.1 alakohta

Liite I – osa II – 1 alakohta – 1.2 alakohta – 1.2.1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.2.1. | Terveyttä koko elinkaaren ajan |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.2.1.

Terveyttä koko elinkaaren ajan

| 1.2.1. | Terveyttä koko elinkaaren ajan |
| --- | --- |

1.2.1.

Terveyttä koko elinkaaren ajan

Ihmisillä, jotka ovat haavoittuvassa elämänvaiheessa (syntymä, varhaislapsuus, lapsuus, murrosikä, raskaus, kypsä ja myöhäinen aikuisuus), mukaan lukien vammaiset tai loukkaantuneet, on erityisiä terveystarpeita, jotka edellyttävät parempaa ymmärtämistä ja yksilöllisiä ratkaisuja. Näin niihin liittyviä terveyseroja voidaan vähentää ja terveydenhuollon tuloksia parantaa aktiivisena ja terveenä ikääntymisen mahdollistamiseksi koko eliniän ajan. Erityisesti terve alku elämälle vähentää henkisten ja fyysisten sairauksien riskiä myöhemmissä elämänvaiheissa.

Ihmisillä, jotka ovat haavoittuvassa elämänvaiheessa (syntymä, varhaislapsuus, lapsuus, murrosikä, raskaus, kypsä ja myöhäinen aikuisuus), mukaan lukien vammaiset
  , erityistarpeiset
  tai loukkaantuneet, on erityisiä terveystarpeita, jotka edellyttävät parempaa ymmärtämistä ja yksilöllisiä ratkaisuja. Näin niihin liittyviä terveyseroja voidaan vähentää ja terveydenhuollon tuloksia parantaa aktiivisena ja terveenä ikääntymisen mahdollistamiseksi koko eliniän ajan. Erityisesti terve alku elämälle vähentää henkisten ja fyysisten sairauksien riskiä myöhemmissä elämänvaiheissa.

, erityistarpeiset

Päälinjat

Päälinjat

| — | Varhainen kehitys
  ja ikääntyminen koko elinkaaren ajan; |
| --- | --- |

—

Varhainen kehitys
  ja ikääntyminen koko elinkaaren ajan;

Varhainen kehitys

| — | Ikään liittyvät sairaudet
  ja ikääntyminen koko elinkaaren ajan; |
| --- | --- |

—

Ikään liittyvät sairaudet
  ja ikääntyminen koko elinkaaren ajan;

Ikään liittyvät sairaudet

| — | Äidin, isän ja lasten terveys sekä vanhempien rooli; |
| --- | --- |

—

Äidin, isän ja lasten terveys sekä vanhempien rooli;

| — | Äidin, isän ja lasten terveys
  , lasten ja äitien eloonjääminen mukaan lukien,
  sekä vanhempien rooli; |
| --- | --- |

—

Äidin, isän ja lasten terveys
  , lasten ja äitien eloonjääminen mukaan lukien,
  sekä vanhempien rooli;

, lasten ja äitien eloonjääminen mukaan lukien,

| — | Erityisesti lasten korkeaan kuolleisuuteen ja pitkän aikavälin sairastuvuuteen liittyvät terveystarpeet ja pitkän aikavälin seuraukset; |
| --- | --- |

—

Erityisesti lasten korkeaan kuolleisuuteen ja pitkän aikavälin sairastuvuuteen liittyvät terveystarpeet ja pitkän aikavälin seuraukset;

Erityisesti lasten korkeaan kuolleisuuteen ja pitkän aikavälin sairastuvuuteen liittyvät terveystarpeet ja pitkän aikavälin seuraukset;

| — | Nuorten terveydenhuoltotarpeet; |
| --- | --- |

—

Nuorten terveydenhuoltotarpeet;

| — | Nuorten terveydenhuoltotarpeet
  , psyykkinen hyvinvointi mukaan lukien
  ; |
| --- | --- |

—

Nuorten terveydenhuoltotarpeet
  , psyykkinen hyvinvointi mukaan lukien
  ;

, psyykkinen hyvinvointi mukaan lukien

| — | Vammaisuuden ja vammojen terveysvaikutukset; |
| --- | --- |

—

Vammaisuuden ja vammojen terveysvaikutukset;

| — | Vammojen etiologia sekä
  vammaisuuden ja vammojen terveysvaikutukset; |
| --- | --- |

—

Vammojen etiologia sekä
  vammaisuuden ja vammojen terveysvaikutukset;

Vammojen etiologia sekä

| — | Itsenäinen ja aktiivinen elämä vanhuksille ja/tai vammaisille; |
| --- | --- |

—

Itsenäinen ja aktiivinen elämä vanhuksille ja/tai vammaisille;

| — | Itsenäinen ja aktiivinen elämä vanhuksille ja/tai vammaisille; |
| --- | --- |

—

Itsenäinen ja aktiivinen elämä vanhuksille ja/tai vammaisille;

| — | Terveyskasvatus ja digitaalinen terveysosaaminen. |
| --- | --- |

—

Terveyskasvatus ja digitaalinen terveysosaaminen.

| — | Terveyskasvatus ja digitaalinen terveysosaaminen; |
| --- | --- |

—

Terveyskasvatus ja digitaalinen terveysosaaminen;

| — | Ikääntyneiden tai vaurioituneiden elinten ja kudosten uusiutuminen; |
| --- | --- |

—

Ikääntyneiden tai vaurioituneiden elinten ja kudosten uusiutuminen;

Ikääntyneiden tai vaurioituneiden elinten ja kudosten uusiutuminen;

| — | Angiogeneesi, arteriaalinen patologia, myokardiaalinen iskemia sekä sydämen rakenteellinen patologia ja biomarkkerit sekä sydän- ja verisuonisairauksien genetiikka; |
| --- | --- |

—

Angiogeneesi, arteriaalinen patologia, myokardiaalinen iskemia sekä sydämen rakenteellinen patologia ja biomarkkerit sekä sydän- ja verisuonisairauksien genetiikka;

Angiogeneesi, arteriaalinen patologia, myokardiaalinen iskemia sekä sydämen rakenteellinen patologia ja biomarkkerit sekä sydän- ja verisuonisairauksien genetiikka;

| — | Kroonisten sairauksien hoito. |
| --- | --- |

—

Kroonisten sairauksien hoito.

Kroonisten sairauksien hoito.

Tarkistukset 37, 276 ja 277

Tarkistukset 37, 276 ja 277

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 1 alakohta – 1.2 alakohta – 1.2.2 alakohta

Liite I – osa II – 1 alakohta – 1.2 alakohta – 1.2.2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.2.1. | Terveyteen vaikuttavat ympäristölliset ja sosiaaliset tekijät |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.2.1.

Terveyteen vaikuttavat ympäristölliset ja sosiaaliset tekijät

| 1.2.2. | Terveyteen vaikuttavat ympäristölliset ja sosiaaliset tekijät |
| --- | --- |

1.2.2.

Terveyteen vaikuttavat ympäristölliset ja sosiaaliset tekijät

Kun ihmisten jokapäiväiseen elämään ja työelämään liittyvät sosiaalisen, taloudellisen ja fyysisen ympäristön määrittämät terveyttä edistävät tekijät ja riskitekijät tunnetaan paremmin (myös digitalisaation, saastumisen, ilmastonmuutoksen ja muiden ympäristöongelmien terveysvaikutukset), on helpompi tunnistaa ja lieventää terveysriskejä ja -uhkia, vähentää kemikaaleille ja ympäristön pilaantumiselle altistumisesta johtuvia kuolemia ja sairauksia, tukea ympäristöystävällisiä, terveellisiä, elinvoimaisia ja kestäviä elin- ja työympäristöjä, edistää terveitä elämäntapoja ja kulutuskäyttäytymistä sekä kehittää oikeudenmukaista, osallistavaa ja luotettavaa yhteiskuntaa.

Kun ihmisten jokapäiväiseen elämään ja työelämään liittyvät sosiaalisen, taloudellisen ja fyysisen ympäristön määrittämät terveyttä edistävät tekijät ja riskitekijät tunnetaan paremmin (myös digitalisaation, saastumisen,
  nopean kaupungistumisen,
  ilmastonmuutoksen ja muiden
  kansallisten ja ylikansallisten
  ympäristöongelmien terveysvaikutukset), on helpompi tunnistaa
  , ehkäistä
  ja lieventää terveysriskejä ja -uhkia,
  tunnistaa ja
  vähentää kemikaaleille ja ympäristön pilaantumiselle altistumisesta johtuvia kuolemia ja sairauksia, tukea
  turvallisia,
  ympäristöystävällisiä, terveellisiä, elinvoimaisia ja kestäviä elin- ja työympäristöjä, edistää terveitä elämäntapoja ja kulutuskäyttäytymistä sekä kehittää oikeudenmukaista, osallistavaa ja luotettavaa yhteiskuntaa.

nopean kaupungistumisen,

kansallisten ja ylikansallisten

, ehkäistä

tunnistaa ja

turvallisia,

Päälinjat

Päälinjat

| — | Teknologiat, joita käytetään kemikaalien, epäpuhtauksien ja muiden stressitekijöiden aiheuttamien vaarojen, altistumisten ja terveysvaikutusten arvioimiseen, mukaan luettuina ilmastoon ja ympäristöön liittyvät stressitekijät sekä useiden stressitekijöiden yhteisvaikutukset; |
| --- | --- |

—

Teknologiat, joita käytetään kemikaalien, epäpuhtauksien ja muiden stressitekijöiden aiheuttamien vaarojen, altistumisten ja terveysvaikutusten arvioimiseen, mukaan luettuina ilmastoon ja ympäristöön liittyvät stressitekijät sekä useiden stressitekijöiden yhteisvaikutukset;

| — | Turvalliset ja tehokkaat
  teknologiat
  ja menetelmät
  , joita käytetään kemikaalien, epäpuhtauksien ja muiden stressitekijöiden aiheuttamien vaarojen, altistumisten ja terveysvaikutusten arvioimiseen, mukaan luettuina ilmastoon ja ympäristöön liittyvät stressitekijät sekä useiden stressitekijöiden yhteisvaikutukset; |
| --- | --- |

—

Turvalliset ja tehokkaat
  teknologiat
  ja menetelmät
  , joita käytetään kemikaalien, epäpuhtauksien ja muiden stressitekijöiden aiheuttamien vaarojen, altistumisten ja terveysvaikutusten arvioimiseen, mukaan luettuina ilmastoon ja ympäristöön liittyvät stressitekijät sekä useiden stressitekijöiden yhteisvaikutukset;

Turvalliset ja tehokkaat

ja menetelmät

| — | Ympäristöön, ammattiin, yhteiskuntaan ja käyttäytymiseen liittyvät tekijät, jotka vaikuttavat ihmisten fyysiseen ja henkiseen terveyteen ja hyvinvointiin ja näiden tekijöiden vuorovaikutus erityisesti haavoittuvien ja heikossa asemassa olevien ihmisten kannalta; |
| --- | --- |

—

Ympäristöön, ammattiin, yhteiskuntaan ja käyttäytymiseen liittyvät tekijät, jotka vaikuttavat ihmisten fyysiseen ja henkiseen terveyteen ja hyvinvointiin ja näiden tekijöiden vuorovaikutus erityisesti haavoittuvien ja heikossa asemassa olevien ihmisten kannalta;

| — | Ympäristöön,
  mukaan lukien rakennettuun ympäristöön (suunnittelu ja rakennus),
  ammattiin,
  talouteen, politiikkaan,
  yhteiskuntaan ja käyttäytymiseen liittyvät tekijät, jotka vaikuttavat ihmisten fyysiseen ja henkiseen terveyteen ja hyvinvointiin ja näiden tekijöiden vuorovaikutus erityisesti haavoittuvien ja heikossa asemassa olevien ihmisten
  , myös vammaisten,
  kannalta; |
| --- | --- |

—

Ympäristöön,
  mukaan lukien rakennettuun ympäristöön (suunnittelu ja rakennus),
  ammattiin,
  talouteen, politiikkaan,
  yhteiskuntaan ja käyttäytymiseen liittyvät tekijät, jotka vaikuttavat ihmisten fyysiseen ja henkiseen terveyteen ja hyvinvointiin ja näiden tekijöiden vuorovaikutus erityisesti haavoittuvien ja heikossa asemassa olevien ihmisten
  , myös vammaisten,
  kannalta;

mukaan lukien rakennettuun ympäristöön (suunnittelu ja rakennus),

talouteen, politiikkaan,

, myös vammaisten,

| — | Riskien arviointi, hallinta ja viestintä, joita tukevat parannetut välineet näyttöön perustuvien päätösten tekemiseksi, mukaan lukien vaihtoehdot eläinkokeille; |
| --- | --- |

—

Riskien arviointi, hallinta ja viestintä, joita tukevat parannetut välineet näyttöön perustuvien päätösten tekemiseksi, mukaan lukien vaihtoehdot eläinkokeille;

| — | Riskien arviointi, hallinta ja viestintä,
  myös tiedon jakaminen,
  joita tukevat parannetut välineet näyttöön perustuvien päätösten tekemiseksi, mukaan lukien vaihtoehdot eläinkokeille; |
| --- | --- |

—

Riskien arviointi, hallinta ja viestintä,
  myös tiedon jakaminen,
  joita tukevat parannetut välineet näyttöön perustuvien päätösten tekemiseksi, mukaan lukien vaihtoehdot eläinkokeille;

myös tiedon jakaminen,

| — | Kapasiteetti ja infrastruktuuri kaikki terveyteen vaikuttavat tekijät kattavien tietojen keräämiseen, jakamiseen ja yhdistämiseen, mukaan lukien altistuminen, terveys ja taudit EU:n ja kansainvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

—

Kapasiteetti ja infrastruktuuri kaikki terveyteen vaikuttavat tekijät kattavien tietojen keräämiseen, jakamiseen ja yhdistämiseen, mukaan lukien altistuminen, terveys ja taudit EU:n ja kansainvälisellä tasolla;

| — | Kapasiteetti ja infrastruktuuri kaikki terveyteen vaikuttavat tekijät kattavien tietojen keräämiseen, jakamiseen ja yhdistämiseen, mukaan lukien altistuminen, terveys ja taudit EU:n ja kansainvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

—

Kapasiteetti ja infrastruktuuri kaikki terveyteen vaikuttavat tekijät kattavien tietojen keräämiseen, jakamiseen ja yhdistämiseen, mukaan lukien altistuminen, terveys ja taudit EU:n ja kansainvälisellä tasolla;

| — | Terveyden edistäminen ja ensisijaiset ennaltaehkäisytoimet. |
| --- | --- |

—

Terveyden edistäminen ja ensisijaiset ennaltaehkäisytoimet.

| — | Terveyden edistäminen ja ensisijaiset ennaltaehkäisytoimet. |
| --- | --- |

—

Terveyden edistäminen ja ensisijaiset ennaltaehkäisytoimet.

| — | Tutkimus, joka kohdistuu toimenpiteisiin, joilla suunnitellaan, pannaan täytäntöön ja valvotaan kuntoutusta koko elinkaaren aikana. |
| --- | --- |

—

Tutkimus, joka kohdistuu toimenpiteisiin, joilla suunnitellaan, pannaan täytäntöön ja valvotaan kuntoutusta koko elinkaaren aikana.

Tutkimus, joka kohdistuu toimenpiteisiin, joilla suunnitellaan, pannaan täytäntöön ja valvotaan kuntoutusta koko elinkaaren aikana.

| — | Tutkimukset, jotka kohdistuvat toimenpiteisiin, joilla suunnitellaan ja pannaan täytäntöön varhaisia yksilöllisiä kuntoutusohjelmia (EIRP) lapsille, joilla on invalidisoivia sairauksia. |
| --- | --- |

—

Tutkimukset, jotka kohdistuvat toimenpiteisiin, joilla suunnitellaan ja pannaan täytäntöön varhaisia yksilöllisiä kuntoutusohjelmia (EIRP) lapsille, joilla on invalidisoivia sairauksia.

Tutkimukset, jotka kohdistuvat toimenpiteisiin, joilla suunnitellaan ja pannaan täytäntöön varhaisia yksilöllisiä kuntoutusohjelmia (EIRP) lapsille, joilla on invalidisoivia sairauksia.

Tarkistus 38

Tarkistus 38

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 1 alakohta – 1.2 alakohta – 1.2.3 alakohta

Liite I – osa II – 1 alakohta – 1.2 alakohta – 1.2.3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.2.1. | Ei-tarttuvat ja harvinaiset taudit |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.2.1.

Ei-tarttuvat ja harvinaiset taudit

| 1.2.3. | Ei-tarttuvat ja harvinaiset taudit |
| --- | --- |

1.2.3.

Ei-tarttuvat ja harvinaiset taudit

Ei-tarttuvat taudit, harvinaiset taudit mukaan lukien, aiheuttavat vakavan haasteen terveydelle ja yhteiskunnalle. Niiden ennaltaehkäisyyn, hoitoon ja parantamiseen tarvitaan nykyistä tehokkaampia lähestymistapoja, mukaan lukien
  yksilölliset lääketieteelliset
  lähestymistavat.

yksilölliset lääketieteelliset

Ei-tarttuvat taudit, harvinaiset taudit mukaan lukien, aiheuttavat vakavan haasteen terveydelle ja yhteiskunnalle. Niiden ennaltaehkäisyyn,
  diagnosointiin,
  hoitoon ja parantamiseen tarvitaan nykyistä tehokkaampia lähestymistapoja, mukaan lukien
  täsmälääketieteen
  lähestymistavat.

diagnosointiin,

täsmälääketieteen

Päälinjat

Päälinjat

| — | Diagnostiikka varhaisemman ja tarkemman diagnoosin ja potilaskohtaisen hoidon mahdollistamiseksi; |
| --- | --- |

—

Diagnostiikka varhaisemman ja tarkemman diagnoosin ja potilaskohtaisen hoidon mahdollistamiseksi;

| — | Diagnostiikka varhaisemman ja tarkemman diagnoosin ja oikea-aikaisen potilaskohtaisen hoidon mahdollistamiseksi; |
| --- | --- |

—

Diagnostiikka varhaisemman ja tarkemman diagnoosin ja oikea-aikaisen potilaskohtaisen hoidon mahdollistamiseksi;

| — | Infrastruktuuri ja valmiudet genomihoidon edistymisen potentiaalin hyödyntämiseksi yleisissä kliinisissä käytännöissä; |
| --- | --- |

—

Infrastruktuuri ja valmiudet genomihoidon edistymisen potentiaalin hyödyntämiseksi yleisissä kliinisissä käytännöissä;

Infrastruktuuri ja valmiudet genomihoidon edistymisen potentiaalin hyödyntämiseksi yleisissä kliinisissä käytännöissä;

| — | Ennaltaehkäisy- ja seulontaohjelmat; |
| --- | --- |

—

Ennaltaehkäisy- ja seulontaohjelmat;

| — | Ennaltaehkäisy- ja seulontaohjelmat; |
| --- | --- |

—

Ennaltaehkäisy- ja seulontaohjelmat;

| — | Integroidut ratkaisut oman terveyden tarkkailuun, terveyden edistämiseen, tautien ennaltaehkäisyyn ja kroonisten tautien ja monisairauksien hallintaan; |
| --- | --- |

—

Integroidut ratkaisut oman terveyden tarkkailuun, terveyden edistämiseen, tautien ennaltaehkäisyyn ja kroonisten tautien ja monisairauksien hallintaan;

| — | Integroidut ratkaisut oman terveyden tarkkailuun, terveyden edistämiseen, tautien ennaltaehkäisyyn ja kroonisten tautien ja monisairauksien hallintaan; |
| --- | --- |

—

Integroidut ratkaisut oman terveyden tarkkailuun, terveyden edistämiseen, tautien ennaltaehkäisyyn ja kroonisten tautien ja monisairauksien hallintaan;

| — | Hoidot
  tai
  parannuskeinot, mukaan lukien sekä farmakologiset että ei-farmakologiset hoidot; |
| --- | --- |

—

Hoidot
  tai
  parannuskeinot, mukaan lukien sekä farmakologiset että ei-farmakologiset hoidot;

tai

| — | Turvalliset, tehokkaat ja helposti saatavilla olevat
  hoidot, parannuskeinot
  tai muut hoitostrategiat
  , mukaan lukien sekä farmakologiset että ei-farmakologiset hoidot; |
| --- | --- |

—

Turvalliset, tehokkaat ja helposti saatavilla olevat
  hoidot, parannuskeinot
  tai muut hoitostrategiat
  , mukaan lukien sekä farmakologiset että ei-farmakologiset hoidot;

Turvalliset, tehokkaat ja helposti saatavilla olevat

tai muut hoitostrategiat

| — | Palliatiivinen hoito; |
| --- | --- |

—

Palliatiivinen hoito;

| — | Palliatiivinen hoito; |
| --- | --- |

—

Palliatiivinen hoito;

| — | Yhteistyö molekyyli-, rakenne- ja solubiologian tutkimuksessa, kokeellinen hoito, ihmisen syövän genetiikka, genomiikka ja ympäristöön liittyvät perustekijät; |
| --- | --- |

—

Yhteistyö molekyyli-, rakenne- ja solubiologian tutkimuksessa, kokeellinen hoito, ihmisen syövän genetiikka, genomiikka ja ympäristöön liittyvät perustekijät;

Yhteistyö molekyyli-, rakenne- ja solubiologian tutkimuksessa, kokeellinen hoito, ihmisen syövän genetiikka, genomiikka ja ympäristöön liittyvät perustekijät;

| — | Genomiikan raja-alueet, epidemiologia, bioinformatiikka, patologia ja täsmälääketieteen haasteet harvinaisissa sairauksissa, neurodegeneratiivisissa sairauksissa ja onkologiassa; |
| --- | --- |

—

Genomiikan raja-alueet, epidemiologia, bioinformatiikka, patologia ja täsmälääketieteen haasteet harvinaisissa sairauksissa, neurodegeneratiivisissa sairauksissa ja onkologiassa;

Genomiikan raja-alueet, epidemiologia, bioinformatiikka, patologia ja täsmälääketieteen haasteet harvinaisissa sairauksissa, neurodegeneratiivisissa sairauksissa ja onkologiassa;

| — | Huomattavat täyttämättömät kliiniset tarpeet, kuten harvinaiset syövät, mukaan luettuina lasten syöpätaudit; |
| --- | --- |

—

Huomattavat täyttämättömät kliiniset tarpeet, kuten harvinaiset syövät, mukaan luettuina lasten syöpätaudit;

Huomattavat täyttämättömät kliiniset tarpeet, kuten harvinaiset syövät, mukaan luettuina lasten syöpätaudit;

| — | Toimien ja ratkaisujen suhteellisen tehon arviointi; |
| --- | --- |

—

Toimien ja ratkaisujen suhteellisen tehon arviointi;

| — | Toimien ja ratkaisujen suhteellisen tehon arviointi; |
| --- | --- |

—

Toimien ja ratkaisujen suhteellisen tehon arviointi;

| — | Toteuttamistutkimus terveydenhuollon toimien laajentamiseksi ja niiden käyttöönoton tukemiseksi terveydenhuoltoalan politiikoissa ja järjestelmissä. |
| --- | --- |

—

Toteuttamistutkimus terveydenhuollon toimien laajentamiseksi ja niiden käyttöönoton tukemiseksi terveydenhuoltoalan politiikoissa ja järjestelmissä.

| — | Toteuttamistutkimus terveydenhuollon toimien laajentamiseksi ja niiden käyttöönoton tukemiseksi terveydenhuoltoalan politiikoissa ja järjestelmissä. |
| --- | --- |

—

Toteuttamistutkimus terveydenhuollon toimien laajentamiseksi ja niiden käyttöönoton tukemiseksi terveydenhuoltoalan politiikoissa ja järjestelmissä.

Tarkistus 39

Tarkistus 39

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 1 alakohta – 1.2 alakohta – 1.2.4 alakohta

Liite I – osa II – 1 alakohta – 1.2 alakohta – 1.2.4 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.2.1. | Tartuntataudit |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.2.1.

Tartuntataudit

| 1.2.4. | Tartuntataudit |
| --- | --- |

1.2.4.

Tartuntataudit

Ihmisten suojeleminen rajat ylittäviltä terveysuhkilta on suuri kansanterveydellinen haaste, joka edellyttää tehokasta kansainvälistä yhteistyötä EU:n tasolla ja maailmanlaajuisesti. Tähän sisältyy tartuntatautien ennaltaehkäisy, valmius toimia, varhainen havaitseminen, hoito ja parantaminen sekä lääkeresistenttien mikrobikantojen torjuminen ”yhteinen terveys” -lähestymistavan mukaisesti.

Ihmisten suojeleminen
  tartuntataudeilta ja
  rajat ylittäviltä terveysuhkilta on suuri kansanterveydellinen haaste, joka edellyttää tehokasta kansainvälistä yhteistyötä EU:n tasolla ja maailmanlaajuisesti. Tähän sisältyy tartuntatautien ennaltaehkäisy, valmius toimia, varhainen havaitseminen, hoito ja parantaminen sekä lääkeresistenttien mikrobikantojen torjuminen ”yhteinen terveys” -lähestymistavan mukaisesti.
  Mikrobilääkkeille resistenttien bakteerien, superbakteerit mukaan lukien, jatkuvalla leviämisellä on niinikään merkittäviä haitallisia vaikutuksia talouteen ja ympäristöön. Niiden kehittymisen ja leviämisen ehkäisy on myös yksi tämän toiminta-alan painopisteistä. Myös Maailman terveysjärjestö on laatinut luettelon laiminlyödyistä taudeista, joita koskevaan tutkimukseen ja innovointiin ei tehdä riittävästi yksityisiä investointeja vähäisten kaupallisten kannustimien vuoksi. Tällaisten köyhyyteen liittyvien ja laiminlyötyjen tautien torjumiseksi tarvitaan enemmän julkisia investointeja.

tartuntataudeilta ja

Mikrobilääkkeille resistenttien bakteerien, superbakteerit mukaan lukien, jatkuvalla leviämisellä on niinikään merkittäviä haitallisia vaikutuksia talouteen ja ympäristöön. Niiden kehittymisen ja leviämisen ehkäisy on myös yksi tämän toiminta-alan painopisteistä. Myös Maailman terveysjärjestö on laatinut luettelon laiminlyödyistä taudeista, joita koskevaan tutkimukseen ja innovointiin ei tehdä riittävästi yksityisiä investointeja vähäisten kaupallisten kannustimien vuoksi. Tällaisten köyhyyteen liittyvien ja laiminlyötyjen tautien torjumiseksi tarvitaan enemmän julkisia investointeja.

Päälinjat

Päälinjat

| — | Tartuntatautien puhkeamisen tai torjuttujen tautien uudelleen puhkeamisen ja niiden leviämisen kiihdyttäjät, mukaan lukien tautien siirtyminen ihmisiin eläimistä (zoonoosit) tai muusta ympäristöstä (vesi, maa, kasvit, ruoka-aineet); |
| --- | --- |

—

Tartuntatautien puhkeamisen tai torjuttujen tautien uudelleen puhkeamisen ja niiden leviämisen kiihdyttäjät, mukaan lukien tautien siirtyminen ihmisiin eläimistä (zoonoosit) tai muusta ympäristöstä (vesi, maa, kasvit, ruoka-aineet);

| — | Tartuntatautien puhkeamisen tai torjuttujen tautien uudelleen puhkeamisen ja niiden leviämisen kiihdyttäjät, mukaan lukien tautien siirtyminen ihmisiin eläimistä (zoonoosit) tai muusta ympäristöstä (vesi, maa, kasvit, ruoka-aineet)
  , sekä empiiristen ehkäisevien ratkaisujen täytäntöönpano siirtymisen minimoimiseksi
  ; |
| --- | --- |

—

Tartuntatautien puhkeamisen tai torjuttujen tautien uudelleen puhkeamisen ja niiden leviämisen kiihdyttäjät, mukaan lukien tautien siirtyminen ihmisiin eläimistä (zoonoosit) tai muusta ympäristöstä (vesi, maa, kasvit, ruoka-aineet)
  , sekä empiiristen ehkäisevien ratkaisujen täytäntöönpano siirtymisen minimoimiseksi
  ;

, sekä empiiristen ehkäisevien ratkaisujen täytäntöönpano siirtymisen minimoimiseksi

| — | Tartuntatautien ennakointi, varhainen havaitseminen ja seuranta, mukaan lukien mikrobilääkkeille vastustuskykyiset patogeenit, terveydenhoitoon liittyvät infektiot ja ympäristöön liittyvät tekijät; |
| --- | --- |

—

Tartuntatautien ennakointi, varhainen havaitseminen ja seuranta, mukaan lukien mikrobilääkkeille vastustuskykyiset patogeenit, terveydenhoitoon liittyvät infektiot ja ympäristöön liittyvät tekijät;

| — | Tartuntatautien ennakointi, varhainen havaitseminen ja seuranta, mukaan lukien mikrobilääkkeille vastustuskykyiset patogeenit, terveydenhoitoon liittyvät infektiot ja ympäristöön liittyvät tekijät; |
| --- | --- |

—

Tartuntatautien ennakointi, varhainen havaitseminen ja seuranta, mukaan lukien mikrobilääkkeille vastustuskykyiset patogeenit, terveydenhoitoon liittyvät infektiot ja ympäristöön liittyvät tekijät;

| — | Rokotteet,
  diagnostiikat, hoitomuodot ja
  parannuskeinot tartuntataudeille, mukaan lukien samanaikaisesti esiintyvät taudit ja infektiot
  ; |
| --- | --- |

—

Rokotteet,
  diagnostiikat, hoitomuodot ja
  parannuskeinot tartuntataudeille, mukaan lukien samanaikaisesti esiintyvät taudit ja infektiot
  ;

Rokotteet,

parannuskeinot tartuntataudeille, mukaan lukien samanaikaisesti esiintyvät taudit ja infektiot

| — | Soveltuvat, turvalliset ja tehokkaat
  diagnostiikat,
  lääketieteelliset teknologiat,
  hoitomuodot ja
  rokotteet tartuntatautien ehkäisemiseksi ja estämiseksi, myös uusien rokotteiden tutkimus ja keksiminen, immunisaatioteknologian ja sääntelytieteen edistäminen
  ; |
| --- | --- |

—

Soveltuvat, turvalliset ja tehokkaat
  diagnostiikat,
  lääketieteelliset teknologiat,
  hoitomuodot ja
  rokotteet tartuntatautien ehkäisemiseksi ja estämiseksi, myös uusien rokotteiden tutkimus ja keksiminen, immunisaatioteknologian ja sääntelytieteen edistäminen
  ;

Soveltuvat, turvalliset ja tehokkaat

lääketieteelliset teknologiat,

rokotteet tartuntatautien ehkäisemiseksi ja estämiseksi, myös uusien rokotteiden tutkimus ja keksiminen, immunisaatioteknologian ja sääntelytieteen edistäminen

| — | Tehokkaat, yhteisöä osallistavat toimenpiteet ja strategiat terveyteen liittyviin hätätilanteisiin varautumiseen, reagointiin ja niiden jälkihoitoon; |
| --- | --- |

—

Tehokkaat, yhteisöä osallistavat toimenpiteet ja strategiat terveyteen liittyviin hätätilanteisiin varautumiseen, reagointiin ja niiden jälkihoitoon;

| — | Tehokkaat, yhteisöä osallistavat toimenpiteet ja strategiat terveyteen liittyviin hätätilanteisiin varautumiseen, reagointiin ja niiden jälkihoitoon; |
| --- | --- |

—

Tehokkaat, yhteisöä osallistavat toimenpiteet ja strategiat terveyteen liittyviin hätätilanteisiin varautumiseen, reagointiin ja niiden jälkihoitoon;

| — | Lääketieteellisten toimenpiteiden toteutuksen ja käyttöönoton esteet kliinisessä käytännössä ja terveydenhuoltojärjestelmässä; |
| --- | --- |

—

Lääketieteellisten toimenpiteiden toteutuksen ja käyttöönoton esteet kliinisessä käytännössä ja terveydenhuoltojärjestelmässä;

| — | Lääketieteellisten toimenpiteiden toteutuksen ja käyttöönoton esteet kliinisessä käytännössä ja terveydenhuoltojärjestelmässä; |
| --- | --- |

—

Lääketieteellisten toimenpiteiden toteutuksen ja käyttöönoton esteet kliinisessä käytännössä ja terveydenhuoltojärjestelmässä;

| — | Tartuntatautien rajat ylittävät näkökohdat ja erityiset haasteet alemman keskitulotason maissa (LMIC), esimerkiksi trooppiset taudit. |
| --- | --- |

—

Tartuntatautien rajat ylittävät näkökohdat ja erityiset haasteet alemman keskitulotason maissa (LMIC), esimerkiksi trooppiset taudit.

| — | Tartuntatautien rajat ylittävät näkökohdat ja erityiset haasteet alhaisen ja keskitulotason maissa (LMIC), esimerkiksi
  laiminlyödyt
  trooppiset taudit
  , AIDS, tuberkuloosi ja malaria
  .
  Uusien hoitomenetelmien kehittäminen tartuntatauteihin mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi. |
| --- | --- |

—

Tartuntatautien rajat ylittävät näkökohdat ja erityiset haasteet alhaisen ja keskitulotason maissa (LMIC), esimerkiksi
  laiminlyödyt
  trooppiset taudit
  , AIDS, tuberkuloosi ja malaria
  .
  Uusien hoitomenetelmien kehittäminen tartuntatauteihin mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi.

laiminlyödyt

, AIDS, tuberkuloosi ja malaria

Uusien hoitomenetelmien kehittäminen tartuntatauteihin mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi.

Tarkistus 40

Tarkistus 40

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 1 alakohta – 1.2 alakohta – 1.2.5 alakohta

Liite I – osa II – 1 alakohta – 1.2 alakohta – 1.2.5 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.2.1. | Terveys- ja hoitoalan työkalut, teknologiat ja digitaaliset ratkaisut |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.2.1.

Terveys- ja hoitoalan työkalut, teknologiat ja digitaaliset ratkaisut

| 1.2.5. | Terveys- ja hoitoalan työkalut, teknologiat ja digitaaliset ratkaisut |
| --- | --- |

1.2.5.

Terveys- ja hoitoalan työkalut, teknologiat ja digitaaliset ratkaisut

Terveysteknologiat ja -välineet ovat kansanterveydelle välttämättömiä. Ne ovat olleet hyvin merkityksellisiä parannuksissa, joita ihmisten elämän, terveydenhuollon ja hoidon laadun osalta on saavutettu EU:ssa. Siksi keskeisenä strategisena haasteena on suunnitella, kehittää, toimittaa ja toteuttaa sopivia, luotettavia, turvallisia ja kustannustehokkaita työkaluja ja teknologioita terveys- ja hoitoalan tarpeisiin siten, että samalla otetaan asianmukaisesti huomioon vammaisten tarpeet ja ikääntyvä yhteiskunta. Näihin kuuluvat muun muassa tekoäly ja muut digitaaliset teknologiat, jotka tarjoavat merkittäviä parannuksia nykyisiin verrattuna ja edistävät kilpailukykyistä ja kestävää terveysalan teollisuutta, joka luo korkean lisäarvon työpaikkoja. Euroopan terveysalan teollisuus on yksi kriittisistä talouden aloista EU:ssa. Sen osuus bruttokansantuotteesta on 3 prosenttia, ja alalla työskentelee 1,5  miljoonaa ihmistä.

Terveysteknologiat ja -välineet ovat kansanterveydelle välttämättömiä. Ne ovat olleet hyvin merkityksellisiä parannuksissa, joita ihmisten elämän, terveydenhuollon ja hoidon laadun osalta on saavutettu EU:ssa. Siksi keskeisenä strategisena haasteena on suunnitella, kehittää, toimittaa ja toteuttaa sopivia, luotettavia, turvallisia ja kustannustehokkaita työkaluja ja teknologioita terveys- ja hoitoalan tarpeisiin siten, että samalla otetaan asianmukaisesti huomioon vammaisten tarpeet ja ikääntyvä yhteiskunta. Näihin kuuluvat muun muassa
  keskeiset kehitystä vauhdittavat teknologiat,
  tekoäly
  , robotiikka, massadata, kvanttiteknologia
  ja muut digitaaliset
  välineet ja
  teknologiat, jotka tarjoavat merkittäviä parannuksia nykyisiin verrattuna ja edistävät kilpailukykyistä ja kestävää terveysalan teollisuutta, joka luo korkean lisäarvon työpaikkoja. Euroopan terveysalan teollisuus on yksi kriittisistä talouden aloista EU:ssa. Sen osuus bruttokansantuotteesta on 3 prosenttia, ja alalla työskentelee 1,5  miljoonaa ihmistä.

keskeiset kehitystä vauhdittavat teknologiat,

, robotiikka, massadata, kvanttiteknologia

välineet ja

Päälinjat

Päälinjat

| — | Työkalut ja teknologiat koko terveysalalla sovellettavia sovelluksia varten ja mahdolliset lääketieteelliset indikaatiot (myös toimintahäiriöt); |
| --- | --- |

—

Työkalut ja teknologiat koko terveysalalla sovellettavia sovelluksia varten ja mahdolliset lääketieteelliset indikaatiot (myös toimintahäiriöt);

| — | Työkalut ja teknologiat koko terveysalalla
  , terveysalan teknologioiden tuotanto mukaan lukien,
  sovellettavia sovelluksia varten ja mahdolliset lääketieteelliset indikaatiot (myös toimintahäiriöt); |
| --- | --- |

—

Työkalut ja teknologiat koko terveysalalla
  , terveysalan teknologioiden tuotanto mukaan lukien,
  sovellettavia sovelluksia varten ja mahdolliset lääketieteelliset indikaatiot (myös toimintahäiriöt);

, terveysalan teknologioiden tuotanto mukaan lukien,

| — | Tekoäly ja robotiikka terveysteknologiaa ja -välineitä varten; |
| --- | --- |

—

Tekoäly ja robotiikka terveysteknologiaa ja -välineitä varten;

Tekoäly ja robotiikka terveysteknologiaa ja -välineitä varten;

| — | Integroidut työkalut, teknologiat ja digitaaliset ratkaisut terveydenhoitoon (myös mobiili- ja etäterveydenhoito); |
| --- | --- |

—

Integroidut työkalut, teknologiat ja digitaaliset ratkaisut terveydenhoitoon (myös mobiili- ja etäterveydenhoito);

| — | Integroidut työkalut, teknologiat ja digitaaliset ratkaisut terveydenhoitoon (myös mobiili- ja etäterveydenhoito); |
| --- | --- |

—

Integroidut työkalut, teknologiat ja digitaaliset ratkaisut terveydenhoitoon (myös mobiili- ja etäterveydenhoito);

| — | Yksilölliset digitaaliset terveysalan toimintamallit, jotka perustuvat digitaalisiin kaksosiin, täsmälliset datavetoiset tietokonemallit ihmiskehon keskeisistä biologisista prosesseista henkilöä kohden parhaan hoidon määrittelyn mahdollistamiseksi, ennaltaehkäisevä terveydenhoito ja ylläpitotoimenpiteet; |
| --- | --- |

—

Yksilölliset digitaaliset terveysalan toimintamallit, jotka perustuvat digitaalisiin kaksosiin, täsmälliset datavetoiset tietokonemallit ihmiskehon keskeisistä biologisista prosesseista henkilöä kohden parhaan hoidon määrittelyn mahdollistamiseksi, ennaltaehkäisevä terveydenhoito ja ylläpitotoimenpiteet;

Yksilölliset digitaaliset terveysalan toimintamallit, jotka perustuvat digitaalisiin kaksosiin, täsmälliset datavetoiset tietokonemallit ihmiskehon keskeisistä biologisista prosesseista henkilöä kohden parhaan hoidon määrittelyn mahdollistamiseksi, ennaltaehkäisevä terveydenhoito ja ylläpitotoimenpiteet;

| — | Terveys- ja hoitoalan teknologioiden ja -välineiden pilotointi, laajamittainen käyttöönotto, optimointi ja innovaatioiden hankinta käytännön ympäristössä (myös kliiniset tutkimukset ja toteutustutkimus); |
| --- | --- |

—

Terveys- ja hoitoalan teknologioiden ja -välineiden pilotointi, laajamittainen käyttöönotto, optimointi ja innovaatioiden hankinta käytännön ympäristössä (myös kliiniset tutkimukset ja toteutustutkimus);

| — | Terveys- ja hoitoalan teknologioiden ja -välineiden pilotointi, laajamittainen käyttöönotto, optimointi ja innovaatioiden hankinta käytännön ympäristössä (myös kliiniset tutkimukset ja toteutustutkimus); |
| --- | --- |

—

Terveys- ja hoitoalan teknologioiden ja -välineiden pilotointi, laajamittainen käyttöönotto, optimointi ja innovaatioiden hankinta käytännön ympäristössä (myös kliiniset tutkimukset ja toteutustutkimus);

| — | Innovatiiviset prosessit ja palvelut
  terveys- ja hoitoalalla käytettävien välineiden ja
  teknologioiden kehittämiseen, valmistukseen ja nopeaan toimittamiseen; |
| --- | --- |

—

Innovatiiviset prosessit ja palvelut
  terveys- ja hoitoalalla käytettävien välineiden ja
  teknologioiden kehittämiseen, valmistukseen ja nopeaan toimittamiseen;

terveys- ja hoitoalalla käytettävien välineiden ja

| — | Innovatiiviset prosessit ja palvelut
  hoitovälineiden,
  teknologioiden
  , lääkkeiden ja rokotteiden
  kehittämiseen, valmistukseen ja nopeaan toimittamiseen; |
| --- | --- |

—

Innovatiiviset prosessit ja palvelut
  hoitovälineiden,
  teknologioiden
  , lääkkeiden ja rokotteiden
  kehittämiseen, valmistukseen ja nopeaan toimittamiseen;

hoitovälineiden,

, lääkkeiden ja rokotteiden

| — | Terveys- ja hoitoalalla käytettävien välineiden ja teknologioiden turvallisuus, tehokkuus ja laatu sekä niiden eettisoikeudelliset ja sosiaaliset vaikutukset; |
| --- | --- |

—

Terveys- ja hoitoalalla käytettävien välineiden ja teknologioiden turvallisuus, tehokkuus ja laatu sekä niiden eettisoikeudelliset ja sosiaaliset vaikutukset;

| — | Terveys- ja hoitoalalla käytettävien välineiden ja teknologioiden turvallisuus, tehokkuus ja laatu sekä niiden eettisoikeudelliset ja sosiaaliset vaikutukset; |
| --- | --- |

—

Terveys- ja hoitoalalla käytettävien välineiden ja teknologioiden turvallisuus, tehokkuus ja laatu sekä niiden eettisoikeudelliset ja sosiaaliset vaikutukset;

| — | Terveydenhuollon teknologioiden ja työkalujen sääntelytiede. |
| --- | --- |

—

Terveydenhuollon teknologioiden ja työkalujen sääntelytiede.

| — | Terveydenhuollon teknologioiden ja työkalujen sääntelytiede. |
| --- | --- |

—

Terveydenhuollon teknologioiden ja työkalujen sääntelytiede.

| — | Välineet, teknologiat ja digitaaliset ratkaisut lääketieteellisten päätösten turvallisuuden lisäämiseksi. |
| --- | --- |

—

Välineet, teknologiat ja digitaaliset ratkaisut lääketieteellisten päätösten turvallisuuden lisäämiseksi.

Välineet, teknologiat ja digitaaliset ratkaisut lääketieteellisten päätösten turvallisuuden lisäämiseksi.

Tarkistus 41

Tarkistus 41

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 1 alakohta – 1.2 alakohta – 1.2.6 alakohta

Liite I – osa II – 1 alakohta – 1.2 alakohta – 1.2.6 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.2.6. | Terveydenhuoltojärjestelmät |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.2.6.

Terveydenhuoltojärjestelmät

| 1.2.6. | Terveydenhuoltojärjestelmät |
| --- | --- |

1.2.6.

Terveydenhuoltojärjestelmät

Terveydenhuoltojärjestelmät ovat EU:n sosiaalijärjestelmien keskeinen voimavara. Vuonna 2017 terveydenhuoltojärjestelmissä työskenteli terveydenhuolto- ja sosiaalialalla 24 miljoonaa työntekijää. Ensisijaisena tavoitteena on varmistaa terveydenhuoltojärjestelmien saatavuus, kustannustehokkuus, häiriönsietokyky, kestävyys ja luotettavuus sekä eriarvoisuuden vähentäminen muun muassa hyödyntämällä tietoon perustuvien ja digitaalisten innovaatioiden koko potentiaali terveyden ja ihmisläheisen hoidon kehittämiseksi avoimien eurooppalaisten tietoinfrastruktuurien pohjalta. Tämä edistää terveys- ja hoitoalan digitalisaatiokehitystä.

Terveydenhuoltojärjestelmät ovat EU:n sosiaalijärjestelmien keskeinen voimavara. Vuonna 2017 terveydenhuoltojärjestelmissä työskenteli terveydenhuolto- ja sosiaalialalla 24 miljoonaa työntekijää. Ensisijaisena tavoitteena on varmistaa terveydenhuoltojärjestelmien saatavuus, kustannustehokkuus, häiriönsietokyky, kestävyys ja luotettavuus sekä eriarvoisuuden vähentäminen muun muassa hyödyntämällä tietoon perustuvien ja digitaalisten innovaatioiden koko potentiaali terveyden ja ihmisläheisen hoidon kehittämiseksi avoimien eurooppalaisten tietoinfrastruktuurien pohjalta. Tämä edistää terveys- ja hoitoalan digitalisaatiokehitystä.
  Tulevan infrastruktuurin olisi perustuttava suojattuun säilytykseen, kuten 5G:n käyttöönottoon, esineiden internetin kehittämisedellytyksiin sekä terveydenhuollon suurteholaskentakeskuksiin.

Tulevan infrastruktuurin olisi perustuttava suojattuun säilytykseen, kuten 5G:n käyttöönottoon, esineiden internetin kehittämisedellytyksiin sekä terveydenhuollon suurteholaskentakeskuksiin.

Päälinjat

Päälinjat

| — | Kansanterveysjärjestelmien ja -politiikkojen uudistukset Euroopassa ja sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

—

Kansanterveysjärjestelmien ja -politiikkojen uudistukset Euroopassa ja sen ulkopuolella;

| — | Kansanterveysjärjestelmien ja -politiikkojen uudistukset Euroopassa ja sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

—

Kansanterveysjärjestelmien ja -politiikkojen uudistukset Euroopassa ja sen ulkopuolella;

| — | Uudet mallit ja lähestymistavat terveydenhuoltoon ja -hoitoon ja niiden siirrettävyys tai mukautettavuus maasta/alueelta toiseen; |
| --- | --- |

—

Uudet mallit ja lähestymistavat terveydenhuoltoon ja -hoitoon ja niiden siirrettävyys tai mukautettavuus maasta/alueelta toiseen;

| — | Uudet mallit ja lähestymistavat terveydenhuoltoon ja -hoitoon ja niiden siirrettävyys tai mukautettavuus maasta/alueelta toiseen; |
| --- | --- |

—

Uudet mallit ja lähestymistavat terveydenhuoltoon ja -hoitoon ja niiden siirrettävyys tai mukautettavuus maasta/alueelta toiseen;

| — | Terveysteknologian arvioinnin parantaminen; |
| --- | --- |

—

Terveysteknologian arvioinnin parantaminen;

| — | Terveysteknologian arvioinnin parantaminen; |
| --- | --- |

—

Terveysteknologian arvioinnin parantaminen;

| — | Terveyden eriarvoisuuden kehitys ja tehokas toimintapoliittinen vastine; |
| --- | --- |

—

Terveyden eriarvoisuuden kehitys ja tehokas toimintapoliittinen vastine;

| — | Terveyden eriarvoisuuden kehitys ja tehokas toimintapoliittinen vastine; |
| --- | --- |

—

Terveyden eriarvoisuuden kehitys ja tehokas toimintapoliittinen vastine;

| — | Tuleva terveysalan työvoima ja sen tarpeet; |
| --- | --- |

—

Tuleva terveysalan työvoima ja sen tarpeet;

| — | Tuleva terveysalan työvoima ja sen tarpeet; |
| --- | --- |

—

Tuleva terveysalan työvoima ja sen tarpeet;

| — | Terveydenhuollon ammattilaisten erityiskoulutusjärjestelmien kehittäminen sekä teknisen taitotiedon ja sellaisten uusien työtapojen opettaminen ja kehittäminen, jotka vastaavat sähköisen terveydenhuollon innovointia; |
| --- | --- |

—

Terveydenhuollon ammattilaisten erityiskoulutusjärjestelmien kehittäminen sekä teknisen taitotiedon ja sellaisten uusien työtapojen opettaminen ja kehittäminen, jotka vastaavat sähköisen terveydenhuollon innovointia;

Terveydenhuollon ammattilaisten erityiskoulutusjärjestelmien kehittäminen sekä teknisen taitotiedon ja sellaisten uusien työtapojen opettaminen ja kehittäminen, jotka vastaavat sähköisen terveydenhuollon innovointia;

| — | Oikea-aikaisen
  terveystiedon ja terveysdatan
  käytön
  parantaminen, mukaan lukien sähköiset potilaskertomukset, ottaen asianmukaisesti huomioon turvallisuus, tietosuoja, yhteentoimivuus, standardit, vertailukelpoisuus ja eheys; |
| --- | --- |

—

Oikea-aikaisen
  terveystiedon ja terveysdatan
  käytön
  parantaminen, mukaan lukien sähköiset potilaskertomukset, ottaen asianmukaisesti huomioon turvallisuus, tietosuoja, yhteentoimivuus, standardit, vertailukelpoisuus ja eheys;

Oikea-aikaisen

käytön

| — | Terveystiedon oikea-aikaisuuden ja
  laadun sekä
  terveysdatan
  tehokkaaseen keruuseen ja käyttöön tarvittavan infrastruktuurin
  parantaminen, mukaan lukien sähköiset potilaskertomukset, ottaen asianmukaisesti huomioon turvallisuus, tietosuoja, yhteentoimivuus, standardit, vertailukelpoisuus ja eheys;
  Terveystieto ja terveysdatan käyttö, mukaan lukien sähköiset potilaskertomukset, ottaen asianmukaisesti huomioon turvallisuus, luottamuksellisuus, tietosuoja, yhteentoimivuus, standardit, vertailukelpoisuus ja eheys; |
| --- | --- |

—

Terveystiedon oikea-aikaisuuden ja
  laadun sekä
  terveysdatan
  tehokkaaseen keruuseen ja käyttöön tarvittavan infrastruktuurin
  parantaminen, mukaan lukien sähköiset potilaskertomukset, ottaen asianmukaisesti huomioon turvallisuus, tietosuoja, yhteentoimivuus, standardit, vertailukelpoisuus ja eheys;
  Terveystieto ja terveysdatan käyttö, mukaan lukien sähköiset potilaskertomukset, ottaen asianmukaisesti huomioon turvallisuus, luottamuksellisuus, tietosuoja, yhteentoimivuus, standardit, vertailukelpoisuus ja eheys;

oikea-aikaisuuden

laadun sekä

tehokkaaseen keruuseen ja käyttöön tarvittavan infrastruktuurin

Terveystieto ja terveysdatan käyttö, mukaan lukien sähköiset potilaskertomukset, ottaen asianmukaisesti huomioon turvallisuus, luottamuksellisuus, tietosuoja, yhteentoimivuus, standardit, vertailukelpoisuus ja eheys;

| — | Terveysjärjestelmien häiriönsietokyky kriiseissä ja läpimurtoinnovaatioiden käyttöönotossa; |
| --- | --- |

—

Terveysjärjestelmien häiriönsietokyky kriiseissä ja läpimurtoinnovaatioiden käyttöönotossa;

| — | Terveysjärjestelmien häiriönsietokyky kriiseissä ja läpimurtoinnovaatioiden käyttöönotossa; |
| --- | --- |

—

Terveysjärjestelmien häiriönsietokyky kriiseissä ja läpimurtoinnovaatioiden käyttöönotossa;

| — | Ratkaisuja kansalaisten ja potilaiden vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen, oman terveyden tarkkailuun ja terveydenhuollon ja sosiaalialan ammattilaisten väliseen vuorovaikutukseen, integroidumman hoidon ja käyttäjäkeskeisen lähestymistavan edistämiseksi; |
| --- | --- |

—

Ratkaisuja kansalaisten ja potilaiden vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen, oman terveyden tarkkailuun ja terveydenhuollon ja sosiaalialan ammattilaisten väliseen vuorovaikutukseen, integroidumman hoidon ja käyttäjäkeskeisen lähestymistavan edistämiseksi;

| — | Ratkaisuja kansalaisten ja potilaiden vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen, oman terveyden tarkkailuun ja terveydenhuollon ja sosiaalialan ammattilaisten väliseen vuorovaikutukseen, integroidumman hoidon ja käyttäjäkeskeisen lähestymistavan edistämiseksi; |
| --- | --- |

—

Ratkaisuja kansalaisten ja potilaiden vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen, oman terveyden tarkkailuun ja terveydenhuollon ja sosiaalialan ammattilaisten väliseen vuorovaikutukseen, integroidumman hoidon ja käyttäjäkeskeisen lähestymistavan edistämiseksi;

| — | Terveydenhuoltojärjestelmien tutkimuksesta saadut tiedot, tietämys, osaaminen ja parhaat käytännöt EU:n tasolla ja maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

—

Terveydenhuoltojärjestelmien tutkimuksesta saadut tiedot, tietämys, osaaminen ja parhaat käytännöt EU:n tasolla ja maailmanlaajuisesti.

| — | Terveydenhuoltojärjestelmien tutkimuksesta saadut tiedot, tietämys, osaaminen ja parhaat käytännöt EU:n tasolla ja maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

—

Terveydenhuoltojärjestelmien tutkimuksesta saadut tiedot, tietämys, osaaminen ja parhaat käytännöt EU:n tasolla ja maailmanlaajuisesti.

Tarkistus 42

Tarkistus 42

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 2 alakohta – johdantokappale

Liite I – osa II – 2 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2. | ”OSALLISUUTTA EDISTÄVÄ JA
  TURVALLINEN
  YHTEISKUNTA” -KLUSTERI |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.

”OSALLISUUTTA EDISTÄVÄ JA
  TURVALLINEN
  YHTEISKUNTA” -KLUSTERI

TURVALLINEN

| 2. | ”OSALLISUUTTA EDISTÄVÄ JA
  LUOVA
  YHTEISKUNTA” -KLUSTERI |
| --- | --- |

2.

”OSALLISUUTTA EDISTÄVÄ JA
  LUOVA
  YHTEISKUNTA” -KLUSTERI

LUOVA

Tarkistus 43

Tarkistus 43

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 2 alakohta – 2.1 alakohta

Liite I – osa II – 2 alakohta – 2.1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.1. | Periaatteet |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.1.

Periaatteet

| 2.1. | Periaatteet |
| --- | --- |

2.1.

Periaatteet

EU yhdistää ainutlaatuisella tavalla talouskasvun ja sosiaalipolitiikan: sosiaalinen osallisuus on korkea ja yhteisiin arvoihin kuuluvat demokratia, ihmisoikeudet, sukupuolten tasa-arvo ja moninaisuuden tuoma rikkaus. Tämä malli kehittyy jatkuvasti, ja sen on vastattava – muiden haasteiden lisäksi – globalisaation ja
  teknologisten uudistusten
  tuomiin haasteisiin.
  Euroopan on myös vastattava jatkuviin turvallisuusuhkiin liittyviin haasteisiin. Terrori-iskut ja radikalisoituminen sekä kyberhyökkäykset ja hybridiuhkat aiheuttavat merkittäviä turvallisuusongelmia ja erityistä rasitusta yhteiskunnille.

teknologisten uudistusten

Euroopan on myös vastattava jatkuviin turvallisuusuhkiin liittyviin haasteisiin. Terrori-iskut ja radikalisoituminen sekä kyberhyökkäykset ja hybridiuhkat aiheuttavat merkittäviä turvallisuusongelmia ja erityistä rasitusta yhteiskunnille.

EU yhdistää ainutlaatuisella tavalla
  hyvinvoinnin,
  talouskasvun ja
  kestävän kehityksen sekä
  sosiaalipolitiikan: sosiaalinen osallisuus on korkea ja yhteisiin arvoihin kuuluvat demokratia, ihmisoikeudet, sukupuolten tasa-arvo ja moninaisuuden tuoma rikkaus. Tämä malli kehittyy jatkuvasti, ja sen on vastattava – muiden haasteiden lisäksi –
  digitalisaation,
  globalisaation ja
  teknologisen kehityksen
  tuomiin haasteisiin.

hyvinvoinnin,

kestävän kehityksen sekä

digitalisaation,

teknologisen kehityksen

EU:n on edistettävä osallistavan ja kestävän kasvun mallia niin, että samalla hyödynnetään teknologisen kehityksen edut, lisätään luottamusta demokraattisen hallinnon innovaatioihin ja edistetään niitä, torjutaan epätasa-arvoa, työttömyyttä, syrjäytymistä, syrjintää ja radikalisoitumista sekä taataan ihmisoikeudet, edistetään kulttuurista monimuotoisuutta ja eurooppalaista kulttuuriperintöä ja lisätään kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia yhteiskunnallisten innovaatioiden avulla. Myös muuttoliikkeen hallinta ja maahanmuuttajien kotouttaminen ovat yhä ensisijaisia kysymyksiä. Yhteiskuntatieteellisellä ja humanistisella tutkimuksella ja innovoinnilla on keskeinen rooli näihin haasteisiin vastaamisessa ja EU:n tavoitteiden saavuttamisessa.

EU:n on edistettävä osallistavan ja kestävän kasvun mallia niin, että samalla hyödynnetään teknologisen kehityksen edut, lisätään luottamusta demokraattisen hallinnon innovaatioihin ja edistetään niitä, torjutaan epätasa-arvoa, työttömyyttä, syrjäytymistä, syrjintää ja radikalisoitumista sekä taataan ihmisoikeudet, edistetään kulttuurista monimuotoisuutta ja eurooppalaista kulttuuriperintöä ja lisätään kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia yhteiskunnallisten innovaatioiden avulla. Myös muuttoliikkeen hallinta ja maahanmuuttajien kotouttaminen ovat yhä ensisijaisia kysymyksiä.

Yhteiskuntatieteellisellä ja humanistisella
  sekä kulttuurialalla ja luovilla aloilla tehtävällä
  tutkimuksella ja innovoinnilla on keskeinen rooli näihin haasteisiin vastaamisessa ja EU:n tavoitteiden saavuttamisessa.
  Laajakirjoisuutensa, kokonsa ja nykyiseen digitalisaatioon kohdistuvan vaikutuksensa vuoksi kyseiset alat antavat huomattavan panoksen talouteen. Koska sosiaalisen ja teknologisen innovoinnin väliset yhteydet ovat monimutkaisia ja harvoin suoraviivaisia, tarvitaan lisää tutkimusta, myös monialaista ja monitieteistä tutkimusta, kaikkien innovointityyppien kehittämisestä samoin kuin toimien rahoittamista, jotta edistettäisiin sen tosiasiallista kehittymistä tulevaisuudessa.

sekä kulttuurialalla ja luovilla aloilla tehtävällä

Laajakirjoisuutensa, kokonsa ja nykyiseen digitalisaatioon kohdistuvan vaikutuksensa vuoksi kyseiset alat antavat huomattavan panoksen talouteen. Koska sosiaalisen ja teknologisen innovoinnin väliset yhteydet ovat monimutkaisia ja harvoin suoraviivaisia, tarvitaan lisää tutkimusta, myös monialaista ja monitieteistä tutkimusta, kaikkien innovointityyppien kehittämisestä samoin kuin toimien rahoittamista, jotta edistettäisiin sen tosiasiallista kehittymistä tulevaisuudessa.

Euroopan kansalaisia, valtioelimiä ja taloutta on suojeltava järjestäytyneen rikollisuuden aiheuttamilta jatkuvilta uhkilta, joihin kuuluvat muun muassa ampuma-ase-, huume- ja ihmiskauppa. Suojelun ja turvallisuuden vahvistaminen rajaturvallisuuden parantamisen avulla on myös keskeisessä asemassa. Kyberrikollisuus on kasvussa, ja siihen liittyvät riskit moninaistuvat talouden ja yhteiskunnan digitalisoinnin vanavedessä. Euroopan on jatkettava pyrkimyksiään parantaa kyberturvallisuutta, digitaalista tietosuojaa ja henkilötietosuojaa sekä torjuttava väärän ja haitallisen tiedon levittämistä demokraattisen ja taloudellisen vakauden turvaamiseksi. Lopuksi tarvitaan lisäponnisteluja, jotta ilmastonmuutoksen myötä voimistuvien äärimmäisten sääilmiöiden vaikutusta ihmisten elämään ja toimeentuloon voidaan vähentää. Näitä ovat esimerkiksi tulvat, myrskyt tai metsäpaloja synnyttävä kuivuus, maaperän köyhtyminen ja muut luonnonkatastrofit kuten maanjäristykset. Luonnon tai ihmisen aiheuttamat katastrofit voivat vaarantaa merkittävät yhteiskunnalliset toiminnot, kuten terveydenhuollon, energiahuollon ja hallinnon.

Euroopan kansalaisia, valtioelimiä ja taloutta on suojeltava järjestäytyneen rikollisuuden aiheuttamilta jatkuvilta uhkilta, joihin kuuluvat muun muassa ampuma-ase-, huume- ja ihmiskauppa. Suojelun ja turvallisuuden vahvistaminen rajaturvallisuuden parantamisen avulla on myös keskeisessä asemassa. Kyberrikollisuus on kasvussa, ja siihen liittyvät riskit moninaistuvat talouden ja yhteiskunnan digitalisoinnin vanavedessä. Euroopan on jatkettava pyrkimyksiään parantaa kyberturvallisuutta, digitaalista tietosuojaa ja henkilötietosuojaa sekä torjuttava väärän ja haitallisen tiedon levittämistä demokraattisen ja taloudellisen vakauden turvaamiseksi. Lopuksi tarvitaan lisäponnisteluja, jotta ilmastonmuutoksen myötä voimistuvien äärimmäisten sääilmiöiden vaikutusta ihmisten elämään ja toimeentuloon voidaan vähentää. Näitä ovat esimerkiksi tulvat, myrskyt tai metsäpaloja synnyttävä kuivuus, maaperän köyhtyminen ja muut luonnonkatastrofit kuten maanjäristykset. Luonnon tai ihmisen aiheuttamat katastrofit voivat vaarantaa merkittävät yhteiskunnalliset toiminnot, kuten terveydenhuollon, energiahuollon ja hallinnon.

Haasteiden laajuus, monimutkaisuus ja rajat ylittävä luonne edellyttävät monitasoisia EU:n toimia. Tällaisten kriittisten sosiaalisten, poliittisten, kulttuuristen ja taloudellisten kysymysten sekä turvallisuushaasteiden käsitteleminen vain kansallisella tasolla sisältää riskin resurssien tehottomasta käytöstä, hajanaisista lähestymistavoista sekä tietämykseen ja valmiuksiin sovellettavista erilaisista tasovaatimuksista.

Haasteiden laajuus, monimutkaisuus ja rajat ylittävä luonne edellyttävät monitasoisia EU:n toimia. Tällaisten kriittisten sosiaalisten, poliittisten, kulttuuristen ja taloudellisten kysymysten sekä turvallisuushaasteiden käsitteleminen vain kansallisella tasolla sisältää riskin resurssien tehottomasta käytöstä, hajanaisista lähestymistavoista sekä tietämykseen ja valmiuksiin sovellettavista erilaisista tasovaatimuksista.

Turvallisuustutkimus on osa laajempia kattavia EU:n toimia turvallisuusuhkiin vastaamiseksi. Se edesauttaa valmiuksien kehittämisprosessia mahdollistamalla sen, että tulevaisuudessa on saatavilla teknologioita ja sovelluksia, joilla poliittisten päätöksentekijöiden ja alan toimijoiden tunnistamat puutteet valmiuksissa voidaan korjata. Jo nyt EU:n puiteohjelman kautta myönnetyn tutkimusrahoituksen osuus on noin 50 prosenttia turvallisuutta koskevan tutkimuksen julkisesta rahoituksesta EU:ssa. Käytettävissä olevia välineitä, kuten Euroopan avaruusohjelmaa (Galileo ja EGNOS, Copernicus, avaruustilannetietoisuus ja valtiollinen satelliittiviestintä), hyödynnetään täysimääräisesti. Synergioita etsitään EU:n rahoittaman puolustustutkimuksen tukemilla toimilla ja rahoituksen päällekkäisyydet pyritään välttämään. Rajat ylittävä yhteistyö edistää EU:n itsenäisyyden pohjana olevien Euroopan yhtenäisten turvallisuusmarkkinoiden kehittämistä ja teollisuuden suorituskyvyn parantamista.

Turvallisuustutkimus on osa laajempia kattavia EU:n toimia turvallisuusuhkiin vastaamiseksi. Se edesauttaa valmiuksien kehittämisprosessia mahdollistamalla sen, että tulevaisuudessa on saatavilla teknologioita ja sovelluksia, joilla poliittisten päätöksentekijöiden ja alan toimijoiden tunnistamat puutteet valmiuksissa voidaan korjata. Jo nyt EU:n puiteohjelman kautta myönnetyn tutkimusrahoituksen osuus on noin 50 prosenttia turvallisuutta koskevan tutkimuksen julkisesta rahoituksesta EU:ssa. Käytettävissä olevia välineitä, kuten Euroopan avaruusohjelmaa (Galileo ja EGNOS, Copernicus, avaruustilannetietoisuus ja valtiollinen satelliittiviestintä), hyödynnetään täysimääräisesti. Synergioita etsitään EU:n rahoittaman puolustustutkimuksen tukemilla toimilla ja rahoituksen päällekkäisyydet pyritään välttämään. Rajat ylittävä yhteistyö edistää EU:n itsenäisyyden pohjana olevien Euroopan yhtenäisten turvallisuusmarkkinoiden kehittämistä ja teollisuuden suorituskyvyn parantamista.

Tätä maailmanlaajuista haastetta koskeva tutkimus ja innovointi on yleisesti ottaen linjassa demokraattista muutosta koskevien komission painopisteiden kanssa, joita ovat työllisyys, kasvu ja investoinnit, oikeusasiat ja perusoikeudet, muuttoliike, syvempi ja oikeudenmukaisempi Euroopan rahaliitto sekä digitaaliset sisämarkkinat. Se vastaa Rooman agendan mukaista sitoumusta pyrkiä kohti ”sosiaalista Eurooppaa” ja ”unionia, joka säilyttää eurooppalaisen kulttuuriperinnön ja edistää kulttuurista monimuotoisuutta”. Tutkimus ja innovointi tukee myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria
  ja turvallista, järjestäytynyttä ja sääntöjenmukaista muuttoliikettä koskevaa Global Compact -aloitetta
  .
  Turvallisuustutkimus vastaa Rooman agendan sitoumusta pyrkiä kohti ”turvallista ja vakaata Eurooppaa” toimivan ja todellisen turvallisuusunionin edistämiseksi. Toimia oikeussuojan saatavuuden, uhrien oikeuksien, sukupuolten tasa-arvon, syrjimättömyyden, tietosuojan ja Euroopan kansalaisuuden edistämisen aloilla tukevan oikeusalan sekä oikeus- ja arvo-ohjelman kanssa pyritään löytämään synergioita.

ja turvallista, järjestäytynyttä ja sääntöjenmukaista muuttoliikettä koskevaa Global Compact -aloitetta

Turvallisuustutkimus vastaa Rooman agendan sitoumusta pyrkiä kohti ”turvallista ja vakaata Eurooppaa” toimivan ja todellisen turvallisuusunionin edistämiseksi. Toimia oikeussuojan saatavuuden, uhrien oikeuksien, sukupuolten tasa-arvon, syrjimättömyyden, tietosuojan ja Euroopan kansalaisuuden edistämisen aloilla tukevan oikeusalan sekä oikeus- ja arvo-ohjelman kanssa pyritään löytämään synergioita.

Tätä maailmanlaajuista haastetta koskeva tutkimus ja innovointi on yleisesti ottaen linjassa demokraattista muutosta koskevien komission painopisteiden kanssa, joita ovat työllisyys, kasvu ja investoinnit, oikeusasiat ja perusoikeudet, muuttoliike, syvempi ja oikeudenmukaisempi Euroopan rahaliitto sekä digitaaliset sisämarkkinat. Se vastaa Rooman agendan mukaista sitoumusta pyrkiä kohti ”sosiaalista Eurooppaa” ja ”unionia, joka säilyttää eurooppalaisen kulttuuriperinnön ja edistää kulttuurista monimuotoisuutta”. Tutkimus ja innovointi tukee myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria.

Toimet edistävät suoraan erityisesti seuraavia kestävän kehityksen tavoitteita: SDG 1 – Köyhyyden poistaminen; SDG 4 – Laadukas koulutus; SDG – Ihmisarvoinen työ ja talouskasvu; SDG 9 – Teollisuus, innovointi ja infrastruktuuri; SDG 10 – Eriarvoisuuden vähentäminen; SDG 11 – Kestävät kaupungit ja yhteisöt; SDG 16 – Rauha, oikeus ja vahvat instituutiot.

Toimet edistävät suoraan erityisesti seuraavia kestävän kehityksen tavoitteita: SDG 1 – Köyhyyden poistaminen; SDG 4 – Laadukas koulutus;
  SDG 5 – Sukupuolten tasa-arvo;
  SDG
  8
   – Ihmisarvoinen työ ja talouskasvu; SDG 9 – Teollisuus, innovointi ja infrastruktuuri; SDG 10 – Eriarvoisuuden vähentäminen; SDG 11 – Kestävät kaupungit ja yhteisöt;
  SDG 12 – Vastuullinen kulutus ja tuotanto;
  SDG 16 – Rauha, oikeus ja vahvat instituutiot
  ; SDG 17 – Kumppanuus tavoitteiden saavuttamiseksi
  .

SDG 5 – Sukupuolten tasa-arvo;

8

SDG 12 – Vastuullinen kulutus ja tuotanto;

; SDG 17 – Kumppanuus tavoitteiden saavuttamiseksi

Tarkistus 44

Tarkistus 44

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 2 alakohta – 2.1 alakohta – 2.2.1 alakohta – 2 kohta

Liite I – osa II – 2 alakohta – 2.1 alakohta – 2.2.1 alakohta – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Päälinjat | Päälinjat |
| — | Demokratioiden historia, kehitys ja tehokkuus eri tasoilla ja eri muodoissa, digitointiin liittyvät näkökohdat ja sosiaalisissa verkostoissa käytävän viestinnän vaikutukset sekä koulutus- ja nuorisopolitiikan merkitys demokraattisen kansalaisuuden kulmakivenä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Päälinjat

Päälinjat

—

Demokratioiden historia, kehitys ja tehokkuus eri tasoilla ja eri muodoissa, digitointiin liittyvät näkökohdat ja sosiaalisissa verkostoissa käytävän viestinnän vaikutukset sekä koulutus- ja nuorisopolitiikan merkitys demokraattisen kansalaisuuden kulmakivenä;

| — | Demokratioiden historia, kehitys ja tehokkuus eri tasoilla ja eri muodoissa
  , kuten kulttuurienvälistä vuoropuhelua koskevat liikkeet, kansakuntien välinen yhteistyö ja uskontojen välinen rauha
  , digitointiin liittyvät näkökohdat
  , mukaan lukien tiedotusvälineet ja digitaalinen lukutaito,
  ja sosiaalisissa verkostoissa käytävän viestinnän vaikutukset sekä koulutus- ja nuorisopolitiikan
  sekä kulttuurisen osallistumisen
  merkitys demokraattisen kansalaisuuden kulmakivenä; |
| --- | --- |

—

Demokratioiden historia, kehitys ja tehokkuus eri tasoilla ja eri muodoissa
  , kuten kulttuurienvälistä vuoropuhelua koskevat liikkeet, kansakuntien välinen yhteistyö ja uskontojen välinen rauha
  , digitointiin liittyvät näkökohdat
  , mukaan lukien tiedotusvälineet ja digitaalinen lukutaito,
  ja sosiaalisissa verkostoissa käytävän viestinnän vaikutukset sekä koulutus- ja nuorisopolitiikan
  sekä kulttuurisen osallistumisen
  merkitys demokraattisen kansalaisuuden kulmakivenä;

, kuten kulttuurienvälistä vuoropuhelua koskevat liikkeet, kansakuntien välinen yhteistyö ja uskontojen välinen rauha

, mukaan lukien tiedotusvälineet ja digitaalinen lukutaito,

sekä kulttuurisen osallistumisen

| — | Innovatiiviset lähestymistavat, joilla tuetaan demokraattisen hallintotavan avoimuutta, reagointikykyä, vastuuvelvollisuutta, tehokkuutta ja legitiimiyttä, samalla kun
  perusoikeuksia
  ja oikeusvaltioperiaatetta kunnioitetaan täysimääräisesti; |
| --- | --- |

—

Innovatiiviset lähestymistavat, joilla tuetaan demokraattisen hallintotavan avoimuutta, reagointikykyä, vastuuvelvollisuutta, tehokkuutta ja legitiimiyttä, samalla kun
  perusoikeuksia
  ja oikeusvaltioperiaatetta kunnioitetaan täysimääräisesti;

perusoikeuksia

| — | Innovatiiviset lähestymistavat, joilla tuetaan demokraattisen hallintotavan avoimuutta, reagointikykyä, vastuuvelvollisuutta, tehokkuutta ja legitiimiyttä,
  mukaan lukien korruption torjunta,
  samalla kun
  perus- ja ihmisoikeuksia
  ja oikeusvaltioperiaatetta kunnioitetaan täysimääräisesti; |
| --- | --- |

—

Innovatiiviset lähestymistavat, joilla tuetaan demokraattisen hallintotavan avoimuutta, reagointikykyä, vastuuvelvollisuutta, tehokkuutta ja legitiimiyttä,
  mukaan lukien korruption torjunta,
  samalla kun
  perus- ja ihmisoikeuksia
  ja oikeusvaltioperiaatetta kunnioitetaan täysimääräisesti;

mukaan lukien korruption torjunta,

perus- ja ihmisoikeuksia

| — | Teknologian vaikutus yksilöiden elämäntapoihin ja käyttäytymiseen; |
| --- | --- |

—

Teknologian vaikutus yksilöiden elämäntapoihin ja käyttäytymiseen;

Teknologian vaikutus yksilöiden elämäntapoihin ja käyttäytymiseen;

| — | Strategiat populismin, ääriliikkeiden, radikalisoitumisen ja terrorismin torjumiseksi sekä tyytymättömien ja syrjäytyneiden kansalaisten osallistaminen; |
| --- | --- |

—

Strategiat populismin, ääriliikkeiden, radikalisoitumisen ja terrorismin torjumiseksi sekä tyytymättömien ja syrjäytyneiden kansalaisten osallistaminen;

| — | Strategiat populismin, ääriliikkeiden, radikalisoitumisen
  , syrjinnän, vihapuheen
  ja terrorismin torjumiseksi sekä tyytymättömien
  , haavoittuvien
  ja syrjäytyneiden kansalaisten
  aktiivinen
  osallistaminen
  ja voimaannuttaminen
  ; |
| --- | --- |

—

Strategiat populismin, ääriliikkeiden, radikalisoitumisen
  , syrjinnän, vihapuheen
  ja terrorismin torjumiseksi sekä tyytymättömien
  , haavoittuvien
  ja syrjäytyneiden kansalaisten
  aktiivinen
  osallistaminen
  ja voimaannuttaminen
  ;

, syrjinnän, vihapuheen

, haavoittuvien

aktiivinen

ja voimaannuttaminen

| — | Uudet lähestymistavat muuttoliikkeen ja muukalaisvastaisuuden välisen yhteyden sekä muuttoliikkeen syiden tarkastelemiseksi; |
| --- | --- |

—

Uudet lähestymistavat muuttoliikkeen ja muukalaisvastaisuuden välisen yhteyden sekä muuttoliikkeen syiden tarkastelemiseksi;

Uudet lähestymistavat muuttoliikkeen ja muukalaisvastaisuuden välisen yhteyden sekä muuttoliikkeen syiden tarkastelemiseksi;

| — | Journalististen standardien ja käyttäjien tuottaman sisällön roolin parempi ymmärtäminen tiiviisti verkottuneessa yhteiskunnassa ja disinformaation torjumiseen käytettävien välineiden kehittäminen; |
| --- | --- |

—

Journalististen standardien ja käyttäjien tuottaman sisällön roolin parempi ymmärtäminen tiiviisti verkottuneessa yhteiskunnassa ja disinformaation torjumiseen käytettävien välineiden kehittäminen;

| — | Journalististen standardien ja käyttäjien tuottaman sisällön roolin parempi ymmärtäminen tiiviisti verkottuneessa yhteiskunnassa ja disinformaation torjumiseen käytettävien välineiden kehittäminen; |
| --- | --- |

—

Journalististen standardien ja käyttäjien tuottaman sisällön roolin parempi ymmärtäminen tiiviisti verkottuneessa yhteiskunnassa ja disinformaation torjumiseen käytettävien välineiden kehittäminen;

| — | Monikulttuurisen kansalaisuuden ja identiteettien rooli suhteessa demokraattiseen kansalaisuuteen ja poliittiseen sitoutumiseen; |
| --- | --- |

—

Monikulttuurisen kansalaisuuden ja identiteettien rooli suhteessa demokraattiseen kansalaisuuteen ja poliittiseen sitoutumiseen;

| — | Monikulttuurisen kansalaisuuden ja identiteettien rooli suhteessa demokraattiseen kansalaisuuteen ja poliittiseen sitoutumiseen; |
| --- | --- |

—

Monikulttuurisen kansalaisuuden ja identiteettien rooli suhteessa demokraattiseen kansalaisuuteen ja poliittiseen sitoutumiseen;

| — | Teknologisten ja tieteellisten edistysaskelten, esimerkiksi massadatan, sähköisten sosiaalisten verkostojen ja tekoälyn, vaikutus demokratiaan; |
| --- | --- |

—

Teknologisten ja tieteellisten edistysaskelten, esimerkiksi massadatan, sähköisten sosiaalisten verkostojen ja tekoälyn, vaikutus demokratiaan;

| — | Teknologisten ja tieteellisten edistysaskelten, esimerkiksi massadatan, sähköisten sosiaalisten verkostojen ja tekoälyn, vaikutus demokratiaan; |
| --- | --- |

—

Teknologisten ja tieteellisten edistysaskelten, esimerkiksi massadatan, sähköisten sosiaalisten verkostojen ja tekoälyn, vaikutus demokratiaan;

| — | Neuvotteleva ja osallistava demokratia sekä aktiivinen ja osallistava kansalaisuus, digitaalinen ulottuvuus mukaan lukien; |
| --- | --- |

—

Neuvotteleva ja osallistava demokratia sekä aktiivinen ja osallistava kansalaisuus, digitaalinen ulottuvuus mukaan lukien;

| — | Neuvotteleva ja osallistava demokratia sekä aktiivinen ja osallistava kansalaisuus, digitaalinen ulottuvuus mukaan lukien; |
| --- | --- |

—

Neuvotteleva ja osallistava demokratia sekä aktiivinen ja osallistava kansalaisuus, digitaalinen ulottuvuus mukaan lukien;

| — | Taloudellisen ja sosiaalisen eriarvoisuuden vaikutus poliittiseen osallistumiseen ja demokratiaan ja sen osoittaminen, kuinka eriarvoistumisen pysäyttäminen ja kaikenlaisen syrjinnän (mm. sukupuoleen perustuva syrjintä) torjuminen voivat tukea demokratiaa. |
| --- | --- |

—

Taloudellisen ja sosiaalisen eriarvoisuuden vaikutus poliittiseen osallistumiseen ja demokratiaan ja sen osoittaminen, kuinka eriarvoistumisen pysäyttäminen ja kaikenlaisen syrjinnän (mm. sukupuoleen perustuva syrjintä) torjuminen voivat tukea demokratiaa.

| — | Taloudellisen ja sosiaalisen eriarvoisuuden vaikutus poliittiseen osallistumiseen ja demokratiaan ja sen osoittaminen, kuinka eriarvoistumisen pysäyttäminen ja kaikenlaisen syrjinnän (mm. sukupuoleen perustuva syrjintä) torjuminen voivat tukea demokratiaa. |
| --- | --- |

—

Taloudellisen ja sosiaalisen eriarvoisuuden vaikutus poliittiseen osallistumiseen ja demokratiaan ja sen osoittaminen, kuinka eriarvoistumisen pysäyttäminen ja kaikenlaisen syrjinnän (mm. sukupuoleen perustuva syrjintä) torjuminen voivat tukea demokratiaa.

| — | Uudet tiedediplomatiaa koskevat lähestymistavat. |
| --- | --- |

—

Uudet tiedediplomatiaa koskevat lähestymistavat.

Uudet tiedediplomatiaa koskevat lähestymistavat.

Tarkistus 45

Tarkistus 45

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 2 alakohta – 2.1 alakohta – 2.2.2 alakohta – johdantokappale

Liite I – osa II – 2 alakohta – 2.1 alakohta – 2.2.2 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.2.2. | Kulttuuriperintö |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.2.2.

Kulttuuriperintö

| 2.2.2. | Kulttuuri ja luovuus |
| --- | --- |

2.2.2.

Kulttuuri ja luovuus

Tarkistus 46

Tarkistus 46

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 2 alakohta – 2.1 alakohta – 2.2.2 alakohta

Liite I – osa II – 2 alakohta – 2.1 alakohta – 2.2.2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.2.2. | Kulttuuriperintö |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.2.2.

Kulttuuriperintö

| 2.2.2. | Kulttuuriperintö |
| --- | --- |

2.2.2.

Kulttuuriperintö

Euroopan kulttuuriala ja luovat alat rakentavat sillan taiteen, kulttuurin, liike-elämän ja teknologian välille. Lisäksi kulttuurialalla ja luovilla aloilla on erityisesti digitalisaation alalla keskeinen asema Euroopan uudelleenteollistamisessa, ne ovat kasvun liikkeellepaneva voima ja niillä on strategiset mahdollisuudet saada aikaan innovatiivisia ulkoisvaikutuksia muille elinkeinoelämän aloille, kuten matkailuun, vähittäiskauppaan, mediaan ja digitaaliseen teknologiaan ja tekniikkaan. Euroopan horisontti -puiteohjelmassa luovuus ja suunnittelu ovat monialainen kysymys, joka integroidaan hankkeisiin kaikkialla ohjelmassa, jotta voidaan tukea uusia teknologioita, liiketoimintamalleja ja pätevyyksiä sekä muuntaa luovat ja monialaiset ratkaisut taloudellisesti ja yhteiskunnallisesti arvokkaiksi tuloksiksi.

Euroopan kulttuuriala ja luovat alat rakentavat sillan taiteen, kulttuurin, liike-elämän ja teknologian välille. Lisäksi kulttuurialalla ja luovilla aloilla on erityisesti digitalisaation alalla keskeinen asema Euroopan uudelleenteollistamisessa, ne ovat kasvun liikkeellepaneva voima ja niillä on strategiset mahdollisuudet saada aikaan innovatiivisia ulkoisvaikutuksia muille elinkeinoelämän aloille, kuten matkailuun, vähittäiskauppaan, mediaan ja digitaaliseen teknologiaan ja tekniikkaan. Euroopan horisontti -puiteohjelmassa luovuus ja suunnittelu ovat monialainen kysymys, joka integroidaan hankkeisiin kaikkialla ohjelmassa, jotta voidaan tukea uusia teknologioita, liiketoimintamalleja ja pätevyyksiä sekä muuntaa luovat ja monialaiset ratkaisut taloudellisesti ja yhteiskunnallisesti arvokkaiksi tuloksiksi.

Elämämme rakentuu kulttuuriperinnön ympärille. Se on merkityksellinen
  yhteisöille, ryhmille ja yhteiskunnille ja lisää yhteenkuuluvuuden tunnetta. Se on silta yhteiskuntiemme menneisyyden ja tulevaisuuden välillä. Se on paikallisia talouksia ylläpitävä voima ja ehtymätön inspiraation lähde
  luoville ja kulttuuripainotteisille toimialoille
  . Kulttuuriperinnön täyden potentiaalin käyttöönotto, säilyttäminen, suojeleminen ja kunnossapito, tulkinta ja hyödyntäminen ovat ratkaisevia haasteita nyt ja tulevaisuudessa. Kulttuuriperintö on taiteen, perinteisen käsityötaidon, kulttuurialan, yrittäjäpainotteisten
  ja luovien
  alojen keskeinen lähtökohta ja inspiraationlähde, ja nämä alat vauhdittavat kestävää talouskasvua, uusien työpaikkojen luomista ja ulkomaankauppaa.

Elämämme rakentuu kulttuuriperinnön ympärille. Se on merkityksellinen

luoville ja kulttuuripainotteisille toimialoille

ja luovien

Kulttuuriperintö on erottamaton osa kulttuurialaa ja luovia aloja. Kulttuuriperintö edustaa jälkiä ja ilmaisuja menneestä. Se antaa
  yhteisöille, ryhmille ja yhteiskunnille
  lisättyä merkitystä, jota ne käyttävät,
  ja lisää yhteenkuuluvuuden tunnetta. Se on silta yhteiskuntiemme menneisyyden ja tulevaisuuden välillä. Se on paikallisia talouksia ylläpitävä voima ja ehtymätön inspiraation lähde
  kulttuurialalle ja luoville aloille
  . Kulttuuriperinnön täyden potentiaalin käyttöönotto, säilyttäminen, suojeleminen ja kunnossapito, tulkinta ja hyödyntäminen ovat ratkaisevia haasteita nyt ja tulevaisuudessa. Kulttuuriperintö on taiteen, perinteisen käsityötaidon, kulttuurialan,
  luovien ja
  yrittäjäpainotteisten alojen keskeinen lähtökohta ja inspiraationlähde, ja nämä alat vauhdittavat kestävää talouskasvua, uusien työpaikkojen luomista ja ulkomaankauppaa.

Kulttuuriperintö on erottamaton osa kulttuurialaa ja luovia aloja. Kulttuuriperintö edustaa jälkiä ja ilmaisuja menneestä. Se antaa

lisättyä merkitystä, jota ne käyttävät,

kulttuurialalle ja luoville aloille

luovien ja

Päälinjat

Päälinjat

| — | Kulttuuriperintöä koskevat opinnot ja tieteet, joissa käytetään uusinta teknologiaa ja digitaaliteknologiaa; |
| --- | --- |

—

Kulttuuriperintöä koskevat opinnot ja tieteet, joissa käytetään uusinta teknologiaa ja digitaaliteknologiaa;

| — | Kulttuuriperintöä koskevat opinnot ja tieteet, joissa käytetään uusinta teknologiaa ja digitaaliteknologiaa; |
| --- | --- |

—

Kulttuuriperintöä koskevat opinnot ja tieteet, joissa käytetään uusinta teknologiaa ja digitaaliteknologiaa;

| — | Kulttuuriperinnön saatavuus ja jakaminen käyttäen innovatiivisia malleja ja käyttötapoja sekä osallistavia hallintomalleja; |
| --- | --- |

—

Kulttuuriperinnön saatavuus ja jakaminen käyttäen innovatiivisia malleja ja käyttötapoja sekä osallistavia hallintomalleja;

| — | Kulttuuriperinnön
  ja siihen liittyvien tietojen
  saatavuus ja jakaminen käyttäen innovatiivisia malleja ja käyttötapoja sekä osallistavia hallintomalleja; |
| --- | --- |

—

Kulttuuriperinnön
  ja siihen liittyvien tietojen
  saatavuus ja jakaminen käyttäen innovatiivisia malleja ja käyttötapoja sekä osallistavia hallintomalleja;

ja siihen liittyvien tietojen

| — | Kulttuuriperinnön yhdistäminen nouseviin luoviin aloihin; |
| --- | --- |

—

Kulttuuriperinnön yhdistäminen nouseviin luoviin aloihin;

| — | Kulttuuriperinnön yhdistäminen nouseviin luoviin aloihin; |
| --- | --- |

—

Kulttuuriperinnön yhdistäminen nouseviin luoviin aloihin;

| — | Kulttuuriperintöön liittyvät toimet kestävän kehityksen edistämisessä: kulttuurimaisemien säilyttäminen, suojeleminen ja elvyttäminen sekä EU:n rooli kulttuuriperintöön pohjaavien innovaatioiden ja kulttuurimatkailun laboratoriona; |
| --- | --- |

—

Kulttuuriperintöön liittyvät toimet kestävän kehityksen edistämisessä: kulttuurimaisemien säilyttäminen, suojeleminen ja elvyttäminen sekä EU:n rooli kulttuuriperintöön pohjaavien innovaatioiden ja kulttuurimatkailun laboratoriona;

| — | Kulttuuriperintöön liittyvät toimet kestävän kehityksen edistämisessä: kulttuurimaisemien säilyttäminen, suojeleminen
  , kehittäminen
  ja elvyttäminen sekä EU:n rooli kulttuuriperintöön pohjaavien innovaatioiden ja kulttuurimatkailun laboratoriona; |
| --- | --- |

—

Kulttuuriperintöön liittyvät toimet kestävän kehityksen edistämisessä: kulttuurimaisemien säilyttäminen, suojeleminen
  , kehittäminen
  ja elvyttäminen sekä EU:n rooli kulttuuriperintöön pohjaavien innovaatioiden ja kulttuurimatkailun laboratoriona;

, kehittäminen

| — | Kulttuuriperinnön
  ja
  kielten säilyttäminen, suojeleminen, vaaliminen ja palauttaminen käyttämällä uusinta teknologiaa ja digitaaliteknologiaa; |
| --- | --- |

—

Kulttuuriperinnön
  ja
  kielten säilyttäminen, suojeleminen, vaaliminen ja palauttaminen käyttämällä uusinta teknologiaa ja digitaaliteknologiaa;

ja

| — | Kulttuuriperinnön, kielten
  ja perinteisten taitojen ja ammattien
  säilyttäminen, suojeleminen, vaaliminen ja palauttaminen käyttämällä uusinta teknologiaa ja digitaaliteknologiaa; |
| --- | --- |

—

Kulttuuriperinnön, kielten
  ja perinteisten taitojen ja ammattien
  säilyttäminen, suojeleminen, vaaliminen ja palauttaminen käyttämällä uusinta teknologiaa ja digitaaliteknologiaa;

ja perinteisten taitojen ja ammattien

| — | Perinteiden,
  käyttäytymismallien
  , käsitysten ja uskomusten
  vaikutus arvoihin ja yhteenkuuluvuudentunteeseen. |
| --- | --- |

—

Perinteiden,
  käyttäytymismallien
  , käsitysten ja uskomusten
  vaikutus arvoihin ja yhteenkuuluvuudentunteeseen.

käyttäytymismallien

vaikutus arvoihin ja yhteenkuuluvuudentunteeseen.

| — | Moniarvoisten ja monimuotoisten
  perinteiden,
  tapojen
  , käsitysten ja uskomusten
  merkitys arvoille yhteisöjen kehityksessä; |
| --- | --- |

—

Moniarvoisten ja monimuotoisten
  perinteiden,
  tapojen
  , käsitysten ja uskomusten
  merkitys arvoille yhteisöjen kehityksessä;

Moniarvoisten ja monimuotoisten

tapojen

merkitys arvoille yhteisöjen kehityksessä;

| — | ”Eurooppalaisen kulttuuriperintöpilven” perustaminen: tutkimuksen ja innovoinnin yhteistyötila, jolla mahdollistetaan kulttuuriperinnön saavutettavuus uusien teknologioiden avulla sekä kannustetaan ja helpotetaan taitotiedon ja osaamisen välittämistä, tarjotaan mahdollisuus yksittäisten työryhmien ja hankerakenteiden perustamiseen sekä kaupallinen pilvipalvelujen vastapuoli Euroopan kulttuurin alalla. Ennen tätä on tehtävä vaikutustenarviointi. |
| --- | --- |

—

”Eurooppalaisen kulttuuriperintöpilven” perustaminen: tutkimuksen ja innovoinnin yhteistyötila, jolla mahdollistetaan kulttuuriperinnön saavutettavuus uusien teknologioiden avulla sekä kannustetaan ja helpotetaan taitotiedon ja osaamisen välittämistä, tarjotaan mahdollisuus yksittäisten työryhmien ja hankerakenteiden perustamiseen sekä kaupallinen pilvipalvelujen vastapuoli Euroopan kulttuurin alalla. Ennen tätä on tehtävä vaikutustenarviointi.

”Eurooppalaisen kulttuuriperintöpilven” perustaminen: tutkimuksen ja innovoinnin yhteistyötila, jolla mahdollistetaan kulttuuriperinnön saavutettavuus uusien teknologioiden avulla sekä kannustetaan ja helpotetaan taitotiedon ja osaamisen välittämistä, tarjotaan mahdollisuus yksittäisten työryhmien ja hankerakenteiden perustamiseen sekä kaupallinen pilvipalvelujen vastapuoli Euroopan kulttuurin alalla. Ennen tätä on tehtävä vaikutustenarviointi.

Tarkistus 47

Tarkistus 47

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 2 alakohta – 2.1 alakohta – 2.2.3 alakohta

Liite I – osa II – 2 alakohta – 2.1 alakohta – 2.2.3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.2.2. | Sosiaaliset ja taloudelliset muutokset |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.2.2.

Sosiaaliset ja taloudelliset muutokset

| 2.2.3. | Sosiaaliset
  , kulttuuriset
  ja taloudelliset muutokset |
| --- | --- |

2.2.3.

Sosiaaliset
  , kulttuuriset
  ja taloudelliset muutokset

, kulttuuriset

Eurooppalaiset yhteiskunnat ovat syvässä sosioekonomisessa muutostilassa, joka johtuu erityisesti globalisaatiosta ja teknologisista innovaatioista. Samaan aikaan tuloerot ovat kasvaneet useimmissa Euroopan maissa (14). Tulevaisuutta ennakoivia suuntaviivoja tarvitaan, jotta voidaan edistää osallistavaa kasvua ja pysäyttää epätasa-arvon lisääntyminen, lisätä tuottavuutta (mukaan lukien sen mittaamisen kehittäminen) ja inhimillistä pääomaa, vastata maahanmuuton ja kotouttamisen haasteisiin sekä tukea sukupolvien välistä solidaarisuutta ja sosiaalista liikkuvuutta. Oikeudenmukaisemman ja vauraamman tulevaisuuden rakentamisessa tarvitaan koulutusjärjestelmiä.

14

Eurooppalaiset yhteiskunnat ovat syvässä sosioekonomisessa
  ja kulttuurisessa
  muutostilassa, joka johtuu erityisesti globalisaatiosta ja teknologisista innovaatioista. Samaan aikaan tuloerot ovat kasvaneet useimmissa Euroopan maissa (14). Tulevaisuutta ennakoivia suuntaviivoja tarvitaan, jotta voidaan edistää osallistavaa kasvua ja pysäyttää epätasa-arvon lisääntyminen, lisätä tuottavuutta (mukaan lukien sen mittaamisen kehittäminen) ja inhimillistä pääomaa,
  parantaa kansalaisten elin- ja työoloja,
  vastata maahanmuuton ja kotouttamisen haasteisiin sekä tukea sukupolvien välistä solidaarisuutta ja sosiaalista liikkuvuutta
  sekä kulttuurista integraatiota
  . Oikeudenmukaisemman ja vauraamman tulevaisuuden rakentamisessa tarvitaan
  esteettömiä, osallistavia, innovatiivisia ja korkealaatuisia
  koulutusjärjestelmiä.

ja kulttuurisessa

14

parantaa kansalaisten elin- ja työoloja,

sekä kulttuurista integraatiota

esteettömiä, osallistavia, innovatiivisia ja korkealaatuisia

Päälinjat

Päälinjat

| — | Tietopohja investointeja ja politiikkoja (erityisesti koulutusta), korkean lisäarvon osaamista, tuottavuutta, sosiaalista liikkuvuutta, kasvua, sosiaalisia innovaatioita ja työpaikkojen luomista koskevaa neuvontaa varten. Koulutuksen rooli eriarvoisuuden torjunnassa; |
| --- | --- |

—

Tietopohja investointeja ja politiikkoja (erityisesti koulutusta), korkean lisäarvon osaamista, tuottavuutta, sosiaalista liikkuvuutta, kasvua, sosiaalisia innovaatioita ja työpaikkojen luomista koskevaa neuvontaa varten. Koulutuksen rooli eriarvoisuuden torjunnassa;

| — | Tietopohja investointeja ja politiikkoja (erityisesti koulutusta), korkean lisäarvon osaamista, tuottavuutta, sosiaalista liikkuvuutta, kasvua, sosiaalisia innovaatioita ja työpaikkojen luomista koskevaa neuvontaa varten. Koulutuksen rooli eriarvoisuuden torjunnassa; |
| --- | --- |

—

Tietopohja investointeja ja politiikkoja (erityisesti koulutusta), korkean lisäarvon osaamista, tuottavuutta, sosiaalista liikkuvuutta, kasvua, sosiaalisia innovaatioita ja työpaikkojen luomista koskevaa neuvontaa varten. Koulutuksen rooli eriarvoisuuden torjunnassa;

| — | Monitieteinen tutkimus, jossa yhdistyvät teknologisen muutoksen taloudelliset, kulttuuriset ja sosiaaliset vaikutukset; |
| --- | --- |

—

Monitieteinen tutkimus, jossa yhdistyvät teknologisen muutoksen taloudelliset, kulttuuriset ja sosiaaliset vaikutukset;

Monitieteinen tutkimus, jossa yhdistyvät teknologisen muutoksen taloudelliset, kulttuuriset ja sosiaaliset vaikutukset;

| — | Sosiaalinen kestävyys, jossa otetaan BKT-indikaattorin lisäksi huomioon erityisesti uudet talous- ja liiketoimintamallit ja uudet rahoitusteknologiat; |
| --- | --- |

—

Sosiaalinen kestävyys, jossa otetaan BKT-indikaattorin lisäksi huomioon erityisesti uudet talous- ja liiketoimintamallit ja uudet rahoitusteknologiat;

| — | Sosiaalinen kestävyys, jossa otetaan BKT-indikaattorin lisäksi huomioon erityisesti uudet talous- ja liiketoimintamallit
  , kuten yhteisötalous,
  ja uudet rahoitusteknologiat; |
| --- | --- |

—

Sosiaalinen kestävyys, jossa otetaan BKT-indikaattorin lisäksi huomioon erityisesti uudet talous- ja liiketoimintamallit
  , kuten yhteisötalous,
  ja uudet rahoitusteknologiat;

, kuten yhteisötalous,

| — | Tilastolliset ja muut taloudelliset välineet, jotta kasvua ja innovointia voitaisiin ymmärtää paremmin heikentyneen tuottavuuden yhteydessä; |
| --- | --- |

—

Tilastolliset ja muut taloudelliset välineet, jotta kasvua ja innovointia voitaisiin ymmärtää paremmin heikentyneen tuottavuuden yhteydessä;

| — | Tilastolliset ja muut taloudelliset
  ja kvantitatiiviset
  välineet, jotta kasvua ja innovointia voitaisiin ymmärtää paremmin heikentyneen tuottavuuden yhteydessä; |
| --- | --- |

—

Tilastolliset ja muut taloudelliset
  ja kvantitatiiviset
  välineet, jotta kasvua ja innovointia voitaisiin ymmärtää paremmin heikentyneen tuottavuuden yhteydessä;

ja kvantitatiiviset

| — | Uudentyyppiset työt, työn rooli, työmarkkinoilla ja tuloissa nyky-yhteiskunnissa esiintyvät trendit ja muutokset sekä niiden vaikutukset tulonjakoon, syrjimättömyyteen ja sosiaaliseen osallisuuteen; |
| --- | --- |

—

Uudentyyppiset työt, työn rooli, työmarkkinoilla ja tuloissa nyky-yhteiskunnissa esiintyvät trendit ja muutokset sekä niiden vaikutukset tulonjakoon, syrjimättömyyteen ja sosiaaliseen osallisuuteen;

| — | Uudentyyppiset työt, työn rooli, työmarkkinoilla ja tuloissa nyky-yhteiskunnissa esiintyvät trendit ja muutokset sekä niiden vaikutukset tulonjakoon, syrjimättömyyteen ja sosiaaliseen osallisuuteen; |
| --- | --- |

—

Uudentyyppiset työt, työn rooli, työmarkkinoilla ja tuloissa nyky-yhteiskunnissa esiintyvät trendit ja muutokset sekä niiden vaikutukset tulonjakoon, syrjimättömyyteen ja sosiaaliseen osallisuuteen;

| — | Verotus- ja etuusjärjestelmät sekä sosiaaliturvaa ja sosiaalisia investointeja koskevat politiikat, joilla pyritään pysäyttämään epätasa-arvon lisääntyminen ja puuttumaan teknologian, väestönkehityksen ja monimuotoisuuden kielteisiin vaikutuksiin; |
| --- | --- |

—

Verotus- ja etuusjärjestelmät sekä sosiaaliturvaa ja sosiaalisia investointeja koskevat politiikat, joilla pyritään pysäyttämään epätasa-arvon lisääntyminen ja puuttumaan teknologian, väestönkehityksen ja monimuotoisuuden kielteisiin vaikutuksiin;

| — | Verotus- ja etuusjärjestelmät sekä sosiaaliturvaa ja sosiaalisia investointeja
  sekä veroparatiiseja ja vero-oikeutta
  koskevat politiikat, joilla pyritään pysäyttämään epätasa-arvon lisääntyminen ja puuttumaan teknologian, väestönkehityksen ja monimuotoisuuden kielteisiin vaikutuksiin; |
| --- | --- |

—

Verotus- ja etuusjärjestelmät sekä sosiaaliturvaa ja sosiaalisia investointeja
  sekä veroparatiiseja ja vero-oikeutta
  koskevat politiikat, joilla pyritään pysäyttämään epätasa-arvon lisääntyminen ja puuttumaan teknologian, väestönkehityksen ja monimuotoisuuden kielteisiin vaikutuksiin;

sekä veroparatiiseja ja vero-oikeutta

| — | Strategiat väestörakenteen muutokseen vastaamiseksi, kaupungistuminen suhteessa poismuuttoon maaseutualueilta, sosioekonomisen syrjäytymisen torjuminen ja elämänlaadun parantaminen maaseutualueilla myös uusimman teknologian ja digitaalisten ratkaisujen avulla; |
| --- | --- |

—

Strategiat väestörakenteen muutokseen vastaamiseksi, kaupungistuminen suhteessa poismuuttoon maaseutualueilta, sosioekonomisen syrjäytymisen torjuminen ja elämänlaadun parantaminen maaseutualueilla myös uusimman teknologian ja digitaalisten ratkaisujen avulla;

Strategiat väestörakenteen muutokseen vastaamiseksi, kaupungistuminen suhteessa poismuuttoon maaseutualueilta, sosioekonomisen syrjäytymisen torjuminen ja elämänlaadun parantaminen maaseutualueilla myös uusimman teknologian ja digitaalisten ratkaisujen avulla;

| — | Ihmisten liikkuvuus maailmanlaajuisesti ja paikallisesti muuttoliikkeen hallinnan sekä maahanmuuttajien ja pakolaisten integroitumisen parantamiseksi; kansainvälisten sitoumusten ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen; laajempialainen, tehokkaampi pääsy korkealaatuiseen koulutukseen, harjoitteluun, tukipalveluihin, aktiiviseen ja osallistavaan kansalaisuuteen etenkin haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden osalta; |
| --- | --- |

—

Ihmisten liikkuvuus maailmanlaajuisesti ja paikallisesti muuttoliikkeen hallinnan sekä maahanmuuttajien ja pakolaisten integroitumisen parantamiseksi; kansainvälisten sitoumusten ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen; laajempialainen, tehokkaampi pääsy korkealaatuiseen koulutukseen, harjoitteluun, tukipalveluihin, aktiiviseen ja osallistavaan kansalaisuuteen etenkin haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden osalta;

| — | Ihmisten liikkuvuus maailmanlaajuisesti ja paikallisesti muuttoliikkeen hallinnan sekä maahanmuuttajien ja pakolaisten integroitumisen parantamiseksi; kansainvälisten sitoumusten ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen; laajempialainen, tehokkaampi pääsy korkealaatuiseen koulutukseen, harjoitteluun, tukipalveluihin, aktiiviseen ja osallistavaan kansalaisuuteen etenkin haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden osalta; |
| --- | --- |

—

Ihmisten liikkuvuus maailmanlaajuisesti ja paikallisesti muuttoliikkeen hallinnan sekä maahanmuuttajien ja pakolaisten integroitumisen parantamiseksi; kansainvälisten sitoumusten ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen; laajempialainen, tehokkaampi pääsy korkealaatuiseen koulutukseen, harjoitteluun, tukipalveluihin, aktiiviseen ja osallistavaan kansalaisuuteen etenkin haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden osalta;

| — | Koulutusjärjestelmät, joilla edistetään ja hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla EU:ssa tapahtuvaa digitalisaatiokehitystä ja myös hallitaan maailmanlaajuisesta verkostoitumisesta ja teknologisista innovaatioista aiheutuvia riskejä, erityisesti internetiin liittyviä uusia riskejä, eettisiä kysymyksiä, sosioekonomista eriarvoisuutta ja markkinoiden perustavanlaatuisia muutoksia; |
| --- | --- |

—

Koulutusjärjestelmät, joilla edistetään ja hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla EU:ssa tapahtuvaa digitalisaatiokehitystä ja myös hallitaan maailmanlaajuisesta verkostoitumisesta ja teknologisista innovaatioista aiheutuvia riskejä, erityisesti internetiin liittyviä uusia riskejä, eettisiä kysymyksiä, sosioekonomista eriarvoisuutta ja markkinoiden perustavanlaatuisia muutoksia;

| — | Koulutusjärjestelmät, joilla edistetään ja hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla EU:ssa tapahtuvaa digitalisaatiokehitystä ja myös hallitaan maailmanlaajuisesta verkostoitumisesta ja teknologisista innovaatioista aiheutuvia riskejä, erityisesti internetiin liittyviä uusia riskejä, eettisiä kysymyksiä, sosioekonomista eriarvoisuutta ja markkinoiden perustavanlaatuisia muutoksia; |
| --- | --- |

—

Koulutusjärjestelmät, joilla edistetään ja hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla EU:ssa tapahtuvaa digitalisaatiokehitystä ja myös hallitaan maailmanlaajuisesta verkostoitumisesta ja teknologisista innovaatioista aiheutuvia riskejä, erityisesti internetiin liittyviä uusia riskejä, eettisiä kysymyksiä, sosioekonomista eriarvoisuutta ja markkinoiden perustavanlaatuisia muutoksia;

| — | Julkisten viranomaisten nykyaikaistaminen vastaamaan kansalaisten odotuksia suhteessa palvelujen tarjoamiseen, läpinäkyvyyteen, saatavuuteen, avoimuuteen, vastuuvelvollisuuteen ja käyttäjäkeskeisyyteen. |
| --- | --- |

—

Julkisten viranomaisten nykyaikaistaminen vastaamaan kansalaisten odotuksia suhteessa palvelujen tarjoamiseen, läpinäkyvyyteen, saatavuuteen, avoimuuteen, vastuuvelvollisuuteen ja käyttäjäkeskeisyyteen.

| — | Julkisten viranomaisten nykyaikaistaminen vastaamaan kansalaisten odotuksia
  ja tarpeita
  suhteessa palvelujen tarjoamiseen, läpinäkyvyyteen, saatavuuteen, avoimuuteen, vastuuvelvollisuuteen ja käyttäjäkeskeisyyteen; |
| --- | --- |

—

Julkisten viranomaisten nykyaikaistaminen vastaamaan kansalaisten odotuksia
  ja tarpeita
  suhteessa palvelujen tarjoamiseen, läpinäkyvyyteen, saatavuuteen, avoimuuteen, vastuuvelvollisuuteen ja käyttäjäkeskeisyyteen;

ja tarpeita

| — | Oikeusjärjestelmien tehokkuus ja oikeussuojan saatavuuden parantaminen oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja oikeusvaltioperiaatteiden pohjalta oikeudenmukaisin, tehokkain ja avoimin menettelytavoin sekä siviili- että rikosoikeudellisissa asioissa. |
| --- | --- |

—

Oikeusjärjestelmien tehokkuus ja oikeussuojan saatavuuden parantaminen oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja oikeusvaltioperiaatteiden pohjalta oikeudenmukaisin, tehokkain ja avoimin menettelytavoin sekä siviili- että rikosoikeudellisissa asioissa.

| — | Oikeusjärjestelmien tehokkuus ja oikeussuojan saatavuuden parantaminen oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja oikeusvaltioperiaatteiden pohjalta oikeudenmukaisin, tehokkain
  , esteettömin
  ja avoimin menettelytavoin sekä siviili- että rikosoikeudellisissa asioissa. |
| --- | --- |

—

Oikeusjärjestelmien tehokkuus ja oikeussuojan saatavuuden parantaminen oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja oikeusvaltioperiaatteiden pohjalta oikeudenmukaisin, tehokkain
  , esteettömin
  ja avoimin menettelytavoin sekä siviili- että rikosoikeudellisissa asioissa.

, esteettömin

| — | Nykyisten ja uusien sukupuolten välisten erojen ja maailmanlaajuisiin muutoksiin liittyvien tarpeiden määrittely sekä innovatiivisten menetelmien kehittäminen sukupuolistereotypioiden ja sukupuolittumisen käsittelemiseksi. |
| --- | --- |

—

Nykyisten ja uusien sukupuolten välisten erojen ja maailmanlaajuisiin muutoksiin liittyvien tarpeiden määrittely sekä innovatiivisten menetelmien kehittäminen sukupuolistereotypioiden ja sukupuolittumisen käsittelemiseksi.

Nykyisten ja uusien sukupuolten välisten erojen ja maailmanlaajuisiin muutoksiin liittyvien tarpeiden määrittely sekä innovatiivisten menetelmien kehittäminen sukupuolistereotypioiden ja sukupuolittumisen käsittelemiseksi.

Tarkistus 48

Tarkistus 48

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 2 alakohta – 2.1 alakohta – 2.2.4 alakohta

Liite I – osa II – 2 alakohta – 2.1 alakohta – 2.2.4 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.2.2. | Katastrofinkestävät yhteiskunnat |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.2.2.

Katastrofinkestävät yhteiskunnat

| 2.2.4. | Yhteiskuntatieteet ja humanistiset tieteet |
| --- | --- |

2.2.4.

Yhteiskuntatieteet ja humanistiset tieteet

Katastrofeilla on moninaisia niin ihmisestä kuin luonnosta johtuvia syitä. Niitä voivat olla terrori-iskut, ilmastosyyt tai muut ääri-ilmiöt (esimerkiksi merenpinnan noususta aiheutuvat), metsäpalot, lämpöaallot, tulvat, maanjäristykset, tsunamit ja tulivuorenpurkaukset, vesikriisit, avaruussään ilmiöt, teollisuus- ja liikennekatastrofit taikka kemialliset, biologiset, säteily- ja ydintapahtumat (CBRN) sekä niiden jälkitilanteista aiheutuvat vaarat. Tavoitteena on ehkäistä ja vähentää ihmishenkien menetyksiä, terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia haittoja, katastrofien taloudellisia ja aineellisia vahinkoja, varmistaa elintarviketurva, parantaa katastrofiriskien ymmärtämistä ja vähentämistä sekä katastrofeista oppimista.

Katastrofeilla on moninaisia niin ihmisestä kuin luonnosta johtuvia syitä. Niitä voivat olla terrori-iskut, ilmastosyyt tai muut ääri-ilmiöt (esimerkiksi merenpinnan noususta aiheutuvat), metsäpalot, lämpöaallot, tulvat, maanjäristykset, tsunamit ja tulivuorenpurkaukset, vesikriisit, avaruussään ilmiöt, teollisuus- ja liikennekatastrofit taikka kemialliset, biologiset, säteily- ja ydintapahtumat (CBRN) sekä niiden jälkitilanteista aiheutuvat vaarat. Tavoitteena on ehkäistä ja vähentää ihmishenkien menetyksiä, terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia haittoja, katastrofien taloudellisia ja aineellisia vahinkoja, varmistaa elintarviketurva, parantaa katastrofiriskien ymmärtämistä ja vähentämistä sekä katastrofeista oppimista.

Yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden tutkimus sisällytetään kaikkiin Euroopan horisontti -ohjelman painopistealueisiin, mikä mahdollistaa erityisesti vankan tietopohjan tarjoamisen poliittiselle päätöksenteolle kansainvälisellä, unionin, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Tämän sisällyttämisen lisäksi erityistä tukea annetaan seuraavilla päälinjoilla, mikä tukee myös päätöksentekoa.

Yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden tutkimus sisällytetään kaikkiin Euroopan horisontti -ohjelman painopistealueisiin, mikä mahdollistaa erityisesti vankan tietopohjan tarjoamisen poliittiselle päätöksenteolle kansainvälisellä, unionin, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Tämän sisällyttämisen lisäksi erityistä tukea annetaan seuraavilla päälinjoilla, mikä tukee myös päätöksentekoa.

Päälinjat

Päälinjat

| — | Ensimmäisiin pelastustoimiin osallistuvien käyttöön tarkoitetut teknologiat ja valmiudet kriisi- ja katastrofitilanteissa; |
| --- | --- |

—

Ensimmäisiin pelastustoimiin osallistuvien käyttöön tarkoitetut teknologiat ja valmiudet kriisi- ja katastrofitilanteissa;

Ensimmäisiin pelastustoimiin osallistuvien käyttöön tarkoitetut teknologiat ja valmiudet kriisi- ja katastrofitilanteissa;

| — | Yhteiskunnan paremmat valmiudet hallita ja vähentää katastrofiriskiä, myös luontoon perustuvien ratkaisujen avulla, lisäämällä ennaltaehkäisyä, varautumista ja reagointikykyä nykyisiin ja uusiin riskeihin vastaamiseksi; |
| --- | --- |

—

Yhteiskunnan paremmat valmiudet hallita ja vähentää katastrofiriskiä, myös luontoon perustuvien ratkaisujen avulla, lisäämällä ennaltaehkäisyä, varautumista ja reagointikykyä nykyisiin ja uusiin riskeihin vastaamiseksi;

Yhteiskunnan paremmat valmiudet hallita ja vähentää katastrofiriskiä, myös luontoon perustuvien ratkaisujen avulla, lisäämällä ennaltaehkäisyä, varautumista ja reagointikykyä nykyisiin ja uusiin riskeihin vastaamiseksi;

| — | Kaluston ja menettelyjen yhteentoimivuus rajatylittävän operatiivisen yhteistyön ja yhtenäisten EU:n markkinoiden toimivuuden helpottamiseksi. |
| --- | --- |

—

Kaluston ja menettelyjen yhteentoimivuus rajatylittävän operatiivisen yhteistyön ja yhtenäisten EU:n markkinoiden toimivuuden helpottamiseksi.

Kaluston ja menettelyjen yhteentoimivuus rajatylittävän operatiivisen yhteistyön ja yhtenäisten EU:n markkinoiden toimivuuden helpottamiseksi.

| — | Sosiaalisen, taloudellisen ja poliittisen osallisuuden analysointi ja kehittäminen sekä kulttuurien välinen dynamiikka Euroopassa ja kansainvälisten kumppanien kanssa; |
| --- | --- |

—

Sosiaalisen, taloudellisen ja poliittisen osallisuuden analysointi ja kehittäminen sekä kulttuurien välinen dynamiikka Euroopassa ja kansainvälisten kumppanien kanssa;

Sosiaalisen, taloudellisen ja poliittisen osallisuuden analysointi ja kehittäminen sekä kulttuurien välinen dynamiikka Euroopassa ja kansainvälisten kumppanien kanssa;

| — | Parempi ymmärtämys Euroopan yhteiskunnallisista muutoksista ja niiden vaikutuksista; |
| --- | --- |

—

Parempi ymmärtämys Euroopan yhteiskunnallisista muutoksista ja niiden vaikutuksista;

Parempi ymmärtämys Euroopan yhteiskunnallisista muutoksista ja niiden vaikutuksista;

| — | Sosiaalisen koheesion, maahanmuuton, kotoutumisen, demografisen muutoksen, ikääntymisen, vammaisuuden, koulutuksen, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen eurooppalaisiin malleihin liittyvien merkittävien haasteiden tarkastelu; |
| --- | --- |

—

Sosiaalisen koheesion, maahanmuuton, kotoutumisen, demografisen muutoksen, ikääntymisen, vammaisuuden, koulutuksen, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen eurooppalaisiin malleihin liittyvien merkittävien haasteiden tarkastelu;

Sosiaalisen koheesion, maahanmuuton, kotoutumisen, demografisen muutoksen, ikääntymisen, vammaisuuden, koulutuksen, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen eurooppalaisiin malleihin liittyvien merkittävien haasteiden tarkastelu;

| — | Tuki tutkimukselle identiteetin ja eri yhteisöihin, alueisiin ja kansoihin kuulumisen ymmärtämiseksi. |
| --- | --- |

—

Tuki tutkimukselle identiteetin ja eri yhteisöihin, alueisiin ja kansoihin kuulumisen ymmärtämiseksi.

Tuki tutkimukselle identiteetin ja eri yhteisöihin, alueisiin ja kansoihin kuulumisen ymmärtämiseksi.

Tarkistus 49

Tarkistus 49

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 2 alakohta – 2.1 alakohta – 2.2.5 alakohta

Liite I – osa II – 2 alakohta – 2.1 alakohta – 2.2.5 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.2.5. | Suojelu ja turvallisuus |

Komission teksti

Tarkistus

2.2.5.

2.2.5.

Suojelu ja turvallisuus

Poistetaan.

Poistetaan.

Kansalaisia on tarpeen suojella rikollisesta toiminnasta syntyviltä turvallisuusuhkilta, muun muassa terroristien toiminnalta ja hybridiuhkilta, sekä vastata näihin. Ihmisiä, julkisia tiloja ja kriittistä infrastruktuuria on suojeltava sekä fyysisiltä (CBRN-E mukaan luettuna) että kyberhyökkäyksiltä. Terrorismia ja radikalisoitumista on torjuttava (mukaan lukien terrorististen ajatusten ja vakaumusten ymmärtäminen ja torjunta), vakavaa rikollisuutta estettävä ja torjuttava (mukaan lukien kyberrikollisuus ja järjestäytynyt rikollisuus), uhreja on tuettava, rikollisista lähteistä peräsin olevia rahavirtoja on jäljitettävä, lainvalvonnassa tarvittavien tietojen käyttöä on tuettava ja varmistettava henkilötietojen suoja lainvalvontatoimissa, EU:n rajaturvallisuutta ilma-, maa- ja merirajoilla muuttoliikkeen ja tavaravirtojen osalta on tuettava. Joustavuuden säilyttäminen on olennaisen tärkeää, jotta uusiin turvallisuushaasteisiin voidaan puuttua nopeasti.

Kansalaisia on tarpeen suojella rikollisesta toiminnasta syntyviltä turvallisuusuhkilta, muun muassa terroristien toiminnalta ja hybridiuhkilta, sekä vastata näihin. Ihmisiä, julkisia tiloja ja kriittistä infrastruktuuria on suojeltava sekä fyysisiltä (CBRN-E mukaan luettuna) että kyberhyökkäyksiltä. Terrorismia ja radikalisoitumista on torjuttava (mukaan lukien terrorististen ajatusten ja vakaumusten ymmärtäminen ja torjunta), vakavaa rikollisuutta estettävä ja torjuttava (mukaan lukien kyberrikollisuus ja järjestäytynyt rikollisuus), uhreja on tuettava, rikollisista lähteistä peräsin olevia rahavirtoja on jäljitettävä, lainvalvonnassa tarvittavien tietojen käyttöä on tuettava ja varmistettava henkilötietojen suoja lainvalvontatoimissa, EU:n rajaturvallisuutta ilma-, maa- ja merirajoilla muuttoliikkeen ja tavaravirtojen osalta on tuettava. Joustavuuden säilyttäminen on olennaisen tärkeää, jotta uusiin turvallisuushaasteisiin voidaan puuttua nopeasti.

Päälinjat

Päälinjat

| — | Innovatiivisia lähestymistapoja ja teknologioita turvallisuusalan toimijoille (mm. poliisivoimat, raja- ja rannikkovartiolaitos ja tullitoimipaikat), kansanterveysalan toimijoille, infrastruktuuria ylläpitäville toiminnanharjoittajille ja julkisten tilojen ylläpitäjille; |
| --- | --- |

—

Innovatiivisia lähestymistapoja ja teknologioita turvallisuusalan toimijoille (mm. poliisivoimat, raja- ja rannikkovartiolaitos ja tullitoimipaikat), kansanterveysalan toimijoille, infrastruktuuria ylläpitäville toiminnanharjoittajille ja julkisten tilojen ylläpitäjille;

Innovatiivisia lähestymistapoja ja teknologioita turvallisuusalan toimijoille (mm. poliisivoimat, raja- ja rannikkovartiolaitos ja tullitoimipaikat), kansanterveysalan toimijoille, infrastruktuuria ylläpitäville toiminnanharjoittajille ja julkisten tilojen ylläpitäjille;

| — | Rikollisuuden ja väkivaltaisen radikalisoitumisen inhimilliset ja sosiaaliset ulottuvuudet suhteessa niihin osallistuviin tai mahdollisesti osallistuviin sekä niistä kärsiviin tai mahdollisesti kärsiviin henkilöihin; |
| --- | --- |

—

Rikollisuuden ja väkivaltaisen radikalisoitumisen inhimilliset ja sosiaaliset ulottuvuudet suhteessa niihin osallistuviin tai mahdollisesti osallistuviin sekä niistä kärsiviin tai mahdollisesti kärsiviin henkilöihin;

Rikollisuuden ja väkivaltaisen radikalisoitumisen inhimilliset ja sosiaaliset ulottuvuudet suhteessa niihin osallistuviin tai mahdollisesti osallistuviin sekä niistä kärsiviin tai mahdollisesti kärsiviin henkilöihin;

| — | Kansalaisten, viranomaisten ja teollisuuden suhtautumistapa uusien turvallisuusriskien syntymisen ehkäisemiseen ja olemassa olevien riskien vähentämiseen, mukaan lukien tekoälyn kaltaisten uusien teknologioiden myötä syntyvät riskit; |
| --- | --- |

—

Kansalaisten, viranomaisten ja teollisuuden suhtautumistapa uusien turvallisuusriskien syntymisen ehkäisemiseen ja olemassa olevien riskien vähentämiseen, mukaan lukien tekoälyn kaltaisten uusien teknologioiden myötä syntyvät riskit;

Kansalaisten, viranomaisten ja teollisuuden suhtautumistapa uusien turvallisuusriskien syntymisen ehkäisemiseen ja olemassa olevien riskien vähentämiseen, mukaan lukien tekoälyn kaltaisten uusien teknologioiden myötä syntyvät riskit;

| — | Turvallisuuteen vaikuttavan disinformaation ja valeuutisoinnin torjunta; |
| --- | --- |

—

Turvallisuuteen vaikuttavan disinformaation ja valeuutisoinnin torjunta;

Turvallisuuteen vaikuttavan disinformaation ja valeuutisoinnin torjunta;

| — | Kaluston ja menettelyjen yhteentoimivuus rajatylittävän ja viranomaisten välisen operatiivisen yhteistyön ja yhtenäisten EU:n markkinoiden kehittämisen helpottamiseksi; |
| --- | --- |

—

Kaluston ja menettelyjen yhteentoimivuus rajatylittävän ja viranomaisten välisen operatiivisen yhteistyön ja yhtenäisten EU:n markkinoiden kehittämisen helpottamiseksi;

Kaluston ja menettelyjen yhteentoimivuus rajatylittävän ja viranomaisten välisen operatiivisen yhteistyön ja yhtenäisten EU:n markkinoiden kehittämisen helpottamiseksi;

| — | Henkilötietojen suojaaminen lainvalvontatoiminnassa ottaen erityisesti huomioon nopea teknologinen kehitys. |
| --- | --- |

—

Henkilötietojen suojaaminen lainvalvontatoiminnassa ottaen erityisesti huomioon nopea teknologinen kehitys.

Henkilötietojen suojaaminen lainvalvontatoiminnassa ottaen erityisesti huomioon nopea teknologinen kehitys.

Tarkistus 50

Tarkistus 50

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 2 alakohta – 2.1 alakohta – 2.2.6 alakohta

Liite I – osa II – 2 alakohta – 2.1 alakohta – 2.2.6 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.2.6. | Kyberturvallisuus |

Komission teksti

Tarkistus

2.2.6.

2.2.6.

Kyberturvallisuus

Poistetaan.

Poistetaan.

Haitallinen toiminta tietoverkoissa uhkaa EU:n talouksien lisäksi myös demokratian, vapauksien ja arvojen toimivuutta. Kyberuhkat liittyvät usein rikolliseen, voiton tavoittelun motivoimaan toimintaan, mutta ne voivat olla myös poliittisia ja strategisia. Tulevaisuuden turvallisuus ja vauraus riippuvat siitä, kuinka kykyämme suojella EU:ta kyberuhkilta voidaan parantaa. Digitalisaatiokehitys vaatii kyberturvallisuuden huomattavaa parantamista, jotta voidaan suojata valtava määrä internetiin liitettäviä laitteita esineiden internetin odotetun laajenemisen myötä, mukaan lukien laitteet, jotka valvovat sähköverkkoja, autoja ja liikenneverkkoja, sairaaloita, rahavirtoja, julkisia laitoksia, tehtaita ja koteja. Euroopan on vahvistettava kykyään kestää kyberhyökkäyksiä ja luotava toimiva kyberpelote.

Haitallinen toiminta tietoverkoissa uhkaa EU:n talouksien lisäksi myös demokratian, vapauksien ja arvojen toimivuutta. Kyberuhkat liittyvät usein rikolliseen, voiton tavoittelun motivoimaan toimintaan, mutta ne voivat olla myös poliittisia ja strategisia. Tulevaisuuden turvallisuus ja vauraus riippuvat siitä, kuinka kykyämme suojella EU:ta kyberuhkilta voidaan parantaa. Digitalisaatiokehitys vaatii kyberturvallisuuden huomattavaa parantamista, jotta voidaan suojata valtava määrä internetiin liitettäviä laitteita esineiden internetin odotetun laajenemisen myötä, mukaan lukien laitteet, jotka valvovat sähköverkkoja, autoja ja liikenneverkkoja, sairaaloita, rahavirtoja, julkisia laitoksia, tehtaita ja koteja. Euroopan on vahvistettava kykyään kestää kyberhyökkäyksiä ja luotava toimiva kyberpelote.

Päälinjat

Päälinjat

| — | Koko digitaalisen arvoketjun kattavat teknologiat (suojatuista komponenteista salaukseen ja itsekorjaaviin ohjelmistoihin ja verkkoihin); |
| --- | --- |

—

Koko digitaalisen arvoketjun kattavat teknologiat (suojatuista komponenteista salaukseen ja itsekorjaaviin ohjelmistoihin ja verkkoihin);

Koko digitaalisen arvoketjun kattavat teknologiat (suojatuista komponenteista salaukseen ja itsekorjaaviin ohjelmistoihin ja verkkoihin);

| — | Teknologiat, joilla ratkaistaan nykyiset kyberuhkat, ennakoidaan tulevia tarpeita ja ylläpidetään kilpailukykyistä teollisuutta; |
| --- | --- |

—

Teknologiat, joilla ratkaistaan nykyiset kyberuhkat, ennakoidaan tulevia tarpeita ja ylläpidetään kilpailukykyistä teollisuutta;

Teknologiat, joilla ratkaistaan nykyiset kyberuhkat, ennakoidaan tulevia tarpeita ja ylläpidetään kilpailukykyistä teollisuutta;

| — | Euroopan kyberturvallisuuden osaamisverkosto ja -keskus. |
| --- | --- |

—

Euroopan kyberturvallisuuden osaamisverkosto ja -keskus.

Euroopan kyberturvallisuuden osaamisverkosto ja -keskus.

Tarkistus 51

Tarkistus 51

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 2 a alakohta (uusi)

Liite I – osa II – 2 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.” | TURVALLINEN YHTEISKUNTA” -KLUSTERI |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.”

2 a.”

TURVALLINEN YHTEISKUNTA” -KLUSTERI

| 2 a.1 | Perustelut |
| --- | --- |

2 a.1

2 a.1

Perustelut

Muutosten ja maailmanlaajuisten riippuvuussuhteiden ja uhkien lisääntyessä tutkimus ja innovointi ovat erittäin tärkeitä Euroopan turvallisuuden varmistamiseksi.

Muutosten ja maailmanlaajuisten riippuvuussuhteiden ja uhkien lisääntyessä tutkimus ja innovointi ovat erittäin tärkeitä Euroopan turvallisuuden varmistamiseksi.

Vaikka Euroopassa ei olekaan laajamittaisia sotilaallisia aggressioita, nyt on vastattava haasteisiin, jotka johtuvat uusista turvallisuusuhista. Erilaiset terrori-iskut ja väkivaltainen radikalisoituminen sekä kyberhyökkäykset ja hybridiuhat aiheuttavat merkittäviä turvallisuusongelmia ja erityistä rasitusta yhteiskunnille. EU:n on vastattava näihin haasteisiin ja varmistettava yleinen turvallisuus säilyttäen yksilönvapauden ja perusoikeudet.

Vaikka Euroopassa ei olekaan laajamittaisia sotilaallisia aggressioita, nyt on vastattava haasteisiin, jotka johtuvat uusista turvallisuusuhista. Erilaiset terrori-iskut ja väkivaltainen radikalisoituminen sekä kyberhyökkäykset ja hybridiuhat aiheuttavat merkittäviä turvallisuusongelmia ja erityistä rasitusta yhteiskunnille. EU:n on vastattava näihin haasteisiin ja varmistettava yleinen turvallisuus säilyttäen yksilönvapauden ja perusoikeudet.

Turvallisuustutkimus on osa EU:n laajempia ponnisteluja tähän ja muihin haasteisiin vastaamiseksi. Se edesauttaa valmiuksien kehittämisprosessia mahdollistamalla sen, että tulevaisuudessa on saatavilla teknologioita, ratkaisuja ja sovelluksia, joilla poliittisten päätöksentekijöiden ja loppukäyttäjien, erityisesti viranomaisen, tunnistamat puutteet voidaan korjata.

Turvallisuustutkimus on osa EU:n laajempia ponnisteluja tähän ja muihin haasteisiin vastaamiseksi. Se edesauttaa valmiuksien kehittämisprosessia mahdollistamalla sen, että tulevaisuudessa on saatavilla teknologioita, ratkaisuja ja sovelluksia, joilla poliittisten päätöksentekijöiden ja loppukäyttäjien, erityisesti viranomaisen, tunnistamat puutteet voidaan korjata.

Tällainen tutkimus ja innovointi vastaavat Rooman agendan sitoumusta pyrkiä kohti ”turvallista ja vakaata Eurooppaa” turvallisuusunionin edistämiseksi. Toimia oikeussuojan saatavuuden, uhrien oikeuksien, sukupuolten tasa-arvon, syrjimättömyyden, tietosuojan ja Euroopan kansalaisuuden edistämisen aloilla tukevan oikeusalan sekä oikeus- ja arvo-ohjelman kanssa pyritään löytämään synergioita.

Tällainen tutkimus ja innovointi vastaavat Rooman agendan sitoumusta pyrkiä kohti ”turvallista ja vakaata Eurooppaa” turvallisuusunionin edistämiseksi. Toimia oikeussuojan saatavuuden, uhrien oikeuksien, sukupuolten tasa-arvon, syrjimättömyyden, tietosuojan ja Euroopan kansalaisuuden edistämisen aloilla tukevan oikeusalan sekä oikeus- ja arvo-ohjelman kanssa pyritään löytämään synergioita.

Käytettävissä olevia välineitä, kuten Euroopan avaruusohjelmaa (Galileo ja EGNOS, Copernicus, avaruustilannetietoisuus ja valtiollinen satelliittiviestintä), hyödynnetään täysimääräisesti.

Käytettävissä olevia välineitä, kuten Euroopan avaruusohjelmaa (Galileo ja EGNOS, Copernicus, avaruustilannetietoisuus ja valtiollinen satelliittiviestintä), hyödynnetään täysimääräisesti.

Euroopan on jatkettava tutkimus- ja innovointitoimiaan, joilla parannetaan kyberturvallisuutta, digitaalista tietosuojaa ja henkilötietosuojaa sekä torjutaan väärän ja haitallisen tiedon levittämistä vaurauden sekä demokraattisen ja taloudellisen vakauden turvaamiseksi. Terrorismi, väkivaltainen radikalisoituminen, ideologisesti motivoitu väkivalta, kulttuuriesineiden laiton kauppa, kyberhyökkäykset, järjestäytynyt rikollisuus, veronkierto ja ympäristörikollisuus sekä katastrofit ovat esimerkkejä aloista, joita tässä klusterissa käsitellään.

Euroopan on jatkettava tutkimus- ja innovointitoimiaan, joilla parannetaan kyberturvallisuutta, digitaalista tietosuojaa ja henkilötietosuojaa sekä torjutaan väärän ja haitallisen tiedon levittämistä vaurauden sekä demokraattisen ja taloudellisen vakauden turvaamiseksi. Terrorismi, väkivaltainen radikalisoituminen, ideologisesti motivoitu väkivalta, kulttuuriesineiden laiton kauppa, kyberhyökkäykset, järjestäytynyt rikollisuus, veronkierto ja ympäristörikollisuus sekä katastrofit ovat esimerkkejä aloista, joita tässä klusterissa käsitellään.

Riskien ja uhkien ennakoimiseksi, estämiseksi ja hallitsemiseksi on tarpeen paitsi sitoutua tutkimukseen niin myös kehittää ja soveltaa innovatiivisia teknologioita, ratkaisuja, ennakointivälineitä ja osaamista, lisätä palveluntuottajien ja julkisten käyttäjien välistä yhteistyötä, etsiä ratkaisuja sekä estää ja torjua yksityisyyden suojan ja ihmisoikeuksien loukkaamista varmistaen samalla unionin kansalaisten yksilölliset oikeudet ja vapaus.

Riskien ja uhkien ennakoimiseksi, estämiseksi ja hallitsemiseksi on tarpeen paitsi sitoutua tutkimukseen niin myös kehittää ja soveltaa innovatiivisia teknologioita, ratkaisuja, ennakointivälineitä ja osaamista, lisätä palveluntuottajien ja julkisten käyttäjien välistä yhteistyötä, etsiä ratkaisuja sekä estää ja torjua yksityisyyden suojan ja ihmisoikeuksien loukkaamista varmistaen samalla unionin kansalaisten yksilölliset oikeudet ja vapaus.

Täydentävyyden parantamiseksi tutkimuksen ja innovoinnin alalla yleisestä turvallisuudesta vastaavien viranomaisten tulee toteuttaa monen- ja kansainvälistä vaihtoa ja yhteistyötä. Yleisestä turvallisuudesta vastaavia viranomaisia on kannustettava osallistumaan EU tutkimus- ja innovointiponnistuksiin, jotta voidaan parantaa niiden yhteistyö- ja viestintävalmiuksia kaikilla asiaan kuuluvilla tasoilla, vaihtaa tietoja ja hyödyntää yhteisiä teknologiastandardeja, menettelyjä ja välineitä sekä uusimpia rikostutkimukseen liittyviä tieteellisiä tuloksia, koulutusta ja asiantuntijatiedon tarjoamaa tukea.

Täydentävyyden parantamiseksi tutkimuksen ja innovoinnin alalla yleisestä turvallisuudesta vastaavien viranomaisten tulee toteuttaa monen- ja kansainvälistä vaihtoa ja yhteistyötä. Yleisestä turvallisuudesta vastaavia viranomaisia on kannustettava osallistumaan EU tutkimus- ja innovointiponnistuksiin, jotta voidaan parantaa niiden yhteistyö- ja viestintävalmiuksia kaikilla asiaan kuuluvilla tasoilla, vaihtaa tietoja ja hyödyntää yhteisiä teknologiastandardeja, menettelyjä ja välineitä sekä uusimpia rikostutkimukseen liittyviä tieteellisiä tuloksia, koulutusta ja asiantuntijatiedon tarjoamaa tukea.

Myös hankintoja on kehitettävä prototyyppien tukemiseksi ja julkisten laitosten kehittämien innovatiivisten ratkaisujen testaamisen ja hankkimisen helpottamiseksi ennen niiden markkinoille tuloa.

Myös hankintoja on kehitettävä prototyyppien tukemiseksi ja julkisten laitosten kehittämien innovatiivisten ratkaisujen testaamisen ja hankkimisen helpottamiseksi ennen niiden markkinoille tuloa.

Toimet edistävät suoraan erityisesti seuraavia kestävän kehityksen tavoitteita: SDG 1 – Köyhyyden poistaminen; SDG 4 – Laadukas koulutus; SDG – Ihmisarvoinen työ ja talouskasvu; SDG 9 – Teollisuus, innovointi ja infrastruktuuri; SDG 10 – Eriarvoisuuden vähentäminen; SDG 11 – Kestävät kaupungit ja yhteisöt; SDG 16 – Rauha, oikeus ja vahvat instituutiot.

Toimet edistävät suoraan erityisesti seuraavia kestävän kehityksen tavoitteita: SDG 1 – Köyhyyden poistaminen; SDG 4 – Laadukas koulutus; SDG – Ihmisarvoinen työ ja talouskasvu; SDG 9 – Teollisuus, innovointi ja infrastruktuuri; SDG 10 – Eriarvoisuuden vähentäminen; SDG 11 – Kestävät kaupungit ja yhteisöt; SDG 16 – Rauha, oikeus ja vahvat instituutiot.

| 2a.2 T | oiminta-alat |
| --- | --- |

2a.2 T

2a.2 T

oiminta-alat

| 2a.2.1 | Järjestäytynyt rikollisuus, terrorismi, ääriliikkeet, radikalisoituminen ja ideologisesti motivoitu väkivalta |
| --- | --- |

2a.2.1

2a.2.1

Järjestäytynyt rikollisuus, terrorismi, ääriliikkeet, radikalisoituminen ja ideologisesti motivoitu väkivalta

Järjestäytynyt rikollisuus, terrorismi, ääriliikkeet, väkivaltainen radikalisoituminen ja ideologisesti motivoitu väkivalta aiheuttavat suuria riskejä kansalaisille sekä Euroopan yhteiskunnalle, taloudelle ja demokraattiselle vakaudelle. Tekijät vaihtelevat yksittäisistä tekijöistä hyvin järjestäytyneisiin rikollisjärjestöihin, jotka toimivat myös kansainvälisesti. Heidän toimintansa ja motiiviensa havaitseminen, estäminen ja torjuminen edellyttävät tutkimusta ja innovointia myös humanistisilla aloilla ja teknologioiden osalta.

Järjestäytynyt rikollisuus, terrorismi, ääriliikkeet, väkivaltainen radikalisoituminen ja ideologisesti motivoitu väkivalta aiheuttavat suuria riskejä kansalaisille sekä Euroopan yhteiskunnalle, taloudelle ja demokraattiselle vakaudelle. Tekijät vaihtelevat yksittäisistä tekijöistä hyvin järjestäytyneisiin rikollisjärjestöihin, jotka toimivat myös kansainvälisesti. Heidän toimintansa ja motiiviensa havaitseminen, estäminen ja torjuminen edellyttävät tutkimusta ja innovointia myös humanistisilla aloilla ja teknologioiden osalta.

Päälinjat

Päälinjat

| — | Rikollisuuden ja väkivaltaisen radikalisoitumisen inhimilliset ja sosiaaliset ulottuvuudet suhteessa niihin osallistuviin tai mahdollisesti osallistuviin sekä niistä kärsiviin tai mahdollisesti kärsiviin henkilöihin; |
| --- | --- |

—

Rikollisuuden ja väkivaltaisen radikalisoitumisen inhimilliset ja sosiaaliset ulottuvuudet suhteessa niihin osallistuviin tai mahdollisesti osallistuviin sekä niistä kärsiviin tai mahdollisesti kärsiviin henkilöihin;

Rikollisuuden ja väkivaltaisen radikalisoitumisen inhimilliset ja sosiaaliset ulottuvuudet suhteessa niihin osallistuviin tai mahdollisesti osallistuviin sekä niistä kärsiviin tai mahdollisesti kärsiviin henkilöihin;

| — | Innovatiivisia lähestymistapoja ja teknologioita turvallisuusalan loppukäyttäjille ja erityisesti yleisestä turvallisuudesta vastaaville viranomaisille; |
| --- | --- |

—

Innovatiivisia lähestymistapoja ja teknologioita turvallisuusalan loppukäyttäjille ja erityisesti yleisestä turvallisuudesta vastaaville viranomaisille;

Innovatiivisia lähestymistapoja ja teknologioita turvallisuusalan loppukäyttäjille ja erityisesti yleisestä turvallisuudesta vastaaville viranomaisille;

| — | Teknologioita ja toimintastandardeja infrastruktuurien, avointen ja julkisten tilojen suojelemiseksi; |
| --- | --- |

—

Teknologioita ja toimintastandardeja infrastruktuurien, avointen ja julkisten tilojen suojelemiseksi;

Teknologioita ja toimintastandardeja infrastruktuurien, avointen ja julkisten tilojen suojelemiseksi;

| — | Vakavaan ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvien rikosten ja rikoksen yritysten, ideologisesti motivoidun radikalisoitumisen, väkivallan ja terrorismin ennustaminen, havaitseminen ja ehkäiseminen sekä näitä vastaan suojeleminen, myös uhrien tukeminen; |
| --- | --- |

—

Vakavaan ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvien rikosten ja rikoksen yritysten, ideologisesti motivoidun radikalisoitumisen, väkivallan ja terrorismin ennustaminen, havaitseminen ja ehkäiseminen sekä näitä vastaan suojeleminen, myös uhrien tukeminen;

Vakavaan ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvien rikosten ja rikoksen yritysten, ideologisesti motivoidun radikalisoitumisen, väkivallan ja terrorismin ennustaminen, havaitseminen ja ehkäiseminen sekä näitä vastaan suojeleminen, myös uhrien tukeminen;

| 2a.2.2 | Rajaturvallisuus- ja valvonta |
| --- | --- |

2a.2.2

2a.2.2

Rajaturvallisuus- ja valvonta

EU:n turvallisuuden parantamiseksi tarvitaan tutkimusta ja innovointia, joilla vahvistetaan rajaturvallisuuden ja -valvonnan valmiuksia. Tämä sisältää aluetiedustelun ja -valvonnan (ilma, maa, meri), vakaan yhteistyön ja tietojen vaihdon ulkomaisten viranomaisten kanssa, mukaan luettuina valmiudet, jotka liittyvät yhteentoimivuuteen paikallisten, alueellisten, kansallisten ja kansainvälisten komento-, valvonta- ja viestikeskusten kanssa, sekä ratkaisujen täytäntöönpanemiseen rajavalvonnan, tapahtumiin reagoimisen, riskien havaitsemisen ja rikosten ehkäisyn osalta. Mukaan on otettava myös tutkimus, joka koskee ennakoivaa poliisityötä ja algoritmipohjaisia varhaisvaroitussovelluksia ja erilaisiin sensoreihin perustuvia automaattisia valvontateknologioita, ottaen huomioon perusoikeudet. On arvioitava niiden vaikutusta ja potentiaalia turvallisuusponnistelujen parantamisen kannalta, ja ratkaisuilla, teknologioilla ja välineillä on vaikutettava ulkorajoja erityisesti maitse ja meritse lähestyvien koskemattomuuteen.

EU:n turvallisuuden parantamiseksi tarvitaan tutkimusta ja innovointia, joilla vahvistetaan rajaturvallisuuden ja -valvonnan valmiuksia. Tämä sisältää aluetiedustelun ja -valvonnan (ilma, maa, meri), vakaan yhteistyön ja tietojen vaihdon ulkomaisten viranomaisten kanssa, mukaan luettuina valmiudet, jotka liittyvät yhteentoimivuuteen paikallisten, alueellisten, kansallisten ja kansainvälisten komento-, valvonta- ja viestikeskusten kanssa, sekä ratkaisujen täytäntöönpanemiseen rajavalvonnan, tapahtumiin reagoimisen, riskien havaitsemisen ja rikosten ehkäisyn osalta. Mukaan on otettava myös tutkimus, joka koskee ennakoivaa poliisityötä ja algoritmipohjaisia varhaisvaroitussovelluksia ja erilaisiin sensoreihin perustuvia automaattisia valvontateknologioita, ottaen huomioon perusoikeudet. On arvioitava niiden vaikutusta ja potentiaalia turvallisuusponnistelujen parantamisen kannalta, ja ratkaisuilla, teknologioilla ja välineillä on vaikutettava ulkorajoja erityisesti maitse ja meritse lähestyvien koskemattomuuteen.

Tutkimuksella olisi tuettava Euroopan yhdennetyn rajaturvallisuuden parantamista muun muassa lisäämällä yhteistyötä ehdokasmaiden, mahdollisten ehdokasmaiden ja EU:n naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden kanssa. Sillä tuetaan lisäksi EU:n pyrkimyksiä hallita muuttoliikettä.

Tutkimuksella olisi tuettava Euroopan yhdennetyn rajaturvallisuuden parantamista muun muassa lisäämällä yhteistyötä ehdokasmaiden, mahdollisten ehdokasmaiden ja EU:n naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden kanssa. Sillä tuetaan lisäksi EU:n pyrkimyksiä hallita muuttoliikettä.

Päälinjat

Päälinjat

| — | Havaitaan väärennetyt tai muutoin manipuloidut asiakirjat; |
| --- | --- |

—

Havaitaan väärennetyt tai muutoin manipuloidut asiakirjat;

Havaitaan väärennetyt tai muutoin manipuloidut asiakirjat;

| — | Havaitaan laiton ihmisten ja tavaroiden kuljetus/kauppa; |
| --- | --- |

—

Havaitaan laiton ihmisten ja tavaroiden kuljetus/kauppa;

Havaitaan laiton ihmisten ja tavaroiden kuljetus/kauppa;

| — | Edistetään valmiuksia reagoida rajatapahtumiin; |
| --- | --- |

—

Edistetään valmiuksia reagoida rajatapahtumiin;

Edistetään valmiuksia reagoida rajatapahtumiin;

| — | Nykyaikaistetaan raja-alueiden tiedustelu- ja valvontavälineistöä; |
| --- | --- |

—

Nykyaikaistetaan raja-alueiden tiedustelu- ja valvontavälineistöä;

Nykyaikaistetaan raja-alueiden tiedustelu- ja valvontavälineistöä;

| — | Parannetaan turvallisuusviranomaisten suoraa yhteistyötä asiaankuuluvan raja-alueen molemmilla puolilla, jotta rajatylittävillä toimenpiteillä voidaan varmistaa rikoksentekijöiden ja epäiltyjen jatkuva syytteeseen asettaminen. |
| --- | --- |

—

Parannetaan turvallisuusviranomaisten suoraa yhteistyötä asiaankuuluvan raja-alueen molemmilla puolilla, jotta rajatylittävillä toimenpiteillä voidaan varmistaa rikoksentekijöiden ja epäiltyjen jatkuva syytteeseen asettaminen.

Parannetaan turvallisuusviranomaisten suoraa yhteistyötä asiaankuuluvan raja-alueen molemmilla puolilla, jotta rajatylittävillä toimenpiteillä voidaan varmistaa rikoksentekijöiden ja epäiltyjen jatkuva syytteeseen asettaminen.

| 2a.2.3 | Kyberturvallisuus, yksityisyys, tietosuoja |
| --- | --- |

2a.2.3

2a.2.3

Kyberturvallisuus, yksityisyys, tietosuoja

Haitallinen ja vihamielinen toiminta tietoverkoissa uhkaa yhteiskuntiamme ja niiden kansalaisia, julkisten viranomaisten ja instituutioiden vakaata ja varmaa toimintaa sekä unionin demokraattisten instituutioiden, vapauksiemme ja arvojemme toimintaa. Julkisiin instituutioihin liittyviä tapauksia on jo ilmennyt, ja ne todennäköisesti lisääntyvät, kun digitaaliset sovellukset ja kybersovellukset integroituvat edelleen hallinnollisiin ja taloudellisiin menettelyihin sekä yksityiseen ja henkilökohtaiseen käyttöön.

Haitallinen ja vihamielinen toiminta tietoverkoissa uhkaa yhteiskuntiamme ja niiden kansalaisia, julkisten viranomaisten ja instituutioiden vakaata ja varmaa toimintaa sekä unionin demokraattisten instituutioiden, vapauksiemme ja arvojemme toimintaa. Julkisiin instituutioihin liittyviä tapauksia on jo ilmennyt, ja ne todennäköisesti lisääntyvät, kun digitaaliset sovellukset ja kybersovellukset integroituvat edelleen hallinnollisiin ja taloudellisiin menettelyihin sekä yksityiseen ja henkilökohtaiseen käyttöön.

Kyberrikollisuus on kasvussa, ja siihen liittyvät riskit moninaistuvat talouden ja yhteiskunnan digitalisaation vanavedessä. Euroopan on jatkettava pyrkimyksiään parantaa kyberturvallisuutta, digitaalista tietosuojaa ja henkilötietosuojaa sekä torjuttava väärän ja haitallisen tiedon levittämistä demokraattisen ja taloudellisen vakauden turvaamiseksi.

Kyberrikollisuus on kasvussa, ja siihen liittyvät riskit moninaistuvat talouden ja yhteiskunnan digitalisaation vanavedessä. Euroopan on jatkettava pyrkimyksiään parantaa kyberturvallisuutta, digitaalista tietosuojaa ja henkilötietosuojaa sekä torjuttava väärän ja haitallisen tiedon levittämistä demokraattisen ja taloudellisen vakauden turvaamiseksi.

Turvallisuus ja vauraus riippuvat tulevaisuudessa siitä, että parannetaan kykyä suojella unionia tällaisilta uhilta sekä estetään, havaitaan ja torjutaan haitallinen kybertoiminta, mikä edellyttää usein tiivistä ja nopeaa rajatylittävää yhteistyötä. Erityisesti digitalisaatiokehitys vaatii kyberturvallisuuden huomattavaa parantamista, jotta voidaan suojata valtava määrä internetiin liitettäviä laitteita esineiden internetin odotetun laajenemisen myötä. Euroopan on jatkettava kaikkia ponnistelujaan vahvistaakseen kykyään kestää kyberhyökkäyksiä ja luotava toimiva pelote.

Turvallisuus ja vauraus riippuvat tulevaisuudessa siitä, että parannetaan kykyä suojella unionia tällaisilta uhilta sekä estetään, havaitaan ja torjutaan haitallinen kybertoiminta, mikä edellyttää usein tiivistä ja nopeaa rajatylittävää yhteistyötä. Erityisesti digitalisaatiokehitys vaatii kyberturvallisuuden huomattavaa parantamista, jotta voidaan suojata valtava määrä internetiin liitettäviä laitteita esineiden internetin odotetun laajenemisen myötä. Euroopan on jatkettava kaikkia ponnistelujaan vahvistaakseen kykyään kestää kyberhyökkäyksiä ja luotava toimiva pelote.

Päälinjat

Päälinjat

| — | Turvallisuuteen vaikuttavan disinformaation ja valeuutisoinnin torjunta, mukaan lukien äänestäjien rekisteröinnin ja arviointi-/laskentajärjestelmien sekä viestinnän suojelu (vaaliturvallisuus); valmiuksien kehittäminen manipuloinnin lähteiden havaitsemiseksi kunnioittaen sananvapautta ja tiedonsaantia; |
| --- | --- |

—

Turvallisuuteen vaikuttavan disinformaation ja valeuutisoinnin torjunta, mukaan lukien äänestäjien rekisteröinnin ja arviointi-/laskentajärjestelmien sekä viestinnän suojelu (vaaliturvallisuus); valmiuksien kehittäminen manipuloinnin lähteiden havaitsemiseksi kunnioittaen sananvapautta ja tiedonsaantia;

Turvallisuuteen vaikuttavan disinformaation ja valeuutisoinnin torjunta, mukaan lukien äänestäjien rekisteröinnin ja arviointi-/laskentajärjestelmien sekä viestinnän suojelu (vaaliturvallisuus); valmiuksien kehittäminen manipuloinnin lähteiden havaitsemiseksi kunnioittaen sananvapautta ja tiedonsaantia;

| — | Havaitsemis-, ehkäisy-, puolustus- ja torjuntateknologioiden laajentaminen; |
| --- | --- |

—

Havaitsemis-, ehkäisy-, puolustus- ja torjuntateknologioiden laajentaminen;

Havaitsemis-, ehkäisy-, puolustus- ja torjuntateknologioiden laajentaminen;

| — | Viranomaisten kyberhyökkäysten purkamiseen liittyvien valmiuksien vahvistaminen; |
| --- | --- |

—

Viranomaisten kyberhyökkäysten purkamiseen liittyvien valmiuksien vahvistaminen;

Viranomaisten kyberhyökkäysten purkamiseen liittyvien valmiuksien vahvistaminen;

| — | Teknologiat laittomien sähköisten maksujen ja rahavirtojen havaitsemiseksi ja seuraamiseksi; |
| --- | --- |

—

Teknologiat laittomien sähköisten maksujen ja rahavirtojen havaitsemiseksi ja seuraamiseksi;

Teknologiat laittomien sähköisten maksujen ja rahavirtojen havaitsemiseksi ja seuraamiseksi;

| — | Toimivaltaisten viranomaisten, erityisesti Euroopan poliisiviraston, Euroopan kyberrikostorjuntakeskuksen ja Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston, tieteellisten ja teknisten valmiuksien vahvistaminen; |
| --- | --- |

—

Toimivaltaisten viranomaisten, erityisesti Euroopan poliisiviraston, Euroopan kyberrikostorjuntakeskuksen ja Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston, tieteellisten ja teknisten valmiuksien vahvistaminen;

Toimivaltaisten viranomaisten, erityisesti Euroopan poliisiviraston, Euroopan kyberrikostorjuntakeskuksen ja Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston, tieteellisten ja teknisten valmiuksien vahvistaminen;

| — | Henkilötietojen suojaaminen lainvalvontatoiminnassa ottaen erityisesti huomioon nopea teknologinen kehitys; |
| --- | --- |

—

Henkilötietojen suojaaminen lainvalvontatoiminnassa ottaen erityisesti huomioon nopea teknologinen kehitys;

Henkilötietojen suojaaminen lainvalvontatoiminnassa ottaen erityisesti huomioon nopea teknologinen kehitys;

| — | Koko digitaalisen arvoketjun kattavat teknologiat (suojatuista komponenteista salaukseen, hajautetun tilikirjan teknologioihin, käytökseen perustuviin ja sietokykyisiin sekä itsekorjaaviin ohjelmistoihin ja verkkoihin); |
| --- | --- |

—

Koko digitaalisen arvoketjun kattavat teknologiat (suojatuista komponenteista salaukseen, hajautetun tilikirjan teknologioihin, käytökseen perustuviin ja sietokykyisiin sekä itsekorjaaviin ohjelmistoihin ja verkkoihin);

Koko digitaalisen arvoketjun kattavat teknologiat (suojatuista komponenteista salaukseen, hajautetun tilikirjan teknologioihin, käytökseen perustuviin ja sietokykyisiin sekä itsekorjaaviin ohjelmistoihin ja verkkoihin);

| — | Teknologiat, menetelmät ja parhaat käytännöt, joilla ratkaistaan kyberuhat, ehkäistään ja lievennetään niitä ja palaudutaan niistä, ennakoidaan tulevia tarpeita ja ylläpidetään kilpailukykyistä toimialaa, jonka saatavuus on erittäin hyvä, mukaan lukien tietämyksen parantaminen ja valistaminen kyberturvallisuuden riskeistä ja seurauksista; |
| --- | --- |

—

Teknologiat, menetelmät ja parhaat käytännöt, joilla ratkaistaan kyberuhat, ehkäistään ja lievennetään niitä ja palaudutaan niistä, ennakoidaan tulevia tarpeita ja ylläpidetään kilpailukykyistä toimialaa, jonka saatavuus on erittäin hyvä, mukaan lukien tietämyksen parantaminen ja valistaminen kyberturvallisuuden riskeistä ja seurauksista;

Teknologiat, menetelmät ja parhaat käytännöt, joilla ratkaistaan kyberuhat, ehkäistään ja lievennetään niitä ja palaudutaan niistä, ennakoidaan tulevia tarpeita ja ylläpidetään kilpailukykyistä toimialaa, jonka saatavuus on erittäin hyvä, mukaan lukien tietämyksen parantaminen ja valistaminen kyberturvallisuuden riskeistä ja seurauksista;

| — | Henkilötietojen suojan parantaminen edistämällä helppokäyttöisiä ratkaisuja kansalaisten ja kuluttajien käyttämissä laitteissa; |
| --- | --- |

—

Henkilötietojen suojan parantaminen edistämällä helppokäyttöisiä ratkaisuja kansalaisten ja kuluttajien käyttämissä laitteissa;

Henkilötietojen suojan parantaminen edistämällä helppokäyttöisiä ratkaisuja kansalaisten ja kuluttajien käyttämissä laitteissa;

| — | Turvalliset ohjelmistojen ja laitteiden kehittämis- ja testaustilat ohjelmistojen ja laitteiden turvallisuustestausta varten. |
| --- | --- |

—

Turvalliset ohjelmistojen ja laitteiden kehittämis- ja testaustilat ohjelmistojen ja laitteiden turvallisuustestausta varten.

Turvalliset ohjelmistojen ja laitteiden kehittämis- ja testaustilat ohjelmistojen ja laitteiden turvallisuustestausta varten.

| 2a.2.4 | Kriittisten infrastruktuurien suojelu ja katastrofivalmiuksien kehittäminen |
| --- | --- |

2a.2.4

2a.2.4

Kriittisten infrastruktuurien suojelu ja katastrofivalmiuksien kehittäminen

Uudet teknologiat, prosessit, menetelmät ja tarkoituksenmukaiset voimavarat auttavat suojelemaan kriittisiä infrastruktuureja, myös sähköisiä infrastruktuureja, järjestelmiä ja palveluja, jotka ovat oleellisia yhteiskunnan ja talouden moitteettoman toiminnan kannalta (muun muassa viestintä, liikenne, rahoitus, terveys, elintarvikkeet, vesi, energia, logistiikka ja toimitusketjut sekä ympäristö).

Uudet teknologiat, prosessit, menetelmät ja tarkoituksenmukaiset voimavarat auttavat suojelemaan kriittisiä infrastruktuureja, myös sähköisiä infrastruktuureja, järjestelmiä ja palveluja, jotka ovat oleellisia yhteiskunnan ja talouden moitteettoman toiminnan kannalta (muun muassa viestintä, liikenne, rahoitus, terveys, elintarvikkeet, vesi, energia, logistiikka ja toimitusketjut sekä ympäristö).

Katastrofeilla on moninaisia niin luonnosta kuin ihmisestä johtuvia tai tapahtumien jälkitilanteista aiheutuvia syitä. On pyrittävä rajoittamaan niiden vaikutuksia ihmisten elämään ja toimeentuloon. Tavoitteena on ehkäistä ja vähentää terveys- ja ympäristöhaittoja sekä taloudellisia ja aineellisia vahinkoja sekä varmistaa elintarvike- ja lääketoimitukset, turvallisuus ja perusviestintäkeinot.

Katastrofeilla on moninaisia niin luonnosta kuin ihmisestä johtuvia tai tapahtumien jälkitilanteista aiheutuvia syitä. On pyrittävä rajoittamaan niiden vaikutuksia ihmisten elämään ja toimeentuloon. Tavoitteena on ehkäistä ja vähentää terveys- ja ympäristöhaittoja sekä taloudellisia ja aineellisia vahinkoja sekä varmistaa elintarvike- ja lääketoimitukset, turvallisuus ja perusviestintäkeinot.

Päälinjat

Päälinjat

| — | Ensimmäisiin pelastustoimiin osallistuvien käyttöön tarkoitetut teknologiat ja valmiudet kriisi- ja katastrofitilanteissa, myös katastrofiapu uhreille ja varhaisvaroitusjärjestelmät; |
| --- | --- |

—

Ensimmäisiin pelastustoimiin osallistuvien käyttöön tarkoitetut teknologiat ja valmiudet kriisi- ja katastrofitilanteissa, myös katastrofiapu uhreille ja varhaisvaroitusjärjestelmät;

Ensimmäisiin pelastustoimiin osallistuvien käyttöön tarkoitetut teknologiat ja valmiudet kriisi- ja katastrofitilanteissa, myös katastrofiapu uhreille ja varhaisvaroitusjärjestelmät;

| — | Yhteiskunnan paremmat valmiudet hallita ja vähentää katastrofiriskiä myös luontoon ja yhteisön taitotietoon perustuvien ratkaisujen avulla lisäämällä ennaltaehkäisyä, varautumista ja reagointikykyä nykyisiin ja uusiin riskeihin vastaamiseksi, parantamalla eri infrastruktuurien kestävyyttä, myös katastrofinkestävien institutionaalisten, poliittisten ja hallinnollisten rakenteiden avulla; |
| --- | --- |

—

Yhteiskunnan paremmat valmiudet hallita ja vähentää katastrofiriskiä myös luontoon ja yhteisön taitotietoon perustuvien ratkaisujen avulla lisäämällä ennaltaehkäisyä, varautumista ja reagointikykyä nykyisiin ja uusiin riskeihin vastaamiseksi, parantamalla eri infrastruktuurien kestävyyttä, myös katastrofinkestävien institutionaalisten, poliittisten ja hallinnollisten rakenteiden avulla;

Yhteiskunnan paremmat valmiudet hallita ja vähentää katastrofiriskiä myös luontoon ja yhteisön taitotietoon perustuvien ratkaisujen avulla lisäämällä ennaltaehkäisyä, varautumista ja reagointikykyä nykyisiin ja uusiin riskeihin vastaamiseksi, parantamalla eri infrastruktuurien kestävyyttä, myös katastrofinkestävien institutionaalisten, poliittisten ja hallinnollisten rakenteiden avulla;

| — | Etsintään ja pelastukseen käytettävän kaluston, ajoneuvojen, välineiden ja miehistön liikkumiskyvyn parantaminen; |
| --- | --- |

—

Etsintään ja pelastukseen käytettävän kaluston, ajoneuvojen, välineiden ja miehistön liikkumiskyvyn parantaminen;

Etsintään ja pelastukseen käytettävän kaluston, ajoneuvojen, välineiden ja miehistön liikkumiskyvyn parantaminen;

| — | Teknologiat, kalusto ja menettelyt pandemioiden puhkeamisen estämiseksi tai niiden rajoittamiseksi; |
| --- | --- |

—

Teknologiat, kalusto ja menettelyt pandemioiden puhkeamisen estämiseksi tai niiden rajoittamiseksi;

Teknologiat, kalusto ja menettelyt pandemioiden puhkeamisen estämiseksi tai niiden rajoittamiseksi;

| — | Monitasoisen hälytysjärjestelmän parantaminen erityisesti ottamalla huomioon haavoittuvassa asemassa olevat henkilöt; |
| --- | --- |

—

Monitasoisen hälytysjärjestelmän parantaminen erityisesti ottamalla huomioon haavoittuvassa asemassa olevat henkilöt;

Monitasoisen hälytysjärjestelmän parantaminen erityisesti ottamalla huomioon haavoittuvassa asemassa olevat henkilöt;

| — | Erikoistuneiden ilma-alusten ja maa-ajoneuvojen saatavuuden parantaminen laajojen tulipalojen ja metsäpalojen torjumiseksi sekä niiden nopean käyttöönoton parantaminen. |
| --- | --- |

—

Erikoistuneiden ilma-alusten ja maa-ajoneuvojen saatavuuden parantaminen laajojen tulipalojen ja metsäpalojen torjumiseksi sekä niiden nopean käyttöönoton parantaminen.

Erikoistuneiden ilma-alusten ja maa-ajoneuvojen saatavuuden parantaminen laajojen tulipalojen ja metsäpalojen torjumiseksi sekä niiden nopean käyttöönoton parantaminen.

| 2a.2.5 | Tuotteiden väärentäminen ja laiton jäljentäminen |
| --- | --- |

2a.2.5

2a.2.5

Tuotteiden väärentäminen ja laiton jäljentäminen

Tuotteiden väärentäminen ja laiton jäljentäminen on edelleen vakava ongelma Euroopan taloudelle, kulttuurialalle ja luoville aloille sekä kansalaisille. Tämä laiton toiminta aiheuttaa vakavia verojen, tulojen ja henkilökohtaisten ansioiden menetyksiä ja vaarantaa Euroopan työllisyyden.

Tuotteiden väärentäminen ja laiton jäljentäminen on edelleen vakava ongelma Euroopan taloudelle, kulttuurialalle ja luoville aloille sekä kansalaisille. Tämä laiton toiminta aiheuttaa vakavia verojen, tulojen ja henkilökohtaisten ansioiden menetyksiä ja vaarantaa Euroopan työllisyyden.

Puutteelliset tuotteet voivat aiheuttaa vahinkoja ihmisille ja omaisuudelle. Tällaisiin vaikutuksiin on puututtava ja on löydettävä ratkaisuja, jotta tuotteiden väärentämistä ja laitonta jäljentämistä voidaan torjua ja jotta voidaan valtuuttaa asianomaiset julkiset viranomaiset estämään, havaitsemaan, tutkimaan ja torjumaan näitä rikoksia ja niihin liittyviä laittomia toimia yhteistyössä.

Puutteelliset tuotteet voivat aiheuttaa vahinkoja ihmisille ja omaisuudelle. Tällaisiin vaikutuksiin on puututtava ja on löydettävä ratkaisuja, jotta tuotteiden väärentämistä ja laitonta jäljentämistä voidaan torjua ja jotta voidaan valtuuttaa asianomaiset julkiset viranomaiset estämään, havaitsemaan, tutkimaan ja torjumaan näitä rikoksia ja niihin liittyviä laittomia toimia yhteistyössä.

Mukaan on otettava toimet, joilla edistetään teollis- ja tekijänoikeuksien suojelua.

Mukaan on otettava toimet, joilla edistetään teollis- ja tekijänoikeuksien suojelua.

Päälinjat

Päälinjat

| — | Tuotteiden tunnistamistekniikoiden edistäminen; |
| --- | --- |

—

Tuotteiden tunnistamistekniikoiden edistäminen;

Tuotteiden tunnistamistekniikoiden edistäminen;

| — | Alkuperäisosien ja -tuotteiden suojan parantaminen; |
| --- | --- |

—

Alkuperäisosien ja -tuotteiden suojan parantaminen;

Alkuperäisosien ja -tuotteiden suojan parantaminen;

| — | Kuljetettavien tuotteiden (reaaliaikainen) valvominen ja tietojen vaihto tuottajien, kuljettajien, tulliviranomaisten ja vastaanottajien välillä. |
| --- | --- |

—

Kuljetettavien tuotteiden (reaaliaikainen) valvominen ja tietojen vaihto tuottajien, kuljettajien, tulliviranomaisten ja vastaanottajien välillä.

Kuljetettavien tuotteiden (reaaliaikainen) valvominen ja tietojen vaihto tuottajien, kuljettajien, tulliviranomaisten ja vastaanottajien välillä.

| 2a.2.6 | Unionin ulkoisen turvallisuuden alan politiikkojen tukeminen estämällä konflikteja ja rakentamalla rauhaa |
| --- | --- |

2a.2.6

2a.2.6

Unionin ulkoisen turvallisuuden alan politiikkojen tukeminen estämällä konflikteja ja rakentamalla rauhaa

Tarvitaan tutkimusta, uusia teknologioita, voimavaroja ja ratkaisuja tukemaan unionin ulkoiseen turvallisuuteen liittyviä politiikkoja siviilitehtävissä, jotka ulottuvat pelastuspalvelusta humanitaariseen hätäapuun, rajaturvallisuuteen tai rauhanturvaamiseen sekä kriisinjälkeiseen vakauttamiseen, johon kuuluu konfliktinesto, rauhanrakentaminen ja sovittelu.

Tarvitaan tutkimusta, uusia teknologioita, voimavaroja ja ratkaisuja tukemaan unionin ulkoiseen turvallisuuteen liittyviä politiikkoja siviilitehtävissä, jotka ulottuvat pelastuspalvelusta humanitaariseen hätäapuun, rajaturvallisuuteen tai rauhanturvaamiseen sekä kriisinjälkeiseen vakauttamiseen, johon kuuluu konfliktinesto, rauhanrakentaminen ja sovittelu.

Päälinjat

Päälinjat

| — | Tutkitaan konfliktinratkaisua ja rauhan ja oikeuden palauttamista, konfliktiin johtavien tekijöiden varhaista tunnistamista ja korjaavan oikeuden menettelyjen vaikutusta; |
| --- | --- |

—

Tutkitaan konfliktinratkaisua ja rauhan ja oikeuden palauttamista, konfliktiin johtavien tekijöiden varhaista tunnistamista ja korjaavan oikeuden menettelyjen vaikutusta;

Tutkitaan konfliktinratkaisua ja rauhan ja oikeuden palauttamista, konfliktiin johtavien tekijöiden varhaista tunnistamista ja korjaavan oikeuden menettelyjen vaikutusta;

| — | Siviili- ja sotilasvoimavarojen yhteentoimivuuden edistäminen siviilitehtävissä, jotka ulottuvat pelastuspalvelusta humanitaariseen hätäapuun, rajaturvallisuuteen tai rauhanturvaamiseen; |
| --- | --- |

—

Siviili- ja sotilasvoimavarojen yhteentoimivuuden edistäminen siviilitehtävissä, jotka ulottuvat pelastuspalvelusta humanitaariseen hätäapuun, rajaturvallisuuteen tai rauhanturvaamiseen;

Siviili- ja sotilasvoimavarojen yhteentoimivuuden edistäminen siviilitehtävissä, jotka ulottuvat pelastuspalvelusta humanitaariseen hätäapuun, rajaturvallisuuteen tai rauhanturvaamiseen;

| — | Teknologian kehittäminen kaksikäyttöteknologian herkällä alueella yhteentoimivuuden tehostamiseksi pelastuspalvelu- ja sotilasjoukkojen välillä ja pelastuspalvelujoukkojen kesken koko maailmassa. Huomioon on otettava myös luotettavuus, organisatoriset, oikeudelliset ja eettiset näkökohdat, kaupan kysymykset, luottamuksellisuuden suoja, tiedon eheys sekä kaikkien toimenpiteiden ja niihin liittyvän prosessoinnin jäljitettävyys; |
| --- | --- |

—

Teknologian kehittäminen kaksikäyttöteknologian herkällä alueella yhteentoimivuuden tehostamiseksi pelastuspalvelu- ja sotilasjoukkojen välillä ja pelastuspalvelujoukkojen kesken koko maailmassa. Huomioon on otettava myös luotettavuus, organisatoriset, oikeudelliset ja eettiset näkökohdat, kaupan kysymykset, luottamuksellisuuden suoja, tiedon eheys sekä kaikkien toimenpiteiden ja niihin liittyvän prosessoinnin jäljitettävyys;

Teknologian kehittäminen kaksikäyttöteknologian herkällä alueella yhteentoimivuuden tehostamiseksi pelastuspalvelu- ja sotilasjoukkojen välillä ja pelastuspalvelujoukkojen kesken koko maailmassa. Huomioon on otettava myös luotettavuus, organisatoriset, oikeudelliset ja eettiset näkökohdat, kaupan kysymykset, luottamuksellisuuden suoja, tiedon eheys sekä kaikkien toimenpiteiden ja niihin liittyvän prosessoinnin jäljitettävyys;

| — | Siviilioperaatioiden komento- ja valvontavalmiuksien kehittäminen. |
| --- | --- |

—

Siviilioperaatioiden komento- ja valvontavalmiuksien kehittäminen.

Siviilioperaatioiden komento- ja valvontavalmiuksien kehittäminen.

| 2a.2.7 | Koordinoinnin, yhteistyön ja synergioiden edistäminen |
| --- | --- |

2a.2.7

2a.2.7

Koordinoinnin, yhteistyön ja synergioiden edistäminen

Jotta voidaan varmistaa kyky ottaa käyttöön, hallita, valvoa ja johtaa viranomaisten välisiä menettelyjä, tarvitaan ajantasaisia teknologioita ja standardeja. Tavoitteena olisi oltava varustaa julkiset viranomaiset ja muut käytettävät joukot vaihdettavissa olevilla välineillä sekä integroida unionin laajuiset standardoidut toiminta-, reagointi-, raportointi- ja tiedonvaihtomenettelyt.

Jotta voidaan varmistaa kyky ottaa käyttöön, hallita, valvoa ja johtaa viranomaisten välisiä menettelyjä, tarvitaan ajantasaisia teknologioita ja standardeja. Tavoitteena olisi oltava varustaa julkiset viranomaiset ja muut käytettävät joukot vaihdettavissa olevilla välineillä sekä integroida unionin laajuiset standardoidut toiminta-, reagointi-, raportointi- ja tiedonvaihtomenettelyt.

Virastoille olisi tarjottava riittävät määrärahat, jotta voidaan edelleen edistää niiden kykyä osallistua unionin tutkimus- ja innovointitoimintaan sekä sen kautta ja jotta voidaan hallinnoida asiaan liittyviä hankkeita, vaihtaa pyyntöjä, tuloksia ja tavoitteita sekä tehdä yhteistyötä ja koordinoida pyrkimyksiä muiden virastojen ja tiettyjen unionin ulkopuolisten viranomaisten, kuten terrorisminvastaisen työryhmän ja Interpolin, kanssa. Turvallisuuteen liittyvän tutkimuksen ja innovoinnin kannalta näitä ovat erityisesti Euroopan poliisiakatemia, Euroopan lentoturvallisuusvirasto, Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus, Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus, Euroopan meriturvallisuusvirasto, Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto, tietotekniikkavirasto, Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto, Euroopan poliisivirasto, Euroopan raja- ja merivartiovirasto ja Euroopan unionin satelliittikeskus.

Virastoille olisi tarjottava riittävät määrärahat, jotta voidaan edelleen edistää niiden kykyä osallistua unionin tutkimus- ja innovointitoimintaan sekä sen kautta ja jotta voidaan hallinnoida asiaan liittyviä hankkeita, vaihtaa pyyntöjä, tuloksia ja tavoitteita sekä tehdä yhteistyötä ja koordinoida pyrkimyksiä muiden virastojen ja tiettyjen unionin ulkopuolisten viranomaisten, kuten terrorisminvastaisen työryhmän ja Interpolin, kanssa. Turvallisuuteen liittyvän tutkimuksen ja innovoinnin kannalta näitä ovat erityisesti Euroopan poliisiakatemia, Euroopan lentoturvallisuusvirasto, Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus, Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus, Euroopan meriturvallisuusvirasto, Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto, tietotekniikkavirasto, Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto, Euroopan poliisivirasto, Euroopan raja- ja merivartiovirasto ja Euroopan unionin satelliittikeskus.

Synergioiden lisäämiseksi EU:n rahoittaman puolustustutkimuksen kanssa on perustettava vaihto- ja kuulemismekanismeja puolustustutkimukseen liittyvien viranomaisten kanssa siviilitarkoituksia varten.

Synergioiden lisäämiseksi EU:n rahoittaman puolustustutkimuksen kanssa on perustettava vaihto- ja kuulemismekanismeja puolustustutkimukseen liittyvien viranomaisten kanssa siviilitarkoituksia varten.

Normeilla on tärkeä rooli, sillä niillä varmistetaan palvelujen, menettelyjen, teknologioiden ja kaluston yhteinen kehittäminen, tuotanto ja toteutus sekä vaihdon, yhteentoimivuuden ja yhteensopivuuden valmiudet.

Normeilla on tärkeä rooli, sillä niillä varmistetaan palvelujen, menettelyjen, teknologioiden ja kaluston yhteinen kehittäminen, tuotanto ja toteutus sekä vaihdon, yhteentoimivuuden ja yhteensopivuuden valmiudet.

Päälinjat

Päälinjat

| — | Teknologia ja kalusto, johon sovellettavia perustoimintavaatimuksia kaikkien jäsenvaltioiden samojen alojen viranomaisten (poliisi, pelastus, katastrofien hallinta, viestintä jne.) on noudatettava yhtäläisesti; |
| --- | --- |

—

Teknologia ja kalusto, johon sovellettavia perustoimintavaatimuksia kaikkien jäsenvaltioiden samojen alojen viranomaisten (poliisi, pelastus, katastrofien hallinta, viestintä jne.) on noudatettava yhtäläisesti;

Teknologia ja kalusto, johon sovellettavia perustoimintavaatimuksia kaikkien jäsenvaltioiden samojen alojen viranomaisten (poliisi, pelastus, katastrofien hallinta, viestintä jne.) on noudatettava yhtäläisesti;

| — | Kaluston ja menettelyjen yhteentoimivuus rajatylittävän ja viranomaisten välisen operatiivisen yhteistyön helpottamiseksi. |
| --- | --- |

—

Kaluston ja menettelyjen yhteentoimivuus rajatylittävän ja viranomaisten välisen operatiivisen yhteistyön helpottamiseksi.

Kaluston ja menettelyjen yhteentoimivuus rajatylittävän ja viranomaisten välisen operatiivisen yhteistyön helpottamiseksi.

Tarkistus 52

Tarkistus 52

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 3 alakohta – johdantokappale

Liite I – osa II – 3 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3. | ”Digitaalitalous ja -teknologia 
  ja
  teollisuus” -KLUSTERI |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.

”Digitaalitalous ja -teknologia 
  ja
  teollisuus” -KLUSTERI

ja

| 3. | ”Digitaalitalous ja -teknologia, teollisuus
  ja avaruus
  ” -KLUSTERI |
| --- | --- |

3.

”Digitaalitalous ja -teknologia, teollisuus
  ja avaruus
  ” -KLUSTERI

ja avaruus

Tarkistus 53

Tarkistus 53

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.1 alakohta

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.1. | Periaatteet |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.1.

Periaatteet

| 3.1. | Periaatteet |
| --- | --- |

3.1.

Periaatteet

Voidakseen varmistaa teollisuuden kilpailukyvyn ja kyvyn vastata tuleviin globaaleihin haasteisiin EU:n on vahvistettava ja ylläpidettävä teknologisia ja teollisia valmiuksiaan keskeisillä aloilla, jotka tukevat talouden ja yhteiskunnan kehitystä.

Voidakseen varmistaa teollisuuden kilpailukyvyn ja kyvyn vastata tuleviin globaaleihin haasteisiin EU:n on vahvistettava ja ylläpidettävä teknologisia ja teollisia valmiuksiaan keskeisillä aloilla, jotka tukevat talouden ja yhteiskunnan kehitystä.

EU:n teollisuuden osuus työpaikoista on viidennes ja yksityisen sektorin tutkimus- ja kehitysinvestoinneista kaksi kolmasosaa, ja se tuottaa 80 prosenttia EU:n viennistä. Innovoinnin uusi aalto, johon liittyy fyysisen ja digitaalisen teknologian yhdistäminen, avaa valtavia mahdollisuuksia EU:n teollisuudelle ja parantaa EU:n kansalaisten elämänlaatua.

EU:n teollisuuden osuus työpaikoista on viidennes ja yksityisen sektorin tutkimus- ja kehitysinvestoinneista kaksi kolmasosaa, ja se tuottaa 80 prosenttia EU:n viennistä. Innovoinnin uusi aalto, johon liittyy fyysisen ja digitaalisen teknologian yhdistäminen, avaa valtavia mahdollisuuksia EU:n teollisuudelle ja parantaa EU:n kansalaisten elämänlaatua.

Digitalisaatio on vahva moottori. Koska se etenee nopeasti kaikilla sektoreilla, investoiminen tärkeisiin aloihin tekoälystä seuraavan sukupolven internetiin, korkean suorituskyvyn tietotekniikkaan, fotoniikkaan
  ja
  nanoelektroniikkaan on välttämätöntä talouden vahvuuden ja yhteiskunnan kestävyyden kannalta. Tieto- ja viestintätekniikkaan tehdyt investoinnit ja tällaisen tekniikan tuottaminen ja käyttö ovat selvästi vauhdittaneet EU:n talouskasvua – 30 prosenttia pelkästään vuosina 2001–2011.

ja

Digitalisaatio on vahva moottori. Koska se etenee nopeasti kaikilla sektoreilla, investoiminen tärkeisiin aloihin tekoälystä seuraavan sukupolven internetiin, korkean suorituskyvyn tietotekniikkaan, fotoniikkaan
  , kvanttiteknologiaan,
  nanoelektroniikkaan
  ja älykkääseen dataan
  on välttämätöntä talouden vahvuuden ja yhteiskunnan kestävyyden kannalta. Tieto- ja viestintätekniikkaan tehdyt investoinnit ja tällaisen tekniikan tuottaminen ja käyttö ovat selvästi vauhdittaneet EU:n talouskasvua – 30 prosenttia pelkästään vuosina 2001–2011.

, kvanttiteknologiaan,

ja älykkääseen dataan

Keskeiset kehitystä vauhdittavat teknologiat (15) tukevat digitaalisen ja fyysisen maailman yhteensulautumista, joka on uuden globaalin innovaatioaallon keskiössä. Investoinnit keskeisten kehitystä vauhdittavien teknologioiden kehittämiseen, demonstraatioon
  ja
  hyödyntämiseen sekä raaka-aineiden ja kehittyneiden materiaalien turvallisen, kestävän ja edullisen
  tarjonnan
  varmistaminen turvaavat EU:n strategisen itsemääräämisoikeuden ja auttavat EU:n teollisuutta vähentämään merkittävästi hiili- ja ympäristöjalanjälkeään.

15

ja

tarjonnan

Keskeiset kehitystä vauhdittavat teknologiat (15) tukevat digitaalisen ja fyysisen maailman yhteensulautumista, joka on uuden globaalin innovaatioaallon keskiössä. Investoinnit keskeisten kehitystä vauhdittavien teknologioiden kehittämiseen, demonstraatioon, hyödyntämiseen
  ja standardointiin
  sekä raaka-aineiden ja kehittyneiden materiaalien turvallisen, kestävän ja edullisen
  hankinnan, käytön ja hallinnan
  varmistaminen turvaavat EU:n strategisen itsemääräämisoikeuden ja auttavat EU:n teollisuutta vähentämään merkittävästi hiili- ja ympäristöjalanjälkeään
  , mikä myös pienentää yhteiskunnalle kulujen muodossa aiheutuvia ulkoisvaikutuksia
  .

15

ja standardointiin

hankinnan, käytön ja hallinnan

, mikä myös pienentää yhteiskunnalle kulujen muodossa aiheutuvia ulkoisvaikutuksia

Näiden lisäksi
  voidaan tarpeen mukaan ottaa
  esiin erityisiä tulevia ja kehitteillä olevia teknologioita.

voidaan tarpeen mukaan ottaa

Näiden lisäksi
  olisi otettava
  esiin erityisiä tulevia ja kehitteillä olevia teknologioita
  perustana, jolta seuraavat läpimurtoinnovaatiot ponnistavat
  .

olisi otettava

perustana, jolta seuraavat läpimurtoinnovaatiot ponnistavat

Avaruus on strategisesti merkittävä: noin 10 prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta on yhteydessä avaruuspalvelujen käyttöön. EU:lla on maailmanlaajuisesti merkittävä avaruussektori, johon kuuluu vankka satelliittiteollisuus ja dynaamiset tuotantoketjun loppupään palvelut. Avaruusala tarjoaa tärkeitä viestinnän, navigoinnin ja valvonnan välineitä ja avaa monia liiketoimintamahdollisuuksia erityisesti yhdistettynä digitaalisiin teknologioihin ja muihin tietolähteisiin. EU:n on tartuttava näihin mahdollisuuksiin hyödyntämällä täysimääräisesti avaruusohjelmiensa (Copernicus, EGNOS ja Galileo) potentiaali sekä suojelemalla avaruus- ja maainfrastruktuureja
  avaruusuhkia
  vastaan.

avaruusuhkia

Avaruus on strategisesti merkittävä: noin 10 prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta on yhteydessä avaruuspalvelujen käyttöön. EU:lla on maailmanlaajuisesti merkittävä avaruussektori, johon kuuluu vankka satelliittiteollisuus ja dynaamiset tuotantoketjun loppupään palvelut. Avaruusala tarjoaa tärkeitä viestinnän, navigoinnin ja valvonnan välineitä ja avaa monia
  tutkimus-, innovointi- ja
  liiketoimintamahdollisuuksia erityisesti yhdistettynä digitaalisiin teknologioihin ja muihin tietolähteisiin. EU:n on tartuttava näihin mahdollisuuksiin hyödyntämällä täysimääräisesti avaruusohjelmiensa (Copernicus, EGNOS ja Galileo) potentiaali
  , kannustamalla muun muassa tuotantoketjun loppupään ja loppukäyttäjien sovellusten kehitystä
  sekä suojelemalla avaruus- ja maainfrastruktuureja
  uhkia
  vastaan.

tutkimus-, innovointi- ja

, kannustamalla muun muassa tuotantoketjun loppupään ja loppukäyttäjien sovellusten kehitystä

uhkia

EU:n asema maailmanlaajuisena johtajana on ainutlaatuinen, ja sillä on mahdollisuus kasvattaa osuuttaan maailmanmarkkinoilla osoittamalla, miten digitaalinen kehitys, johtajuus keskeisissä kehitystä vauhdittavissa teknologioissa ja avaruusteknologioissa
  , siirtyminen vähähiiliseen
  kiertotalouteen
  ja
  kilpailukyky
  voivat vahvistaa toisiaan tieteellisen
  ja
  teknisen huippuosaamisen avulla
  .

, siirtyminen vähähiiliseen

ja

voivat vahvistaa toisiaan tieteellisen

teknisen huippuosaamisen avulla

EU:n asema maailmanlaajuisena johtajana on ainutlaatuinen, ja sillä on mahdollisuus kasvattaa osuuttaan maailmanmarkkinoilla osoittamalla, miten digitaalinen kehitys ja johtajuus keskeisissä kehitystä vauhdittavissa teknologioissa ja avaruusteknologioissa
  luovat mahdollisuuksia siirtyä kasvihuonekaasupäästöttömään talouteen, johon kuuluvat vähähiiliset teknologiat ja strategiat hiilestä irtautumiseen, ja biopohjaiseen
  kiertotalouteen
  sekä varmistaa
  kilpailukyky ja
  ymmärrys tästä tekniikasta ja kehityksestä yhteiskunnan tasolla
  .

luovat mahdollisuuksia siirtyä kasvihuonekaasupäästöttömään talouteen, johon kuuluvat vähähiiliset teknologiat ja strategiat hiilestä irtautumiseen, ja biopohjaiseen

sekä varmistaa

ymmärrys tästä tekniikasta ja kehityksestä yhteiskunnan tasolla

Digitoidun, kiertoa suosivan, vähähiilisen ja vähäpäästöisen talouden toteuttaminen edellyttää EU:n tason toimia arvoketjujen monimutkaisuuden, teknologioiden systeemisen ja monitieteellisen luonteen sekä niiden korkeiden kehittämiskustannusten ja ratkaistavien ongelmien monialaisuuden vuoksi. EU:n on varmistettava, että kaikki teollisuuden toimijat ja koko yhteiskunta voivat hyötyä kehittyneistä ja puhtaista teknologioista ja digitalisaatiosta. Pelkkä teknologioiden kehittäminen ei riitä. Teollispainotteiset infrastruktuurit, mukaan lukien pilottituotantolinjat, helpottavat EU:n yritysten perustamista ja auttavat erityisesti pk-yrityksiä hyödyntämään näitä teknologioita ja parantamaan suorituskykyä innovoinnin alalla.

Digitoidun, kiertoa suosivan, vähähiilisen ja vähäpäästöisen talouden toteuttaminen edellyttää EU:n tason toimia arvoketjujen monimutkaisuuden, teknologioiden systeemisen ja monitieteellisen luonteen sekä niiden korkeiden kehittämiskustannusten ja ratkaistavien ongelmien monialaisuuden vuoksi. EU:n on varmistettava, että kaikki teollisuuden toimijat ja koko yhteiskunta voivat hyötyä kehittyneistä ja puhtaista teknologioista ja digitalisaatiosta. Pelkkä teknologioiden kehittäminen ei riitä.
  Uudet kestävät liiketoimintamallit,
  teollispainotteiset infrastruktuurit, mukaan lukien pilottituotantolinjat, helpottavat EU:n yritysten perustamista ja auttavat erityisesti pk-yrityksiä hyödyntämään näitä teknologioita ja parantamaan suorituskykyä innovoinnin alalla.
  Tässä yhteydessä myös kulttuurialalla ja luovilla aloilla on merkittävä rooli digitaalisen kehityksen ja tieto- ja viestintätekniikkalähtöisen innovoinnin edistäjinä Euroopassa.

Uudet kestävät liiketoimintamallit,

Tässä yhteydessä myös kulttuurialalla ja luovilla aloilla on merkittävä rooli digitaalisen kehityksen ja tieto- ja viestintätekniikkalähtöisen innovoinnin edistäjinä Euroopassa.

Teollisuuden vahva sitoutuminen on välttämätöntä, kun määritetään painopistealueita ja kehitetään tutkimus- ja innovointisuunnitelmia, sillä se lisää julkisen rahoituksen vipuvaikutusta ja varmistaa tulosten käyttöönoton. Ymmärrys ja hyväksyminen yhteiskunnan tasolla ovat menestyksen avaintekijöitä, alakohtaista osaamista ja standardointia koskevan uuden agendan lisäksi.

Teollisuuden vahva sitoutuminen on välttämätöntä, kun määritetään painopistealueita ja kehitetään tutkimus- ja innovointisuunnitelmia, sillä se lisää julkisen
  ja yksityisen lisärahoituksen
  vipuvaikutusta ja varmistaa tulosten käyttöönoton. Ymmärrys ja hyväksyminen yhteiskunnan tasolla ovat menestyksen avaintekijöitä, alakohtaista osaamista ja standardointia koskevan uuden agendan lisäksi.

ja yksityisen lisärahoituksen

Digitaalisten, keskeisten kehitystä vauhdittavien teknologioiden ja avaruusteknologioiden sekä raaka-aineiden kestävän toimituksen yhdistäminen mahdollistavat entistä järjestelmällisemmän lähestymistavan sekä nopeamman ja syvällisemmän digitaalisen ja teollisen kehityksen. Se varmistaa, että tutkimus ja innovointi näillä aloilla antaa pontta EU:n politiikkojen täytäntöönpanoon teollisuuden, digitoinnin, ympäristön, energian ja ilmaston, kiertotalouden, raaka-aineiden ja kehittyneiden materiaalien sekä avaruuden sektoreilla.

Digitaalisten, keskeisten kehitystä vauhdittavien teknologioiden ja avaruusteknologioiden sekä raaka-aineiden kestävän toimituksen yhdistäminen mahdollistavat entistä järjestelmällisemmän lähestymistavan sekä nopeamman ja syvällisemmän digitaalisen ja teollisen kehityksen.
  Tämä
  varmistaa, että tutkimus ja innovointi näillä aloilla antaa pontta EU:n politiikkojen täytäntöönpanoon teollisuuden, digitoinnin, ympäristön, energian ja ilmaston,
  liikkuvuuden,
  kiertotalouden, raaka-aineiden ja kehittyneiden materiaalien sekä avaruuden sektoreilla.

Tämä

liikkuvuuden,

Täydentävyys varmistetaan Digitaalinen Eurooppa -ohjelman toimilla, jotta ohjelmien rajat voidaan pitää selkeinä ja välttää päällekkäisyydet.

Täydentävyys varmistetaan Digitaalinen Eurooppa -ohjelman toimilla, jotta ohjelmien rajat voidaan pitää selkeinä ja välttää päällekkäisyydet.

Toimilla edistetään suoraan erityisesti seuraavia kestävän kehityksen tavoitteita: SDG 8 – Ihmisarvoinen työ ja talouskasvu; SDG 9 – Teollisuus, innovointi ja infrastruktuuri, SDG 12 – Vastuullinen kulutus ja tuotanto; SDG 13 – Ilmastotoimet.

Toimilla edistetään suoraan erityisesti seuraavia kestävän kehityksen tavoitteita: SDG 8 – Ihmisarvoinen työ ja talouskasvu; SDG 9 – Teollisuus, innovointi ja infrastruktuuri, SDG 12 – Vastuullinen kulutus ja tuotanto; SDG 13 – Ilmastotoimet.

Tarkistus 54

Tarkistus 54

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.1 alakohta

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.2.1. | Valmistusteknologiat |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.2.1.

Valmistusteknologiat

| 3.2.1. | Valmistusteknologiat |
| --- | --- |

3.2.1.

Valmistusteknologiat

Valmistusteollisuus vauhdittaa EU:n työllisyyttä ja vaurautta. Ala tuottaa yli kolme neljäsosaa EU:n maailmanlaajuisesta viennistä ja tarjoaa yli 100 miljoonaa suoraa ja välillistä työpaikkaa. EU:n valmistusteollisuuden keskeinen haaste on säilyä maailmanlaajuisesti kilpailukykyisenä älykkäämpien
  ja
  yksilöllisempien, suurta lisäarvoa tuovien tuotteiden avulla,
  jotka tuotetaan nykyistä merkittävästi alhaisemmilla energiakustannuksilla
  . Luovat ja kulttuuriset panokset ovat elintärkeitä
  lisäarvon tuottamisessa
  .

ja

jotka tuotetaan nykyistä merkittävästi alhaisemmilla energiakustannuksilla

lisäarvon tuottamisessa

Valmistusteollisuus vauhdittaa EU:n työllisyyttä ja vaurautta. Ala tuottaa yli kolme neljäsosaa EU:n maailmanlaajuisesta viennistä ja tarjoaa yli 100 miljoonaa suoraa ja välillistä työpaikkaa. EU:n valmistusteollisuuden keskeinen haaste on säilyä maailmanlaajuisesti kilpailukykyisenä älykkäämpien, yksilöllisempien
  ja energia- ja resurssitehokkaampien
  , suurta lisäarvoa tuovien tuotteiden avulla,
  joiden hiilijalanjälki on pienempi ja jotka tuottavat vähemmän jätettä ja saasteita
  . Luovat ja kulttuuriset panokset
  sekä yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden luomat mahdollisuudet teknologian ja ihmisten välisestä suhteesta
  ovat elintärkeitä
  tavoitteiden saavuttamisessa
  .

ja energia- ja resurssitehokkaampien

joiden hiilijalanjälki on pienempi ja jotka tuottavat vähemmän jätettä ja saasteita

sekä yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden luomat mahdollisuudet teknologian ja ihmisten välisestä suhteesta

tavoitteiden saavuttamisessa

Päälinjat

Päälinjat

| — | Käänteentekevät valmistusteknologiat, kuten materiaalia lisäävä valmistus, teollisuusrobotiikka ja ihmisen ja koneen yhdistävät valmistusjärjestelmät, joita edistetään myös EU:n teollisuuteen suuntautuvien infrastruktuurien verkoston kautta; |
| --- | --- |

—

Käänteentekevät valmistusteknologiat, kuten materiaalia lisäävä valmistus, teollisuusrobotiikka ja ihmisen ja koneen yhdistävät valmistusjärjestelmät, joita edistetään myös EU:n teollisuuteen suuntautuvien infrastruktuurien verkoston kautta;

| — | Käänteentekevät valmistusteknologiat, kuten materiaalia lisäävä valmistus,
  mallinnus, simulointi, teollisuuden automaatio ja
  teollisuusrobotiikka ja ihmisen ja koneen yhdistävät valmistusjärjestelmät, joita edistetään myös EU:n teollisuuteen suuntautuvien infrastruktuurien verkoston kautta; |
| --- | --- |

—

Käänteentekevät valmistusteknologiat, kuten materiaalia lisäävä valmistus,
  mallinnus, simulointi, teollisuuden automaatio ja
  teollisuusrobotiikka ja ihmisen ja koneen yhdistävät valmistusjärjestelmät, joita edistetään myös EU:n teollisuuteen suuntautuvien infrastruktuurien verkoston kautta;

mallinnus, simulointi, teollisuuden automaatio ja

| — | Koko arvoketjun kattavat läpimurtoinnovaatiot, joissa käytetään erilaisia kehitystä vauhdittavia teknologioita (esimerkiksi toisiaan lähentyviä teknologioita, tekoälyä, data-analytiikkaa, teollisuusrobotiikkaa, biovalmistusta, kehittyneitä akkuteknologioita); |
| --- | --- |

—

Koko arvoketjun kattavat läpimurtoinnovaatiot, joissa käytetään erilaisia kehitystä vauhdittavia teknologioita (esimerkiksi toisiaan lähentyviä teknologioita, tekoälyä, data-analytiikkaa, teollisuusrobotiikkaa, biovalmistusta, kehittyneitä akkuteknologioita);

| — | Koko arvoketjun kattavat läpimurtoinnovaatiot, joissa käytetään erilaisia kehitystä vauhdittavia teknologioita (esimerkiksi toisiaan lähentyviä teknologioita, tekoälyä, data-analytiikkaa, teollisuusrobotiikkaa,
  kestävää
  biovalmistusta, kehittyneitä akkuteknologioita); |
| --- | --- |

—

Koko arvoketjun kattavat läpimurtoinnovaatiot, joissa käytetään erilaisia kehitystä vauhdittavia teknologioita (esimerkiksi toisiaan lähentyviä teknologioita, tekoälyä, data-analytiikkaa, teollisuusrobotiikkaa,
  kestävää
  biovalmistusta, kehittyneitä akkuteknologioita);

kestävää

| — | Taidot ja työtilat, jotka on
  EU:n sosiaalisia arvoja noudattaen
  täysin mukautettu uusiin teknologioihin; |
| --- | --- |

—

Taidot ja työtilat, jotka on
  EU:n sosiaalisia arvoja noudattaen
  täysin mukautettu uusiin teknologioihin;

EU:n sosiaalisia arvoja noudattaen

| — | Taidot ja työtilat, jotka on täysin mukautettu uusiin teknologioihin
  myös ergonomian osalta ja jotka vastaavat EU:n sosiaalisia arvoja ja tarpeita
  ; |
| --- | --- |

—

Taidot ja työtilat, jotka on täysin mukautettu uusiin teknologioihin
  myös ergonomian osalta ja jotka vastaavat EU:n sosiaalisia arvoja ja tarpeita
  ;

myös ergonomian osalta ja jotka vastaavat EU:n sosiaalisia arvoja ja tarpeita

| — | Joustavat, erittäin tarkat, virheettömät ja jätteettömät kognitiiviset laitokset
  ja
  älykkäät valmistusjärjestelmät, jotka vastaavat asiakkaiden tarpeisiin; |
| --- | --- |

—

Joustavat, erittäin tarkat, virheettömät ja jätteettömät kognitiiviset laitokset
  ja
  älykkäät valmistusjärjestelmät, jotka vastaavat asiakkaiden tarpeisiin;

ja

| — | Joustavat, erittäin tarkat, virheettömät ja jätteettömät kognitiiviset laitokset
  sekä
  älykkäät
  ja energiatehokkaat
  valmistusjärjestelmät, jotka vastaavat asiakkaiden tarpeisiin; |
| --- | --- |

—

Joustavat, erittäin tarkat, virheettömät ja jätteettömät kognitiiviset laitokset
  sekä
  älykkäät
  ja energiatehokkaat
  valmistusjärjestelmät, jotka vastaavat asiakkaiden tarpeisiin;

sekä

ja energiatehokkaat

| — | Tekniikan läpimurtoinnovaatiot, jotka liittyvät rakennusalueen tutkimukseen sekä paikan päällä tapahtuvan asennuksen ja esivalmistettujen komponenttien täydelliseen automatisointiin. |
| --- | --- |

—

Tekniikan läpimurtoinnovaatiot, jotka liittyvät rakennusalueen tutkimukseen sekä paikan päällä tapahtuvan asennuksen ja esivalmistettujen komponenttien täydelliseen automatisointiin.

| — | Tekniikan läpimurtoinnovaatiot, jotka liittyvät rakennusalueen tutkimukseen sekä paikan päällä tapahtuvan asennuksen ja esivalmistettujen komponenttien täydelliseen automatisointiin. |
| --- | --- |

—

Tekniikan läpimurtoinnovaatiot, jotka liittyvät rakennusalueen tutkimukseen sekä paikan päällä tapahtuvan asennuksen ja esivalmistettujen komponenttien täydelliseen automatisointiin.

Tarkistus 55

Tarkistus 55

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.2 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.2 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kilpailukykyiselle EU:lle on erittäin tärkeää pitää yllä ja kehittää itsenäisesti vahvaa suunnittelua ja tuotantokapasiteettia keskeisimmissä digitaalisissa teknologioissa, kuten mikro- ja nanoelektroniikassa, fotoniikassa, ohjelmistoissa ja järjestelmissä ja niiden integroinnissa sekä näihin sovelluksiin tarvittavissa kehittyneissä materiaaleissa. | Kilpailukykyiselle EU:lle on erittäin tärkeää pitää yllä ja kehittää itsenäisesti vahvaa suunnittelua ja tuotantokapasiteettia keskeisimmissä digitaalisissa teknologioissa, kuten mikro- ja nanoelektroniikassa, fotoniikassa, ohjelmistoissa ja järjestelmissä ja niiden integroinnissa
  ja standardoinnissa
  sekä näihin sovelluksiin tarvittavissa kehittyneissä materiaaleissa.
  Keskeiset kehitystä vauhdittavat digitaaliteknologiat ovat tärkeässä asemassa, jotta voidaan kuroa umpeen kuilu huipputason tutkimuksen ja markkinoita luovien innovaatioiden välillä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Kilpailukykyiselle EU:lle on erittäin tärkeää pitää yllä ja kehittää itsenäisesti vahvaa suunnittelua ja tuotantokapasiteettia keskeisimmissä digitaalisissa teknologioissa, kuten mikro- ja nanoelektroniikassa, fotoniikassa, ohjelmistoissa ja järjestelmissä ja niiden integroinnissa sekä näihin sovelluksiin tarvittavissa kehittyneissä materiaaleissa.

Kilpailukykyiselle EU:lle on erittäin tärkeää pitää yllä ja kehittää itsenäisesti vahvaa suunnittelua ja tuotantokapasiteettia keskeisimmissä digitaalisissa teknologioissa, kuten mikro- ja nanoelektroniikassa, fotoniikassa, ohjelmistoissa ja järjestelmissä ja niiden integroinnissa
  ja standardoinnissa
  sekä näihin sovelluksiin tarvittavissa kehittyneissä materiaaleissa.
  Keskeiset kehitystä vauhdittavat digitaaliteknologiat ovat tärkeässä asemassa, jotta voidaan kuroa umpeen kuilu huipputason tutkimuksen ja markkinoita luovien innovaatioiden välillä.

ja standardoinnissa

Keskeiset kehitystä vauhdittavat digitaaliteknologiat ovat tärkeässä asemassa, jotta voidaan kuroa umpeen kuilu huipputason tutkimuksen ja markkinoita luovien innovaatioiden välillä.

Tarkistus 56

Tarkistus 56

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.2 alakohta – 2 kohta

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.2 alakohta – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Nanoelektroniikan suunnittelu- ja käsittelykonseptit, jotka vastaavat digitalisaatiokehityksen erityisvaatimuksiin ja globaaleihin haasteisiin toimivuuden,
  energiankulutuksen
  ja yhdentymisen kannalta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Nanoelektroniikan suunnittelu- ja käsittelykonseptit, jotka vastaavat digitalisaatiokehityksen erityisvaatimuksiin ja globaaleihin haasteisiin toimivuuden,
  energiankulutuksen
  ja yhdentymisen kannalta;

energiankulutuksen

| — | Nanoelektroniikan suunnittelu- ja käsittelykonseptit, jotka vastaavat digitalisaatiokehityksen erityisvaatimuksiin ja globaaleihin haasteisiin
  suorituskyvyn,
  toimivuuden,
  energian jakamisen ja kulutuksen sekä tehokkuuden
  ja yhdentymisen kannalta; |
| --- | --- |

—

Nanoelektroniikan suunnittelu- ja käsittelykonseptit, jotka vastaavat digitalisaatiokehityksen erityisvaatimuksiin ja globaaleihin haasteisiin
  suorituskyvyn,
  toimivuuden,
  energian jakamisen ja kulutuksen sekä tehokkuuden
  ja yhdentymisen kannalta;

suorituskyvyn,

energian jakamisen ja kulutuksen sekä tehokkuuden

| — | Tunnistinteknologiat ja niiden yhdentäminen laskentayksiköiden kanssa esineiden internetin mahdollistajana, mukaan lukien innovatiiviset ratkaisut, jotka liittyvät
  ihmisystävällisiin
  vuorovaikutteisiin esineisiin käytettäviin joustaviin ja mukautuviin materiaaleihin; |
| --- | --- |

—

Tunnistinteknologiat ja niiden yhdentäminen laskentayksiköiden kanssa esineiden internetin mahdollistajana, mukaan lukien innovatiiviset ratkaisut, jotka liittyvät
  ihmisystävällisiin
  vuorovaikutteisiin esineisiin käytettäviin joustaviin ja mukautuviin materiaaleihin;

ihmisystävällisiin

| — | Tunnistinteknologiat ja niiden yhdentäminen laskentayksiköiden kanssa esineiden internetin mahdollistajana, mukaan lukien innovatiiviset ratkaisut, jotka liittyvät
  turvallisiin, varmoihin ja ihmis- ja ympäristöystävällisiin
  vuorovaikutteisiin esineisiin käytettäviin joustaviin ja mukautuviin materiaaleihin; |
| --- | --- |

—

Tunnistinteknologiat ja niiden yhdentäminen laskentayksiköiden kanssa esineiden internetin mahdollistajana, mukaan lukien innovatiiviset ratkaisut, jotka liittyvät
  turvallisiin, varmoihin ja ihmis- ja ympäristöystävällisiin
  vuorovaikutteisiin esineisiin käytettäviin joustaviin ja mukautuviin materiaaleihin;

turvallisiin, varmoihin ja ihmis- ja ympäristöystävällisiin

| — | Teknologiat, jotka täydentävät nanoelektroniikkaa tai toimivat vaihtoehtoina sille, kuten neuromorfisen laskentatehon tekoälysovellukset tai integroitu kvanttilaskenta; |
| --- | --- |

—

Teknologiat, jotka täydentävät nanoelektroniikkaa tai toimivat vaihtoehtoina sille, kuten neuromorfisen laskentatehon tekoälysovellukset tai integroitu kvanttilaskenta;

| — | Teknologiat, jotka täydentävät nanoelektroniikkaa tai toimivat vaihtoehtoina sille, kuten neuromorfisen laskentatehon tekoälysovellukset tai integroitu kvanttilaskenta; |
| --- | --- |

—

Teknologiat, jotka täydentävät nanoelektroniikkaa tai toimivat vaihtoehtoina sille, kuten neuromorfisen laskentatehon tekoälysovellukset tai integroitu kvanttilaskenta;

| — | Laskenta-arkkitehtuurit ja pienitehoiset prosessorit monenlaisille sovelluksille, kuten laskentatehon hajasijoittaminen lähelle kuluttajia, teollisuuden digitalisointi, massadata ja pilvipalvelut, älykäs energia sekä verkotettu ja automatisoitu ajaminen; |
| --- | --- |

—

Laskenta-arkkitehtuurit ja pienitehoiset prosessorit monenlaisille sovelluksille, kuten laskentatehon hajasijoittaminen lähelle kuluttajia, teollisuuden digitalisointi, massadata ja pilvipalvelut, älykäs energia sekä verkotettu ja automatisoitu ajaminen;

| — | Laskenta-arkkitehtuurit ja pienitehoiset prosessorit monenlaisille sovelluksille, kuten laskentatehon hajasijoittaminen lähelle kuluttajia, teollisuuden digitalisointi,
  automaatio ja robotiikka,
  massadata ja pilvipalvelut, älykäs energia sekä verkotettu ja automatisoitu ajaminen; |
| --- | --- |

—

Laskenta-arkkitehtuurit ja pienitehoiset prosessorit monenlaisille sovelluksille, kuten laskentatehon hajasijoittaminen lähelle kuluttajia, teollisuuden digitalisointi,
  automaatio ja robotiikka,
  massadata ja pilvipalvelut, älykäs energia sekä verkotettu ja automatisoitu ajaminen;

automaatio ja robotiikka,

| — | Tietokonelaitteistot, joiden toiminnan luotettavuus on varmistettu sisäänrakennetuilla panos-tuotos-tietojen tietosuoja- ja suojaustoimenpiteillä sekä tiedonkäsittelyohjeilla; |
| --- | --- |

—

Tietokonelaitteistot, joiden toiminnan luotettavuus on varmistettu sisäänrakennetuilla panos-tuotos-tietojen tietosuoja- ja suojaustoimenpiteillä sekä tiedonkäsittelyohjeilla;

| — | Tietokonelaitteistot, joiden toiminnan luotettavuus on varmistettu sisäänrakennetuilla panos-tuotos-tietojen tietosuoja- ja suojaustoimenpiteillä sekä tiedonkäsittelyohjeilla; |
| --- | --- |

—

Tietokonelaitteistot, joiden toiminnan luotettavuus on varmistettu sisäänrakennetuilla panos-tuotos-tietojen tietosuoja- ja suojaustoimenpiteillä sekä tiedonkäsittelyohjeilla;

| — | Fotoniikkateknologiat, jotka mahdollistavat toimintojensa ja suorituskykynsä osalta edistyneet sovellukset; |
| --- | --- |

—

Fotoniikkateknologiat, jotka mahdollistavat toimintojensa ja suorituskykynsä osalta edistyneet sovellukset;

| — | Fotoniikkateknologiat, jotka mahdollistavat toimintojensa
  , integrointinsa
  ja suorituskykynsä osalta edistyneet sovellukset; |
| --- | --- |

—

Fotoniikkateknologiat, jotka mahdollistavat toimintojensa
  , integrointinsa
  ja suorituskykynsä osalta edistyneet sovellukset;

, integrointinsa

| — | Järjestelmätekniikkateknologiat, joilla tuetaan täysin itsenäisiä järjestelmiä fyysisen maailman kanssa vuorovaikutuksessa toimivissa luotettavissa sovelluksissa, mukaan lukien teolliset ja turvallisuuden kannalta kriittiset alat; |
| --- | --- |

—

Järjestelmätekniikkateknologiat, joilla tuetaan täysin itsenäisiä järjestelmiä fyysisen maailman kanssa vuorovaikutuksessa toimivissa luotettavissa sovelluksissa, mukaan lukien teolliset ja turvallisuuden kannalta kriittiset alat;

| — | Järjestelmätekniikkateknologiat, joilla tuetaan täysin itsenäisiä järjestelmiä fyysisen maailman kanssa vuorovaikutuksessa toimivissa luotettavissa sovelluksissa, mukaan lukien teolliset ja turvallisuuden kannalta kriittiset alat; |
| --- | --- |

—

Järjestelmätekniikkateknologiat, joilla tuetaan täysin itsenäisiä järjestelmiä fyysisen maailman kanssa vuorovaikutuksessa toimivissa luotettavissa sovelluksissa, mukaan lukien teolliset ja turvallisuuden kannalta kriittiset alat;

| — | Ohjelmistoteknologiat
  , jotka parantavat ohjelmistojen laatua, turvallisuutta ja luotettavuutta sekä käyttöikää, lisäävät kehitystuottavuutta ja tuovat ohjelmistoihin sisäänrakennetun tekoälyn ja resilienssiä; |
| --- | --- |

—

Ohjelmistoteknologiat
  , jotka parantavat ohjelmistojen laatua, turvallisuutta ja luotettavuutta sekä käyttöikää, lisäävät kehitystuottavuutta ja tuovat ohjelmistoihin sisäänrakennetun tekoälyn ja resilienssiä;

Ohjelmistoteknologiat

| — | Ohjelmisto- ja laitteistoteknologiat
  , jotka parantavat ohjelmistojen laatua, turvallisuutta ja luotettavuutta sekä käyttöikää, lisäävät kehitystuottavuutta
  ja yhteentoimivuutta
  ja tuovat ohjelmistoihin sisäänrakennetun tekoälyn ja resilienssiä; |
| --- | --- |

—

Ohjelmisto- ja laitteistoteknologiat
  , jotka parantavat ohjelmistojen laatua, turvallisuutta ja luotettavuutta sekä käyttöikää, lisäävät kehitystuottavuutta
  ja yhteentoimivuutta
  ja tuovat ohjelmistoihin sisäänrakennetun tekoälyn ja resilienssiä;

Ohjelmisto- ja laitteistoteknologiat

ja yhteentoimivuutta

| — | Uudet teknologiat, joilla laajennetaan digitaalitekniikkaa ja kavennetaan kuilua, joka on tutkimuksellisen konseptin toimivuuden osoittamisen ja merkityksellisten markkinoiden vaatiman teollisen toteutettavuuden välillä. |
| --- | --- |

—

Uudet teknologiat, joilla laajennetaan digitaalitekniikkaa ja kavennetaan kuilua, joka on tutkimuksellisen konseptin toimivuuden osoittamisen ja merkityksellisten markkinoiden vaatiman teollisen toteutettavuuden välillä.

| — | Uudet teknologiat, joilla laajennetaan digitaalitekniikkaa ja kavennetaan kuilua, joka on tutkimuksellisen konseptin toimivuuden osoittamisen ja merkityksellisten markkinoiden vaatiman teollisen toteutettavuuden välillä; |
| --- | --- |

—

Uudet teknologiat, joilla laajennetaan digitaalitekniikkaa ja kavennetaan kuilua, joka on tutkimuksellisen konseptin toimivuuden osoittamisen ja merkityksellisten markkinoiden vaatiman teollisen toteutettavuuden välillä;

| — | Kulttuurialalle ja luoville aloille, kuten audiovisuaaliselle alalle, arkistoille ja kirjastoille sekä julkaisemiseen, suunnattu digitaalitekniikka, jonka avulla kehitetään uusia välineitä digitaalisen sisällön käytön mahdollistamiseksi sekä sen hyödyntämiseksi ja säilyttämiseksi; |
| --- | --- |

—

Kulttuurialalle ja luoville aloille, kuten audiovisuaaliselle alalle, arkistoille ja kirjastoille sekä julkaisemiseen, suunnattu digitaalitekniikka, jonka avulla kehitetään uusia välineitä digitaalisen sisällön käytön mahdollistamiseksi sekä sen hyödyntämiseksi ja säilyttämiseksi;

Kulttuurialalle ja luoville aloille, kuten audiovisuaaliselle alalle, arkistoille ja kirjastoille sekä julkaisemiseen, suunnattu digitaalitekniikka, jonka avulla kehitetään uusia välineitä digitaalisen sisällön käytön mahdollistamiseksi sekä sen hyödyntämiseksi ja säilyttämiseksi;

| — | Uusien ekoinnovoinnin liiketoimintamallien ja vaihtoehtoisten resurssi- ja energiatehokkaiden tuotantomallien kehittäminen. |
| --- | --- |

—

Uusien ekoinnovoinnin liiketoimintamallien ja vaihtoehtoisten resurssi- ja energiatehokkaiden tuotantomallien kehittäminen.

Uusien ekoinnovoinnin liiketoimintamallien ja vaihtoehtoisten resurssi- ja energiatehokkaiden tuotantomallien kehittäminen.

Tarkistus 57

Tarkistus 57

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.3 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.3 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| EU:lla on maailmanlaajuinen johtoasema kehittyneiden materiaalien ja niihin liittyvien prosessien alalla, joka vastaa 20:ta prosenttia EU:n teollisuuden perustasta ja muodostaa raaka-aineiden jalostustoiminnan kautta lähes kaikkien arvoketjujen juuret. Jotta EU säilyy kilpailukykyisenä ja vastaa kansalaisten tarpeisiin, jotka liittyvät kestäviin, turvallisiin ja kehittyneisiin materiaaleihin, sen on parannettava materiaalien kierrätettävyyttä, pienennettävä hiili- ja ympäristöjalanjälkeä ja edistettävä monialaista teollista innovointia tukemalla uusia sovelluksia kaikilla teollisuuden aloilla. | EU:lla on maailmanlaajuinen johtoasema kehittyneiden materiaalien ja niihin liittyvien prosessien alalla, joka vastaa 20:ta prosenttia EU:n teollisuuden perustasta ja muodostaa raaka-aineiden jalostustoiminnan kautta lähes kaikkien arvoketjujen juuret. Jotta EU säilyy kilpailukykyisenä ja vastaa kansalaisten tarpeisiin, jotka liittyvät kestäviin, turvallisiin ja kehittyneisiin materiaaleihin
  , mukaan lukien ympäristöystävälliset vaihtoehtoiset materiaalit,
  sen on parannettava materiaalien
  kestävyyttä, uudelleenkäytettävyyttä ja
  kierrätettävyyttä, pienennettävä hiili- ja ympäristöjalanjälkeä ja edistettävä monialaista teollista innovointia tukemalla uusia sovelluksia
  ja standardointia
  kaikilla teollisuuden aloilla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

EU:lla on maailmanlaajuinen johtoasema kehittyneiden materiaalien ja niihin liittyvien prosessien alalla, joka vastaa 20:ta prosenttia EU:n teollisuuden perustasta ja muodostaa raaka-aineiden jalostustoiminnan kautta lähes kaikkien arvoketjujen juuret. Jotta EU säilyy kilpailukykyisenä ja vastaa kansalaisten tarpeisiin, jotka liittyvät kestäviin, turvallisiin ja kehittyneisiin materiaaleihin, sen on parannettava materiaalien kierrätettävyyttä, pienennettävä hiili- ja ympäristöjalanjälkeä ja edistettävä monialaista teollista innovointia tukemalla uusia sovelluksia kaikilla teollisuuden aloilla.

EU:lla on maailmanlaajuinen johtoasema kehittyneiden materiaalien ja niihin liittyvien prosessien alalla, joka vastaa 20:ta prosenttia EU:n teollisuuden perustasta ja muodostaa raaka-aineiden jalostustoiminnan kautta lähes kaikkien arvoketjujen juuret. Jotta EU säilyy kilpailukykyisenä ja vastaa kansalaisten tarpeisiin, jotka liittyvät kestäviin, turvallisiin ja kehittyneisiin materiaaleihin
  , mukaan lukien ympäristöystävälliset vaihtoehtoiset materiaalit,
  sen on parannettava materiaalien
  kestävyyttä, uudelleenkäytettävyyttä ja
  kierrätettävyyttä, pienennettävä hiili- ja ympäristöjalanjälkeä ja edistettävä monialaista teollista innovointia tukemalla uusia sovelluksia
  ja standardointia
  kaikilla teollisuuden aloilla.

, mukaan lukien ympäristöystävälliset vaihtoehtoiset materiaalit,

kestävyyttä, uudelleenkäytettävyyttä ja

ja standardointia

Tarkistus 58

Tarkistus 58

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.3 alakohta – 2 kohta

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.3 alakohta – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Päälinjat | Päälinjat |
| — | Materiaalit (mukaan lukien muovi-, bio-
  , nano-,
  kaksiulotteiset, älykkäät ja monimateriaalit), joiden suunnittelussa on käytetty uusia ominaisuuksia ja toiminnallisuuksia ja jotka täyttävät sääntelyvaatimukset (mutta jotka eivät lisää ympäristöpaineita niiden tuotannon tai käytön aikana tai käytön päättymisen jälkeen); |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Päälinjat

Päälinjat

—

Materiaalit (mukaan lukien muovi-, bio-
  , nano-,
  kaksiulotteiset, älykkäät ja monimateriaalit), joiden suunnittelussa on käytetty uusia ominaisuuksia ja toiminnallisuuksia ja jotka täyttävät sääntelyvaatimukset (mutta jotka eivät lisää ympäristöpaineita niiden tuotannon tai käytön aikana tai käytön päättymisen jälkeen);

, nano-,

| — | Materiaalit (mukaan lukien muovi-,
  biomuovi-,
  bio-
  ja nanomateriaalit
  sekä kaksiulotteiset
  ja
  älykkäät
  materiaalit
  ja monimateriaalit), joiden suunnittelussa on käytetty uusia ominaisuuksia ja toiminnallisuuksia ja jotka täyttävät sääntelyvaatimukset (mutta jotka eivät lisää ympäristöpaineita
  tai haitallisia ulkoisvaikutuksia
  niiden tuotannon tai käytön aikana tai käytön päättymisen jälkeen); |
| --- | --- |

—

Materiaalit (mukaan lukien muovi-,
  biomuovi-,
  bio-
  ja nanomateriaalit
  sekä kaksiulotteiset
  ja
  älykkäät
  materiaalit
  ja monimateriaalit), joiden suunnittelussa on käytetty uusia ominaisuuksia ja toiminnallisuuksia ja jotka täyttävät sääntelyvaatimukset (mutta jotka eivät lisää ympäristöpaineita
  tai haitallisia ulkoisvaikutuksia
  niiden tuotannon tai käytön aikana tai käytön päättymisen jälkeen);

biomuovi-,

ja nanomateriaalit

ja

materiaalit

tai haitallisia ulkoisvaikutuksia

| — | Integroidut materiaaliprosessit ja asiakaslähtöisen ja eettisen lähestymistavan mukainen tuotanto, mukaan lukien esinormatiiviset toimet ja elinkaaren arviointi, raaka-aineiden hankinta ja hallinta, kestävyys, uudelleenkäytettävyys ja kierrätettävyys, turvallisuus, riskinarviointi ja -hallinta; |
| --- | --- |

—

Integroidut materiaaliprosessit ja asiakaslähtöisen ja eettisen lähestymistavan mukainen tuotanto, mukaan lukien esinormatiiviset toimet ja elinkaaren arviointi, raaka-aineiden hankinta ja hallinta, kestävyys, uudelleenkäytettävyys ja kierrätettävyys, turvallisuus, riskinarviointi ja -hallinta;

| — | Integroidut materiaaliprosessit ja asiakaslähtöisen ja eettisen lähestymistavan mukainen tuotanto, mukaan lukien esinormatiiviset toimet ja elinkaaren arviointi, raaka-aineiden
  kestävä
  hankinta ja hallinta, kestävyys, uudelleenkäytettävyys ja kierrätettävyys, turvallisuus, riskinarviointi ja -hallinta; |
| --- | --- |

—

Integroidut materiaaliprosessit ja asiakaslähtöisen ja eettisen lähestymistavan mukainen tuotanto, mukaan lukien esinormatiiviset toimet ja elinkaaren arviointi, raaka-aineiden
  kestävä
  hankinta ja hallinta, kestävyys, uudelleenkäytettävyys ja kierrätettävyys, turvallisuus, riskinarviointi ja -hallinta;

kestävä

| — | Materiaaliset mahdollistajat, kuten kuvaus (esimerkiksi laadunvarmistusta varten), mallinnus, pilotointi ja käytön laajentaminen; |
| --- | --- |

—

Materiaaliset mahdollistajat, kuten kuvaus (esimerkiksi laadunvarmistusta varten), mallinnus, pilotointi ja käytön laajentaminen;

| — | Materiaaliset mahdollistajat, kuten kuvaus (esimerkiksi laadunvarmistusta varten), mallinnus, pilotointi ja käytön laajentaminen; |
| --- | --- |

—

Materiaaliset mahdollistajat, kuten kuvaus (esimerkiksi laadunvarmistusta varten), mallinnus, pilotointi ja käytön laajentaminen;

| — | EU:n teknologiainfrastruktuurien
  innovaatioekosysteemi

   (16), joka tunnistetaan ja asetetaan etusijalle jäsenvaltioiden kanssa yhteisymmärryksessä ja joka tarjoaa palveluja EU:n teollisuuden, erityisesti pk-yritysten, teknologisen kehityksen ja teknologisten ratkaisujen käyttöönoton nopeuttamiseksi; tämä kattaa kaikki keskeiset teknologiat, jotka ovat välttämättömiä innovaatioiden mahdollistamiseksi materiaalien alalla; |
| --- | --- |

—

EU:n teknologiainfrastruktuurien
  innovaatioekosysteemi

   (16), joka tunnistetaan ja asetetaan etusijalle jäsenvaltioiden kanssa yhteisymmärryksessä ja joka tarjoaa palveluja EU:n teollisuuden, erityisesti pk-yritysten, teknologisen kehityksen ja teknologisten ratkaisujen käyttöönoton nopeuttamiseksi; tämä kattaa kaikki keskeiset teknologiat, jotka ovat välttämättömiä innovaatioiden mahdollistamiseksi materiaalien alalla;

innovaatioekosysteemi

16

| — | EU:n
  tutkimus- ja
  teknologiainfrastruktuurien
  innovaatioverkosto

   (16), joka tunnistetaan ja asetetaan etusijalle jäsenvaltioiden kanssa yhteisymmärryksessä
  ESFRI-etenemissuunnitelma huomioiden
  ja joka tarjoaa palveluja EU:n teollisuuden, erityisesti pk-yritysten, teknologisen kehityksen ja teknologisten ratkaisujen käyttöönoton nopeuttamiseksi; |
| --- | --- |

—

EU:n
  tutkimus- ja
  teknologiainfrastruktuurien
  innovaatioverkosto

   (16), joka tunnistetaan ja asetetaan etusijalle jäsenvaltioiden kanssa yhteisymmärryksessä
  ESFRI-etenemissuunnitelma huomioiden
  ja joka tarjoaa palveluja EU:n teollisuuden, erityisesti pk-yritysten, teknologisen kehityksen ja teknologisten ratkaisujen käyttöönoton nopeuttamiseksi;

tutkimus- ja

innovaatioverkosto

16

ESFRI-etenemissuunnitelma huomioiden

| — | Kehittyneiden materiaalien ja muiden kehitystä vauhdittavien keskeisten teknologioiden tulevien ja kehittyvien suuntausten analysointi; |
| --- | --- |

—

Kehittyneiden materiaalien ja muiden kehitystä vauhdittavien keskeisten teknologioiden tulevien ja kehittyvien suuntausten analysointi;

| — | Kehittyneiden materiaalien ja muiden kehitystä vauhdittavien keskeisten teknologioiden tulevien ja kehittyvien suuntausten analysointi; |
| --- | --- |

—

Kehittyneiden materiaalien ja muiden kehitystä vauhdittavien keskeisten teknologioiden tulevien ja kehittyvien suuntausten analysointi;

| — | Suunnitteluun, arkkitehtuuriin ja yleiseen luovuuteen perustuvat ratkaisut, jotka ovat vahvasti käyttäjälähtöisiä ja joilla lisätään teollisuuden alojen ja luovien toimialojen arvoa. |
| --- | --- |

—

Suunnitteluun, arkkitehtuuriin ja yleiseen luovuuteen perustuvat ratkaisut, jotka ovat vahvasti käyttäjälähtöisiä ja joilla lisätään teollisuuden alojen ja luovien toimialojen arvoa.

| — | Suunnitteluun, arkkitehtuuriin ja yleiseen luovuuteen perustuvat ratkaisut, jotka ovat vahvasti käyttäjälähtöisiä ja joilla lisätään teollisuuden alojen ja luovien toimialojen arvoa
  , muotiteollisuus mukaan lukien
  . |
| --- | --- |

—

Suunnitteluun, arkkitehtuuriin ja yleiseen luovuuteen perustuvat ratkaisut, jotka ovat vahvasti käyttäjälähtöisiä ja joilla lisätään teollisuuden alojen ja luovien toimialojen arvoa
  , muotiteollisuus mukaan lukien
  .

, muotiteollisuus mukaan lukien

Tarkistus 59

Tarkistus 59

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.4 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.4 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Yksi megatrendeistä on, että kaikenlaisista laitteista tehdään älykkäitä. Tutkijat ja innovaattorit, jotka kehittävät tekoälyä ja tarjoavat sovelluksia robotiikkaan ja muille aloille, ovat tulevaisuuden taloudellisen ja tuottavuuden kasvun keskeisiä edistäjiä. Monilla aloilla, kuten terveydenhuollossa, teollisuudessa, rakentamisessa ja maataloudessa, käytetään ja kehitetään tätä kehitystä vauhdittavaa keskeistä teknologiaa muissa puiteohjelman osissa. Kehityksen on varmistettava tekoälypohjaisten sovellusten turvallisuus, arvioitava riskit ja lievennettävä sen mahdollisuuksia haitalliseen käyttöön ja tahattomaan syrjintään, kuten sukupuoliseen tai rodulliseen syrjintään. On myös varmistettava, että tekoälyä kehitetään puitteissa, jotka kunnioittavat EU:n arvoja ja Euroopan unionin perusoikeuskirjaa. | Yksi megatrendeistä on, että kaikenlaisista laitteista tehdään älykkäitä. Tutkijat ja innovaattorit, jotka kehittävät tekoälyä ja tarjoavat sovelluksia robotiikkaan ja muille aloille, ovat tulevaisuuden taloudellisen ja tuottavuuden kasvun keskeisiä edistäjiä. Monilla aloilla, kuten terveydenhuollossa,
  liikenteessä,
  teollisuudessa, rakentamisessa ja maataloudessa, käytetään ja kehitetään tätä kehitystä vauhdittavaa keskeistä teknologiaa muissa puiteohjelman osissa. Kehityksen on varmistettava tekoälypohjaisten sovellusten turvallisuus, arvioitava
  niiden
  riskit ja lievennettävä
  niiden
  mahdollisuuksia haitalliseen käyttöön ja tahattomaan syrjintään, kuten sukupuoliseen tai rodulliseen syrjintään. On myös varmistettava, että tekoälyä kehitetään eettisissä puitteissa, jotka kunnioittavat EU:n arvoja ja Euroopan unionin perusoikeuskirjaa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Yksi megatrendeistä on, että kaikenlaisista laitteista tehdään älykkäitä. Tutkijat ja innovaattorit, jotka kehittävät tekoälyä ja tarjoavat sovelluksia robotiikkaan ja muille aloille, ovat tulevaisuuden taloudellisen ja tuottavuuden kasvun keskeisiä edistäjiä. Monilla aloilla, kuten terveydenhuollossa, teollisuudessa, rakentamisessa ja maataloudessa, käytetään ja kehitetään tätä kehitystä vauhdittavaa keskeistä teknologiaa muissa puiteohjelman osissa. Kehityksen on varmistettava tekoälypohjaisten sovellusten turvallisuus, arvioitava riskit ja lievennettävä sen mahdollisuuksia haitalliseen käyttöön ja tahattomaan syrjintään, kuten sukupuoliseen tai rodulliseen syrjintään. On myös varmistettava, että tekoälyä kehitetään puitteissa, jotka kunnioittavat EU:n arvoja ja Euroopan unionin perusoikeuskirjaa.

Yksi megatrendeistä on, että kaikenlaisista laitteista tehdään älykkäitä. Tutkijat ja innovaattorit, jotka kehittävät tekoälyä ja tarjoavat sovelluksia robotiikkaan ja muille aloille, ovat tulevaisuuden taloudellisen ja tuottavuuden kasvun keskeisiä edistäjiä. Monilla aloilla, kuten terveydenhuollossa,
  liikenteessä,
  teollisuudessa, rakentamisessa ja maataloudessa, käytetään ja kehitetään tätä kehitystä vauhdittavaa keskeistä teknologiaa muissa puiteohjelman osissa. Kehityksen on varmistettava tekoälypohjaisten sovellusten turvallisuus, arvioitava
  niiden
  riskit ja lievennettävä
  niiden
  mahdollisuuksia haitalliseen käyttöön ja tahattomaan syrjintään, kuten sukupuoliseen tai rodulliseen syrjintään. On myös varmistettava, että tekoälyä kehitetään eettisissä puitteissa, jotka kunnioittavat EU:n arvoja ja Euroopan unionin perusoikeuskirjaa.

liikenteessä,

niiden

niiden

Tarkistus 60

Tarkistus 60

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.4 alakohta – 2 kohta – 4 luetelmakohta

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.4 alakohta – 2 kohta – 4 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Tekoälyn kompetenssikeskusten
  tutkimusvalmiuksien
  kehittäminen ja verkostoituminen Euroopassa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Tekoälyn kompetenssikeskusten
  tutkimusvalmiuksien
  kehittäminen ja verkostoituminen Euroopassa;

tutkimusvalmiuksien

| — | Tekoälyn kompetenssikeskusten
  tutkimus- ja innovointivalmiuksien
  kehittäminen ja verkostoituminen Euroopassa; |
| --- | --- |

—

Tekoälyn kompetenssikeskusten
  tutkimus- ja innovointivalmiuksien
  kehittäminen ja verkostoituminen Euroopassa;

tutkimus- ja innovointivalmiuksien

Tarkistus 61

Tarkistus 61

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.5 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.5 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Internetistä on tullut digitaalisen kehityksen keskeinen mahdollistaja kaikilla talouden ja yhteiskunnan alueilla. EU:n on otettava johto ja ohjattava seuraavan sukupolven internet kohti ihmiskeskeistä ekosysteemiä
  , joka on
  eurooppalaisten sosiaalisten ja eettisten arvojen
  mukainen
  . Investoiminen seuraavan sukupolven internetiin liittyviin teknologioihin ja ohjelmistoihin parantaa EU:n teollisuuden kilpailukykyä maailmantaloudessa. EU:n laajuisen käyttöönoton optimointi edellyttää laaja-alaista yhteistyötä sidosryhmien välillä. | Internetistä on tullut digitaalisen kehityksen keskeinen mahdollistaja kaikilla talouden ja yhteiskunnan alueilla. EU:n on otettava johto ja ohjattava seuraavan sukupolven internet kohti ihmiskeskeistä ekosysteemiä
  ja tekninen kehitys kohti esteettömiä, turvallisia ja luotettavia verkkopalveluja
  eurooppalaisten sosiaalisten ja eettisten arvojen
  mukaisesti
  . Investoiminen seuraavan sukupolven internetiin liittyviin teknologioihin ja ohjelmistoihin parantaa EU:n kilpailukykyä maailmantaloudessa. EU:n laajuisen käyttöönoton optimointi edellyttää laaja-alaista yhteistyötä sidosryhmien välillä
  ja eurooppalaisen ja kansainvälisen standardoinnin kehittämistä
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Internetistä on tullut digitaalisen kehityksen keskeinen mahdollistaja kaikilla talouden ja yhteiskunnan alueilla. EU:n on otettava johto ja ohjattava seuraavan sukupolven internet kohti ihmiskeskeistä ekosysteemiä
  , joka on
  eurooppalaisten sosiaalisten ja eettisten arvojen
  mukainen
  . Investoiminen seuraavan sukupolven internetiin liittyviin teknologioihin ja ohjelmistoihin parantaa EU:n teollisuuden kilpailukykyä maailmantaloudessa. EU:n laajuisen käyttöönoton optimointi edellyttää laaja-alaista yhteistyötä sidosryhmien välillä.

, joka on

mukainen

Internetistä on tullut digitaalisen kehityksen keskeinen mahdollistaja kaikilla talouden ja yhteiskunnan alueilla. EU:n on otettava johto ja ohjattava seuraavan sukupolven internet kohti ihmiskeskeistä ekosysteemiä
  ja tekninen kehitys kohti esteettömiä, turvallisia ja luotettavia verkkopalveluja
  eurooppalaisten sosiaalisten ja eettisten arvojen
  mukaisesti
  . Investoiminen seuraavan sukupolven internetiin liittyviin teknologioihin ja ohjelmistoihin parantaa EU:n kilpailukykyä maailmantaloudessa. EU:n laajuisen käyttöönoton optimointi edellyttää laaja-alaista yhteistyötä sidosryhmien välillä
  ja eurooppalaisen ja kansainvälisen standardoinnin kehittämistä
  .

ja tekninen kehitys kohti esteettömiä, turvallisia ja luotettavia verkkopalveluja

mukaisesti

ja eurooppalaisen ja kansainvälisen standardoinnin kehittämistä

Tarkistus 62

Tarkistus 62

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.5 alakohta – 2 kohta

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.5 alakohta – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Päälinjat | Päälinjat |
| — | Teknologiat ja järjestelmät luotettaville, energiatehokkaille ja älykkäille internet-verkostoille ja palveluinfrastruktuureille (liitettävyys yli 5G:n, ohjelmistomääritteiset infrastruktuurit, esineiden internet, pilvipalveluinfrastruktuurit ja kognitiiviset pilvipalvelut), jotka mahdollistavat reaaliaikaisen suorituskyvyn, virtualisoinnin ja hajautetun hallinnan (erittäin nopea ja joustava radio, lähelle käyttäjää siirretyt palvelut (edge computing), lohkoketjut, jaetut kontekstit ja tietämys); |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Päälinjat

Päälinjat

—

Teknologiat ja järjestelmät luotettaville, energiatehokkaille ja älykkäille internet-verkostoille ja palveluinfrastruktuureille (liitettävyys yli 5G:n, ohjelmistomääritteiset infrastruktuurit, esineiden internet, pilvipalveluinfrastruktuurit ja kognitiiviset pilvipalvelut), jotka mahdollistavat reaaliaikaisen suorituskyvyn, virtualisoinnin ja hajautetun hallinnan (erittäin nopea ja joustava radio, lähelle käyttäjää siirretyt palvelut (edge computing), lohkoketjut, jaetut kontekstit ja tietämys);

| — | Teknologiat ja järjestelmät luotettaville, energiatehokkaille ja älykkäille internet-verkostoille ja palveluinfrastruktuureille (liitettävyys yli 5G:n, ohjelmistomääritteiset infrastruktuurit, esineiden internet, pilvipalveluinfrastruktuurit ja kognitiiviset pilvipalvelut), jotka mahdollistavat reaaliaikaisen suorituskyvyn, virtualisoinnin ja hajautetun hallinnan (erittäin nopea ja joustava radio, lähelle käyttäjää siirretyt palvelut (edge computing),
  salaukseen perustuva tekniikka, hajautetut tilikirjat,
  lohkoketjut, jaetut kontekstit ja tietämys); |
| --- | --- |

—

Teknologiat ja järjestelmät luotettaville, energiatehokkaille ja älykkäille internet-verkostoille ja palveluinfrastruktuureille (liitettävyys yli 5G:n, ohjelmistomääritteiset infrastruktuurit, esineiden internet, pilvipalveluinfrastruktuurit ja kognitiiviset pilvipalvelut), jotka mahdollistavat reaaliaikaisen suorituskyvyn, virtualisoinnin ja hajautetun hallinnan (erittäin nopea ja joustava radio, lähelle käyttäjää siirretyt palvelut (edge computing),
  salaukseen perustuva tekniikka, hajautetut tilikirjat,
  lohkoketjut, jaetut kontekstit ja tietämys);

salaukseen perustuva tekniikka, hajautetut tilikirjat,

| — | Kuluttajille, teollisuudelle ja yhteiskunnalle tarkoitetut seuraavan sukupolven internet-sovellukset ja -palvelut, joiden suunnittelun lähtökohtana ovat luottamus, yhteentoimivuus, parempi käyttäjälähtöinen tiedonhallinta, avoin kielten saatavuus, uudet multimodaaliset vuorovaikutuskonseptit, osallistava ja vahva yksilökohtainen pääsy objekteihin, tietoon ja sisältöön, mukaan lukien immersiiviset ja luotettavat viestimet, sosiaalisen median kanavat ja sosiaaliset verkostot; |
| --- | --- |

—

Kuluttajille, teollisuudelle ja yhteiskunnalle tarkoitetut seuraavan sukupolven internet-sovellukset ja -palvelut, joiden suunnittelun lähtökohtana ovat luottamus, yhteentoimivuus, parempi käyttäjälähtöinen tiedonhallinta, avoin kielten saatavuus, uudet multimodaaliset vuorovaikutuskonseptit, osallistava ja vahva yksilökohtainen pääsy objekteihin, tietoon ja sisältöön, mukaan lukien immersiiviset ja luotettavat viestimet, sosiaalisen median kanavat ja sosiaaliset verkostot;

| — | Kuluttajille, teollisuudelle ja yhteiskunnalle tarkoitetut seuraavan sukupolven internet-sovellukset ja -palvelut, joiden suunnittelun lähtökohtana ovat luottamus, yhteentoimivuus,
  yhteenliitettävyys,
  parempi käyttäjälähtöinen tiedonhallinta, avoin kielten saatavuus, uudet multimodaaliset vuorovaikutuskonseptit, osallistava ja vahva yksilökohtainen pääsy objekteihin, tietoon ja sisältöön, mukaan lukien immersiiviset ja luotettavat viestimet, sosiaalisen median kanavat ja sosiaaliset verkostot
  sekä turvalliset maksutapahtumaratkaisut ja jaetun infrastruktuurin palvelut
  ; |
| --- | --- |

—

Kuluttajille, teollisuudelle ja yhteiskunnalle tarkoitetut seuraavan sukupolven internet-sovellukset ja -palvelut, joiden suunnittelun lähtökohtana ovat luottamus, yhteentoimivuus,
  yhteenliitettävyys,
  parempi käyttäjälähtöinen tiedonhallinta, avoin kielten saatavuus, uudet multimodaaliset vuorovaikutuskonseptit, osallistava ja vahva yksilökohtainen pääsy objekteihin, tietoon ja sisältöön, mukaan lukien immersiiviset ja luotettavat viestimet, sosiaalisen median kanavat ja sosiaaliset verkostot
  sekä turvalliset maksutapahtumaratkaisut ja jaetun infrastruktuurin palvelut
  ;

yhteenliitettävyys,

sekä turvalliset maksutapahtumaratkaisut ja jaetun infrastruktuurin palvelut

| — | Ohjelmistopohjaiset väliohjelmat, mukaan lukien hajautetun tilikirjan teknologiat, jotka toimivat erittäin hajautetuissa ympäristöissä, helpottavat tietojen kartoitusta ja tiedonsiirtoa hybridi-infrastruktuureissa, joissa on sisäinen tietosuoja, fyysistä ympäristöä hyödyntävä tekoäly, data-analytiikka, internet-sovellusten turvallisuus- ja valvontaratkaisut sekä palveluita, jotka perustuvat vapaaseen tiedon ja tietämyksen virtaan. |
| --- | --- |

—

Ohjelmistopohjaiset väliohjelmat, mukaan lukien hajautetun tilikirjan teknologiat, jotka toimivat erittäin hajautetuissa ympäristöissä, helpottavat tietojen kartoitusta ja tiedonsiirtoa hybridi-infrastruktuureissa, joissa on sisäinen tietosuoja, fyysistä ympäristöä hyödyntävä tekoäly, data-analytiikka, internet-sovellusten turvallisuus- ja valvontaratkaisut sekä palveluita, jotka perustuvat vapaaseen tiedon ja tietämyksen virtaan.

| — | Ohjelmistopohjaiset väliohjelmat, mukaan lukien hajautetun tilikirjan teknologiat, jotka toimivat erittäin hajautetuissa ympäristöissä, helpottavat tietojen kartoitusta ja tiedonsiirtoa hybridi-infrastruktuureissa, joissa on sisäinen tietosuoja, fyysistä ympäristöä hyödyntävä tekoäly, data-analytiikka, internet-sovellusten turvallisuus- ja valvontaratkaisut sekä palveluita, jotka perustuvat vapaaseen tiedon ja tietämyksen virtaan; |
| --- | --- |

—

Ohjelmistopohjaiset väliohjelmat, mukaan lukien hajautetun tilikirjan teknologiat, jotka toimivat erittäin hajautetuissa ympäristöissä, helpottavat tietojen kartoitusta ja tiedonsiirtoa hybridi-infrastruktuureissa, joissa on sisäinen tietosuoja, fyysistä ympäristöä hyödyntävä tekoäly, data-analytiikka, internet-sovellusten turvallisuus- ja valvontaratkaisut sekä palveluita, jotka perustuvat vapaaseen tiedon ja tietämyksen virtaan;

| — | Teknologiat ja työkalut, joilla järjestelmien järjestelmä integroidaan yhteiskunnallisiin ja teollisiin sovelluksiin, jotta varmistetaan raskaaseen palvelujen käyttöön soveltuva, skaalattavissa oleva, tehokas ja luotettava verkon suorituskyky. |
| --- | --- |

—

Teknologiat ja työkalut, joilla järjestelmien järjestelmä integroidaan yhteiskunnallisiin ja teollisiin sovelluksiin, jotta varmistetaan raskaaseen palvelujen käyttöön soveltuva, skaalattavissa oleva, tehokas ja luotettava verkon suorituskyky.

Teknologiat ja työkalut, joilla järjestelmien järjestelmä integroidaan yhteiskunnallisiin ja teollisiin sovelluksiin, jotta varmistetaan raskaaseen palvelujen käyttöön soveltuva, skaalattavissa oleva, tehokas ja luotettava verkon suorituskyky.

Tarkistus 63

Tarkistus 63

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.6 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.6 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Päälinjat | Päälinjat |
| — | Suurteholaskenta (High Performance Computing, HPC): seuraavan sukupolven
  keskeiset
  eksa-luokan ja jälki-eksa-luokan
  teknologiat
  ja
  järjestelmät
  (esimerkiksi pienitehoiset mikroprosessorit, ohjelmistot ja järjestelmäintegrointi); algoritmit, koodit ja sovellukset sekä analyyttiset työkalut ja testausalustat; teolliset pilottitestialustat ja -palvelut; tutkimuksen ja innovoinnin tukeminen huippuluokan HPC-infrastruktuuria varten, mukaan lukien ensimmäinen suurteho-/kvantumlaskentainfrasktruktuuri EU:ssa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Päälinjat

Päälinjat

—

Suurteholaskenta (High Performance Computing, HPC): seuraavan sukupolven
  keskeiset
  eksa-luokan ja jälki-eksa-luokan
  teknologiat
  ja
  järjestelmät
  (esimerkiksi pienitehoiset mikroprosessorit, ohjelmistot ja järjestelmäintegrointi); algoritmit, koodit ja sovellukset sekä analyyttiset työkalut ja testausalustat; teolliset pilottitestialustat ja -palvelut; tutkimuksen ja innovoinnin tukeminen huippuluokan HPC-infrastruktuuria varten, mukaan lukien ensimmäinen suurteho-/kvantumlaskentainfrasktruktuuri EU:ssa;

keskeiset

teknologiat

järjestelmät

| — | Suurteholaskenta (High Performance Computing, HPC): seuraavan sukupolven
  keskeisten
  eksa-luokan ja jälki-eksa-luokan
  teknologioiden
  ja
  järjestelmien kehittäminen
  (esimerkiksi pienitehoiset mikroprosessorit, ohjelmistot ja järjestelmäintegrointi);
  erityiset laitteet,
  algoritmit, koodit ja sovellukset sekä analyyttiset työkalut ja testausalustat; teolliset pilottitestialustat ja -palvelut; tutkimuksen ja innovoinnin tukeminen huippuluokan HPC-infrastruktuuria varten, mukaan lukien ensimmäinen suurteho-/kvantumlaskentainfrasktruktuuri EU:ssa; |
| --- | --- |

—

Suurteholaskenta (High Performance Computing, HPC): seuraavan sukupolven
  keskeisten
  eksa-luokan ja jälki-eksa-luokan
  teknologioiden
  ja
  järjestelmien kehittäminen
  (esimerkiksi pienitehoiset mikroprosessorit, ohjelmistot ja järjestelmäintegrointi);
  erityiset laitteet,
  algoritmit, koodit ja sovellukset sekä analyyttiset työkalut ja testausalustat; teolliset pilottitestialustat ja -palvelut; tutkimuksen ja innovoinnin tukeminen huippuluokan HPC-infrastruktuuria varten, mukaan lukien ensimmäinen suurteho-/kvantumlaskentainfrasktruktuuri EU:ssa;

keskeisten

teknologioiden

järjestelmien kehittäminen

erityiset laitteet,

| — | Massadata: Huippusuorituskykyinen data-analytiikka; ”sisäänrakennettu yksityisyyden suoja” henkilötietojaja luottamuksellista tietoa sisältävän massadatan analyysissä; laajoihin data-alustoihin liittyvät teknologiat teollisen, henkilötieto- ja avoimen datan uudelleenkäyttöä varten; tiedonhallinta, yhteentoimivuus ja yhdistämistyökalut; datasovellukset globaaleihin haasteisiin vastaamiseksi; |
| --- | --- |

—

Massadata: Huippusuorituskykyinen data-analytiikka; ”sisäänrakennettu yksityisyyden suoja” henkilötietojaja luottamuksellista tietoa sisältävän massadatan analyysissä; laajoihin data-alustoihin liittyvät teknologiat teollisen, henkilötieto- ja avoimen datan uudelleenkäyttöä varten; tiedonhallinta, yhteentoimivuus ja yhdistämistyökalut; datasovellukset globaaleihin haasteisiin vastaamiseksi;

| — | Massadata: Huippusuorituskykyinen data-analytiikka;
  turvallinen ja eheyden säilyttävä
  ”sisäänrakennettu yksityisyyden suoja” henkilötietoja ja luottamuksellista tietoa sisältävän massadatan analyysissä; laajoihin data-alustoihin liittyvät teknologiat teollisen, henkilötieto- ja avoimen datan uudelleenkäyttöä varten; tiedonhallinta, yhteentoimivuus ja yhdistämistyökalut; datasovellukset globaaleihin haasteisiin vastaamiseksi; |
| --- | --- |

—

Massadata: Huippusuorituskykyinen data-analytiikka;
  turvallinen ja eheyden säilyttävä
  ”sisäänrakennettu yksityisyyden suoja” henkilötietoja ja luottamuksellista tietoa sisältävän massadatan analyysissä; laajoihin data-alustoihin liittyvät teknologiat teollisen, henkilötieto- ja avoimen datan uudelleenkäyttöä varten; tiedonhallinta, yhteentoimivuus ja yhdistämistyökalut; datasovellukset globaaleihin haasteisiin vastaamiseksi;

turvallinen ja eheyden säilyttävä

| — | Tieto- ja viestintätekniikkaprosessien (laitteistot, ohjelmistot, anturit, verkostot ja tiedontallennuskeskukset, myös standardoidut arvioinnit) hiilijalanjäljen pienentäminen. |
| --- | --- |

—

Tieto- ja viestintätekniikkaprosessien (laitteistot, ohjelmistot, anturit, verkostot ja tiedontallennuskeskukset, myös standardoidut arvioinnit) hiilijalanjäljen pienentäminen.

| — | Tieto- ja viestintätekniikkaprosessien (laitteistot, ohjelmistot, anturit, verkostot ja tiedontallennuskeskukset, myös standardoidut arvioinnit) hiilijalanjäljen pienentäminen. |
| --- | --- |

—

Tieto- ja viestintätekniikkaprosessien (laitteistot, ohjelmistot, anturit, verkostot ja tiedontallennuskeskukset, myös standardoidut arvioinnit) hiilijalanjäljen pienentäminen.

Tarkistus 64

Tarkistus 64

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.6 a alakohta (uusi)

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.6 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3.2.6 | a. Kvanttiteknologiat |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.2.6

3.2.6

a. Kvanttiteknologiat

Kvanttiteknologiat hyödyntävät valtavaa edistymistämme kyvyssä havaita ja manipuloida yksittäisiä kvantteja (atomit, fotonit, elektronit). Tämä voi merkitä vallankumousta koko informaation arvoketjussa ohjelmistoista laitteistoihin ja viestinnästä tietojen louhintaan ja tekoälyyn. Euroopalla on tämän alan johtavat tutkijat, ja tällä hetkellä käydään maailmanlaajuista kilpailua, jotta tieteelliset edistysaskeleet voidaan muuntaa markkinavalmiiksi sovelluksiksi. Tällä keskeisellä mahdollistavalla teknologialla on syvälliset monialaiset vaikutukset, jotka tarjoavat unionin kansalaisille ja teollisuudelle esimerkiksi merkittävästi suurempaa laskentatehoa, mikä johtaa muun muassa luotettavampaan terveydenhoitoon, parempiin kemikaaleihin ja materiaaleihin, optimoituun ja siten kestävämpään luonnonvarojen käyttöön, tehokkaampaan suunnitteluun, paremmin suojattuun televiestintään ja moniin muihin vallankumouksellisiin sovelluksiin.

Kvanttiteknologiat hyödyntävät valtavaa edistymistämme kyvyssä havaita ja manipuloida yksittäisiä kvantteja (atomit, fotonit, elektronit). Tämä voi merkitä vallankumousta koko informaation arvoketjussa ohjelmistoista laitteistoihin ja viestinnästä tietojen louhintaan ja tekoälyyn. Euroopalla on tämän alan johtavat tutkijat, ja tällä hetkellä käydään maailmanlaajuista kilpailua, jotta tieteelliset edistysaskeleet voidaan muuntaa markkinavalmiiksi sovelluksiksi. Tällä keskeisellä mahdollistavalla teknologialla on syvälliset monialaiset vaikutukset, jotka tarjoavat unionin kansalaisille ja teollisuudelle esimerkiksi merkittävästi suurempaa laskentatehoa, mikä johtaa muun muassa luotettavampaan terveydenhoitoon, parempiin kemikaaleihin ja materiaaleihin, optimoituun ja siten kestävämpään luonnonvarojen käyttöön, tehokkaampaan suunnitteluun, paremmin suojattuun televiestintään ja moniin muihin vallankumouksellisiin sovelluksiin.

Päälinjat

Päälinjat

| — | Kvanttilaskenta ja -simulointi, mukaan luettuna erilaisia arkkitehtuureja ja fyysisiä alustoja käyttävien laitteistojen kehittäminen, sekä algoritmien ja ohjelmistojen kehitys; |
| --- | --- |

—

Kvanttilaskenta ja -simulointi, mukaan luettuna erilaisia arkkitehtuureja ja fyysisiä alustoja käyttävien laitteistojen kehittäminen, sekä algoritmien ja ohjelmistojen kehitys;

Kvanttilaskenta ja -simulointi, mukaan luettuna erilaisia arkkitehtuureja ja fyysisiä alustoja käyttävien laitteistojen kehittäminen, sekä algoritmien ja ohjelmistojen kehitys;

| — | Kvanttiverkostot, jotka mahdollistavat datan turvallisen siirtämisen ja kvanttiresurssien jakamisen sekä maan pinnalla että avaruudessa; |
| --- | --- |

—

Kvanttiverkostot, jotka mahdollistavat datan turvallisen siirtämisen ja kvanttiresurssien jakamisen sekä maan pinnalla että avaruudessa;

Kvanttiverkostot, jotka mahdollistavat datan turvallisen siirtämisen ja kvanttiresurssien jakamisen sekä maan pinnalla että avaruudessa;

| — | Kvanttisensorit, kuvantamisjärjestelmät ja mittausstandardit, jotka hyödyntävät koherentteja kvanttijärjestelmiä ja lomittumista; |
| --- | --- |

—

Kvanttisensorit, kuvantamisjärjestelmät ja mittausstandardit, jotka hyödyntävät koherentteja kvanttijärjestelmiä ja lomittumista;

Kvanttisensorit, kuvantamisjärjestelmät ja mittausstandardit, jotka hyödyntävät koherentteja kvanttijärjestelmiä ja lomittumista;

| — | Edellä mainittujen teknologioiden testilaitteet ja käyttäjätoiminteet. |
| --- | --- |

—

Edellä mainittujen teknologioiden testilaitteet ja käyttäjätoiminteet.

Edellä mainittujen teknologioiden testilaitteet ja käyttäjätoiminteet.

Tarkistus 65

Tarkistus 65

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.7 alakohta – 2 kohta

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.7 alakohta – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Perusraaka-aineilla on edelleen tärkeä merkitys kiertotaloudessa, ja niiden kestävään tuotantoon on kiinnitettävä huomiota. Tämän lisäksi tulisi suunnitella täysin uusia materiaaleja, tuotteita ja prosesseja, joissa kiertotalouden tavoitteet on otettu huomioon. Kiertoteollisuuden kehittämisestä on Euroopalle monia etuja: Sen päämääränä on turvallinen, kestävä ja kohtuuhintainen raaka-aineiden hankinta, mikä puolestaan vähentää resurssien niukkuuden ja hintojen vaihteluiden vaikutuksia teollisuuteen. Se myös luo uusia liiketoimintamahdollisuuksia sekä innovatiivisia ja nykyistä tehokkaampia tuotantotapoja. | Perusraaka-aineilla on edelleen tärkeä merkitys kiertotaloudessa, ja niiden kestävään
  hankintaan, käyttöön ja
  tuotantoon on kiinnitettävä huomiota. Tämän lisäksi tulisi suunnitella täysin uusia materiaaleja, tuotteita ja prosesseja, joissa kiertotalouden tavoitteet on otettu huomioon. Kiertoteollisuuden kehittämisestä on Euroopalle monia etuja: Sen päämääränä on turvallinen, kestävä ja kohtuuhintainen raaka-aineiden hankinta, mikä puolestaan vähentää resurssien niukkuuden ja hintojen vaihteluiden vaikutuksia teollisuuteen. Se myös luo uusia liiketoimintamahdollisuuksia sekä innovatiivisia ja nykyistä tehokkaampia tuotantotapoja. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Perusraaka-aineilla on edelleen tärkeä merkitys kiertotaloudessa, ja niiden kestävään tuotantoon on kiinnitettävä huomiota. Tämän lisäksi tulisi suunnitella täysin uusia materiaaleja, tuotteita ja prosesseja, joissa kiertotalouden tavoitteet on otettu huomioon. Kiertoteollisuuden kehittämisestä on Euroopalle monia etuja: Sen päämääränä on turvallinen, kestävä ja kohtuuhintainen raaka-aineiden hankinta, mikä puolestaan vähentää resurssien niukkuuden ja hintojen vaihteluiden vaikutuksia teollisuuteen. Se myös luo uusia liiketoimintamahdollisuuksia sekä innovatiivisia ja nykyistä tehokkaampia tuotantotapoja.

Perusraaka-aineilla on edelleen tärkeä merkitys kiertotaloudessa, ja niiden kestävään
  hankintaan, käyttöön ja
  tuotantoon on kiinnitettävä huomiota. Tämän lisäksi tulisi suunnitella täysin uusia materiaaleja, tuotteita ja prosesseja, joissa kiertotalouden tavoitteet on otettu huomioon. Kiertoteollisuuden kehittämisestä on Euroopalle monia etuja: Sen päämääränä on turvallinen, kestävä ja kohtuuhintainen raaka-aineiden hankinta, mikä puolestaan vähentää resurssien niukkuuden ja hintojen vaihteluiden vaikutuksia teollisuuteen. Se myös luo uusia liiketoimintamahdollisuuksia sekä innovatiivisia ja nykyistä tehokkaampia tuotantotapoja.

hankintaan, käyttöön ja

Tarkistus 66

Tarkistus 66

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.7 alakohta – 3 kohta

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.7 alakohta – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tavoitteena on kehittää kohtuuhintaisia läpimurtoinnovaatioita ja yhdistää kehittyneet teknologiat ja prosessit siten,
  että
  kaikista resursseista saadaan mahdollisimman suuri hyöty. | Tavoitteena on kehittää kohtuuhintaisia läpimurtoinnovaatioita ja yhdistää kehittyneet
  ja digitaaliset
  teknologiat ja prosessit siten,
  että
  kaikista resursseista saadaan mahdollisimman suuri hyöty. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tavoitteena on kehittää kohtuuhintaisia läpimurtoinnovaatioita ja yhdistää kehittyneet teknologiat ja prosessit siten,
  että
  kaikista resursseista saadaan mahdollisimman suuri hyöty.

että

Tavoitteena on kehittää kohtuuhintaisia läpimurtoinnovaatioita ja yhdistää kehittyneet
  ja digitaaliset
  teknologiat ja prosessit siten,
  että
  kaikista resursseista saadaan mahdollisimman suuri hyöty.

ja digitaaliset

että

Tarkistus 67

Tarkistus 67

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.8 alakohta – 4 kohta

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.8 alakohta – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Päälinjat | Päälinjat |
| — | Teolliset resurssivirtojen symbioosit eri alojen laitosten ja kaupunkiyhteisöjen välillä; prosessit ja materiaalit resurssien kuljettamiseksi, muuntamiseksi, uudelleenkäyttämiseksi ja varastoimiseksi siten, että niihin yhdistetään sivutuotteiden, jätteen ja hiilidioksidin hyödyntäminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Päälinjat

Päälinjat

—

Teolliset resurssivirtojen symbioosit eri alojen laitosten ja kaupunkiyhteisöjen välillä; prosessit ja materiaalit resurssien kuljettamiseksi, muuntamiseksi, uudelleenkäyttämiseksi ja varastoimiseksi siten, että niihin yhdistetään sivutuotteiden, jätteen ja hiilidioksidin hyödyntäminen;

| — | Teolliset resurssivirtojen symbioosit eri alojen laitosten ja kaupunkiyhteisöjen välillä; prosessit ja materiaalit resurssien kuljettamiseksi, muuntamiseksi, uudelleenkäyttämiseksi ja varastoimiseksi siten, että niihin yhdistetään sivutuotteiden, jätteen ja hiilidioksidin hyödyntäminen; |
| --- | --- |

—

Teolliset resurssivirtojen symbioosit eri alojen laitosten ja kaupunkiyhteisöjen välillä; prosessit ja materiaalit resurssien kuljettamiseksi, muuntamiseksi, uudelleenkäyttämiseksi ja varastoimiseksi siten, että niihin yhdistetään sivutuotteiden, jätteen ja hiilidioksidin hyödyntäminen;

| — | Materiaali- ja tuotevirtojen hyödyntäminen ja elinkaariarviointi sekä uusien vaihtoehtojen käyttö raaka-aineiden, resurssien valvonnan, materiaaliseurannan ja lajittelun osalta; |
| --- | --- |

—

Materiaali- ja tuotevirtojen hyödyntäminen ja elinkaariarviointi sekä uusien vaihtoehtojen käyttö raaka-aineiden, resurssien valvonnan, materiaaliseurannan ja lajittelun osalta;

| — | Materiaali- ja tuotevirtojen hyödyntäminen ja elinkaariarviointi sekä uusien vaihtoehtojen käyttö raaka-aineiden, resurssien valvonnan
  sekä
  materiaaliseurannan ja lajittelun
  uusien liiketoimintamallien, automaation ja digitaaliteknologioiden
  osalta; |
| --- | --- |

—

Materiaali- ja tuotevirtojen hyödyntäminen ja elinkaariarviointi sekä uusien vaihtoehtojen käyttö raaka-aineiden, resurssien valvonnan
  sekä
  materiaaliseurannan ja lajittelun
  uusien liiketoimintamallien, automaation ja digitaaliteknologioiden
  osalta;

sekä

uusien liiketoimintamallien, automaation ja digitaaliteknologioiden

| — | Tuotteiden elinkaaren aikaisen suorituskyvyn, kestävyyden, päivitettävyyden ja
  korjattavuuden,
  purkamisen sekä kierrättävyyden
  parantaminen
  ; |
| --- | --- |

—

Tuotteiden elinkaaren aikaisen suorituskyvyn, kestävyyden, päivitettävyyden ja
  korjattavuuden,
  purkamisen sekä kierrättävyyden
  parantaminen
  ;

korjattavuuden,

parantaminen

| — | Tuotteiden
  sekä suunnittelun kehittäminen
  elinkaaren aikaisen suorituskyvyn, kestävyyden,
  uudelleenkäytettävyyden, korjattavuuden,
  päivitettävyyden ja
  uudelleenvalmistettavuuden, korjaamisen,
  purkamisen sekä kierrättävyyden
  parantamiseksi
  ; |
| --- | --- |

—

Tuotteiden
  sekä suunnittelun kehittäminen
  elinkaaren aikaisen suorituskyvyn, kestävyyden,
  uudelleenkäytettävyyden, korjattavuuden,
  päivitettävyyden ja
  uudelleenvalmistettavuuden, korjaamisen,
  purkamisen sekä kierrättävyyden
  parantamiseksi
  ;

sekä suunnittelun kehittäminen

uudelleenkäytettävyyden, korjattavuuden,

uudelleenvalmistettavuuden, korjaamisen,

parantamiseksi

| — | Kierrätysteollisuus, jossa uusiomateriaalien mahdollisuudet ja turvallisuus on maksimoitu ja ympäristön pilaantuminen, laadun heikkeneminen ja käsittelyn jälkeinen hävikki on minimoitu; |
| --- | --- |

—

Kierrätysteollisuus, jossa uusiomateriaalien mahdollisuudet ja turvallisuus on maksimoitu ja ympäristön pilaantuminen, laadun heikkeneminen ja käsittelyn jälkeinen hävikki on minimoitu;

| — | Kierrätysteollisuus, jossa uusiomateriaalien mahdollisuudet ja turvallisuus on maksimoitu ja ympäristön pilaantuminen, laadun heikkeneminen ja käsittelyn jälkeinen hävikki on minimoitu; |
| --- | --- |

—

Kierrätysteollisuus, jossa uusiomateriaalien mahdollisuudet ja turvallisuus on maksimoitu ja ympäristön pilaantuminen, laadun heikkeneminen ja käsittelyn jälkeinen hävikki on minimoitu;

| — | Huolta aiheuttavien aineiden poistaminen tuotannosta ja käytön päättymisen jälkeisistä vaiheista; turvalliset korvaavat aineet sekä turvalliset ja kustannustehokkaat tuotantoteknologiat; |
| --- | --- |

—

Huolta aiheuttavien aineiden poistaminen tuotannosta ja käytön päättymisen jälkeisistä vaiheista; turvalliset korvaavat aineet sekä turvalliset ja kustannustehokkaat tuotantoteknologiat;

| — | Huolta aiheuttavien aineiden
  turvallinen käsittely tai
  poistaminen tuotannosta ja käytön päättymisen jälkeisistä vaiheista; turvalliset korvaavat aineet sekä turvalliset ja kustannustehokkaat tuotantoteknologiat; |
| --- | --- |

—

Huolta aiheuttavien aineiden
  turvallinen käsittely tai
  poistaminen tuotannosta ja käytön päättymisen jälkeisistä vaiheista; turvalliset korvaavat aineet sekä turvalliset ja kustannustehokkaat tuotantoteknologiat;

turvallinen käsittely tai

| — | Raaka-aineiden, myös kriittisten raaka-aineiden, kestävä hankinta tai korvaaminen läpi koko arvoketjun. |
| --- | --- |

—

Raaka-aineiden, myös kriittisten raaka-aineiden, kestävä hankinta tai korvaaminen läpi koko arvoketjun.

| — | Raaka-aineiden, myös kriittisten raaka-aineiden, kestävä hankinta ja
  /tai korvausvaihtoehdot
  läpi koko arvoketjun. |
| --- | --- |

—

Raaka-aineiden, myös kriittisten raaka-aineiden, kestävä hankinta ja
  /tai korvausvaihtoehdot
  läpi koko arvoketjun.

/tai korvausvaihtoehdot

Tarkistus 68

Tarkistus 68

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.8 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.8 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Teollisuudenalat, energiaintensiiviset teollisuudenalat mukaan lukien, tuottavat miljoonia työpaikkoja, ja niiden kilpailukyvyllä on keskeinen asema yhteiskunnan taloudellisessa hyvinvoinnissa. On kuitenkin otettava huomioon, että teollisuudenalat tuottavat 20 prosenttia maailman kasvihuonekaasupäästöistä, ja niiden ympäristövaikutukset ovat merkittävät (erityisesti ilman, veden ja maaperän
  epäpuhtauksien
  osalta). | Teollisuudenalat, energiaintensiiviset teollisuudenalat mukaan lukien, tuottavat miljoonia työpaikkoja, ja niiden kilpailukyvyllä on keskeinen asema yhteiskunnan taloudellisessa hyvinvoinnissa. On kuitenkin otettava huomioon, että teollisuudenalat tuottavat 20 prosenttia maailman kasvihuonekaasupäästöistä, ja niiden ympäristövaikutukset ovat merkittävät (erityisesti ilman, veden ja maaperän
  saastumisen
  osalta).
  Siitä syystä teollisuuden ja erityisesti sen energiaintensiivisten toimialojen olisi edelleen parannettava energiatehokkuutta kilpailukyvyn parantamiseksi ja EU:n energiankysynnän pienentämiseksi. Uusiutuvien energialähteiden integroinnin lisääminen kehittämällä uusia moottorikäyttöisiä teollisuustekniikoita ja -prosesseja on keskeistä teollisuuden muutoksen kannalta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Teollisuudenalat, energiaintensiiviset teollisuudenalat mukaan lukien, tuottavat miljoonia työpaikkoja, ja niiden kilpailukyvyllä on keskeinen asema yhteiskunnan taloudellisessa hyvinvoinnissa. On kuitenkin otettava huomioon, että teollisuudenalat tuottavat 20 prosenttia maailman kasvihuonekaasupäästöistä, ja niiden ympäristövaikutukset ovat merkittävät (erityisesti ilman, veden ja maaperän
  epäpuhtauksien
  osalta).

epäpuhtauksien

Teollisuudenalat, energiaintensiiviset teollisuudenalat mukaan lukien, tuottavat miljoonia työpaikkoja, ja niiden kilpailukyvyllä on keskeinen asema yhteiskunnan taloudellisessa hyvinvoinnissa. On kuitenkin otettava huomioon, että teollisuudenalat tuottavat 20 prosenttia maailman kasvihuonekaasupäästöistä, ja niiden ympäristövaikutukset ovat merkittävät (erityisesti ilman, veden ja maaperän
  saastumisen
  osalta).
  Siitä syystä teollisuuden ja erityisesti sen energiaintensiivisten toimialojen olisi edelleen parannettava energiatehokkuutta kilpailukyvyn parantamiseksi ja EU:n energiankysynnän pienentämiseksi. Uusiutuvien energialähteiden integroinnin lisääminen kehittämällä uusia moottorikäyttöisiä teollisuustekniikoita ja -prosesseja on keskeistä teollisuuden muutoksen kannalta.

saastumisen

Siitä syystä teollisuuden ja erityisesti sen energiaintensiivisten toimialojen olisi edelleen parannettava energiatehokkuutta kilpailukyvyn parantamiseksi ja EU:n energiankysynnän pienentämiseksi. Uusiutuvien energialähteiden integroinnin lisääminen kehittämällä uusia moottorikäyttöisiä teollisuustekniikoita ja -prosesseja on keskeistä teollisuuden muutoksen kannalta.

Tarkistus 69

Tarkistus 69

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.8 alakohta – 2 kohta

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.8 alakohta – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Läpimurtoteknologiat, joiden
  avulla kasvihuonekaasupäästöjä ja epäpuhtauksia voidaan ratkaisevasti vähentää ja joissa hyödynnetään
  edellä mainittuja kiertoteollisuuden
  teknologioita, johtavat vahvoihin teollisuuden arvoketjuihin, mullistavat valmistuskapasiteetit ja parantavat teollisuuden maailmanlaajuista kilpailukykyä
  , ja samaan aikaan niillä edistetään merkittävästi ilmastoa ja ympäristön laatua koskevien tavoitteiden toteutumista
  . | Laajamittainen tieteellinen ja tekninen läpimurtotutkimus, jonka
  avulla
  energiankäyttöä sekä
  kasvihuonekaasupäästöjä ja epäpuhtauksia voidaan ratkaisevasti vähentää ja joissa hyödynnetään
  esimerkiksi kiertotalouden
  teknologioita
  ja digitaalitekniikkaa
  , johtavat vahvoihin teollisuuden arvoketjuihin, mullistavat valmistuskapasiteetit ja parantavat teollisuuden maailmanlaajuista kilpailukykyä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Läpimurtoteknologiat, joiden
  avulla kasvihuonekaasupäästöjä ja epäpuhtauksia voidaan ratkaisevasti vähentää ja joissa hyödynnetään
  edellä mainittuja kiertoteollisuuden
  teknologioita, johtavat vahvoihin teollisuuden arvoketjuihin, mullistavat valmistuskapasiteetit ja parantavat teollisuuden maailmanlaajuista kilpailukykyä
  , ja samaan aikaan niillä edistetään merkittävästi ilmastoa ja ympäristön laatua koskevien tavoitteiden toteutumista
  .

Läpimurtoteknologiat, joiden

edellä mainittuja kiertoteollisuuden

, ja samaan aikaan niillä edistetään merkittävästi ilmastoa ja ympäristön laatua koskevien tavoitteiden toteutumista

Laajamittainen tieteellinen ja tekninen läpimurtotutkimus, jonka
  avulla
  energiankäyttöä sekä
  kasvihuonekaasupäästöjä ja epäpuhtauksia voidaan ratkaisevasti vähentää ja joissa hyödynnetään
  esimerkiksi kiertotalouden
  teknologioita
  ja digitaalitekniikkaa
  , johtavat vahvoihin teollisuuden arvoketjuihin, mullistavat valmistuskapasiteetit ja parantavat teollisuuden maailmanlaajuista kilpailukykyä.

Laajamittainen tieteellinen ja tekninen läpimurtotutkimus, jonka

energiankäyttöä sekä

esimerkiksi kiertotalouden

ja digitaalitekniikkaa

Tarkistus 70

Tarkistus 70

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.8 alakohta – 3 kohta

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.8 alakohta – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Prosessiteknologiat, mukaan lukien lämmitys ja jäähdytys, digitaaliset työkalut
  ja laajamittaiset
  prosessin suorituskyky- ja
  tehokkuusdemonstraatiot
  ; teollisuuden kasvihuonekaasu- ja epäpuhtauspäästöjen, hiukkaspäästöt mukaan lukien, merkittävä vähentäminen tai välttäminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Prosessiteknologiat, mukaan lukien lämmitys ja jäähdytys, digitaaliset työkalut
  ja laajamittaiset
  prosessin suorituskyky- ja
  tehokkuusdemonstraatiot
  ; teollisuuden kasvihuonekaasu- ja epäpuhtauspäästöjen, hiukkaspäästöt mukaan lukien, merkittävä vähentäminen tai välttäminen;

ja laajamittaiset

tehokkuusdemonstraatiot

| — | Prosessiteknologiat, mukaan lukien lämmitys ja jäähdytys,
  prosessireagenssit ja
  digitaaliset työkalut
  , erityisesti laajamittaisina
  prosessin suorituskyky- ja
  tehokkuusdemonstraatioina
  ; teollisuuden kasvihuonekaasu- ja epäpuhtauspäästöjen, hiukkaspäästöt mukaan lukien, merkittävä vähentäminen tai välttäminen; |
| --- | --- |

—

Prosessiteknologiat, mukaan lukien lämmitys ja jäähdytys,
  prosessireagenssit ja
  digitaaliset työkalut
  , erityisesti laajamittaisina
  prosessin suorituskyky- ja
  tehokkuusdemonstraatioina
  ; teollisuuden kasvihuonekaasu- ja epäpuhtauspäästöjen, hiukkaspäästöt mukaan lukien, merkittävä vähentäminen tai välttäminen;

prosessireagenssit ja

, erityisesti laajamittaisina

tehokkuusdemonstraatioina

| — | Teollisuuden hiilidioksidipäästöjen hyödyntäminen; |
| --- | --- |

—

Teollisuuden hiilidioksidipäästöjen hyödyntäminen;

| — | Teollisuuden hiilidioksidipäästöjen hyödyntäminen
  , mukaan lukien teknologiat ja ratkaisut, joilla vähennetään fossiilisiin polttoaineisiin perustuvan sähköntuotannon kasvihuonekaasupäästöjä hiilidioksidin talteenoton ja hyödyntämisen avulla
  ; |
| --- | --- |

—

Teollisuuden hiilidioksidipäästöjen hyödyntäminen
  , mukaan lukien teknologiat ja ratkaisut, joilla vähennetään fossiilisiin polttoaineisiin perustuvan sähköntuotannon kasvihuonekaasupäästöjä hiilidioksidin talteenoton ja hyödyntämisen avulla
  ;

, mukaan lukien teknologiat ja ratkaisut, joilla vähennetään fossiilisiin polttoaineisiin perustuvan sähköntuotannon kasvihuonekaasupäästöjä hiilidioksidin talteenoton ja hyödyntämisen avulla

| — | Hiilen suora välttäminen käyttämällä uusiutuvaa elektrolyyttistä vetyä ja uusiutuvaa sähköä; |
| --- | --- |

—

Hiilen suora välttäminen käyttämällä uusiutuvaa elektrolyyttistä vetyä ja uusiutuvaa sähköä;

Hiilen suora välttäminen käyttämällä uusiutuvaa elektrolyyttistä vetyä ja uusiutuvaa sähköä;

| — | Epätavallisten
  energialähteiden sähköksi muuntaminen ja käyttö teollisuuslaitoksissa
  sekä energian ja resurssien vaihto teollisuuslaitosten kesken (esimerkiksi teollisen symbioosin avulla); |
| --- | --- |

—

Epätavallisten
  energialähteiden sähköksi muuntaminen ja käyttö teollisuuslaitoksissa
  sekä energian ja resurssien vaihto teollisuuslaitosten kesken (esimerkiksi teollisen symbioosin avulla);

Epätavallisten

sekä energian ja resurssien vaihto teollisuuslaitosten kesken (esimerkiksi teollisen symbioosin avulla);

| — | Puhtaiden
  energialähteiden sähköksi muuntaminen ja käyttö teollisuuslaitoksissa
  fossiilisten energianlähteiden käytön vähentämiseksi erityisesti energiaintensiivisissä teollisissa prosesseissa
  ; |
| --- | --- |

—

Puhtaiden
  energialähteiden sähköksi muuntaminen ja käyttö teollisuuslaitoksissa
  fossiilisten energianlähteiden käytön vähentämiseksi erityisesti energiaintensiivisissä teollisissa prosesseissa
  ;

Puhtaiden

fossiilisten energianlähteiden käytön vähentämiseksi erityisesti energiaintensiivisissä teollisissa prosesseissa

| — | Teollisuustuotteet, joita voidaan tuottaa vähäpäästöisillä tai päästöttömillä tuotantoprosesseilla läpi koko elinkaaren. |
| --- | --- |

—

Teollisuustuotteet, joita voidaan tuottaa vähäpäästöisillä tai päästöttömillä tuotantoprosesseilla läpi koko elinkaaren.

| — | Teollisuustuotteet
  ja -materiaalit
  , joita voidaan tuottaa vähäpäästöisillä tai päästöttömillä tuotantoprosesseilla. |
| --- | --- |

—

Teollisuustuotteet
  ja -materiaalit
  , joita voidaan tuottaa vähäpäästöisillä tai päästöttömillä tuotantoprosesseilla.

ja -materiaalit

Tarkistus 71

Tarkistus 71

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.9 alakohta – 2 kohta

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.9 alakohta – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| EU tukee avaruuden ja keskeisten mahdollistavien teknologioiden (massadata, kehittynyt valmistus, robotiikka ja tekoäly) välistä synergiaa, edistää menestyvää, yrittäjyyteen perustuvaa ja kilpailukykyistä avaruusalaa ja auttaa varmistamaan riippumattomuuden avaruuteen pääsyssä ja alan mahdollisuuksien hyödyntämisessä turvallisella ja turvatulla tavalla. Toimet pohjaavat etenemissuunnitelmaan, niissä otetaan huomioon ESA:n yhdenmukaistamisprosessi ja asiaa koskevat jäsenvaltioiden aloitteet, ja ne toteutetaan tarvittaessa yhdessä ESAn kanssa. | EU tukee avaruuden ja keskeisten mahdollistavien teknologioiden (massadata, kehittynyt valmistus,
  kvanttiteknologiat,
  robotiikka ja tekoäly) välistä synergiaa, edistää menestyvää, yrittäjyyteen perustuvaa ja kilpailukykyistä avaruusalaa ja auttaa varmistamaan riippumattomuuden avaruuteen pääsyssä ja alan mahdollisuuksien hyödyntämisessä turvallisella ja turvatulla tavalla.
  Toiminnan alkupään
  toimet pohjaavat etenemissuunnitelmaan, niissä otetaan huomioon ESA:n yhdenmukaistamisprosessi ja asiaa koskevat jäsenvaltioiden aloitteet, ja ne toteutetaan tarvittaessa yhdessä ESAn kanssa.
  Toiminnan loppupään toimet ovat markkinalähtöisiä, niillä vastataan käyttäjien tarpeisiin ja ne toteutetaan Euroopan avaruusohjelmaviraston kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

EU tukee avaruuden ja keskeisten mahdollistavien teknologioiden (massadata, kehittynyt valmistus, robotiikka ja tekoäly) välistä synergiaa, edistää menestyvää, yrittäjyyteen perustuvaa ja kilpailukykyistä avaruusalaa ja auttaa varmistamaan riippumattomuuden avaruuteen pääsyssä ja alan mahdollisuuksien hyödyntämisessä turvallisella ja turvatulla tavalla. Toimet pohjaavat etenemissuunnitelmaan, niissä otetaan huomioon ESA:n yhdenmukaistamisprosessi ja asiaa koskevat jäsenvaltioiden aloitteet, ja ne toteutetaan tarvittaessa yhdessä ESAn kanssa.

EU tukee avaruuden ja keskeisten mahdollistavien teknologioiden (massadata, kehittynyt valmistus,
  kvanttiteknologiat,
  robotiikka ja tekoäly) välistä synergiaa, edistää menestyvää, yrittäjyyteen perustuvaa ja kilpailukykyistä avaruusalaa ja auttaa varmistamaan riippumattomuuden avaruuteen pääsyssä ja alan mahdollisuuksien hyödyntämisessä turvallisella ja turvatulla tavalla.
  Toiminnan alkupään
  toimet pohjaavat etenemissuunnitelmaan, niissä otetaan huomioon ESA:n yhdenmukaistamisprosessi ja asiaa koskevat jäsenvaltioiden aloitteet, ja ne toteutetaan tarvittaessa yhdessä ESAn kanssa.
  Toiminnan loppupään toimet ovat markkinalähtöisiä, niillä vastataan käyttäjien tarpeisiin ja ne toteutetaan Euroopan avaruusohjelmaviraston kanssa.

kvanttiteknologiat,

Toiminnan alkupään

Toiminnan loppupään toimet ovat markkinalähtöisiä, niillä vastataan käyttäjien tarpeisiin ja ne toteutetaan Euroopan avaruusohjelmaviraston kanssa.

Tarkistus 72

Tarkistus 72

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.9 alakohta – 3 kohta – 1 luetelmakohta

Liite I – osa II – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.9 alakohta – 3 kohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Eurooppalaiset maailmanlaajuiset satelliittinavigointijärjestelmät (Galileo ja EGNOS): innovatiiviset sovellukset, maailmanlaajuinen käyttöönotto mukaan lukien kansainväliset yhteistyökumppanit, ratkaisut varmuuden parantamiseksi, todentaminen, palvelujen eheys, peruselementtien – kuten piirisarjojen, vastaanottimien ja antennien – kehittäminen, toimitusketjujen kestävyys, uudet teknologiat (esimerkiksi kvanttiteknologiat, optiset yhteydet ja uudelleenohjelmoitavat hyötykuormat), joiden tavoitteena on palvelujen kestävä hyödyntäminen yhteiskunnallisiin haasteisiin vaikuttamiseksi. Seuraavan sukupolven järjestelmien kehittäminen uusiin haasteisiin, kuten turvallinen tai automatisoitu ajaminen, vastaamiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Eurooppalaiset maailmanlaajuiset satelliittinavigointijärjestelmät (Galileo ja EGNOS): innovatiiviset sovellukset, maailmanlaajuinen käyttöönotto mukaan lukien kansainväliset yhteistyökumppanit, ratkaisut varmuuden parantamiseksi, todentaminen, palvelujen eheys, peruselementtien – kuten piirisarjojen, vastaanottimien ja antennien – kehittäminen, toimitusketjujen kestävyys, uudet teknologiat (esimerkiksi kvanttiteknologiat, optiset yhteydet ja uudelleenohjelmoitavat hyötykuormat), joiden tavoitteena on palvelujen kestävä hyödyntäminen yhteiskunnallisiin haasteisiin vaikuttamiseksi. Seuraavan sukupolven järjestelmien kehittäminen uusiin haasteisiin, kuten turvallinen tai automatisoitu ajaminen, vastaamiseksi;

| — | Eurooppalaiset maailmanlaajuiset satelliittinavigointijärjestelmät (Galileo ja EGNOS): innovatiiviset sovellukset, maailmanlaajuinen käyttöönotto mukaan lukien kansainväliset yhteistyökumppanit, ratkaisut varmuuden parantamiseksi, todentaminen, palvelujen eheys, peruselementtien – kuten piirisarjojen, vastaanottimien ja antennien – kehittäminen, toimitusketjujen kestävyys, uudet teknologiat (esimerkiksi kvanttiteknologiat, optiset yhteydet ja uudelleenohjelmoitavat hyötykuormat),
  saatavuuden parantaminen ja sovellusten monipuolisuuden lisääminen,
  joiden tavoitteena on palvelujen kestävä hyödyntäminen yhteiskunnallisiin haasteisiin vaikuttamiseksi. Seuraavan sukupolven järjestelmien kehittäminen uusiin haasteisiin, kuten
  luonnonkatastrofien riskin vähentäminen,
  turvallinen tai automatisoitu ajaminen, vastaamiseksi; |
| --- | --- |

—

Eurooppalaiset maailmanlaajuiset satelliittinavigointijärjestelmät (Galileo ja EGNOS): innovatiiviset sovellukset, maailmanlaajuinen käyttöönotto mukaan lukien kansainväliset yhteistyökumppanit, ratkaisut varmuuden parantamiseksi, todentaminen, palvelujen eheys, peruselementtien – kuten piirisarjojen, vastaanottimien ja antennien – kehittäminen, toimitusketjujen kestävyys, uudet teknologiat (esimerkiksi kvanttiteknologiat, optiset yhteydet ja uudelleenohjelmoitavat hyötykuormat),
  saatavuuden parantaminen ja sovellusten monipuolisuuden lisääminen,
  joiden tavoitteena on palvelujen kestävä hyödyntäminen yhteiskunnallisiin haasteisiin vaikuttamiseksi. Seuraavan sukupolven järjestelmien kehittäminen uusiin haasteisiin, kuten
  luonnonkatastrofien riskin vähentäminen,
  turvallinen tai automatisoitu ajaminen, vastaamiseksi;

saatavuuden parantaminen ja sovellusten monipuolisuuden lisääminen,

luonnonkatastrofien riskin vähentäminen,

| — | Copernicus: innovatiiviset sovellukset, maailmanlaajuinen käyttöönotto ja kansainväliset yhteistyökumppanit, palvelujen vakaus ja kehittyminen, toimitusketjujen, antureiden, järjestelmien ja hankekonseptien (esimerkiksi stratosfääriasemat, dronet ja kevytsatelliitit) kestävyys; kalibrointi ja validointi; palvelujen kestävä hyödyntäminen ja vaikutus yhteiskunnallisiin haasteisiin; datatekniikat, massadata, laskentaresurssit ja algoritmiset työkalut maanhavainnointiin. Seuraavan sukupolven järjestelmien kehittäminen uusiin haasteisiin, kuten ilmastonmuutokseen ja turvallisuuteen liittyviin haasteisiin, vastaamiseksi; |
| --- | --- |

—

Copernicus: innovatiiviset sovellukset, maailmanlaajuinen käyttöönotto ja kansainväliset yhteistyökumppanit, palvelujen vakaus ja kehittyminen, toimitusketjujen, antureiden, järjestelmien ja hankekonseptien (esimerkiksi stratosfääriasemat, dronet ja kevytsatelliitit) kestävyys; kalibrointi ja validointi; palvelujen kestävä hyödyntäminen ja vaikutus yhteiskunnallisiin haasteisiin; datatekniikat, massadata, laskentaresurssit ja algoritmiset työkalut maanhavainnointiin. Seuraavan sukupolven järjestelmien kehittäminen uusiin haasteisiin, kuten ilmastonmuutokseen ja turvallisuuteen liittyviin haasteisiin, vastaamiseksi;

| — | Copernicus: innovatiiviset sovellukset, maailmanlaajuinen käyttöönotto ja kansainväliset yhteistyökumppanit, palvelujen vakaus ja kehittyminen, toimitusketjujen, antureiden, järjestelmien ja hankekonseptien (esimerkiksi stratosfääriasemat, dronet ja kevytsatelliitit) kestävyys; kalibrointi ja validointi; palvelujen kestävä hyödyntäminen ja vaikutus yhteiskunnallisiin haasteisiin; datatekniikat, massadata, laskentaresurssit ja algoritmiset työkalut maanhavainnointiin. Seuraavan sukupolven järjestelmien kehittäminen uusiin haasteisiin, kuten
  katastrofiriskin vähentäminen,
  ilmastonmuutokseen ja turvallisuuteen liittyviin haasteisiin, vastaamiseksi; |
| --- | --- |

—

Copernicus: innovatiiviset sovellukset, maailmanlaajuinen käyttöönotto ja kansainväliset yhteistyökumppanit, palvelujen vakaus ja kehittyminen, toimitusketjujen, antureiden, järjestelmien ja hankekonseptien (esimerkiksi stratosfääriasemat, dronet ja kevytsatelliitit) kestävyys; kalibrointi ja validointi; palvelujen kestävä hyödyntäminen ja vaikutus yhteiskunnallisiin haasteisiin; datatekniikat, massadata, laskentaresurssit ja algoritmiset työkalut maanhavainnointiin. Seuraavan sukupolven järjestelmien kehittäminen uusiin haasteisiin, kuten
  katastrofiriskin vähentäminen,
  ilmastonmuutokseen ja turvallisuuteen liittyviin haasteisiin, vastaamiseksi;

katastrofiriskin vähentäminen,

| — | Avaruusvalvontajärjestelmä: EU:n vakaa kyky seurata ja ennustaa avaruusympäristön tilaa, esimerkiksi avaruussäätä, avaruusromua ja maapallon lähelle tulevia kohteita; uudet palvelukonseptit, kuten avaruusliikenteen hallinta, sovellukset ja palvelut kriittisen infrastruktuurin turvaamiseksi avaruudessa ja maassa; |
| --- | --- |

—

Avaruusvalvontajärjestelmä: EU:n vakaa kyky seurata ja ennustaa avaruusympäristön tilaa, esimerkiksi avaruussäätä, avaruusromua ja maapallon lähelle tulevia kohteita; uudet palvelukonseptit, kuten avaruusliikenteen hallinta, sovellukset ja palvelut kriittisen infrastruktuurin turvaamiseksi avaruudessa ja maassa;

| — | Avaruusvalvontajärjestelmä: EU:n vakaa kyky seurata ja ennustaa avaruusympäristön tilaa, esimerkiksi avaruussäätä, avaruusromua ja maapallon lähelle tulevia kohteita;
  anturit ja
  uudet palvelukonseptit, kuten avaruusliikenteen hallinta, sovellukset ja palvelut kriittisen infrastruktuurin turvaamiseksi avaruudessa ja maassa; |
| --- | --- |

—

Avaruusvalvontajärjestelmä: EU:n vakaa kyky seurata ja ennustaa avaruusympäristön tilaa, esimerkiksi avaruussäätä, avaruusromua ja maapallon lähelle tulevia kohteita;
  anturit ja
  uudet palvelukonseptit, kuten avaruusliikenteen hallinta, sovellukset ja palvelut kriittisen infrastruktuurin turvaamiseksi avaruudessa ja maassa;

anturit ja

| — | Turvallinen satelliittiviestintä valtiotason toimijoille EU:ssa: mahdollisimman laajalle valtiotason käyttäjäkunnalle tarkoitetut ratkaisut ja niihin liittyvät käyttäjälaitteet avaruusinfrastruktuuria koskeviin arkkitehtuuri-, teknologia- ja järjestelmäratkaisuihin EU:n riippumattomuuden tukemiseksi; |
| --- | --- |

—

Turvallinen satelliittiviestintä valtiotason toimijoille EU:ssa: mahdollisimman laajalle valtiotason käyttäjäkunnalle tarkoitetut ratkaisut ja niihin liittyvät käyttäjälaitteet avaruusinfrastruktuuria koskeviin arkkitehtuuri-, teknologia- ja järjestelmäratkaisuihin EU:n riippumattomuuden tukemiseksi;

| — | Turvallinen
  kvanttiteknologiaan perustuvan hyökkäyksen kestävä
  satelliittiviestintä valtiotason toimijoille EU:ssa: mahdollisimman laajalle valtiotason käyttäjäkunnalle tarkoitetut ratkaisut ja niihin liittyvät käyttäjälaitteet avaruusinfrastruktuuria koskeviin arkkitehtuuri-, teknologia- ja järjestelmäratkaisuihin EU:n riippumattomuuden tukemiseksi; |
| --- | --- |

—

Turvallinen
  kvanttiteknologiaan perustuvan hyökkäyksen kestävä
  satelliittiviestintä valtiotason toimijoille EU:ssa: mahdollisimman laajalle valtiotason käyttäjäkunnalle tarkoitetut ratkaisut ja niihin liittyvät käyttäjälaitteet avaruusinfrastruktuuria koskeviin arkkitehtuuri-, teknologia- ja järjestelmäratkaisuihin EU:n riippumattomuuden tukemiseksi;

kvanttiteknologiaan perustuvan hyökkäyksen kestävä

| — | Päästä päähän ulottuva satelliittiviestintä kansalaisille ja yrityksille: kustannustehokas, edistynyt satelliittiviestintä, jolla voidaan yhdistää voimavaroja ja ihmisiä alipalvelluilla alueilla osana 5G-valmista kaikkialla saatavilla olevaa yhteyttä ja esineiden internetin kehittämistä ja joka edistää seuraavan sukupolven internetin infrastruktuuria. Tehostettu maasegmentti ja käyttäjälaitteet, standardointi ja yhteentoimivuus EU:n teollisuuden johtoaseman varmistamiseksi; |
| --- | --- |

—

Päästä päähän ulottuva satelliittiviestintä kansalaisille ja yrityksille: kustannustehokas, edistynyt satelliittiviestintä, jolla voidaan yhdistää voimavaroja ja ihmisiä alipalvelluilla alueilla osana 5G-valmista kaikkialla saatavilla olevaa yhteyttä ja esineiden internetin kehittämistä ja joka edistää seuraavan sukupolven internetin infrastruktuuria. Tehostettu maasegmentti ja käyttäjälaitteet, standardointi ja yhteentoimivuus EU:n teollisuuden johtoaseman varmistamiseksi;

| — | Päästä päähän ulottuva satelliittiviestintä kansalaisille ja yrityksille: kustannustehokas, edistynyt satelliittiviestintä, jolla voidaan yhdistää voimavaroja ja ihmisiä alipalvelluilla alueilla osana 5G-valmista kaikkialla saatavilla olevaa yhteyttä ja esineiden internetin kehittämistä ja joka edistää seuraavan sukupolven internetin infrastruktuuria. Tehostettu maasegmentti ja käyttäjälaitteet, standardointi ja yhteentoimivuus EU:n teollisuuden johtoaseman varmistamiseksi; |
| --- | --- |

—

Päästä päähän ulottuva satelliittiviestintä kansalaisille ja yrityksille: kustannustehokas, edistynyt satelliittiviestintä, jolla voidaan yhdistää voimavaroja ja ihmisiä alipalvelluilla alueilla osana 5G-valmista kaikkialla saatavilla olevaa yhteyttä ja esineiden internetin kehittämistä ja joka edistää seuraavan sukupolven internetin infrastruktuuria. Tehostettu maasegmentti ja käyttäjälaitteet, standardointi ja yhteentoimivuus EU:n teollisuuden johtoaseman varmistamiseksi;

| — | Toimitusketjun riippumattomuus ja kestävyys: korkeampi teknologinen valmiusaste satelliiteissa ja laukaisualustoissa; niihin liittyvät avaruus- ja maasegmentit sekä tuotanto- ja testaustilat. Turvataan EU:n teknologinen johtoasema ja autonomia, toimitusketjun parannettu kestävyys, vähäisempi riippuvuus EU:n ulkopuolisista kriittisistä avaruusteknologioista ja parannettu
  tietämys
  siitä, miten avaruusteknologiat voivat tarjota ratkaisuja muille teollisuudenaloille; |
| --- | --- |

—

Toimitusketjun riippumattomuus ja kestävyys: korkeampi teknologinen valmiusaste satelliiteissa ja laukaisualustoissa; niihin liittyvät avaruus- ja maasegmentit sekä tuotanto- ja testaustilat. Turvataan EU:n teknologinen johtoasema ja autonomia, toimitusketjun parannettu kestävyys, vähäisempi riippuvuus EU:n ulkopuolisista kriittisistä avaruusteknologioista ja parannettu
  tietämys
  siitä, miten avaruusteknologiat voivat tarjota ratkaisuja muille teollisuudenaloille;

tietämys

| — | Toimitusketjun riippumattomuus ja kestävyys: korkeampi teknologinen valmiusaste satelliiteissa ja laukaisualustoissa; niihin liittyvät avaruus- ja maasegmentit sekä tuotanto- ja testaustilat. Turvataan EU:n teknologinen johtoasema ja autonomia, toimitusketjun parannettu kestävyys, vähäisempi riippuvuus EU:n ulkopuolisista kriittisistä avaruusteknologioista ja parannettu
  tietämystä
  siitä, miten avaruusteknologiat voivat tarjota ratkaisuja muille teollisuudenaloille; |
| --- | --- |

—

Toimitusketjun riippumattomuus ja kestävyys: korkeampi teknologinen valmiusaste satelliiteissa ja laukaisualustoissa; niihin liittyvät avaruus- ja maasegmentit sekä tuotanto- ja testaustilat. Turvataan EU:n teknologinen johtoasema ja autonomia, toimitusketjun parannettu kestävyys, vähäisempi riippuvuus EU:n ulkopuolisista kriittisistä avaruusteknologioista ja parannettu
  tietämystä
  siitä, miten avaruusteknologiat voivat tarjota ratkaisuja muille teollisuudenaloille;

tietämystä

| — | Avaruusekosysteemi: kiertoradalla tapahtuvat validointi- ja demonstraatiopalvelut, mukaan lukien kevytsatelliittien yhteiskyytipalvelut; avaruuden demonstrointihankkeet esimerkiksi hybridien, älykkäiden tai muunneltavien satelliittien, kiertoradalla tapahtuvan valmistuksen ja kokoonpanon, laukaisualustojen uudelleenkäytettävyyden, kiertoradalla tarjottavan huoltopalvelun ja mikro-laukaisualustojen aloilla; läpimurtoinnovaatiot ja teknologian siirto esimerkiksi kierrätyksen, vihreän tilan, tekoälyn, robotiikan, digitoinnin, kustannustehokkuuden ja miniatyrisoinnin aloilla; |
| --- | --- |

—

Avaruusekosysteemi: kiertoradalla tapahtuvat validointi- ja demonstraatiopalvelut, mukaan lukien kevytsatelliittien yhteiskyytipalvelut; avaruuden demonstrointihankkeet esimerkiksi hybridien, älykkäiden tai muunneltavien satelliittien, kiertoradalla tapahtuvan valmistuksen ja kokoonpanon, laukaisualustojen uudelleenkäytettävyyden, kiertoradalla tarjottavan huoltopalvelun ja mikro-laukaisualustojen aloilla; läpimurtoinnovaatiot ja teknologian siirto esimerkiksi kierrätyksen, vihreän tilan, tekoälyn, robotiikan, digitoinnin, kustannustehokkuuden ja miniatyrisoinnin aloilla;

| — | Avaruusekosysteemi: kiertoradalla tapahtuvat validointi- ja demonstraatiopalvelut, mukaan lukien kevytsatelliittien yhteiskyytipalvelut; avaruuden demonstrointihankkeet esimerkiksi hybridien, älykkäiden tai muunneltavien satelliittien, kiertoradalla tapahtuvan valmistuksen ja kokoonpanon, laukaisualustojen uudelleenkäytettävyyden, kiertoradalla tarjottavan huoltopalvelun ja mikro-laukaisualustojen aloilla; läpimurtoinnovaatiot ja teknologian siirto esimerkiksi kierrätyksen,
  puhtaan avaruuden,
  vihreän tilan, tekoälyn, robotiikan, digitoinnin, kustannustehokkuuden ja miniatyrisoinnin aloilla; |
| --- | --- |

—

Avaruusekosysteemi: kiertoradalla tapahtuvat validointi- ja demonstraatiopalvelut, mukaan lukien kevytsatelliittien yhteiskyytipalvelut; avaruuden demonstrointihankkeet esimerkiksi hybridien, älykkäiden tai muunneltavien satelliittien, kiertoradalla tapahtuvan valmistuksen ja kokoonpanon, laukaisualustojen uudelleenkäytettävyyden, kiertoradalla tarjottavan huoltopalvelun ja mikro-laukaisualustojen aloilla; läpimurtoinnovaatiot ja teknologian siirto esimerkiksi kierrätyksen,
  puhtaan avaruuden,
  vihreän tilan, tekoälyn, robotiikan, digitoinnin, kustannustehokkuuden ja miniatyrisoinnin aloilla;

puhtaan avaruuden,

| — | Avaruustiede: tieteellisistä ja tutkimuksellisista matkoista saatujen tieteellisten tietojen hyödyntäminen yhdistettynä innovatiivisten välineiden kehittämiseen kansainvälisessä ympäristössä; edeltävien tieteellisten hankkeiden edistäminen avaruusohjelman kehittämiseksi. |
| --- | --- |

—

Avaruustiede: tieteellisistä ja tutkimuksellisista matkoista saatujen tieteellisten tietojen hyödyntäminen yhdistettynä innovatiivisten välineiden kehittämiseen kansainvälisessä ympäristössä; edeltävien tieteellisten hankkeiden edistäminen avaruusohjelman kehittämiseksi.

| — | Avaruustiede: tieteellisistä ja tutkimuksellisista matkoista saatujen tieteellisten tietojen hyödyntäminen yhdistettynä innovatiivisten välineiden kehittämiseen kansainvälisessä ympäristössä; edeltävien tieteellisten hankkeiden edistäminen avaruusohjelman kehittämiseksi; |
| --- | --- |

—

Avaruustiede: tieteellisistä ja tutkimuksellisista matkoista saatujen tieteellisten tietojen hyödyntäminen yhdistettynä innovatiivisten välineiden kehittämiseen kansainvälisessä ympäristössä; edeltävien tieteellisten hankkeiden edistäminen avaruusohjelman kehittämiseksi;

| — | Avaruuden tekoäly ja robotiikka: uusia ratkaisuja avaruustoimintaan, esimerkiksi avaruuden kokoonpano, avaruuden manipulointi, kognitiiviset avaruusjärjestelmät, robotin ja ihmisen yhteistyö avaruudessa. |
| --- | --- |

—

Avaruuden tekoäly ja robotiikka: uusia ratkaisuja avaruustoimintaan, esimerkiksi avaruuden kokoonpano, avaruuden manipulointi, kognitiiviset avaruusjärjestelmät, robotin ja ihmisen yhteistyö avaruudessa.

Avaruuden tekoäly ja robotiikka: uusia ratkaisuja avaruustoimintaan, esimerkiksi avaruuden kokoonpano, avaruuden manipulointi, kognitiiviset avaruusjärjestelmät, robotin ja ihmisen yhteistyö avaruudessa.

Tarkistus 73

Tarkistus 73

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.1 alakohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tutkimus ja innovointi ilmaston, energian ja liikkuvuuden alojen risteyskohdassa vastaa yhdennetyllä ja tehokkaalla tavalla yhteen tärkeimmistä ympäristömme ja elämäntapamme kestävyyttä ja tulevaisuutta koskevista globaaleista haasteista. | Tutkimus ja innovointi ilmaston, energian ja liikkuvuuden alojen risteyskohdassa vastaa yhdennetyllä ja tehokkaalla tavalla yhteen tärkeimmistä ympäristömme
  , taloutemme
  ja elämäntapamme kestävyyttä ja tulevaisuutta koskevista globaaleista haasteista. |
| Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi EU:n on
  siirryttävä vähähiilisiin, resurssitehokkaisiin ja kestäviin talouksiin ja yhteiskuntiin
  .
  Tavoitteiden toteuttamisen pohjana on
  teknologian ja palveluiden
  syvällinen muutos
  , joka
  tarkoittaa
  yritysten ja kuluttajien
  käyttäytymisen muutosta sekä uusien hallintotapojen käyttöönottoa
  . Jotta maapallon keskilämpötilan nousu voidaan pitää alle 2 celsiusasteessa ja jotta tavoite rajoittaa lämpötilan nousu 1,5 celsiusasteeseen voitaisiin saavuttaa,
  tarvitaan nopeita toimia energiajärjestelmien hiiliriippuvuuden vähentämiseksi ja liikenteen kasvihuonekaasupäästöjen merkittäväksi

   (17)

  pienentämiseksi
  . Tarvitaan
  myös
  uutta pontta seuraavan sukupolven läpimurtoratkaisujen kehityksen nopeuttamiseksi sekä innovatiivisten teknologioiden ja ratkaisujen demonstroimiseksi ja käyttöönottamiseksi hyödyntämällä myös digitaalisten ja avaruusteknologioiden tarjoamia mahdollisuuksia. Tämä toteutetaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan avulla, joka kattaa hiilestä irtautumisen, resurssitehokkuuden, ilman epäpuhtauksien vähentämisen, raaka-aineiden saatavuuden ja kiertotalouden. | Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi
  unionin
  on
  hyödynnettävä mahdollisuudet siirtyä kasvihuonekaasupäästöttömään talouteen, johon kuuluvat vähähiiliset teknologiat ja strategiat hiilestä irtautumiseen
  .
  Tämä tarkoittaa
  teknologian ja palveluiden
  syvällistä muutosta
  , joka
  vaikuttaa teollisuudenalojen tapaan tuottaa ja
  yritysten ja kuluttajien
  käyttäytymiseen. Energiamarkkinoiden muutos toteutetaan teknologian, infrastruktuurin sekä markkina-, politiikka- ja sääntelykehysten vuorovaikutuksella, uudet hallintotavat mukaan lukien
  .
  Näin ollen energia-, rakennus-, liikenne- ja kuljetusalalla tarvitaan järjestelmällistä innovointia. |
| | Jotta maapallon keskilämpötilan nousu voidaan pitää alle 2 celsiusasteessa ja jotta tavoite rajoittaa lämpötilan nousu 1,5 celsiusasteeseen voitaisiin saavuttaa,
  kasvihuonekaasupäästöjä on pienennettävä vähentämällä hiiliriippuvuutta, säästämällä energiaa, ottamalla käyttöön uusiutuvia energialähteitä ja muuntamalla teollisuusprosessit sähköisiksi, mikä pitää sisällään sekä energia- että liikennesektorin

   (17)

  . Nykyisellään liikennesektori tuottaa lähes neljänneksen unionin kasvihuonekaasupäästöistä. |
| | Tarvitaan uutta pontta seuraavan sukupolven läpimurtoratkaisujen kehityksen nopeuttamiseksi sekä innovatiivisten teknologioiden ja ratkaisujen demonstroimiseksi ja käyttöönottamiseksi hyödyntämällä myös
  keskeisten mahdollistavien ja
  digitaalisten
  teknologioiden
  ja avaruusteknologioiden tarjoamia mahdollisuuksia. Tämä toteutetaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan avulla, joka kattaa hiilestä irtautumisen,
  uusiutuvien energialähteiden
  resurssitehokkuuden,
  energiatehokkuuden,
  ilman epäpuhtauksien vähentämisen, raaka-aineiden
  , myös kriittisten raaka-aineiden,
  saatavuuden ja kiertotalouden.
  Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä alojen yhteenliittämiseen (sähkön, lämmön ja jäähdytyksen, teollisuuden ja liikenteen aloilla) kaikilla toiminta-aloilla, mikä on tärkeää onnistuneen energia- ja liikennekäänteen kannalta. |
| | Tätä varten unioni edistää myös osallistavia lähestymistapoja tutkimukseen ja innovointiin, mukaan luettuina useisiin toimijoihin perustuva lähestymistapa sekä osaamis- ja innovointijärjestelmien kehittäminen paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla. Yhteiskuntatieteistä ja humanistisilta aloilta saatavat näkemykset ja sosiaalinen innovointi yhdessä kansalaisten osallistumisen kanssa on ratkaisevan tärkeää, jotta uusia hallintomalleja, tuotantoa ja kulutustottumuksia voidaan edistää. |
| Edistyminen
  näillä
  aloilla – ja kaikkialla EU:n teollisuudessa, kuten maataloudessa, rakentamisessa, teollisissa prosesseissa ja tuotteiden käytössä sekä jätehuollossa – edellyttää jatkuvaa pyrkimystä ymmärtää paremmin ilmastonmuutoksen mekanismeja ja niihin liittyviä vaikutuksia koko taloudessa ja yhteiskunnassa sekä hyödyntää synergioita kansallisten toimien, muun tyyppisten
  EU:n
  toimien ja kansainvälisen yhteistyön välillä. | Edistyminen
  energia- ja liikennealoilla
   – ja kaikkialla EU:n teollisuudessa, kuten maataloudessa, rakentamisessa, teollisissa prosesseissa ja tuotteiden käytössä sekä jätehuollossa
  ja kierrätyksessä
   – edellyttää jatkuvaa
  ja yhä voimakkaampaa
  pyrkimystä ymmärtää paremmin ilmastonmuutoksen mekanismeja ja niihin liittyviä vaikutuksia koko taloudessa ja yhteiskunnassa sekä hyödyntää synergioita kansallisten toimien, muun tyyppisten
  unionin
  toimien ja kansainvälisen yhteistyön välillä. |
| Viime vuosikymmenen aikana ilmastotieteessä on tapahtunut huomattavaa edistystä erityisesti havaintojen, data-assimilaation ja ilmastomallinnuksen osalta. Ilmastojärjestelmän monimutkaisuus ja tarve tukea Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa, kestävän kehityksen tavoitteita ja EU:n politiikkoja edellyttävät kuitenkin vahvempia pyrkimyksiä jäljellä olevien tietoaukkojen korjaamiseksi. | Viime vuosikymmenen aikana ilmastotieteessä on tapahtunut huomattavaa edistystä erityisesti havaintojen, data-assimilaation ja ilmastomallinnuksen osalta. Ilmastojärjestelmän monimutkaisuus ja tarve tukea Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa, kestävän kehityksen tavoitteita ja EU:n politiikkoja edellyttävät kuitenkin vahvempia pyrkimyksiä jäljellä olevien tietoaukkojen korjaamiseksi. |
| EU on laatinut energiaunionistrategiassa kattavat poliittiset puitteet, joihin kuuluu sitovia tavoitteita, säädöksiä sekä tutkimus- ja innovaatiotoimia, joilla pyritään ottamaan johtopaikka uusiutuviin energialähteisiin
  perustuvien tehokkaiden energiantuotantojärjestelmien kehittämisessä ja käyttöönotossa
  . | EU on laatinut energiaunionistrategiassa kattavat poliittiset puitteet, joihin kuuluu sitovia tavoitteita, säädöksiä sekä tutkimus- ja innovaatiotoimia, joilla pyritään ottamaan johtopaikka
  erittäin energiatehokkaan ja
  uusiutuviin energialähteisiin
  perustuvan energiajärjestelmän saavuttamisessa
  . |
| Liikenteen ala varmistaa ihmisten ja tavaroiden liikkuvuuden, joka on välttämätöntä yhdennettyjen eurooppalaisten sisämarkkinoiden toimivuudelle sekä alueellisen yhteenkuuluvuuden ja avoimen ja osallistavan yhteiskunnan toteutumiseksi. Samalla liikenteellä on merkittäviä kielteisiä vaikutuksia, kuten vaikutukset ihmisten terveyteen, ruuhkat, vaikutukset maaperään ja ilmanlaatuun, melu sekä turvallisuuteen kohdistuvat vaikutukset, jotka näkyvät lukuisina ennenaikaisina kuolemantapauksina ja lisääntyneinä sosioekonomisina kustannuksina. Siksi kestävä liikkuvuus ja liikenteen verkostot on saatettava puhtaiksi, turvallisiksi, älykkäiksi, turvatuiksi, hiljaisiksi, luotettaviksi ja edullisiksi, ja niillä on pystyttävä tarjoamaan saumaton integroitu ovelta ovelle -palvelu. | Liikenteen ala varmistaa ihmisten ja tavaroiden liikkuvuuden, joka on välttämätöntä yhdennettyjen eurooppalaisten sisämarkkinoiden toimivuudelle sekä alueellisen yhteenkuuluvuuden ja avoimen ja osallistavan yhteiskunnan toteutumiseksi. Samalla liikenteellä on merkittäviä kielteisiä vaikutuksia, kuten vaikutukset ihmisten terveyteen, ruuhkat, vaikutukset maaperään ja ilmanlaatuun, melu sekä turvallisuuteen kohdistuvat vaikutukset, jotka näkyvät lukuisina ennenaikaisina kuolemantapauksina ja lisääntyneinä sosioekonomisina kustannuksina. Siksi kestävä liikkuvuus ja liikenteen verkostot on
  erityisesti kaupunkialueilla
  saatettava puhtaiksi,
  tehokkaiksi, ympäristön ja talouden kannalta kestäviksi,
  turvallisiksi, älykkäiksi,
  innovatiivisiksi,
  turvatuiksi, hiljaisiksi, luotettaviksi ja edullisiksi, ja niillä on pystyttävä tarjoamaan saumaton integroitu ovelta ovelle -palvelu. |
| Päästöjen vähentäminen on kuitenkin vain yksi haasteista, joihin liikenne- ja energia-aloilla on vastattava. Muita haasteita ovat muun muassa digitaalisen ja avaruusteknologian lisääntyvä käyttö, muutokset käyttäjien käyttäytymisessä ja liikkumistottumuksissa, markkinoiden uudet toimijat ja haitalliset liiketoimintamallit, globalisaatio, kiristyvä kansainvälinen kilpailu sekä väestön ikääntyminen, kaupungistuminen ja monimuotoistuminen. | Päästöjen vähentäminen on kuitenkin vain yksi haasteista, joihin liikenne- ja energia-aloilla on vastattava. Muita haasteita ovat muun muassa
  uusiutuvat energialähteet, kestävät polttoaineet, energian varastointi ja toimitusten turvallisuus,
  digitaalisen
  , automaattisen
  ja avaruusteknologian lisääntyvä käyttö, muutokset käyttäjien käyttäytymisessä ja liikkumistottumuksissa, markkinoiden uudet toimijat ja haitalliset liiketoimintamallit, globalisaatio, kiristyvä kansainvälinen kilpailu sekä väestön ikääntyminen, kaupungistuminen ja monimuotoistuminen. |
| Molemmat
  alat ovat Euroopan taloudellisen kilpailukyvyn ja kasvun keskeisiä vauhdittajia. EU:ssa on yli 1,6 miljoonaa ihmistä, jotka työskentelevät uusiutuvien energialähteiden ja energiatehokkuuden alalla. Liikenne- ja varastointialat työllistävät yli 11 miljoonaa ihmistä EU:ssa, mikä vastaa noin 5:ttä prosenttia BKT:stä ja 20:ta prosenttia viennistä. EU:lla on johtava asema maailmassa ajoneuvojen, ilma-alusten ja alusten suunnittelussa ja valmistuksessa, kun taas innovatiivisten puhtaiden energiateknologioiden patentoinnin osalta EU on maailmanlaajuisesti toisella sijalla. | Sekä energian että liikenteen
  alat ovat Euroopan taloudellisen kilpailukyvyn ja kasvun keskeisiä vauhdittajia. EU:ssa on yli 1,6 miljoonaa ihmistä, jotka työskentelevät uusiutuvien energialähteiden ja energiatehokkuuden alalla. Liikenne- ja varastointialat työllistävät yli 11 miljoonaa ihmistä EU:ssa, mikä vastaa noin 5:ttä prosenttia BKT:stä ja 20:ta prosenttia viennistä. EU:lla on johtava asema maailmassa ajoneuvojen, ilma-alusten ja alusten suunnittelussa ja valmistuksessa, kun taas innovatiivisten puhtaiden energiateknologioiden
  , mukaan lukien uusiutuvien energialähteiden teknologioiden,
  patentoinnin osalta EU on maailmanlaajuisesti toisella sijalla. |
| Jotta voidaan löytää uusia tapoja nopeuttaa Euroopan talouden hiiliriippuvuutta vähentävien teknologioiden ja ratkaisujen käyttöönottoa, tarvitaan myös innovoinnin kysynnän kasvua. Tätä voidaan kannustaa parantamalla kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia sekä lisäämällä sosioekonomisen ja julkisen sektorin innovointia, ja tällä tavoin voidaan päästä teknologialähtöisiä innovaatioita laajempiin lähestymistapoihin. Sosioekonomisella tutkimuksella, joka kattaa muun muassa käyttäjien tarpeet ja tottumukset, ennakoivat toimet, ympäristöä koskevat, taloudelliset, sosiaaliset ja käyttäytymiseen liittyvät näkökohdat, liike-elämän tapaukset ja mallit sekä standardointia edeltävän normatiivisen tutkimuksen, tuetaan myös toimia, joilla edistetään sääntelyyn ja rahoitukseen liittyviä ja sosiaalisia innovaatioita ja taitoja sekä markkinatoimijoiden ja kuluttajien sitoutumista ja vaikutusvallan lisäämistä. | Jotta voidaan löytää uusia tapoja nopeuttaa Euroopan talouden hiiliriippuvuutta vähentävien
  uusiutuviin energialähteisiin perustuvien ja energiatehokkaiden
  teknologioiden ja
  muiden kuin teknisten
  ratkaisujen käyttöönottoa, tarvitaan myös innovoinnin kysynnän kasvua. Tätä voidaan kannustaa parantamalla kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia sekä lisäämällä sosioekonomisen ja julkisen sektorin innovointia
  sekä julkisia hankintoja
  , ja tällä tavoin voidaan päästä teknologialähtöisiä innovaatioita laajempiin lähestymistapoihin. Sosioekonomisella tutkimuksella, joka kattaa muun muassa käyttäjien tarpeet ja tottumukset, ennakoivat toimet, ympäristöä koskevat, taloudelliset, sosiaaliset ja käyttäytymiseen liittyvät näkökohdat, liike-elämän tapaukset ja mallit sekä standardointia edeltävän normatiivisen tutkimuksen, tuetaan myös toimia, joilla edistetään sääntelyyn ja rahoitukseen liittyviä ja sosiaalisia innovaatioita ja taitoja sekä
  kaikkien
  markkinatoimijoiden ja kuluttajien sitoutumista ja vaikutusvallan lisäämistä.
  Alojen yhteenliittämistä edistävät teknologiat voivat myös vahvistaa EU:n valmistusteollisuutta. Liikenteen alalla soveltavan tutkimuksen ja innovaatioiden markkinoille tuomiseen tähtäävien kokeilujen merkitys on ratkaisevan tärkeä. |
| Tämän klusterin toiminnoilla edistetään erityisesti energiaunionin ja digitaalisten sisämarkkinoiden tavoitteita, työllisyys-, kasvu- ja investointiohjelmaa,
  EU:n
  asemaa maailmanlaajuisena toimijana,
  EU:n
  uutta teollisuuspoliittista strategiaa, kiertotaloutta, raaka-aineita koskevaa aloitetta, turvallisuusunionia, kaupunkeja koskevaa toimintaohjelmaa,
  EU:n
  yhteistä maatalouspolitiikkaa sekä
  EU:n
  säännöksiä melun ja ilman epäpuhtauksien vähentämiseksi. | Tämän klusterin toiminnoilla edistetään erityisesti energiaunionin
  , Pariisin sopimuksen
  ja digitaalisten sisämarkkinoiden tavoitteita, työllisyys-, kasvu- ja investointiohjelmaa,
  unionin
  asemaa maailmanlaajuisena toimijana,
  unionin
  uutta teollisuuspoliittista strategiaa, kiertotaloutta
  koskevaa toimintasuunnitelmaa
  ,
  EU:n akkualan yhteenliittymää koskevaa aloitetta,
  raaka-aineita koskevaa aloitetta,
  EU:n biotalousstrategiaa
  , turvallisuusunionia, kaupunkeja koskevaa toimintaohjelmaa,
  unionin
  yhteistä maatalouspolitiikkaa sekä
  unionin
  säännöksiä melun ja ilman epäpuhtauksien vähentämiseksi.
  Toiminnoilla myös tuetaan jäsenvaltioita kansallisten päästövähennystavoitteiden saavuttamisessa. Yhteisvaikutukset ja täydentävyys unionin muiden ohjelmien toimien kanssa olisi varmistettava. |
| | Tällä alalla on useita EU:n teknologia- ja innovaatio-alustoja, ja siksi kyseisen klusterin sisältämien aloitteiden yhteydessä olisi otettava huomioon niiden suositukset. |
| Toimilla edistetään suoraan erityisesti seuraavia kestävän kehityksen tavoitteita: SDG 7 – Kohtuuhintainen ja puhdas energia; SDG 9 – Teollisuus, innovointi ja infrastruktuuri, SDG 11 – Kestävät kaupungit ja yhteisöt; SDG 13- Ilmastotoimet. | Toimilla edistetään suoraan erityisesti seuraavia kestävän kehityksen tavoitteita: SDG 7 – Kohtuuhintainen ja puhdas energia; SDG 9 – Teollisuus, innovointi ja infrastruktuuri, SDG 11 – Kestävät kaupungit ja yhteisöt; SDG 13- Ilmastotoimet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tutkimus ja innovointi ilmaston, energian ja liikkuvuuden alojen risteyskohdassa vastaa yhdennetyllä ja tehokkaalla tavalla yhteen tärkeimmistä ympäristömme ja elämäntapamme kestävyyttä ja tulevaisuutta koskevista globaaleista haasteista.

Tutkimus ja innovointi ilmaston, energian ja liikkuvuuden alojen risteyskohdassa vastaa yhdennetyllä ja tehokkaalla tavalla yhteen tärkeimmistä ympäristömme
  , taloutemme
  ja elämäntapamme kestävyyttä ja tulevaisuutta koskevista globaaleista haasteista.

, taloutemme

Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi EU:n on
  siirryttävä vähähiilisiin, resurssitehokkaisiin ja kestäviin talouksiin ja yhteiskuntiin
  .
  Tavoitteiden toteuttamisen pohjana on
  teknologian ja palveluiden
  syvällinen muutos
  , joka
  tarkoittaa
  yritysten ja kuluttajien
  käyttäytymisen muutosta sekä uusien hallintotapojen käyttöönottoa
  . Jotta maapallon keskilämpötilan nousu voidaan pitää alle 2 celsiusasteessa ja jotta tavoite rajoittaa lämpötilan nousu 1,5 celsiusasteeseen voitaisiin saavuttaa,
  tarvitaan nopeita toimia energiajärjestelmien hiiliriippuvuuden vähentämiseksi ja liikenteen kasvihuonekaasupäästöjen merkittäväksi

   (17)

  pienentämiseksi
  . Tarvitaan
  myös
  uutta pontta seuraavan sukupolven läpimurtoratkaisujen kehityksen nopeuttamiseksi sekä innovatiivisten teknologioiden ja ratkaisujen demonstroimiseksi ja käyttöönottamiseksi hyödyntämällä myös digitaalisten ja avaruusteknologioiden tarjoamia mahdollisuuksia. Tämä toteutetaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan avulla, joka kattaa hiilestä irtautumisen, resurssitehokkuuden, ilman epäpuhtauksien vähentämisen, raaka-aineiden saatavuuden ja kiertotalouden.

siirryttävä vähähiilisiin, resurssitehokkaisiin ja kestäviin talouksiin ja yhteiskuntiin

Tavoitteiden toteuttamisen pohjana on

syvällinen muutos

tarkoittaa

käyttäytymisen muutosta sekä uusien hallintotapojen käyttöönottoa

tarvitaan nopeita toimia energiajärjestelmien hiiliriippuvuuden vähentämiseksi ja liikenteen kasvihuonekaasupäästöjen merkittäväksi

17

pienentämiseksi

myös

Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi
  unionin
  on
  hyödynnettävä mahdollisuudet siirtyä kasvihuonekaasupäästöttömään talouteen, johon kuuluvat vähähiiliset teknologiat ja strategiat hiilestä irtautumiseen
  .
  Tämä tarkoittaa
  teknologian ja palveluiden
  syvällistä muutosta
  , joka
  vaikuttaa teollisuudenalojen tapaan tuottaa ja
  yritysten ja kuluttajien
  käyttäytymiseen. Energiamarkkinoiden muutos toteutetaan teknologian, infrastruktuurin sekä markkina-, politiikka- ja sääntelykehysten vuorovaikutuksella, uudet hallintotavat mukaan lukien
  .
  Näin ollen energia-, rakennus-, liikenne- ja kuljetusalalla tarvitaan järjestelmällistä innovointia.

unionin

hyödynnettävä mahdollisuudet siirtyä kasvihuonekaasupäästöttömään talouteen, johon kuuluvat vähähiiliset teknologiat ja strategiat hiilestä irtautumiseen

Tämä tarkoittaa

syvällistä muutosta

vaikuttaa teollisuudenalojen tapaan tuottaa ja

käyttäytymiseen. Energiamarkkinoiden muutos toteutetaan teknologian, infrastruktuurin sekä markkina-, politiikka- ja sääntelykehysten vuorovaikutuksella, uudet hallintotavat mukaan lukien

Näin ollen energia-, rakennus-, liikenne- ja kuljetusalalla tarvitaan järjestelmällistä innovointia.

Jotta maapallon keskilämpötilan nousu voidaan pitää alle 2 celsiusasteessa ja jotta tavoite rajoittaa lämpötilan nousu 1,5 celsiusasteeseen voitaisiin saavuttaa,
  kasvihuonekaasupäästöjä on pienennettävä vähentämällä hiiliriippuvuutta, säästämällä energiaa, ottamalla käyttöön uusiutuvia energialähteitä ja muuntamalla teollisuusprosessit sähköisiksi, mikä pitää sisällään sekä energia- että liikennesektorin

   (17)

  . Nykyisellään liikennesektori tuottaa lähes neljänneksen unionin kasvihuonekaasupäästöistä.

kasvihuonekaasupäästöjä on pienennettävä vähentämällä hiiliriippuvuutta, säästämällä energiaa, ottamalla käyttöön uusiutuvia energialähteitä ja muuntamalla teollisuusprosessit sähköisiksi, mikä pitää sisällään sekä energia- että liikennesektorin

17

. Nykyisellään liikennesektori tuottaa lähes neljänneksen unionin kasvihuonekaasupäästöistä.

Tarvitaan uutta pontta seuraavan sukupolven läpimurtoratkaisujen kehityksen nopeuttamiseksi sekä innovatiivisten teknologioiden ja ratkaisujen demonstroimiseksi ja käyttöönottamiseksi hyödyntämällä myös
  keskeisten mahdollistavien ja
  digitaalisten
  teknologioiden
  ja avaruusteknologioiden tarjoamia mahdollisuuksia. Tämä toteutetaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan avulla, joka kattaa hiilestä irtautumisen,
  uusiutuvien energialähteiden
  resurssitehokkuuden,
  energiatehokkuuden,
  ilman epäpuhtauksien vähentämisen, raaka-aineiden
  , myös kriittisten raaka-aineiden,
  saatavuuden ja kiertotalouden.
  Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä alojen yhteenliittämiseen (sähkön, lämmön ja jäähdytyksen, teollisuuden ja liikenteen aloilla) kaikilla toiminta-aloilla, mikä on tärkeää onnistuneen energia- ja liikennekäänteen kannalta.

keskeisten mahdollistavien ja

teknologioiden

uusiutuvien energialähteiden

energiatehokkuuden,

, myös kriittisten raaka-aineiden,

Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä alojen yhteenliittämiseen (sähkön, lämmön ja jäähdytyksen, teollisuuden ja liikenteen aloilla) kaikilla toiminta-aloilla, mikä on tärkeää onnistuneen energia- ja liikennekäänteen kannalta.

Tätä varten unioni edistää myös osallistavia lähestymistapoja tutkimukseen ja innovointiin, mukaan luettuina useisiin toimijoihin perustuva lähestymistapa sekä osaamis- ja innovointijärjestelmien kehittäminen paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla. Yhteiskuntatieteistä ja humanistisilta aloilta saatavat näkemykset ja sosiaalinen innovointi yhdessä kansalaisten osallistumisen kanssa on ratkaisevan tärkeää, jotta uusia hallintomalleja, tuotantoa ja kulutustottumuksia voidaan edistää.

Tätä varten unioni edistää myös osallistavia lähestymistapoja tutkimukseen ja innovointiin, mukaan luettuina useisiin toimijoihin perustuva lähestymistapa sekä osaamis- ja innovointijärjestelmien kehittäminen paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla. Yhteiskuntatieteistä ja humanistisilta aloilta saatavat näkemykset ja sosiaalinen innovointi yhdessä kansalaisten osallistumisen kanssa on ratkaisevan tärkeää, jotta uusia hallintomalleja, tuotantoa ja kulutustottumuksia voidaan edistää.

Edistyminen
  näillä
  aloilla – ja kaikkialla EU:n teollisuudessa, kuten maataloudessa, rakentamisessa, teollisissa prosesseissa ja tuotteiden käytössä sekä jätehuollossa – edellyttää jatkuvaa pyrkimystä ymmärtää paremmin ilmastonmuutoksen mekanismeja ja niihin liittyviä vaikutuksia koko taloudessa ja yhteiskunnassa sekä hyödyntää synergioita kansallisten toimien, muun tyyppisten
  EU:n
  toimien ja kansainvälisen yhteistyön välillä.

näillä

EU:n

Edistyminen
  energia- ja liikennealoilla
   – ja kaikkialla EU:n teollisuudessa, kuten maataloudessa, rakentamisessa, teollisissa prosesseissa ja tuotteiden käytössä sekä jätehuollossa
  ja kierrätyksessä
   – edellyttää jatkuvaa
  ja yhä voimakkaampaa
  pyrkimystä ymmärtää paremmin ilmastonmuutoksen mekanismeja ja niihin liittyviä vaikutuksia koko taloudessa ja yhteiskunnassa sekä hyödyntää synergioita kansallisten toimien, muun tyyppisten
  unionin
  toimien ja kansainvälisen yhteistyön välillä.

energia- ja liikennealoilla

ja kierrätyksessä

ja yhä voimakkaampaa

unionin

Viime vuosikymmenen aikana ilmastotieteessä on tapahtunut huomattavaa edistystä erityisesti havaintojen, data-assimilaation ja ilmastomallinnuksen osalta. Ilmastojärjestelmän monimutkaisuus ja tarve tukea Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa, kestävän kehityksen tavoitteita ja EU:n politiikkoja edellyttävät kuitenkin vahvempia pyrkimyksiä jäljellä olevien tietoaukkojen korjaamiseksi.

Viime vuosikymmenen aikana ilmastotieteessä on tapahtunut huomattavaa edistystä erityisesti havaintojen, data-assimilaation ja ilmastomallinnuksen osalta. Ilmastojärjestelmän monimutkaisuus ja tarve tukea Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa, kestävän kehityksen tavoitteita ja EU:n politiikkoja edellyttävät kuitenkin vahvempia pyrkimyksiä jäljellä olevien tietoaukkojen korjaamiseksi.

EU on laatinut energiaunionistrategiassa kattavat poliittiset puitteet, joihin kuuluu sitovia tavoitteita, säädöksiä sekä tutkimus- ja innovaatiotoimia, joilla pyritään ottamaan johtopaikka uusiutuviin energialähteisiin
  perustuvien tehokkaiden energiantuotantojärjestelmien kehittämisessä ja käyttöönotossa
  .

perustuvien tehokkaiden energiantuotantojärjestelmien kehittämisessä ja käyttöönotossa

EU on laatinut energiaunionistrategiassa kattavat poliittiset puitteet, joihin kuuluu sitovia tavoitteita, säädöksiä sekä tutkimus- ja innovaatiotoimia, joilla pyritään ottamaan johtopaikka
  erittäin energiatehokkaan ja
  uusiutuviin energialähteisiin
  perustuvan energiajärjestelmän saavuttamisessa
  .

erittäin energiatehokkaan ja

perustuvan energiajärjestelmän saavuttamisessa

Liikenteen ala varmistaa ihmisten ja tavaroiden liikkuvuuden, joka on välttämätöntä yhdennettyjen eurooppalaisten sisämarkkinoiden toimivuudelle sekä alueellisen yhteenkuuluvuuden ja avoimen ja osallistavan yhteiskunnan toteutumiseksi. Samalla liikenteellä on merkittäviä kielteisiä vaikutuksia, kuten vaikutukset ihmisten terveyteen, ruuhkat, vaikutukset maaperään ja ilmanlaatuun, melu sekä turvallisuuteen kohdistuvat vaikutukset, jotka näkyvät lukuisina ennenaikaisina kuolemantapauksina ja lisääntyneinä sosioekonomisina kustannuksina. Siksi kestävä liikkuvuus ja liikenteen verkostot on saatettava puhtaiksi, turvallisiksi, älykkäiksi, turvatuiksi, hiljaisiksi, luotettaviksi ja edullisiksi, ja niillä on pystyttävä tarjoamaan saumaton integroitu ovelta ovelle -palvelu.

Liikenteen ala varmistaa ihmisten ja tavaroiden liikkuvuuden, joka on välttämätöntä yhdennettyjen eurooppalaisten sisämarkkinoiden toimivuudelle sekä alueellisen yhteenkuuluvuuden ja avoimen ja osallistavan yhteiskunnan toteutumiseksi. Samalla liikenteellä on merkittäviä kielteisiä vaikutuksia, kuten vaikutukset ihmisten terveyteen, ruuhkat, vaikutukset maaperään ja ilmanlaatuun, melu sekä turvallisuuteen kohdistuvat vaikutukset, jotka näkyvät lukuisina ennenaikaisina kuolemantapauksina ja lisääntyneinä sosioekonomisina kustannuksina. Siksi kestävä liikkuvuus ja liikenteen verkostot on
  erityisesti kaupunkialueilla
  saatettava puhtaiksi,
  tehokkaiksi, ympäristön ja talouden kannalta kestäviksi,
  turvallisiksi, älykkäiksi,
  innovatiivisiksi,
  turvatuiksi, hiljaisiksi, luotettaviksi ja edullisiksi, ja niillä on pystyttävä tarjoamaan saumaton integroitu ovelta ovelle -palvelu.

erityisesti kaupunkialueilla

tehokkaiksi, ympäristön ja talouden kannalta kestäviksi,

innovatiivisiksi,

Päästöjen vähentäminen on kuitenkin vain yksi haasteista, joihin liikenne- ja energia-aloilla on vastattava. Muita haasteita ovat muun muassa digitaalisen ja avaruusteknologian lisääntyvä käyttö, muutokset käyttäjien käyttäytymisessä ja liikkumistottumuksissa, markkinoiden uudet toimijat ja haitalliset liiketoimintamallit, globalisaatio, kiristyvä kansainvälinen kilpailu sekä väestön ikääntyminen, kaupungistuminen ja monimuotoistuminen.

Päästöjen vähentäminen on kuitenkin vain yksi haasteista, joihin liikenne- ja energia-aloilla on vastattava. Muita haasteita ovat muun muassa
  uusiutuvat energialähteet, kestävät polttoaineet, energian varastointi ja toimitusten turvallisuus,
  digitaalisen
  , automaattisen
  ja avaruusteknologian lisääntyvä käyttö, muutokset käyttäjien käyttäytymisessä ja liikkumistottumuksissa, markkinoiden uudet toimijat ja haitalliset liiketoimintamallit, globalisaatio, kiristyvä kansainvälinen kilpailu sekä väestön ikääntyminen, kaupungistuminen ja monimuotoistuminen.

uusiutuvat energialähteet, kestävät polttoaineet, energian varastointi ja toimitusten turvallisuus,

, automaattisen

Molemmat
  alat ovat Euroopan taloudellisen kilpailukyvyn ja kasvun keskeisiä vauhdittajia. EU:ssa on yli 1,6 miljoonaa ihmistä, jotka työskentelevät uusiutuvien energialähteiden ja energiatehokkuuden alalla. Liikenne- ja varastointialat työllistävät yli 11 miljoonaa ihmistä EU:ssa, mikä vastaa noin 5:ttä prosenttia BKT:stä ja 20:ta prosenttia viennistä. EU:lla on johtava asema maailmassa ajoneuvojen, ilma-alusten ja alusten suunnittelussa ja valmistuksessa, kun taas innovatiivisten puhtaiden energiateknologioiden patentoinnin osalta EU on maailmanlaajuisesti toisella sijalla.

Molemmat

Sekä energian että liikenteen
  alat ovat Euroopan taloudellisen kilpailukyvyn ja kasvun keskeisiä vauhdittajia. EU:ssa on yli 1,6 miljoonaa ihmistä, jotka työskentelevät uusiutuvien energialähteiden ja energiatehokkuuden alalla. Liikenne- ja varastointialat työllistävät yli 11 miljoonaa ihmistä EU:ssa, mikä vastaa noin 5:ttä prosenttia BKT:stä ja 20:ta prosenttia viennistä. EU:lla on johtava asema maailmassa ajoneuvojen, ilma-alusten ja alusten suunnittelussa ja valmistuksessa, kun taas innovatiivisten puhtaiden energiateknologioiden
  , mukaan lukien uusiutuvien energialähteiden teknologioiden,
  patentoinnin osalta EU on maailmanlaajuisesti toisella sijalla.

Sekä energian että liikenteen

, mukaan lukien uusiutuvien energialähteiden teknologioiden,

Jotta voidaan löytää uusia tapoja nopeuttaa Euroopan talouden hiiliriippuvuutta vähentävien teknologioiden ja ratkaisujen käyttöönottoa, tarvitaan myös innovoinnin kysynnän kasvua. Tätä voidaan kannustaa parantamalla kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia sekä lisäämällä sosioekonomisen ja julkisen sektorin innovointia, ja tällä tavoin voidaan päästä teknologialähtöisiä innovaatioita laajempiin lähestymistapoihin. Sosioekonomisella tutkimuksella, joka kattaa muun muassa käyttäjien tarpeet ja tottumukset, ennakoivat toimet, ympäristöä koskevat, taloudelliset, sosiaaliset ja käyttäytymiseen liittyvät näkökohdat, liike-elämän tapaukset ja mallit sekä standardointia edeltävän normatiivisen tutkimuksen, tuetaan myös toimia, joilla edistetään sääntelyyn ja rahoitukseen liittyviä ja sosiaalisia innovaatioita ja taitoja sekä markkinatoimijoiden ja kuluttajien sitoutumista ja vaikutusvallan lisäämistä.

Jotta voidaan löytää uusia tapoja nopeuttaa Euroopan talouden hiiliriippuvuutta vähentävien
  uusiutuviin energialähteisiin perustuvien ja energiatehokkaiden
  teknologioiden ja
  muiden kuin teknisten
  ratkaisujen käyttöönottoa, tarvitaan myös innovoinnin kysynnän kasvua. Tätä voidaan kannustaa parantamalla kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia sekä lisäämällä sosioekonomisen ja julkisen sektorin innovointia
  sekä julkisia hankintoja
  , ja tällä tavoin voidaan päästä teknologialähtöisiä innovaatioita laajempiin lähestymistapoihin. Sosioekonomisella tutkimuksella, joka kattaa muun muassa käyttäjien tarpeet ja tottumukset, ennakoivat toimet, ympäristöä koskevat, taloudelliset, sosiaaliset ja käyttäytymiseen liittyvät näkökohdat, liike-elämän tapaukset ja mallit sekä standardointia edeltävän normatiivisen tutkimuksen, tuetaan myös toimia, joilla edistetään sääntelyyn ja rahoitukseen liittyviä ja sosiaalisia innovaatioita ja taitoja sekä
  kaikkien
  markkinatoimijoiden ja kuluttajien sitoutumista ja vaikutusvallan lisäämistä.
  Alojen yhteenliittämistä edistävät teknologiat voivat myös vahvistaa EU:n valmistusteollisuutta. Liikenteen alalla soveltavan tutkimuksen ja innovaatioiden markkinoille tuomiseen tähtäävien kokeilujen merkitys on ratkaisevan tärkeä.

uusiutuviin energialähteisiin perustuvien ja energiatehokkaiden

muiden kuin teknisten

sekä julkisia hankintoja

kaikkien

Alojen yhteenliittämistä edistävät teknologiat voivat myös vahvistaa EU:n valmistusteollisuutta. Liikenteen alalla soveltavan tutkimuksen ja innovaatioiden markkinoille tuomiseen tähtäävien kokeilujen merkitys on ratkaisevan tärkeä.

Tämän klusterin toiminnoilla edistetään erityisesti energiaunionin ja digitaalisten sisämarkkinoiden tavoitteita, työllisyys-, kasvu- ja investointiohjelmaa,
  EU:n
  asemaa maailmanlaajuisena toimijana,
  EU:n
  uutta teollisuuspoliittista strategiaa, kiertotaloutta, raaka-aineita koskevaa aloitetta, turvallisuusunionia, kaupunkeja koskevaa toimintaohjelmaa,
  EU:n
  yhteistä maatalouspolitiikkaa sekä
  EU:n
  säännöksiä melun ja ilman epäpuhtauksien vähentämiseksi.

EU:n

EU:n

EU:n

EU:n

Tämän klusterin toiminnoilla edistetään erityisesti energiaunionin
  , Pariisin sopimuksen
  ja digitaalisten sisämarkkinoiden tavoitteita, työllisyys-, kasvu- ja investointiohjelmaa,
  unionin
  asemaa maailmanlaajuisena toimijana,
  unionin
  uutta teollisuuspoliittista strategiaa, kiertotaloutta
  koskevaa toimintasuunnitelmaa
  ,
  EU:n akkualan yhteenliittymää koskevaa aloitetta,
  raaka-aineita koskevaa aloitetta,
  EU:n biotalousstrategiaa
  , turvallisuusunionia, kaupunkeja koskevaa toimintaohjelmaa,
  unionin
  yhteistä maatalouspolitiikkaa sekä
  unionin
  säännöksiä melun ja ilman epäpuhtauksien vähentämiseksi.
  Toiminnoilla myös tuetaan jäsenvaltioita kansallisten päästövähennystavoitteiden saavuttamisessa. Yhteisvaikutukset ja täydentävyys unionin muiden ohjelmien toimien kanssa olisi varmistettava.

, Pariisin sopimuksen

unionin

unionin

koskevaa toimintasuunnitelmaa

EU:n akkualan yhteenliittymää koskevaa aloitetta,

EU:n biotalousstrategiaa

unionin

unionin

Toiminnoilla myös tuetaan jäsenvaltioita kansallisten päästövähennystavoitteiden saavuttamisessa. Yhteisvaikutukset ja täydentävyys unionin muiden ohjelmien toimien kanssa olisi varmistettava.

Tällä alalla on useita EU:n teknologia- ja innovaatio-alustoja, ja siksi kyseisen klusterin sisältämien aloitteiden yhteydessä olisi otettava huomioon niiden suositukset.

Tällä alalla on useita EU:n teknologia- ja innovaatio-alustoja, ja siksi kyseisen klusterin sisältämien aloitteiden yhteydessä olisi otettava huomioon niiden suositukset.

Toimilla edistetään suoraan erityisesti seuraavia kestävän kehityksen tavoitteita: SDG 7 – Kohtuuhintainen ja puhdas energia; SDG 9 – Teollisuus, innovointi ja infrastruktuuri, SDG 11 – Kestävät kaupungit ja yhteisöt; SDG 13- Ilmastotoimet.

Toimilla edistetään suoraan erityisesti seuraavia kestävän kehityksen tavoitteita: SDG 7 – Kohtuuhintainen ja puhdas energia; SDG 9 – Teollisuus, innovointi ja infrastruktuuri, SDG 11 – Kestävät kaupungit ja yhteisöt; SDG 13- Ilmastotoimet.

Tarkistus 74

Tarkistus 74

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.1 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.1 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Pariisin sopimuksen tehokkaan täytäntöönpanon on perustuttava tieteellisiin tietoihin ja jatkuvaan maapallon ja ilmaston yhdessä
  muodostaman
  järjestelmää sekä saatavilla olevia lieventämis- ja sopeutumisvaihtoehtoja koskevan tietämyksen päivittämiseen. Näin voidaan saada järjestelmällinen ja kattava kuva
  EU:n
  talouden haasteista ja mahdollisuuksista. Tältä pohjalta kehitetään tieteeseen perustuvia ratkaisuja kustannustehokkaalle siirtymiselle vähähiiliseen
  , ilmastonmuutoksia kestävään ja resurssitehokkaaseen yhteiskuntaan
  . | Pariisin sopimuksen tehokkaan täytäntöönpanon on perustuttava tieteellisiin tietoihin ja jatkuvaan maapallon ja ilmaston yhdessä
  muodostamaa
  järjestelmää sekä saatavilla olevia lieventämis- ja sopeutumisvaihtoehtoja koskevan tietämyksen päivittämiseen. Näin voidaan saada järjestelmällinen ja kattava kuva
  unionin
  talouden haasteista ja mahdollisuuksista. Tältä pohjalta kehitetään tieteeseen perustuvia ratkaisuja kustannustehokkaalle siirtymiselle vähähiiliseen
  tai kasvihuonekaasupäästöttömään talouteen
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Pariisin sopimuksen tehokkaan täytäntöönpanon on perustuttava tieteellisiin tietoihin ja jatkuvaan maapallon ja ilmaston yhdessä
  muodostaman
  järjestelmää sekä saatavilla olevia lieventämis- ja sopeutumisvaihtoehtoja koskevan tietämyksen päivittämiseen. Näin voidaan saada järjestelmällinen ja kattava kuva
  EU:n
  talouden haasteista ja mahdollisuuksista. Tältä pohjalta kehitetään tieteeseen perustuvia ratkaisuja kustannustehokkaalle siirtymiselle vähähiiliseen
  , ilmastonmuutoksia kestävään ja resurssitehokkaaseen yhteiskuntaan
  .

muodostaman

EU:n

, ilmastonmuutoksia kestävään ja resurssitehokkaaseen yhteiskuntaan

Pariisin sopimuksen tehokkaan täytäntöönpanon on perustuttava tieteellisiin tietoihin ja jatkuvaan maapallon ja ilmaston yhdessä
  muodostamaa
  järjestelmää sekä saatavilla olevia lieventämis- ja sopeutumisvaihtoehtoja koskevan tietämyksen päivittämiseen. Näin voidaan saada järjestelmällinen ja kattava kuva
  unionin
  talouden haasteista ja mahdollisuuksista. Tältä pohjalta kehitetään tieteeseen perustuvia ratkaisuja kustannustehokkaalle siirtymiselle vähähiiliseen
  tai kasvihuonekaasupäästöttömään talouteen
  .

muodostamaa

unionin

tai kasvihuonekaasupäästöttömään talouteen

Tarkistus 75

Tarkistus 75

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.1 alakohta – 2 kohta – - 1 luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.1 alakohta – 2 kohta – - 1 luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Napa-alueiden keskeisten prosessien tunnistaminen, jotta voidaan paremmin kehittää hallintavaihtoehtoja, joilla minimoidaan kielteiset vaikutukset ekosysteemeihin ja parannetaan näkemystä globaalista ilmastosta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Napa-alueiden keskeisten prosessien tunnistaminen, jotta voidaan paremmin kehittää hallintavaihtoehtoja, joilla minimoidaan kielteiset vaikutukset ekosysteemeihin ja parannetaan näkemystä globaalista ilmastosta;

Napa-alueiden keskeisten prosessien tunnistaminen, jotta voidaan paremmin kehittää hallintavaihtoehtoja, joilla minimoidaan kielteiset vaikutukset ekosysteemeihin ja parannetaan näkemystä globaalista ilmastosta;

Tarkistus 76

Tarkistus 76

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.1 alakohta – 2 kohta – 2 luetelmakohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.1 alakohta – 2 kohta – 2 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Hiilestä irtautumisen
  etenemistavat, lieventämistoimet ja politiikat, jotka kattavat kaikki talouden alat ja ovat yhdenmukaisia Pariisin sopimuksen ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Hiilestä irtautumisen
  etenemistavat, lieventämistoimet ja politiikat, jotka kattavat kaikki talouden alat ja ovat yhdenmukaisia Pariisin sopimuksen ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa;

Hiilestä irtautumisen

| — | Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen
  etenemistavat, lieventämistoimet ja politiikat, jotka kattavat kaikki talouden alat ja ovat yhdenmukaisia Pariisin sopimuksen ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa; |
| --- | --- |

—

Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen
  etenemistavat, lieventämistoimet ja politiikat, jotka kattavat kaikki talouden alat ja ovat yhdenmukaisia Pariisin sopimuksen ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa;

Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen

Tarkistus 77

Tarkistus 77

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.1 alakohta – 2 kohta – 4 luetelmakohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.1 alakohta – 2 kohta – 4 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Sopeutumistoimet ja -politiikat haavoittuvien ekosysteemien
  sekä EU:n
  kriittisten taloudenalojen ja infrastruktuurin
  (paikallisella, alueellisella tai kansallisella tasolla)
  aloilla,
  mukaan lukien parannetut riskinarviointivälineet
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Sopeutumistoimet ja -politiikat haavoittuvien ekosysteemien
  sekä EU:n
  kriittisten taloudenalojen ja infrastruktuurin
  (paikallisella, alueellisella tai kansallisella tasolla)
  aloilla,
  mukaan lukien parannetut riskinarviointivälineet
  .

sekä EU:n

(paikallisella, alueellisella tai kansallisella tasolla)

mukaan lukien parannetut riskinarviointivälineet

| — | Sopeutumistoimet ja -politiikat
  , mukaan lukien paremmat riskien arvioinnin ja niiden vähentämisen välineet,
  haavoittuvien ekosysteemien, kriittisten taloudenalojen ja infrastruktuurin
  sekä kaupunkiympäristöjen
  aloilla
  paikallisella, alueellisella, kansallisella tai EU:n tasolla; |
| --- | --- |

—

Sopeutumistoimet ja -politiikat
  , mukaan lukien paremmat riskien arvioinnin ja niiden vähentämisen välineet,
  haavoittuvien ekosysteemien, kriittisten taloudenalojen ja infrastruktuurin
  sekä kaupunkiympäristöjen
  aloilla
  paikallisella, alueellisella, kansallisella tai EU:n tasolla;

, mukaan lukien paremmat riskien arvioinnin ja niiden vähentämisen välineet,

sekä kaupunkiympäristöjen

paikallisella, alueellisella, kansallisella tai EU:n tasolla;

Tarkistus 78

Tarkistus 78

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.1 alakohta – 2 kohta – 4 a luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.1 alakohta – 2 kohta – 4 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Ilmastodiplomatian vahvistamisen mallit kansainvälisen yhteistyön edistäjänä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Ilmastodiplomatian vahvistamisen mallit kansainvälisen yhteistyön edistäjänä.

Ilmastodiplomatian vahvistamisen mallit kansainvälisen yhteistyön edistäjänä.

Tarkistus 79

Tarkistus 79

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.2 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.2 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| EU pyrkii saavuttamaan johtoaseman maailmassa kohtuuhintaisten, turvallisten
  ja
  kestävien energiateknologioiden alalla ja tällä tavoin parantamaan kilpailukykyään maailmanlaajuisissa arvoketjuissa ja asemaansa kasvumarkkinoilla. EU:n vaihtelevat ilmastolliset, maantieteelliset, ympäristölliset ja sosioekonomiset olosuhteet sekä tarve varmistaa energiavarmuus ja raaka-aineiden saatavuus edellyttävät energiaratkaisujen laajaa valikoimaa, johon kuuluu myös muita kuin teknisiä ratkaisuja. Uusiutuvien energialähteiden teknologioiden osalta on edelleen vähennettävä kustannuksia, parannettava suorituskykyä
  , edistettävä energiajärjestelmään yhdentämistä sekä
  kehitettävä läpimurtoteknologioita. Fossiilisten polttoaineiden osalta niiden
  hiilivapaaksi saattaminen
  on välttämätöntä ilmastovaikutusten saavuttamiseksi. | EU pyrkii saavuttamaan johtoaseman maailmassa kohtuuhintaisten, turvallisten, kestävien
  ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvien
  energiateknologioiden alalla ja tällä tavoin parantamaan kilpailukykyään maailmanlaajuisissa arvoketjuissa ja asemaansa kasvumarkkinoilla. EU:n vaihtelevat ilmastolliset, maantieteelliset, ympäristölliset ja sosioekonomiset olosuhteet sekä tarve varmistaa
  energiankulutuksen vähentäminen, energiatehokkuus,
  energiavarmuus ja
  (erityisesti kriittisten)
  raaka-aineiden saatavuus edellyttävät energiaratkaisujen laajaa valikoimaa, johon kuuluu myös muita kuin teknisiä ratkaisuja
  . Energiakäänteessä EU:n on pyrittävä johtavaan asemaan etsittäessä ratkaisuja markkinoiden rakenteen uudistamiseksi, ja samalla järjestelmään yhdentämistä on parannettava merkittävästi
  . Uusiutuvien energialähteiden teknologioiden osalta on edelleen vähennettävä kustannuksia
  ja
  parannettava suorituskykyä
  . Tämä edellyttää lisätutkimuksen ja disruptiivisen tutkimuksen tukemista kehittyneiden teknologioiden alalla. Lisäksi on
  kehitettävä
  ja otettava käyttöön uusia
  läpimurtoteknologioita
  ja parannettava jo käytössä olevia teknologioita
  . Fossiilisten polttoaineiden
  ja raaka-aineiden
  osalta niiden
  käytön vähentäminen
  on välttämätöntä ilmastovaikutusten saavuttamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

EU pyrkii saavuttamaan johtoaseman maailmassa kohtuuhintaisten, turvallisten
  ja
  kestävien energiateknologioiden alalla ja tällä tavoin parantamaan kilpailukykyään maailmanlaajuisissa arvoketjuissa ja asemaansa kasvumarkkinoilla. EU:n vaihtelevat ilmastolliset, maantieteelliset, ympäristölliset ja sosioekonomiset olosuhteet sekä tarve varmistaa energiavarmuus ja raaka-aineiden saatavuus edellyttävät energiaratkaisujen laajaa valikoimaa, johon kuuluu myös muita kuin teknisiä ratkaisuja. Uusiutuvien energialähteiden teknologioiden osalta on edelleen vähennettävä kustannuksia, parannettava suorituskykyä
  , edistettävä energiajärjestelmään yhdentämistä sekä
  kehitettävä läpimurtoteknologioita. Fossiilisten polttoaineiden osalta niiden
  hiilivapaaksi saattaminen
  on välttämätöntä ilmastovaikutusten saavuttamiseksi.

ja

, edistettävä energiajärjestelmään yhdentämistä sekä

hiilivapaaksi saattaminen

EU pyrkii saavuttamaan johtoaseman maailmassa kohtuuhintaisten, turvallisten, kestävien
  ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvien
  energiateknologioiden alalla ja tällä tavoin parantamaan kilpailukykyään maailmanlaajuisissa arvoketjuissa ja asemaansa kasvumarkkinoilla. EU:n vaihtelevat ilmastolliset, maantieteelliset, ympäristölliset ja sosioekonomiset olosuhteet sekä tarve varmistaa
  energiankulutuksen vähentäminen, energiatehokkuus,
  energiavarmuus ja
  (erityisesti kriittisten)
  raaka-aineiden saatavuus edellyttävät energiaratkaisujen laajaa valikoimaa, johon kuuluu myös muita kuin teknisiä ratkaisuja
  . Energiakäänteessä EU:n on pyrittävä johtavaan asemaan etsittäessä ratkaisuja markkinoiden rakenteen uudistamiseksi, ja samalla järjestelmään yhdentämistä on parannettava merkittävästi
  . Uusiutuvien energialähteiden teknologioiden osalta on edelleen vähennettävä kustannuksia
  ja
  parannettava suorituskykyä
  . Tämä edellyttää lisätutkimuksen ja disruptiivisen tutkimuksen tukemista kehittyneiden teknologioiden alalla. Lisäksi on
  kehitettävä
  ja otettava käyttöön uusia
  läpimurtoteknologioita
  ja parannettava jo käytössä olevia teknologioita
  . Fossiilisten polttoaineiden
  ja raaka-aineiden
  osalta niiden
  käytön vähentäminen
  on välttämätöntä ilmastovaikutusten saavuttamiseksi.

ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvien

energiankulutuksen vähentäminen, energiatehokkuus,

(erityisesti kriittisten)

. Energiakäänteessä EU:n on pyrittävä johtavaan asemaan etsittäessä ratkaisuja markkinoiden rakenteen uudistamiseksi, ja samalla järjestelmään yhdentämistä on parannettava merkittävästi

ja

. Tämä edellyttää lisätutkimuksen ja disruptiivisen tutkimuksen tukemista kehittyneiden teknologioiden alalla. Lisäksi on

ja otettava käyttöön uusia

ja parannettava jo käytössä olevia teknologioita

ja raaka-aineiden

käytön vähentäminen

Tarkistus 80

Tarkistus 80

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.2 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.2 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Uusiutuvat energiateknologiat
  ja -ratkaisut, jotka liittyvät sähköntuotantoon, lämmitykseen ja jäähdytykseen, kestäviin liikennepolttoaineisiin ja
  välivaiheen
  rahdinkuljettajiin
  erilaisissa laajuuksissa ja kehitysvaiheissa, ja
  jotka on mukautettu
  maantieteellisiin olosuhteisiin ja markkinoihin sekä EU:ssa että maailmanlaajuisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Uusiutuvat energiateknologiat
  ja -ratkaisut, jotka liittyvät sähköntuotantoon, lämmitykseen ja jäähdytykseen, kestäviin liikennepolttoaineisiin ja
  välivaiheen
  rahdinkuljettajiin
  erilaisissa laajuuksissa ja kehitysvaiheissa, ja
  jotka on mukautettu
  maantieteellisiin olosuhteisiin ja markkinoihin sekä EU:ssa että maailmanlaajuisesti;

ja -ratkaisut, jotka liittyvät sähköntuotantoon, lämmitykseen ja jäähdytykseen, kestäviin liikennepolttoaineisiin ja

rahdinkuljettajiin

jotka on mukautettu

| — | Uusiutuvat energiateknologiat
  , mukaan lukien merienergian tuotanto ja sen eri osa-alueet, kuten tuuli-, merivirta- ja aaltoenergia, sekä lämmitys ja jäähdytys, polttoaineet,
  välivaiheen
  energiankuljettajat, kuten sähkön muuttaminen kaasuksi ja vety,
  erilaisissa laajuuksissa ja kehitysvaiheissa ja
  mukautettuina
  maantieteellisiin olosuhteisiin ja markkinoihin sekä EU:ssa että maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

—

Uusiutuvat energiateknologiat
  , mukaan lukien merienergian tuotanto ja sen eri osa-alueet, kuten tuuli-, merivirta- ja aaltoenergia, sekä lämmitys ja jäähdytys, polttoaineet,
  välivaiheen
  energiankuljettajat, kuten sähkön muuttaminen kaasuksi ja vety,
  erilaisissa laajuuksissa ja kehitysvaiheissa ja
  mukautettuina
  maantieteellisiin olosuhteisiin ja markkinoihin sekä EU:ssa että maailmanlaajuisesti;

, mukaan lukien merienergian tuotanto ja sen eri osa-alueet, kuten tuuli-, merivirta- ja aaltoenergia, sekä lämmitys ja jäähdytys, polttoaineet,

energiankuljettajat, kuten sähkön muuttaminen kaasuksi ja vety,

mukautettuina

Tarkistus 81

Tarkistus 81

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.2 alakohta – 2 kohta – 1 a luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.2 alakohta – 2 kohta – 1 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Erittäin energiatehokkaat vähähiiliset tai hiilettömät sähköntuotannon ratkaisut; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Erittäin energiatehokkaat vähähiiliset tai hiilettömät sähköntuotannon ratkaisut;

Erittäin energiatehokkaat vähähiiliset tai hiilettömät sähköntuotannon ratkaisut;

Tarkistus 82

Tarkistus 82

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.2 alakohta – 2 kohta – 2 luetelmakohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.2 alakohta – 2 kohta – 2 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Murrokselliset uusiutuvan energian teknologiat uusia sovelluksia ja läpimurtoratkaisuja varten; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Murrokselliset uusiutuvan energian teknologiat uusia sovelluksia ja läpimurtoratkaisuja varten;

| — | Murrokselliset uusiutuvan energian teknologiat
  sekä
  uusia
  , käytössä olevia että huomattavasti parannettuja
  sovelluksia ja läpimurtoratkaisuja varten; |
| --- | --- |

—

Murrokselliset uusiutuvan energian teknologiat
  sekä
  uusia
  , käytössä olevia että huomattavasti parannettuja
  sovelluksia ja läpimurtoratkaisuja varten;

sekä

, käytössä olevia että huomattavasti parannettuja

Tarkistus 83

Tarkistus 83

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.2 alakohta – 2 kohta – 2 a luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.2 alakohta – 2 kohta – 2 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Seuraavan sukupolven teknologiset ratkaisut, mukaan lukien uusien materiaalien, valmistusprosessien ja toimintamenetelmien kehittäminen teollisuuden kilpailukyvyn lisäämiseksi puhtaan energiateknologian alalla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Seuraavan sukupolven teknologiset ratkaisut, mukaan lukien uusien materiaalien, valmistusprosessien ja toimintamenetelmien kehittäminen teollisuuden kilpailukyvyn lisäämiseksi puhtaan energiateknologian alalla;

Seuraavan sukupolven teknologiset ratkaisut, mukaan lukien uusien materiaalien, valmistusprosessien ja toimintamenetelmien kehittäminen teollisuuden kilpailukyvyn lisäämiseksi puhtaan energiateknologian alalla;

Tarkistus 84

Tarkistus 84

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.2 alakohta – 2 kohta – 2 b luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.2 alakohta – 2 kohta – 2 b luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Uusien liiketoimintamallien, ratkaisujen ja palvelujen tutkiminen ja kehittäminen suotuisten markkinaolosuhteiden luomiseksi sääntelyn, hallinnon ja rahoituksen osalta uusiutuville energiamuodoille, loppukäyttäjän kannalta energiatehokkaille teknologioille ja ratkaisuille. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Uusien liiketoimintamallien, ratkaisujen ja palvelujen tutkiminen ja kehittäminen suotuisten markkinaolosuhteiden luomiseksi sääntelyn, hallinnon ja rahoituksen osalta uusiutuville energiamuodoille, loppukäyttäjän kannalta energiatehokkaille teknologioille ja ratkaisuille.

Uusien liiketoimintamallien, ratkaisujen ja palvelujen tutkiminen ja kehittäminen suotuisten markkinaolosuhteiden luomiseksi sääntelyn, hallinnon ja rahoituksen osalta uusiutuville energiamuodoille, loppukäyttäjän kannalta energiatehokkaille teknologioille ja ratkaisuille.

Tarkistus 85

Tarkistus 85

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.3 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.3 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Vaihtelevan sähköntuotannon ennakoitu kasvu ja siirtyminen kohti sähköisempää lämmitystä, jäähdytystä ja liikennettä
  sanelevat uusien lähestymistapojen tarpeen
  energiaverkkojen hallitsemiseksi
  . Hiilestä irtautumisen
  lisäksi tavoitteena on varmistaa energian kohtuuhintaisuus, turvallisuus ja toimitusvarmuus
  , joka
  saavutetaan investoimalla innovatiivisiin verkkoinfrastruktuureihin
  ja innovatiiviseen järjestelmänhallintaan
  . Energian varastointi erilaisissa muodoissa on keskeisessä asemassa palvelujen tarjoamisessa verkkoon ja verkon kapasiteetin parantamisessa ja vahvistamisessa. Erilaisten verkkojen (esimerkiksi sähköverkot, lämmitys- ja jäähdytysverkot, kaasuverkot, liikenteen lataus- ja tankkausinfrastruktuuri sekä
  vety-
  ja tietoliikenneverkot) ja toimijoiden (esimerkiksi teollisuuslaitokset, datakeskukset, itsenäiset tuottajat) väliset synergiaedut ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta asiaan liittyvien infrastruktuurien älykäs ja yhdennetty toiminta on mahdollista. | Vaihtelevan sähköntuotannon ennakoitu kasvu ja siirtyminen kohti sähköisempää lämmitystä, jäähdytystä ja liikennettä
  edellyttävät uusia lähestymistapoja
  energiaverkkojen hallitsemiseksi
  ja hajautettujen energiaratkaisujen käyttämiseksi. Myös kaasuinfrastruktuurilla on tärkeä tehtävä uusiutuvien ja vähähiilisten kaasujen mukaan saamisessa. |
| | Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen
  lisäksi tavoitteena on varmistaa energian kohtuuhintaisuus,
  säästö,
  turvallisuus ja toimitusvarmuus
  . Tämä
  saavutetaan investoimalla
  alojen yhteenliittämiseen ja siihen liittyviin
  innovatiivisiin verkkoinfrastruktuureihin
  ja teknologioihin ja lisäämällä erityisesti joustavilla uusiutuvilla energialähteillä tuotetun säätöenergian tuotannon joustavuutta, innovatiivisen järjestelmänhallinnan kautta sekä helpottamalla toimia, joilla edistetään sääntelyn ja sosiaalisia innovaatioita ja taitoja ja osallistetaan markkinatoimijoita, kuluttajia ja yhteisöjä ja lisätään niiden vaikutusvaltaa
  . Energian varastointi erilaisissa muodoissa on keskeisessä asemassa palvelujen tarjoamisessa verkkoon ja verkon kapasiteetin parantamisessa ja vahvistamisessa. Erilaisten verkkojen (esimerkiksi sähköverkot, lämmitys- ja jäähdytysverkot, kaasuverkot
  ja kaasun varastointi
  , liikenteen lataus- ja tankkausinfrastruktuuri sekä
  vetyinfrastruktuuri
  ja tietoliikenneverkot) ja toimijoiden (esimerkiksi teollisuuslaitokset,
  verkkojen toimijat,
  datakeskukset, itsenäiset tuottajat
  ja kuluttajat sekä uusiutuvaa energiaa käyttävät yhteisöt
  ) väliset synergiaedut
  sekä kysyntään vastaamisen parantaminen ja eurooppalaisten ja kansainvälisten standardien laatiminen ja integrointi
  ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta asiaan liittyvien infrastruktuurien älykäs ja yhdennetty toiminta on mahdollista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Vaihtelevan sähköntuotannon ennakoitu kasvu ja siirtyminen kohti sähköisempää lämmitystä, jäähdytystä ja liikennettä
  sanelevat uusien lähestymistapojen tarpeen
  energiaverkkojen hallitsemiseksi
  . Hiilestä irtautumisen
  lisäksi tavoitteena on varmistaa energian kohtuuhintaisuus, turvallisuus ja toimitusvarmuus
  , joka
  saavutetaan investoimalla innovatiivisiin verkkoinfrastruktuureihin
  ja innovatiiviseen järjestelmänhallintaan
  . Energian varastointi erilaisissa muodoissa on keskeisessä asemassa palvelujen tarjoamisessa verkkoon ja verkon kapasiteetin parantamisessa ja vahvistamisessa. Erilaisten verkkojen (esimerkiksi sähköverkot, lämmitys- ja jäähdytysverkot, kaasuverkot, liikenteen lataus- ja tankkausinfrastruktuuri sekä
  vety-
  ja tietoliikenneverkot) ja toimijoiden (esimerkiksi teollisuuslaitokset, datakeskukset, itsenäiset tuottajat) väliset synergiaedut ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta asiaan liittyvien infrastruktuurien älykäs ja yhdennetty toiminta on mahdollista.

sanelevat uusien lähestymistapojen tarpeen

. Hiilestä irtautumisen

, joka

ja innovatiiviseen järjestelmänhallintaan

vety-

Vaihtelevan sähköntuotannon ennakoitu kasvu ja siirtyminen kohti sähköisempää lämmitystä, jäähdytystä ja liikennettä
  edellyttävät uusia lähestymistapoja
  energiaverkkojen hallitsemiseksi
  ja hajautettujen energiaratkaisujen käyttämiseksi. Myös kaasuinfrastruktuurilla on tärkeä tehtävä uusiutuvien ja vähähiilisten kaasujen mukaan saamisessa.

edellyttävät uusia lähestymistapoja

ja hajautettujen energiaratkaisujen käyttämiseksi. Myös kaasuinfrastruktuurilla on tärkeä tehtävä uusiutuvien ja vähähiilisten kaasujen mukaan saamisessa.

Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen
  lisäksi tavoitteena on varmistaa energian kohtuuhintaisuus,
  säästö,
  turvallisuus ja toimitusvarmuus
  . Tämä
  saavutetaan investoimalla
  alojen yhteenliittämiseen ja siihen liittyviin
  innovatiivisiin verkkoinfrastruktuureihin
  ja teknologioihin ja lisäämällä erityisesti joustavilla uusiutuvilla energialähteillä tuotetun säätöenergian tuotannon joustavuutta, innovatiivisen järjestelmänhallinnan kautta sekä helpottamalla toimia, joilla edistetään sääntelyn ja sosiaalisia innovaatioita ja taitoja ja osallistetaan markkinatoimijoita, kuluttajia ja yhteisöjä ja lisätään niiden vaikutusvaltaa
  . Energian varastointi erilaisissa muodoissa on keskeisessä asemassa palvelujen tarjoamisessa verkkoon ja verkon kapasiteetin parantamisessa ja vahvistamisessa. Erilaisten verkkojen (esimerkiksi sähköverkot, lämmitys- ja jäähdytysverkot, kaasuverkot
  ja kaasun varastointi
  , liikenteen lataus- ja tankkausinfrastruktuuri sekä
  vetyinfrastruktuuri
  ja tietoliikenneverkot) ja toimijoiden (esimerkiksi teollisuuslaitokset,
  verkkojen toimijat,
  datakeskukset, itsenäiset tuottajat
  ja kuluttajat sekä uusiutuvaa energiaa käyttävät yhteisöt
  ) väliset synergiaedut
  sekä kysyntään vastaamisen parantaminen ja eurooppalaisten ja kansainvälisten standardien laatiminen ja integrointi
  ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta asiaan liittyvien infrastruktuurien älykäs ja yhdennetty toiminta on mahdollista.

Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen

säästö,

. Tämä

alojen yhteenliittämiseen ja siihen liittyviin

ja teknologioihin ja lisäämällä erityisesti joustavilla uusiutuvilla energialähteillä tuotetun säätöenergian tuotannon joustavuutta, innovatiivisen järjestelmänhallinnan kautta sekä helpottamalla toimia, joilla edistetään sääntelyn ja sosiaalisia innovaatioita ja taitoja ja osallistetaan markkinatoimijoita, kuluttajia ja yhteisöjä ja lisätään niiden vaikutusvaltaa

ja kaasun varastointi

vetyinfrastruktuuri

verkkojen toimijat,

ja kuluttajat sekä uusiutuvaa energiaa käyttävät yhteisöt

sekä kysyntään vastaamisen parantaminen ja eurooppalaisten ja kansainvälisten standardien laatiminen ja integrointi

Tarkistus 86

Tarkistus 86

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.3 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.3 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Sähköverkkojen
  teknologiat ja välineet uusiutuvien energialähteiden ja uusien kuormien, kuten sähköisen liikkumisen
  ja
  lämpöpumppujen, yhdentämiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Sähköverkkojen
  teknologiat ja välineet uusiutuvien energialähteiden ja uusien kuormien, kuten sähköisen liikkumisen
  ja
  lämpöpumppujen, yhdentämiseksi;

Sähköverkkojen

ja

| — | Nykyisten verkkojen
  teknologiat ja välineet uusiutuvien energialähteiden ja uusien kuormien, kuten sähköisen liikkumisen
  , elektrolyysilaitteiden, polttokennojen,
  lämpöpumppujen,
  teollisen hydrolyysin, energian varastoinnin ja hajautetun uusiutuvan energian,
  yhdentämiseksi
  kustannustehokkaan, turvallisen, erittäin energiatehokkaan ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvan energiajärjestelmän keskeisenä tekijänä
  ; |
| --- | --- |

—

Nykyisten verkkojen
  teknologiat ja välineet uusiutuvien energialähteiden ja uusien kuormien, kuten sähköisen liikkumisen
  , elektrolyysilaitteiden, polttokennojen,
  lämpöpumppujen,
  teollisen hydrolyysin, energian varastoinnin ja hajautetun uusiutuvan energian,
  yhdentämiseksi
  kustannustehokkaan, turvallisen, erittäin energiatehokkaan ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvan energiajärjestelmän keskeisenä tekijänä
  ;

Nykyisten verkkojen

, elektrolyysilaitteiden, polttokennojen,

teollisen hydrolyysin, energian varastoinnin ja hajautetun uusiutuvan energian,

kustannustehokkaan, turvallisen, erittäin energiatehokkaan ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvan energiajärjestelmän keskeisenä tekijänä

Tarkistus 87

Tarkistus 87

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.3 alakohta – 2 kohta – 2 a luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.3 alakohta – 2 kohta – 2 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Vaihtelevalla ja joustavalla uusiutuvalla energialla toimivien vakaiden ja luotettavien paikallisen ja alueellisen tason energiajärjestelmien ja -verkkojen demonstrointi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Vaihtelevalla ja joustavalla uusiutuvalla energialla toimivien vakaiden ja luotettavien paikallisen ja alueellisen tason energiajärjestelmien ja -verkkojen demonstrointi;

Vaihtelevalla ja joustavalla uusiutuvalla energialla toimivien vakaiden ja luotettavien paikallisen ja alueellisen tason energiajärjestelmien ja -verkkojen demonstrointi;

Tarkistus 88

Tarkistus 88

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.3 alakohta – 2 kohta – 3 luetelmakohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.3 alakohta – 2 kohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Uusiin palveluihin ja yhteisöaloitteisiin perustuvat yhdennetyt lähestymistavat, joilla pyritään yhteensovittamaan uusiutuvan energian tuotanto ja kulutus paikallisella tasolla, myös saarilla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Uusiin palveluihin ja yhteisöaloitteisiin perustuvat yhdennetyt lähestymistavat, joilla pyritään yhteensovittamaan uusiutuvan energian tuotanto ja kulutus paikallisella tasolla, myös saarilla;

| — | Uusiin palveluihin ja
  teknologioihin (mukaan lukien vertaisverkot, hajautetun tilikirjan teknologiat ja virtuaaliset nettomittausjärjestelyt) sekä
  yhteisöaloitteisiin
  (mukaan lukien yksin tai yhdessä toimivat aktiiviset kuluttajat ja itse tuottamaansa uusiutuvaa energiaa käyttävät kuluttajat, uusiutuvaa energiaa käyttävät energiayhteisöt ja paikalliset energiayhteisöt)
  perustuvat yhdennetyt lähestymistavat, joilla pyritään
  lisäämään, parantamaan ja
  yhteensovittamaan uusiutuvan energian tuotanto ja kulutus paikallisella tasolla, myös saarilla; |
| --- | --- |

—

Uusiin palveluihin ja
  teknologioihin (mukaan lukien vertaisverkot, hajautetun tilikirjan teknologiat ja virtuaaliset nettomittausjärjestelyt) sekä
  yhteisöaloitteisiin
  (mukaan lukien yksin tai yhdessä toimivat aktiiviset kuluttajat ja itse tuottamaansa uusiutuvaa energiaa käyttävät kuluttajat, uusiutuvaa energiaa käyttävät energiayhteisöt ja paikalliset energiayhteisöt)
  perustuvat yhdennetyt lähestymistavat, joilla pyritään
  lisäämään, parantamaan ja
  yhteensovittamaan uusiutuvan energian tuotanto ja kulutus paikallisella tasolla, myös saarilla;

teknologioihin (mukaan lukien vertaisverkot, hajautetun tilikirjan teknologiat ja virtuaaliset nettomittausjärjestelyt) sekä

(mukaan lukien yksin tai yhdessä toimivat aktiiviset kuluttajat ja itse tuottamaansa uusiutuvaa energiaa käyttävät kuluttajat, uusiutuvaa energiaa käyttävät energiayhteisöt ja paikalliset energiayhteisöt)

lisäämään, parantamaan ja

Tarkistus 89

Tarkistus 89

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.3 alakohta – 2 kohta – 3 a luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.3 alakohta – 2 kohta – 3 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Järjestelmällinen vaikutustenarviointi, joka koskee uusia energiateknologioita, kuten joustavaa uusiutuvan energian tuotantoa, uusiutuvaa vetyä ja synteettisen kaasun käyttöä energian varastointiin; Tutkimukseen liittyvät ja yhdennetyt lähestymistavat maakaasuverkkojen muuntamiseksi ympäristöystävällisiksi vetyverkoiksi tai biometaania tai synteettistä metaania kuljettaviksi verkoiksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Järjestelmällinen vaikutustenarviointi, joka koskee uusia energiateknologioita, kuten joustavaa uusiutuvan energian tuotantoa, uusiutuvaa vetyä ja synteettisen kaasun käyttöä energian varastointiin; Tutkimukseen liittyvät ja yhdennetyt lähestymistavat maakaasuverkkojen muuntamiseksi ympäristöystävällisiksi vetyverkoiksi tai biometaania tai synteettistä metaania kuljettaviksi verkoiksi;

Järjestelmällinen vaikutustenarviointi, joka koskee uusia energiateknologioita, kuten joustavaa uusiutuvan energian tuotantoa, uusiutuvaa vetyä ja synteettisen kaasun käyttöä energian varastointiin; Tutkimukseen liittyvät ja yhdennetyt lähestymistavat maakaasuverkkojen muuntamiseksi ympäristöystävällisiksi vetyverkoiksi tai biometaania tai synteettistä metaania kuljettaviksi verkoiksi;

Tarkistus 90

Tarkistus 90

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.3 alakohta – 2 kohta – 4 luetelmakohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.3 alakohta – 2 kohta – 4 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Verkon joustavuus ja synergia eri energialähteiden, verkkojen, infrastruktuurien ja toimijoiden välillä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Verkon joustavuus ja synergia eri energialähteiden, verkkojen, infrastruktuurien ja toimijoiden välillä.

| — | Verkon
  ja tuotannon
  joustavuus
  sekä toimitusvarmuus, mukaan lukien kysyntä ja tarjonta,
  ja synergia eri energialähteiden, verkkojen, infrastruktuurien
  (myös nykyisten)
  ja toimijoiden välillä
  ; Alojen yhteenliittämisteknologiat, joilla helpotetaan varastointia ja hyödynnetään energian kuljetusmahdollisuudet; |
| --- | --- |

—

Verkon
  ja tuotannon
  joustavuus
  sekä toimitusvarmuus, mukaan lukien kysyntä ja tarjonta,
  ja synergia eri energialähteiden, verkkojen, infrastruktuurien
  (myös nykyisten)
  ja toimijoiden välillä
  ; Alojen yhteenliittämisteknologiat, joilla helpotetaan varastointia ja hyödynnetään energian kuljetusmahdollisuudet;

ja tuotannon

sekä toimitusvarmuus, mukaan lukien kysyntä ja tarjonta,

(myös nykyisten)

; Alojen yhteenliittämisteknologiat, joilla helpotetaan varastointia ja hyödynnetään energian kuljetusmahdollisuudet;

Tarkistus 91

Tarkistus 91

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.3 alakohta – 2 kohta – 4 a luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.3 alakohta – 2 kohta – 4 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Puhtaat ratkaisut, jotka voivat lisätä järjestelmän luotettavuutta (muut kuin uusiutuvat energialähteet ja sähköön perustuva varastointi, joita ne täydentävät). |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Puhtaat ratkaisut, jotka voivat lisätä järjestelmän luotettavuutta (muut kuin uusiutuvat energialähteet ja sähköön perustuva varastointi, joita ne täydentävät).

Puhtaat ratkaisut, jotka voivat lisätä järjestelmän luotettavuutta (muut kuin uusiutuvat energialähteet ja sähköön perustuva varastointi, joita ne täydentävät).

Tarkistus 92

Tarkistus 92

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 alakohta – johdantokappale

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.2.4. | Rakennusten
  ja teollisuuslaitosten
  merkitys energiakäänteessä |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.2.4.

Rakennusten
  ja teollisuuslaitosten
  merkitys energiakäänteessä

ja teollisuuslaitosten

| 4.2.4. | Rakennusten merkitys energiakäänteessä |
| --- | --- |

4.2.4.

Rakennusten merkitys energiakäänteessä

Tarkistus 93

Tarkistus 93

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Rakennukset ja teollisuuslaitokset ovat yhä tiiviimmässä vuorovaikutuksessa energiajärjestelmän kanssa. Siksi ne ovat keskeisiä tekijöitä
  uusiutuvaan energiaan
  siirtymisessä. | Rakennukset ovat yhä tiiviimmässä vuorovaikutuksessa energiajärjestelmän kanssa. Siksi ne ovat keskeisiä tekijöitä
  uusiutuviin energialähteisiin ja suurempaan energiatehokkuuteen
  siirtymisessä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Rakennukset ja teollisuuslaitokset ovat yhä tiiviimmässä vuorovaikutuksessa energiajärjestelmän kanssa. Siksi ne ovat keskeisiä tekijöitä
  uusiutuvaan energiaan
  siirtymisessä.

uusiutuvaan energiaan

Rakennukset ovat yhä tiiviimmässä vuorovaikutuksessa energiajärjestelmän kanssa. Siksi ne ovat keskeisiä tekijöitä
  uusiutuviin energialähteisiin ja suurempaan energiatehokkuuteen
  siirtymisessä.

uusiutuviin energialähteisiin ja suurempaan energiatehokkuuteen

Tarkistus 94

Tarkistus 94

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 alakohta – 2 kohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 alakohta – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Rakennukset ovat tärkeä tekijä kansalaisten elämänlaadun kannalta. Erilaisten teknologioiden, laitteiden
  ja
  järjestelmien yhdentäminen ja erilaisten energiankäyttötarkoitusten, rakennusten ja niiden asukkaiden ja käyttäjien linkittäminen tarjoaa erittäin suuria mahdollisuuksia
  energiantuotantoon
  , varastointiin ja tehokkuuden parantamiseen. | Rakennukset ovat tärkeä tekijä kansalaisten elämänlaadun kannalta. Erilaisten teknologioiden, laitteiden, järjestelmien
  ja standardien
  yhdentäminen ja erilaisten energiankäyttötarkoitusten, rakennusten ja niiden asukkaiden ja käyttäjien linkittäminen tarjoaa erittäin suuria mahdollisuuksia
  ilmastonmuutoksen hillintään, energian tuotantoon, säästöön
  , varastointiin ja tehokkuuden parantamiseen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Rakennukset ovat tärkeä tekijä kansalaisten elämänlaadun kannalta. Erilaisten teknologioiden, laitteiden
  ja
  järjestelmien yhdentäminen ja erilaisten energiankäyttötarkoitusten, rakennusten ja niiden asukkaiden ja käyttäjien linkittäminen tarjoaa erittäin suuria mahdollisuuksia
  energiantuotantoon
  , varastointiin ja tehokkuuden parantamiseen.

ja

energiantuotantoon

Rakennukset ovat tärkeä tekijä kansalaisten elämänlaadun kannalta. Erilaisten teknologioiden, laitteiden, järjestelmien
  ja standardien
  yhdentäminen ja erilaisten energiankäyttötarkoitusten, rakennusten ja niiden asukkaiden ja käyttäjien linkittäminen tarjoaa erittäin suuria mahdollisuuksia
  ilmastonmuutoksen hillintään, energian tuotantoon, säästöön
  , varastointiin ja tehokkuuden parantamiseen.

ja standardien

ilmastonmuutoksen hillintään, energian tuotantoon, säästöön

Tarkistus 95

Tarkistus 95

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 alakohta – 3 kohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 alakohta – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Teollisuus ja erityisesti sen energiaintensiiviset toimialat voivat edelleen parantaa energiatehokkuutta ja edistää uusiutuvien energialähteiden yhdentämistä muihin energiajärjestelmiin. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Teollisuus ja erityisesti sen energiaintensiiviset toimialat voivat edelleen parantaa energiatehokkuutta ja edistää uusiutuvien energialähteiden yhdentämistä muihin energiajärjestelmiin.

Teollisuus ja erityisesti sen energiaintensiiviset toimialat voivat edelleen parantaa energiatehokkuutta ja edistää uusiutuvien energialähteiden yhdentämistä muihin energiajärjestelmiin.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 96

Tarkistus 96

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 alakohta – 4 kohta – 1 luetelmakohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 alakohta – 4 kohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Sähkö
  ja
  lämpö
  teollisuuslaitoksen ja energiajärjestelmän toimijan välillä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Sähkö
  ja
  lämpö
  teollisuuslaitoksen ja energiajärjestelmän toimijan välillä;

Sähkö

lämpö

| — | Sähkön
  ja
  lämmön vaihto rakennusten,
  teollisuuslaitoksen ja energiajärjestelmän toimijan välillä; |
| --- | --- |

—

Sähkön
  ja
  lämmön vaihto rakennusten,
  teollisuuslaitoksen ja energiajärjestelmän toimijan välillä;

Sähkön

lämmön vaihto rakennusten,

Tarkistus 97

Tarkistus 97

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 alakohta – 4 kohta – 3 luetelmakohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 alakohta – 4 kohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Asiaan liittyvät prosessit, suunnittelu
  ja
  materiaalit
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Asiaan liittyvät prosessit, suunnittelu
  ja
  materiaalit
  ;

Asiaan liittyvät prosessit, suunnittelu

materiaalit

| — | Asiaan liittyvien prosessien, suunnittelun
  ja
  materiaalien optimointi ja kestävyys
  ; |
| --- | --- |

—

Asiaan liittyvien prosessien, suunnittelun
  ja
  materiaalien optimointi ja kestävyys
  ;

Asiaan liittyvien prosessien, suunnittelun

materiaalien optimointi ja kestävyys

Tarkistus 98

Tarkistus 98

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 alakohta – 4 kohta – 4 luetelmakohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 alakohta – 4 kohta – 4 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Älykkäät rakennukset ja suuret liikkuvuuskeskukset (satamat, lentoasemat, logistiset keskukset) aktiivisina elementteinä laajemmissa energiaverkoissa ja innovatiivisissa liikkuvuusratkaisuissa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Älykkäät rakennukset ja suuret liikkuvuuskeskukset (satamat, lentoasemat, logistiset keskukset) aktiivisina elementteinä laajemmissa energiaverkoissa ja innovatiivisissa liikkuvuusratkaisuissa;

| — | Älykkäät rakennukset ja suuret liikkuvuuskeskukset (satamat, lentoasemat,
  rautatieasemat ja
  logistiset keskukset) aktiivisina elementteinä laajemmissa energiaverkoissa ja innovatiivisissa liikkuvuusratkaisuissa; |
| --- | --- |

—

Älykkäät rakennukset ja suuret liikkuvuuskeskukset (satamat, lentoasemat,
  rautatieasemat ja
  logistiset keskukset) aktiivisina elementteinä laajemmissa energiaverkoissa ja innovatiivisissa liikkuvuusratkaisuissa;

rautatieasemat ja

Tarkistus 99

Tarkistus 99

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 alakohta – 4 kohta – 5 luetelmakohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 alakohta – 4 kohta – 5 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Rakennusten
  elinkaaren suunnittelu, rakentaminen, käyttö ja purkaminen
  ottaen huomioon kierto
  sekä
  ympäristötehokkuus
  taso
  energia- ja resurssitehokkuuden, ilmastonmuutoksen kestämisen ja kierrätyksen osalta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Rakennusten
  elinkaaren suunnittelu, rakentaminen, käyttö ja purkaminen
  ottaen huomioon kierto
  sekä
  ympäristötehokkuus
  taso
  energia- ja resurssitehokkuuden, ilmastonmuutoksen kestämisen ja kierrätyksen osalta;

elinkaaren suunnittelu, rakentaminen, käyttö ja purkaminen

sekä

taso

| — | Uudet toiminnot, mukaan luettuina älykkäät välineet ja laitteet
  rakennusten
  elinkaaren suunnittelussa, rakentamisessa (mukaan lukien kevyet ja uusiutuvat materiaalit), käytössä ja purkamisessa,
  ottaen huomioon kierto, ympäristötehokkuus
  , kestävyys ja kustannustehokkuus
  energia- ja resurssitehokkuuden, ilmastonmuutoksen kestämisen
  , kasvihuonekaasupäästöjen vaikutuksen
  ja kierrätyksen osalta; |
| --- | --- |

—

Uudet toiminnot, mukaan luettuina älykkäät välineet ja laitteet
  rakennusten
  elinkaaren suunnittelussa, rakentamisessa (mukaan lukien kevyet ja uusiutuvat materiaalit), käytössä ja purkamisessa,
  ottaen huomioon kierto, ympäristötehokkuus
  , kestävyys ja kustannustehokkuus
  energia- ja resurssitehokkuuden, ilmastonmuutoksen kestämisen
  , kasvihuonekaasupäästöjen vaikutuksen
  ja kierrätyksen osalta;

Uudet toiminnot, mukaan luettuina älykkäät välineet ja laitteet

elinkaaren suunnittelussa, rakentamisessa (mukaan lukien kevyet ja uusiutuvat materiaalit), käytössä ja purkamisessa,

, kestävyys ja kustannustehokkuus

, kasvihuonekaasupäästöjen vaikutuksen

Tarkistus 100

Tarkistus 100

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 alakohta – 4 kohta – 6 luetelmakohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 alakohta – 4 kohta – 6 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Uudet liiketoimintamallit, lähestymistavat ja palvelut korjausten rahoittamiseen, rakentamisessa tarvittavien taitojen parantamiseen, rakennusten asukkaiden ja muiden markkinatoimijoiden osallistaminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Uudet liiketoimintamallit, lähestymistavat ja palvelut korjausten rahoittamiseen, rakentamisessa tarvittavien taitojen parantamiseen, rakennusten asukkaiden ja muiden markkinatoimijoiden osallistaminen;

| — | Uudet liiketoimintamallit, lähestymistavat ja palvelut korjausten rahoittamiseen,
  kuten ennakkorahoitusjärjestelmät, joissa takaisinmaksu tapahtuu laskun yhteydessä (”on-bill repayment”),
  rakentamisessa tarvittavien taitojen parantamiseen, rakennusten asukkaiden ja muiden markkinatoimijoiden
  , kuten paikallisviranomaisten ja uusiutuvaa energiaa käyttävien energiayhteisöjen
  osallistaminen; |
| --- | --- |

—

Uudet liiketoimintamallit, lähestymistavat ja palvelut korjausten rahoittamiseen,
  kuten ennakkorahoitusjärjestelmät, joissa takaisinmaksu tapahtuu laskun yhteydessä (”on-bill repayment”),
  rakentamisessa tarvittavien taitojen parantamiseen, rakennusten asukkaiden ja muiden markkinatoimijoiden
  , kuten paikallisviranomaisten ja uusiutuvaa energiaa käyttävien energiayhteisöjen
  osallistaminen;

kuten ennakkorahoitusjärjestelmät, joissa takaisinmaksu tapahtuu laskun yhteydessä (”on-bill repayment”),

, kuten paikallisviranomaisten ja uusiutuvaa energiaa käyttävien energiayhteisöjen

Tarkistus 101

Tarkistus 101

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 alakohta – 4 kohta – 7 luetelmakohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 alakohta – 4 kohta – 7 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Rakennusten energiatehokkuuden valvonta ja optimointi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Rakennusten energiatehokkuuden valvonta ja optimointi;

| — | Rakennusten energiatehokkuuden valvonta ja optimointi
  rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin (direktiivi (EU) 2018/844) tavoitteiden mukaisesti, mukaan lukien kehittyneiden rakennusten energianhallintajärjestelmien käyttö
  ; |
| --- | --- |

—

Rakennusten energiatehokkuuden valvonta ja optimointi
  rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin (direktiivi (EU) 2018/844) tavoitteiden mukaisesti, mukaan lukien kehittyneiden rakennusten energianhallintajärjestelmien käyttö
  ;

rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin (direktiivi (EU) 2018/844) tavoitteiden mukaisesti, mukaan lukien kehittyneiden rakennusten energianhallintajärjestelmien käyttö

Tarkistus 102

Tarkistus 102

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 alakohta – 4 kohta – 8 luetelmakohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 alakohta – 4 kohta – 8 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Työkalut ja älykkäät laitteet energiatehokkuuden lisäämiseksi rakennuksissa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Työkalut ja älykkäät laitteet energiatehokkuuden lisäämiseksi rakennuksissa;

Työkalut ja älykkäät laitteet energiatehokkuuden lisäämiseksi rakennuksissa;

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 103

Tarkistus 103

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 alakohta – 4 kohta – 9 luetelmakohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 alakohta – 4 kohta – 9 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Rakennusten korjausprosessien tavoitteeksi ”lähes nollaenergiarakennukset”. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Rakennusten korjausprosessien tavoitteeksi ”lähes nollaenergiarakennukset”.

| — | Rakennusten korjausprosessien tavoitteeksi ”lähes nollaenergiarakennukset”
  ja innovatiiviset teknologiat
  . |
| --- | --- |

—

Rakennusten korjausprosessien tavoitteeksi ”lähes nollaenergiarakennukset”
  ja innovatiiviset teknologiat
  .

ja innovatiiviset teknologiat

Tarkistus 104

Tarkistus 104

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 alakohta – 4 kohta – 9 a luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 alakohta – 4 kohta – 9 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Joustava energiantuotanto, kysyntäjousto ja energian varastoinnin optimointi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Joustava energiantuotanto, kysyntäjousto ja energian varastoinnin optimointi.

Joustava energiantuotanto, kysyntäjousto ja energian varastoinnin optimointi.

Tarkistus 105

Tarkistus 105

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 a alakohta (uusi)

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4.2.4 | a. Teollisuuslaitosten merkitys energiakäänteessä |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.2.4

4.2.4

a. Teollisuuslaitosten merkitys energiakäänteessä

Teollisuuden
  ja erityisesti sen
  energiaintensiivisten toimialojen olisi
  edelleen
  parannettava
  energiatehokkuutta,
  vähennettävä energiankulutusta
  ja
  edistettävä
  uusiutuvien energialähteiden yhdentämistä muihin energiajärjestelmiin.
  Teollisuuslaitosten rooli energiajärjestelmässä on muuttumassa, koska päästöjä on vähennettävä joko suoran tai epäsuoran sähköistämisen pohjalta myös tuotantoprosessin materiaalien lähteenä (esimerkiksi vety). Teollisuus- ja tuotantokompleksit, joissa monta eri prosessia toteutetaan lähellä toisiaan, voivat optimoida energian ja muiden resurssien (raaka-aineiden) virtojen vaihtoa välillään.

Teollisuuden

energiaintensiivisten toimialojen olisi

parannettava

vähennettävä energiankulutusta

edistettävä

Teollisuuslaitosten rooli energiajärjestelmässä on muuttumassa, koska päästöjä on vähennettävä joko suoran tai epäsuoran sähköistämisen pohjalta myös tuotantoprosessin materiaalien lähteenä (esimerkiksi vety). Teollisuus- ja tuotantokompleksit, joissa monta eri prosessia toteutetaan lähellä toisiaan, voivat optimoida energian ja muiden resurssien (raaka-aineiden) virtojen vaihtoa välillään.

Päälinjat

Päälinjat

| — | Muuntamisteknologiat hiilen lähteiden kestävää hyödyntämistä varten, jotta voidaan lisätä resurssitehokkuutta ja vähentää päästöjä, mukaan luettuina hiilen vähentämispotentiaalia tarjoavat hybridienergiajärjestelmät teollisuutta ja energia-alaa varten; |
| --- | --- |

—

Muuntamisteknologiat hiilen lähteiden kestävää hyödyntämistä varten, jotta voidaan lisätä resurssitehokkuutta ja vähentää päästöjä, mukaan luettuina hiilen vähentämispotentiaalia tarjoavat hybridienergiajärjestelmät teollisuutta ja energia-alaa varten;

Muuntamisteknologiat hiilen lähteiden kestävää hyödyntämistä varten, jotta voidaan lisätä resurssitehokkuutta ja vähentää päästöjä, mukaan luettuina hiilen vähentämispotentiaalia tarjoavat hybridienergiajärjestelmät teollisuutta ja energia-alaa varten;

| — | Paljon energiaa käyttävien teollisuusprosessien suoran ja välillisen sähköksi muuntamisen demonstraatio; |
| --- | --- |

—

Paljon energiaa käyttävien teollisuusprosessien suoran ja välillisen sähköksi muuntamisen demonstraatio;

Paljon energiaa käyttävien teollisuusprosessien suoran ja välillisen sähköksi muuntamisen demonstraatio;

| — | Työkalut ja infrastruktuuri tuotantolaitosten prosessinvalvontaa varten energiavirtojen ja materiaalien optimoimiseksi vuorovaikutuksessa muiden tuotantolaitosten ja energiajärjestelmän kanssa; |
| --- | --- |

—

Työkalut ja infrastruktuuri tuotantolaitosten prosessinvalvontaa varten energiavirtojen ja materiaalien optimoimiseksi vuorovaikutuksessa muiden tuotantolaitosten ja energiajärjestelmän kanssa;

Työkalut ja infrastruktuuri tuotantolaitosten prosessinvalvontaa varten energiavirtojen ja materiaalien optimoimiseksi vuorovaikutuksessa muiden tuotantolaitosten ja energiajärjestelmän kanssa;

| — | Sähkön, raaka-aineiden ja lämmön joustavuus ja tehokkuus teollisuuslaitoksissa ja energiajärjestelmässä; |
| --- | --- |

—

Sähkön, raaka-aineiden ja lämmön joustavuus ja tehokkuus teollisuuslaitoksissa ja energiajärjestelmässä;

Sähkön, raaka-aineiden ja lämmön joustavuus ja tehokkuus teollisuuslaitoksissa ja energiajärjestelmässä;

| — | Parannetut tai uudet prosessit, suunnittelu ja materiaalit, jotta voidaan tehokkaasti käyttää tai tuottaa lämpöä, viilennystä ja energian varastointia; |
| --- | --- |

—

Parannetut tai uudet prosessit, suunnittelu ja materiaalit, jotta voidaan tehokkaasti käyttää tai tuottaa lämpöä, viilennystä ja energian varastointia;

Parannetut tai uudet prosessit, suunnittelu ja materiaalit, jotta voidaan tehokkaasti käyttää tai tuottaa lämpöä, viilennystä ja energian varastointia;

| — | Materiaalin tehokkuuden paraneminen, mikä vähentää energiaintensiivisten raaka-aineiden kysyntää. |
| --- | --- |

—

Materiaalin tehokkuuden paraneminen, mikä vähentää energiaintensiivisten raaka-aineiden kysyntää.

Materiaalin tehokkuuden paraneminen, mikä vähentää energiaintensiivisten raaka-aineiden kysyntää.

Tarkistus 106

Tarkistus 106

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 b alakohta (uusi)

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.4 b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4.2.4 | b. Hiilialueet siirtymävaiheessa |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.2.4

4.2.4

b. Hiilialueet siirtymävaiheessa

Lähes puolet jäsenvaltioista pitävät vaikeana johdonmukaisen strategian laatimista sellaisia alueita varten, jotka kohtaavat haasteita, jotka liittyvät ruskohiilestä, hiilestä ja muista fossiilisista polttoaineista riippuvaisesta energiantuotannosta luopumiseen. Tämän ensisijaisen tavoitteen osalta tarvitaan täydentävyyttä EU:n muiden välineiden ja ohjelmien kanssa.

Lähes puolet jäsenvaltioista pitävät vaikeana johdonmukaisen strategian laatimista sellaisia alueita varten, jotka kohtaavat haasteita, jotka liittyvät ruskohiilestä, hiilestä ja muista fossiilisista polttoaineista riippuvaisesta energiantuotannosta luopumiseen. Tämän ensisijaisen tavoitteen osalta tarvitaan täydentävyyttä EU:n muiden välineiden ja ohjelmien kanssa.

Päälinjat

Päälinjat

| — | Osallistavien ja oikeudenmukaisten siirtymästrategioiden tukeminen; yhteiskunnallisten, sosioekonomisten ja ympäristöön kohdistuvien vaikutusten tarkastelu sekä kaivosalueiden muuntaminen; |
| --- | --- |

—

Osallistavien ja oikeudenmukaisten siirtymästrategioiden tukeminen; yhteiskunnallisten, sosioekonomisten ja ympäristöön kohdistuvien vaikutusten tarkastelu sekä kaivosalueiden muuntaminen;

Osallistavien ja oikeudenmukaisten siirtymästrategioiden tukeminen; yhteiskunnallisten, sosioekonomisten ja ympäristöön kohdistuvien vaikutusten tarkastelu sekä kaivosalueiden muuntaminen;

| — | Teknologiat ja mallit, joiden avulla otetaan käyttöön kyseisten alueiden potentiaali; myös parhaat tavat vaihtoehtoisen, innovatiivisen liiketoiminnan houkuttelemiseksi; |
| --- | --- |

—

Teknologiat ja mallit, joiden avulla otetaan käyttöön kyseisten alueiden potentiaali; myös parhaat tavat vaihtoehtoisen, innovatiivisen liiketoiminnan houkuttelemiseksi;

Teknologiat ja mallit, joiden avulla otetaan käyttöön kyseisten alueiden potentiaali; myös parhaat tavat vaihtoehtoisen, innovatiivisen liiketoiminnan houkuttelemiseksi;

| — | Tutkimus, joka selvittää tapoja parantaa kyseisten alueiden elinvoimaisuutta kestävän työllisyyden ja kasvunäkymien kautta, mukaan lukien työvoiman uudelleenkouluttaminen. |
| --- | --- |

—

Tutkimus, joka selvittää tapoja parantaa kyseisten alueiden elinvoimaisuutta kestävän työllisyyden ja kasvunäkymien kautta, mukaan lukien työvoiman uudelleenkouluttaminen.

Tutkimus, joka selvittää tapoja parantaa kyseisten alueiden elinvoimaisuutta kestävän työllisyyden ja kasvunäkymien kautta, mukaan lukien työvoiman uudelleenkouluttaminen.

Tarkistus 107

Tarkistus 107

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.5 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.5 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| On arvioitu, että vuoteen 2050 mennessä yli 80 prosenttia EU:n väestöstä elää kaupunkialueilla ja kuluttaa suurimman osan käytettävissä olevista resursseista, energia mukaan luettuna. Tällaiset alueet ovat jo nyt – ja tulevaisuudessa vielä enemmän – alttiita sääolojen muuttumisen haitallisille vaikutuksille, joita ilmastonmuutos ja luonnonkatastrofit pahentavat. Keskeinen haaste on lisätä merkittävästi Euroopan kaupunkien yleistä energia- ja resurssitehokkuutta sekä kykyä sietää ilmastonmuutosta kokonaisvaltaisesti kohdentamalla toiminta rakennuskantaan, energiajärjestelmiin, liikkuvuuteen,
  ilmastonmuutokseen
  sekä veteen, maaperään, ilmanlaatuun, jätteisiin ja meluun. Synergioita EAKR:sta rahoitetun kaupunkipolitiikan ja -toimien kanssa olisi tutkittava ja hyödynnettävä. | On arvioitu, että vuoteen 2050 mennessä yli 80 prosenttia EU:n väestöstä elää kaupunkialueilla ja kuluttaa suurimman osan käytettävissä olevista resursseista, energia mukaan luettuna. Tällaiset alueet ovat jo nyt – ja tulevaisuudessa vielä enemmän – alttiita sääolojen muuttumisen haitallisille vaikutuksille, joita ilmastonmuutos ja luonnonkatastrofit pahentavat. Keskeinen haaste on lisätä merkittävästi Euroopan
  yhteisöjen ja
  kaupunkien yleistä energia- ja resurssitehokkuutta sekä kykyä sietää ilmastonmuutosta kokonaisvaltaisesti kohdentamalla toiminta rakennuskantaan, energiajärjestelmiin,
  liikenteeseen ja
  liikkuvuuteen,
  ilmastonmuutoksen lieventämiseen
  sekä veteen, maaperään, ilmanlaatuun, jätteisiin ja meluun. Synergioita EAKR:sta rahoitetun kaupunkipolitiikan ja -toimien kanssa olisi tutkittava ja hyödynnettävä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

On arvioitu, että vuoteen 2050 mennessä yli 80 prosenttia EU:n väestöstä elää kaupunkialueilla ja kuluttaa suurimman osan käytettävissä olevista resursseista, energia mukaan luettuna. Tällaiset alueet ovat jo nyt – ja tulevaisuudessa vielä enemmän – alttiita sääolojen muuttumisen haitallisille vaikutuksille, joita ilmastonmuutos ja luonnonkatastrofit pahentavat. Keskeinen haaste on lisätä merkittävästi Euroopan kaupunkien yleistä energia- ja resurssitehokkuutta sekä kykyä sietää ilmastonmuutosta kokonaisvaltaisesti kohdentamalla toiminta rakennuskantaan, energiajärjestelmiin, liikkuvuuteen,
  ilmastonmuutokseen
  sekä veteen, maaperään, ilmanlaatuun, jätteisiin ja meluun. Synergioita EAKR:sta rahoitetun kaupunkipolitiikan ja -toimien kanssa olisi tutkittava ja hyödynnettävä.

ilmastonmuutokseen

On arvioitu, että vuoteen 2050 mennessä yli 80 prosenttia EU:n väestöstä elää kaupunkialueilla ja kuluttaa suurimman osan käytettävissä olevista resursseista, energia mukaan luettuna. Tällaiset alueet ovat jo nyt – ja tulevaisuudessa vielä enemmän – alttiita sääolojen muuttumisen haitallisille vaikutuksille, joita ilmastonmuutos ja luonnonkatastrofit pahentavat. Keskeinen haaste on lisätä merkittävästi Euroopan
  yhteisöjen ja
  kaupunkien yleistä energia- ja resurssitehokkuutta sekä kykyä sietää ilmastonmuutosta kokonaisvaltaisesti kohdentamalla toiminta rakennuskantaan, energiajärjestelmiin,
  liikenteeseen ja
  liikkuvuuteen,
  ilmastonmuutoksen lieventämiseen
  sekä veteen, maaperään, ilmanlaatuun, jätteisiin ja meluun. Synergioita EAKR:sta rahoitetun kaupunkipolitiikan ja -toimien kanssa olisi tutkittava ja hyödynnettävä.

yhteisöjen ja

liikenteeseen ja

ilmastonmuutoksen lieventämiseen

Tarkistus 108

Tarkistus 108

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.5 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.5 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Kaupunkien/alueiden energia- ja liikkuvuusjärjestelmät kohti vähähiilistä, energiapositiivisten asuinalueiden ja päästöttömän liikkuvuuden ja logistiikan käyttöönottoa koko
  EU:n
  alueella vuoteen 2050 mennessä, edistäen samalla EU:n yhdennettyjen ratkaisujen maailmanlaajuista kilpailukykyä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Kaupunkien/alueiden energia- ja liikkuvuusjärjestelmät kohti vähähiilistä, energiapositiivisten asuinalueiden ja päästöttömän liikkuvuuden ja logistiikan käyttöönottoa koko
  EU:n
  alueella vuoteen 2050 mennessä, edistäen samalla EU:n yhdennettyjen ratkaisujen maailmanlaajuista kilpailukykyä;

EU:n

| — | Kaupunkien/alueiden
  /maaseudun
  energia- ja liikkuvuusjärjestelmät kohti vähähiilistä, energiapositiivisten asuinalueiden ja päästöttömän liikkuvuuden ja logistiikan käyttöönottoa koko
  unionin
  alueella vuoteen 2050 mennessä, edistäen samalla EU:n yhdennettyjen ratkaisujen maailmanlaajuista kilpailukykyä; |
| --- | --- |

—

Kaupunkien/alueiden
  /maaseudun
  energia- ja liikkuvuusjärjestelmät kohti vähähiilistä, energiapositiivisten asuinalueiden ja päästöttömän liikkuvuuden ja logistiikan käyttöönottoa koko
  unionin
  alueella vuoteen 2050 mennessä, edistäen samalla EU:n yhdennettyjen ratkaisujen maailmanlaajuista kilpailukykyä;

/maaseudun

unionin

Tarkistus 109

Tarkistus 109

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.5 alakohta – 2 kohta – 2 luetelmakohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.5 alakohta – 2 kohta – 2 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Kaupunkisuunnittelu
  , infrastruktuurit ja järjestelmät, mukaan luettuina keskinäiset rajapinnat ja yhteentoimivuus, luontoon perustuvat ratkaisut sekä digitaalitekniikan ja avaruusperusteisten tietojen ja palvelujen käyttö ottaen huomioon ennakoidun ilmastonmuutoksen vaikutukset ja
  kyky sietää ilmastonmuutosta
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Kaupunkisuunnittelu
  , infrastruktuurit ja järjestelmät, mukaan luettuina keskinäiset rajapinnat ja yhteentoimivuus, luontoon perustuvat ratkaisut sekä digitaalitekniikan ja avaruusperusteisten tietojen ja palvelujen käyttö ottaen huomioon ennakoidun ilmastonmuutoksen vaikutukset ja
  kyky sietää ilmastonmuutosta
  ;

Kaupunkisuunnittelu

kyky sietää ilmastonmuutosta

| — | Kaupunkien ja maaseudun suunnittelu
  , infrastruktuurit ja järjestelmät, mukaan luettuina keskinäiset rajapinnat ja yhteentoimivuus,
  standardointi,
  luontoon perustuvat ratkaisut sekä
  turvallisen
  digitaalitekniikan ja avaruusperusteisten tietojen ja palvelujen käyttö ottaen huomioon ennakoidun ilmastonmuutoksen vaikutukset ja
  ilmastonmuutoksen lieventäminen
  ; |
| --- | --- |

—

Kaupunkien ja maaseudun suunnittelu
  , infrastruktuurit ja järjestelmät, mukaan luettuina keskinäiset rajapinnat ja yhteentoimivuus,
  standardointi,
  luontoon perustuvat ratkaisut sekä
  turvallisen
  digitaalitekniikan ja avaruusperusteisten tietojen ja palvelujen käyttö ottaen huomioon ennakoidun ilmastonmuutoksen vaikutukset ja
  ilmastonmuutoksen lieventäminen
  ;

Kaupunkien ja maaseudun suunnittelu

standardointi,

turvallisen

ilmastonmuutoksen lieventäminen

Tarkistus 110

Tarkistus 110

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.5 alakohta – 2 kohta – 3 luetelmakohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.5 alakohta – 2 kohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Kansalaisten elämänlaatu, turvallinen liikkuvuus, kaupunkien sosiaalinen innovointi, kaupunkien kiertotalous ja uusiutumiskapasiteetti, pienempi
  ympäristöjalanjälki
  ja saastumisen vähentäminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Kansalaisten elämänlaatu, turvallinen liikkuvuus, kaupunkien sosiaalinen innovointi, kaupunkien kiertotalous ja uusiutumiskapasiteetti, pienempi
  ympäristöjalanjälki
  ja saastumisen vähentäminen;

ympäristöjalanjälki

| — | Kansalaisten elämänlaatu, turvallinen
  ja multimodaalinen
  liikkuvuus
  kävely ja pyöräily mukaan lukien
  , kaupunkien
  ja maaseudun
  sosiaalinen innovointi, kaupunkien kiertotalous ja uusiutumiskapasiteetti, pienempi
  ympäristövaikutus
  ja saastumisen vähentäminen; |
| --- | --- |

—

Kansalaisten elämänlaatu, turvallinen
  ja multimodaalinen
  liikkuvuus
  kävely ja pyöräily mukaan lukien
  , kaupunkien
  ja maaseudun
  sosiaalinen innovointi, kaupunkien kiertotalous ja uusiutumiskapasiteetti, pienempi
  ympäristövaikutus
  ja saastumisen vähentäminen;

ja multimodaalinen

kävely ja pyöräily mukaan lukien

ja maaseudun

ympäristövaikutus

Tarkistus 111

Tarkistus 111

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.6 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.6 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Siirtyminen kohti puhtaita teknologioita, verkotettavuutta ja automaatiota riippuu erilaisia teknologioita yhdentävien ilma-alusten, ajoneuvojen ja alusten oikea-aikaisesta suunnittelusta ja valmistamisesta sekä niiden käyttöönoton nopeuttamisesta. Lisääntyvä mukavuus, tehokkuus ja kohtuuhintaisuus pysyvät ensisijaisen tärkeinä tavoitteina, samalla kun elinkaarivaikutukset ympäristöön, ihmisten terveyteen ja energiankäyttöön pyritään saattamaan mahdollisimman vähäisiksi. Liikkuvuuden lisääntynyt kysyntä ja nopeasti muuttuvat teknologiajärjestelmät huomioon ottaen innovatiivinen ja erittäin suorituskykyinen liikenneinfrastruktuuri on välttämätön kaikkien liikennemuotojen moitteettoman toiminnan kannalta. Erityistä huomiota on kiinnitettävä infrastruktuurin ja ajoneuvojen/alusten/ilma-alusten kehittämisen yhdennettyyn lähestymistapaan, jotta myös energia- ja ympäristövaikutuksia pystytään vähentämään. | Siirtyminen kohti puhtaita teknologioita, verkotettavuutta ja automaatiota riippuu erilaisia teknologioita yhdentävien ilma-alusten, ajoneuvojen ja alusten oikea-aikaisesta suunnittelusta ja valmistamisesta sekä niiden käyttöönoton nopeuttamisesta. Lisääntyvä mukavuus, tehokkuus ja kohtuuhintaisuus pysyvät ensisijaisen tärkeinä tavoitteina, samalla kun elinkaarivaikutukset
  ilmastoon,
  ympäristöön, ihmisten terveyteen ja energiankäyttöön pyritään saattamaan mahdollisimman vähäisiksi. Liikkuvuuden lisääntynyt kysyntä ja nopeasti muuttuvat teknologiajärjestelmät huomioon ottaen innovatiivinen ja erittäin suorituskykyinen liikenneinfrastruktuuri on välttämätön kaikkien liikennemuotojen moitteettoman toiminnan kannalta. Erityistä huomiota on kiinnitettävä infrastruktuurin ja ajoneuvojen/alusten/ilma-alusten kehittämisen yhdennettyyn lähestymistapaan, jotta myös energia- ja ympäristövaikutuksia pystytään vähentämään. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Siirtyminen kohti puhtaita teknologioita, verkotettavuutta ja automaatiota riippuu erilaisia teknologioita yhdentävien ilma-alusten, ajoneuvojen ja alusten oikea-aikaisesta suunnittelusta ja valmistamisesta sekä niiden käyttöönoton nopeuttamisesta. Lisääntyvä mukavuus, tehokkuus ja kohtuuhintaisuus pysyvät ensisijaisen tärkeinä tavoitteina, samalla kun elinkaarivaikutukset ympäristöön, ihmisten terveyteen ja energiankäyttöön pyritään saattamaan mahdollisimman vähäisiksi. Liikkuvuuden lisääntynyt kysyntä ja nopeasti muuttuvat teknologiajärjestelmät huomioon ottaen innovatiivinen ja erittäin suorituskykyinen liikenneinfrastruktuuri on välttämätön kaikkien liikennemuotojen moitteettoman toiminnan kannalta. Erityistä huomiota on kiinnitettävä infrastruktuurin ja ajoneuvojen/alusten/ilma-alusten kehittämisen yhdennettyyn lähestymistapaan, jotta myös energia- ja ympäristövaikutuksia pystytään vähentämään.

Siirtyminen kohti puhtaita teknologioita, verkotettavuutta ja automaatiota riippuu erilaisia teknologioita yhdentävien ilma-alusten, ajoneuvojen ja alusten oikea-aikaisesta suunnittelusta ja valmistamisesta sekä niiden käyttöönoton nopeuttamisesta. Lisääntyvä mukavuus, tehokkuus ja kohtuuhintaisuus pysyvät ensisijaisen tärkeinä tavoitteina, samalla kun elinkaarivaikutukset
  ilmastoon,
  ympäristöön, ihmisten terveyteen ja energiankäyttöön pyritään saattamaan mahdollisimman vähäisiksi. Liikkuvuuden lisääntynyt kysyntä ja nopeasti muuttuvat teknologiajärjestelmät huomioon ottaen innovatiivinen ja erittäin suorituskykyinen liikenneinfrastruktuuri on välttämätön kaikkien liikennemuotojen moitteettoman toiminnan kannalta. Erityistä huomiota on kiinnitettävä infrastruktuurin ja ajoneuvojen/alusten/ilma-alusten kehittämisen yhdennettyyn lähestymistapaan, jotta myös energia- ja ympäristövaikutuksia pystytään vähentämään.

ilmastoon,

Tarkistus 112

Tarkistus 112

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.6 alakohta – 2 kohta – 2 luetelmakohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.6 alakohta – 2 kohta – 2 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Ajoneuvon/aluksen/ilma-aluksen konseptit ja mallit, varaosat mukaan luettuina, parempien materiaalien ja rakenteiden käyttö, tehokkuus, energian varastointi ja talteenotto sekä turva- ja turvallisuusominaisuudet, joilla on
  vähemmän
  ympäristö- ja terveysvaikutuksia; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Ajoneuvon/aluksen/ilma-aluksen konseptit ja mallit, varaosat mukaan luettuina, parempien materiaalien ja rakenteiden käyttö, tehokkuus, energian varastointi ja talteenotto sekä turva- ja turvallisuusominaisuudet, joilla on
  vähemmän
  ympäristö- ja terveysvaikutuksia;

vähemmän

| — | Ajoneuvon/aluksen/ilma-aluksen konseptit ja mallit, varaosat mukaan luettuina,
  moduuliosat,
  parempien
  kehittyneiden
  materiaalien ja rakenteiden käyttö,
  ohjelmistoratkaisut ja -päivitykset, piratismin vastaiset kehittyneet turvallisuusjärjestelmät,
  tehokkuus, energian varastointi ja talteenotto sekä turva- ja turvallisuusominaisuudet, joilla on
  mahdollisimman vähän
  ympäristö- ja terveysvaikutuksia; |
| --- | --- |

—

Ajoneuvon/aluksen/ilma-aluksen konseptit ja mallit, varaosat mukaan luettuina,
  moduuliosat,
  parempien
  kehittyneiden
  materiaalien ja rakenteiden käyttö,
  ohjelmistoratkaisut ja -päivitykset, piratismin vastaiset kehittyneet turvallisuusjärjestelmät,
  tehokkuus, energian varastointi ja talteenotto sekä turva- ja turvallisuusominaisuudet, joilla on
  mahdollisimman vähän
  ympäristö- ja terveysvaikutuksia;

moduuliosat,

kehittyneiden

ohjelmistoratkaisut ja -päivitykset, piratismin vastaiset kehittyneet turvallisuusjärjestelmät,

mahdollisimman vähän

Tarkistus 113

Tarkistus 113

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.7 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.7 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jotta
  EU
  voi saavuttaa ilmanlaatuun, ilmastoon, energiaan ja melunvaimennukseen liittyvät tavoitteensa,
  mukaan lukien kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 60 prosentilla vuoteen 2050 mennessä,
  sen on arvioitava uudelleen koko liikkuvuusjärjestelmäänsä (käyttäjät, ajoneuvot, polttoaineet
  ja
  infrastruktuuri).
  Tämä
  edellyttää myös vähäpäästöisten vaihtoehtoisten energialähteiden käyttöönottoa ja päästöttömien ajoneuvojen/alusten/ilma-alusten markkinoille saattamista. Kasvihuonekaasupäästöjen haitallisten vaikutusten lisäksi liikenne heikentää ilmanlaatua ja lisää melutasoa Euroopassa, mikä puolestaan vaikuttaa kielteisesti kansalaisten terveyteen (18). Polttokennojen käytön ja
  sähköistämisen
  edistäminen autoissa, linja-autoissa ja keveissä hyötyajoneuvoissa on tärkeää, jotta tutkimus- ja innovaatioratkaisujen käyttöönottoa voidaan nopeuttaa muilla aloilla, kuten ilmailussa, meri- ja sisävesiliikenteessä ja kuorma-autoissa. | Jotta
  unioni
  voi saavuttaa ilmanlaatuun, ilmastoon, energiaan ja melunvaimennukseen liittyvät tavoitteensa, sen on arvioitava uudelleen koko liikkuvuusjärjestelmäänsä (käyttäjät, ajoneuvot, polttoaineet
  , hiilidioksidin mittausjärjestelmät,
  infrastruktuuri
  , tilan käyttö ja uudet liikenneratkaisut
  ).
  Unioni
  edellyttää myös vähäpäästöisten vaihtoehtoisten energialähteiden käyttöönottoa ja päästöttömien ajoneuvojen/alusten/ilma-alusten markkinoille saattamista. Kasvihuonekaasupäästöjen haitallisten vaikutusten lisäksi liikenne heikentää ilmanlaatua ja lisää melutasoa Euroopassa, mikä puolestaan vaikuttaa kielteisesti kansalaisten terveyteen (18).
  Vaihtoehtoisten polttoaineiden tuotannon ja käytön, sähköistämisen, vetyteknologioiden, biopolttoaineiden ja biokaasun,
  polttokennojen käytön
  , polttomoottoreiden parantamisen
  ja
  niiden mukauttamisen uusiutuviin polttoaineisiin soveltuviksi ja muiden kestävien teknologioiden
  edistäminen autoissa, linja-autoissa
  , kuorma-autoissa
  ja keveissä hyötyajoneuvoissa on tärkeää, jotta tutkimus- ja innovaatioratkaisujen käyttöönottoa voidaan nopeuttaa muilla aloilla, kuten ilmailussa,
  raideliikenteessä,
  meri- ja sisävesiliikenteessä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jotta
  EU
  voi saavuttaa ilmanlaatuun, ilmastoon, energiaan ja melunvaimennukseen liittyvät tavoitteensa,
  mukaan lukien kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 60 prosentilla vuoteen 2050 mennessä,
  sen on arvioitava uudelleen koko liikkuvuusjärjestelmäänsä (käyttäjät, ajoneuvot, polttoaineet
  ja
  infrastruktuuri).
  Tämä
  edellyttää myös vähäpäästöisten vaihtoehtoisten energialähteiden käyttöönottoa ja päästöttömien ajoneuvojen/alusten/ilma-alusten markkinoille saattamista. Kasvihuonekaasupäästöjen haitallisten vaikutusten lisäksi liikenne heikentää ilmanlaatua ja lisää melutasoa Euroopassa, mikä puolestaan vaikuttaa kielteisesti kansalaisten terveyteen (18). Polttokennojen käytön ja
  sähköistämisen
  edistäminen autoissa, linja-autoissa ja keveissä hyötyajoneuvoissa on tärkeää, jotta tutkimus- ja innovaatioratkaisujen käyttöönottoa voidaan nopeuttaa muilla aloilla, kuten ilmailussa, meri- ja sisävesiliikenteessä ja kuorma-autoissa.

EU

mukaan lukien kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 60 prosentilla vuoteen 2050 mennessä,

ja

Tämä

18

sähköistämisen

Jotta
  unioni
  voi saavuttaa ilmanlaatuun, ilmastoon, energiaan ja melunvaimennukseen liittyvät tavoitteensa, sen on arvioitava uudelleen koko liikkuvuusjärjestelmäänsä (käyttäjät, ajoneuvot, polttoaineet
  , hiilidioksidin mittausjärjestelmät,
  infrastruktuuri
  , tilan käyttö ja uudet liikenneratkaisut
  ).
  Unioni
  edellyttää myös vähäpäästöisten vaihtoehtoisten energialähteiden käyttöönottoa ja päästöttömien ajoneuvojen/alusten/ilma-alusten markkinoille saattamista. Kasvihuonekaasupäästöjen haitallisten vaikutusten lisäksi liikenne heikentää ilmanlaatua ja lisää melutasoa Euroopassa, mikä puolestaan vaikuttaa kielteisesti kansalaisten terveyteen (18).
  Vaihtoehtoisten polttoaineiden tuotannon ja käytön, sähköistämisen, vetyteknologioiden, biopolttoaineiden ja biokaasun,
  polttokennojen käytön
  , polttomoottoreiden parantamisen
  ja
  niiden mukauttamisen uusiutuviin polttoaineisiin soveltuviksi ja muiden kestävien teknologioiden
  edistäminen autoissa, linja-autoissa
  , kuorma-autoissa
  ja keveissä hyötyajoneuvoissa on tärkeää, jotta tutkimus- ja innovaatioratkaisujen käyttöönottoa voidaan nopeuttaa muilla aloilla, kuten ilmailussa,
  raideliikenteessä,
  meri- ja sisävesiliikenteessä.

unioni

, hiilidioksidin mittausjärjestelmät,

, tilan käyttö ja uudet liikenneratkaisut

Unioni

18

Vaihtoehtoisten polttoaineiden tuotannon ja käytön, sähköistämisen, vetyteknologioiden, biopolttoaineiden ja biokaasun,

, polttomoottoreiden parantamisen

niiden mukauttamisen uusiutuviin polttoaineisiin soveltuviksi ja muiden kestävien teknologioiden

, kuorma-autoissa

raideliikenteessä,

Tarkistus 114

Tarkistus 114

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.7 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.7 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Kaikkien liikennemuotojen (esimerkiksi akkujen, polttokennojen, hybridisaation jne.)
  sähköistäminen
  ,
  mukaan lukien
  uudet teknologiat ajoneuvojen/alusten/ilma-alusten voimalaitteisiin, nopea lataus/tankkaus, energiankeruu ja käyttäjäystävälliset ja helppokäyttöiset käyttöliittymät, joissa on latausinfrastruktuuri, joka takaa yhteentoimivuuden ja saumattoman palvelujen tarjoamisen; kilpailukykyisten turvallisten, suorituskykyisten tehokkaiden ja kestävien akkujen kehittäminen ja käyttöönotto vähäpäästöisiä ja päästöttömiä ajoneuvoja varten; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Kaikkien liikennemuotojen (esimerkiksi akkujen, polttokennojen, hybridisaation jne.)
  sähköistäminen
  ,
  mukaan lukien
  uudet teknologiat ajoneuvojen/alusten/ilma-alusten voimalaitteisiin, nopea lataus/tankkaus, energiankeruu ja käyttäjäystävälliset ja helppokäyttöiset käyttöliittymät, joissa on latausinfrastruktuuri, joka takaa yhteentoimivuuden ja saumattoman palvelujen tarjoamisen; kilpailukykyisten turvallisten, suorituskykyisten tehokkaiden ja kestävien akkujen kehittäminen ja käyttöönotto vähäpäästöisiä ja päästöttömiä ajoneuvoja varten;

sähköistäminen

mukaan lukien

| — | Kaikkien liikennemuotojen (esimerkiksi
  kierrätettävien
  akkujen, polttokennojen,
  kaikentyyppisen
  hybridisaation jne.)
  hiiliriippuvuuden vähentäminen muun muassa sähköisen liikkumisen avulla ja
  uudet teknologiat ajoneuvojen/alusten/ilma-alusten voimalaitteisiin, nopea lataus/tankkaus, energiankeruu ja käyttäjäystävälliset ja helppokäyttöiset käyttöliittymät, joissa on
  tankkaus- ja
  latausinfrastruktuuri, joka takaa yhteentoimivuuden ja saumattoman palvelujen tarjoamisen; kilpailukykyisten turvallisten, suorituskykyisten tehokkaiden
  , kierrätettävien
  ja kestävien akkujen kehittäminen ja käyttöönotto vähäpäästöisiä ja päästöttömiä ajoneuvoja varten; |
| --- | --- |

—

Kaikkien liikennemuotojen (esimerkiksi
  kierrätettävien
  akkujen, polttokennojen,
  kaikentyyppisen
  hybridisaation jne.)
  hiiliriippuvuuden vähentäminen muun muassa sähköisen liikkumisen avulla ja
  uudet teknologiat ajoneuvojen/alusten/ilma-alusten voimalaitteisiin, nopea lataus/tankkaus, energiankeruu ja käyttäjäystävälliset ja helppokäyttöiset käyttöliittymät, joissa on
  tankkaus- ja
  latausinfrastruktuuri, joka takaa yhteentoimivuuden ja saumattoman palvelujen tarjoamisen; kilpailukykyisten turvallisten, suorituskykyisten tehokkaiden
  , kierrätettävien
  ja kestävien akkujen kehittäminen ja käyttöönotto vähäpäästöisiä ja päästöttömiä ajoneuvoja varten;

kierrätettävien

kaikentyyppisen

hiiliriippuvuuden vähentäminen muun muassa sähköisen liikkumisen avulla ja

tankkaus- ja

, kierrätettävien

Tarkistus 115

Tarkistus 115

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.7 alakohta – 2 kohta – 2 luetelmakohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.7 alakohta – 2 kohta – 2 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Kestävät uudet polttoaineet ja uudet älykkäät ajoneuvot/alukset/ilma-alukset nykyisiin ja tuleviin liikkuvuusmalleihin sekä infrastruktuurin tukeminen; teknologiat ja käyttäjälähtöiset ratkaisut yhteentoimivuudelle sekä saumaton palveluntarjonta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Kestävät uudet polttoaineet ja uudet älykkäät ajoneuvot/alukset/ilma-alukset nykyisiin ja tuleviin liikkuvuusmalleihin sekä infrastruktuurin tukeminen; teknologiat ja käyttäjälähtöiset ratkaisut yhteentoimivuudelle sekä saumaton palveluntarjonta;

| — | Kestävät uudet polttoaineet ja uudet älykkäät ajoneuvot/alukset/ilma-alukset nykyisiin ja tuleviin liikkuvuusmalleihin sekä infrastruktuurin tukeminen; teknologiat ja käyttäjälähtöiset ratkaisut yhteentoimivuudelle sekä saumaton palveluntarjonta;
  hiljaisemmat ja ympäristöystävällisemmät ilma-alukset; |
| --- | --- |

—

Kestävät uudet polttoaineet ja uudet älykkäät ajoneuvot/alukset/ilma-alukset nykyisiin ja tuleviin liikkuvuusmalleihin sekä infrastruktuurin tukeminen; teknologiat ja käyttäjälähtöiset ratkaisut yhteentoimivuudelle sekä saumaton palveluntarjonta;
  hiljaisemmat ja ympäristöystävällisemmät ilma-alukset;

hiljaisemmat ja ympäristöystävällisemmät ilma-alukset;

Tarkistus 116

Tarkistus 116

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.7 alakohta – 2 kohta – 3 luetelmakohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.7 alakohta – 2 kohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Liikkuvuuden ympäristöön ja ihmisten terveyteen aiheuttamien vaikutusten
  vähentäminen
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Liikkuvuuden ympäristöön ja ihmisten terveyteen aiheuttamien vaikutusten
  vähentäminen
  .

vähentäminen

| — | Liikkuvuuden ympäristöön ja ihmisten terveyteen aiheuttamien vaikutusten
  minimointi muun muassa selvittämällä etäanturien uuden sukupolven mahdollisuuksia saastumisen mittaamisessa liikkuvuusalalla
  . |
| --- | --- |

—

Liikkuvuuden ympäristöön ja ihmisten terveyteen aiheuttamien vaikutusten
  minimointi muun muassa selvittämällä etäanturien uuden sukupolven mahdollisuuksia saastumisen mittaamisessa liikkuvuusalalla
  .

minimointi muun muassa selvittämällä etäanturien uuden sukupolven mahdollisuuksia saastumisen mittaamisessa liikkuvuusalalla

Tarkistus 117

Tarkistus 117

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.8 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.8 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Älykkäällä liikkuvuudella edistetään ovelta ovelle tapahtuvan liikkuvuuden ja kaikkien sen komponenttien tehokkuutta, turvallisuutta ja häiriönsietokykyä erityisesti digitaalisten teknologioiden, kehittyneen satelliittinavigoinnin (EGNOS/Galileo) ja tekoälyn käyttämisen avulla. Uuden teknologian avulla voidaan liikenteen infrastruktuurin ja verkkojen käyttöä ja tehokkuutta hyödyntää entistä paremmin ja parantaa siten multimodaalisuutta ja liitettävyyttä, liikenteenhallintaa sekä mahdollistaa innovatiiviset liikenneratkaisut ja -palvelut. Näin voidaan vähentää ruuhkia ja haitallisia ympäristövaikutuksia ja tarjota parempaa liikkuvuutta ja logistiikkapalveluja kansalaisille ja yrityksille. Verkottunut ja automatisoitu liikkuvuus yhdessä mahdollistavan infrastruktuurin kanssa parantaa kaikkien liikennemuotojen tehokkuutta ja turvallisuutta. | Älykkäällä liikkuvuudella edistetään ovelta ovelle tapahtuvan liikkuvuuden ja kaikkien sen komponenttien tehokkuutta, turvallisuutta ja häiriönsietokykyä erityisesti
  uusien
  digitaalisten teknologioiden, kehittyneen satelliittinavigoinnin (EGNOS/Galileo) ja tekoälyn käyttämisen avulla. Uuden teknologian
  , muun muassa järjestelmien järjestelmän,
  avulla voidaan liikenteen infrastruktuurin ja verkkojen käyttöä ja tehokkuutta hyödyntää entistä paremmin ja parantaa siten multimodaalisuutta ja liitettävyyttä, liikenteenhallintaa sekä mahdollistaa innovatiiviset liikenneratkaisut
  , -normit
  ja -palvelut. Näin voidaan vähentää ruuhkia ja haitallisia ympäristövaikutuksia ja tarjota parempaa liikkuvuutta ja logistiikkapalveluja kansalaisille ja yrityksille. Verkottunut ja automatisoitu liikkuvuus yhdessä mahdollistavan infrastruktuurin kanssa parantaa kaikkien liikennemuotojen tehokkuutta ja turvallisuutta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Älykkäällä liikkuvuudella edistetään ovelta ovelle tapahtuvan liikkuvuuden ja kaikkien sen komponenttien tehokkuutta, turvallisuutta ja häiriönsietokykyä erityisesti digitaalisten teknologioiden, kehittyneen satelliittinavigoinnin (EGNOS/Galileo) ja tekoälyn käyttämisen avulla. Uuden teknologian avulla voidaan liikenteen infrastruktuurin ja verkkojen käyttöä ja tehokkuutta hyödyntää entistä paremmin ja parantaa siten multimodaalisuutta ja liitettävyyttä, liikenteenhallintaa sekä mahdollistaa innovatiiviset liikenneratkaisut ja -palvelut. Näin voidaan vähentää ruuhkia ja haitallisia ympäristövaikutuksia ja tarjota parempaa liikkuvuutta ja logistiikkapalveluja kansalaisille ja yrityksille. Verkottunut ja automatisoitu liikkuvuus yhdessä mahdollistavan infrastruktuurin kanssa parantaa kaikkien liikennemuotojen tehokkuutta ja turvallisuutta.

Älykkäällä liikkuvuudella edistetään ovelta ovelle tapahtuvan liikkuvuuden ja kaikkien sen komponenttien tehokkuutta, turvallisuutta ja häiriönsietokykyä erityisesti
  uusien
  digitaalisten teknologioiden, kehittyneen satelliittinavigoinnin (EGNOS/Galileo) ja tekoälyn käyttämisen avulla. Uuden teknologian
  , muun muassa järjestelmien järjestelmän,
  avulla voidaan liikenteen infrastruktuurin ja verkkojen käyttöä ja tehokkuutta hyödyntää entistä paremmin ja parantaa siten multimodaalisuutta ja liitettävyyttä, liikenteenhallintaa sekä mahdollistaa innovatiiviset liikenneratkaisut
  , -normit
  ja -palvelut. Näin voidaan vähentää ruuhkia ja haitallisia ympäristövaikutuksia ja tarjota parempaa liikkuvuutta ja logistiikkapalveluja kansalaisille ja yrityksille. Verkottunut ja automatisoitu liikkuvuus yhdessä mahdollistavan infrastruktuurin kanssa parantaa kaikkien liikennemuotojen tehokkuutta ja turvallisuutta.

uusien

, muun muassa järjestelmien järjestelmän,

, -normit

Tarkistus 118

Tarkistus 118

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.8 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.8 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Digitaalinen verkko
  ja liikenteenhallinta
  : kehittyneet päätöksenteon tukijärjestelmät; seuraavan sukupolven liikenteenhallinta (mukaan lukien multimodaalinen verkko ja liikenteen hallinta); saumattoman, multimodaalisen ja verkotetun matkustaja- ja rahtiliikkuvuuden edistäminen; massadatan käyttö ja sitä koskevat rajoitukset; innovatiivisen satelliittipaikannuksen/navigoinnin käyttö (EGNOS/Galileo); |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Digitaalinen verkko
  ja liikenteenhallinta
  : kehittyneet päätöksenteon tukijärjestelmät; seuraavan sukupolven liikenteenhallinta (mukaan lukien multimodaalinen verkko ja liikenteen hallinta); saumattoman, multimodaalisen ja verkotetun matkustaja- ja rahtiliikkuvuuden edistäminen; massadatan käyttö ja sitä koskevat rajoitukset; innovatiivisen satelliittipaikannuksen/navigoinnin käyttö (EGNOS/Galileo);

ja liikenteenhallinta

| — | Digitaalinen verkko
  , liikenne, tilankäyttö ja hallinta
  : kehittyneet päätöksenteon tukijärjestelmät; seuraavan sukupolven liikenteenhallinta (mukaan lukien multimodaalinen verkko ja liikenteen hallinta); saumattoman, multimodaalisen ja verkotetun matkustaja- ja rahtiliikkuvuuden edistäminen; massadatan käyttö ja sitä koskevat rajoitukset; innovatiivisen satelliittipaikannuksen/navigoinnin käyttö (EGNOS/Galileo)
  muuttuvaan liikkuvuuteen liittyvän uuden käyttäytymisen ymmärtämiseksi
  ; |
| --- | --- |

—

Digitaalinen verkko
  , liikenne, tilankäyttö ja hallinta
  : kehittyneet päätöksenteon tukijärjestelmät; seuraavan sukupolven liikenteenhallinta (mukaan lukien multimodaalinen verkko ja liikenteen hallinta); saumattoman, multimodaalisen ja verkotetun matkustaja- ja rahtiliikkuvuuden edistäminen; massadatan käyttö ja sitä koskevat rajoitukset; innovatiivisen satelliittipaikannuksen/navigoinnin käyttö (EGNOS/Galileo)
  muuttuvaan liikkuvuuteen liittyvän uuden käyttäytymisen ymmärtämiseksi
  ;

, liikenne, tilankäyttö ja hallinta

muuttuvaan liikkuvuuteen liittyvän uuden käyttäytymisen ymmärtämiseksi

Tarkistus 119

Tarkistus 119

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.8 alakohta – 2 kohta – 3 luetelmakohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.8 alakohta – 2 kohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Raidetekniikka ja toimet suorituskyvyltään tehokkaaseen, hiljaiseen, yhteentoimivaan ja automatisoituun rautatiejärjestelmään siirtymiseen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Raidetekniikka ja toimet suorituskyvyltään tehokkaaseen, hiljaiseen, yhteentoimivaan ja automatisoituun rautatiejärjestelmään siirtymiseen;

| — | Raidetekniikka ja toimet suorituskyvyltään tehokkaaseen,
  houkuttelevaan,
  hiljaiseen,
  täysin verkottuneeseen,
  yhteentoimivaan
  , rajatylittävään
  ja automatisoituun
  sekä matkustaja- että tavaraliikenteen vaatimukset täyttävään
  rautatiejärjestelmään siirtymiseen; |
| --- | --- |

—

Raidetekniikka ja toimet suorituskyvyltään tehokkaaseen,
  houkuttelevaan,
  hiljaiseen,
  täysin verkottuneeseen,
  yhteentoimivaan
  , rajatylittävään
  ja automatisoituun
  sekä matkustaja- että tavaraliikenteen vaatimukset täyttävään
  rautatiejärjestelmään siirtymiseen;

houkuttelevaan,

täysin verkottuneeseen,

, rajatylittävään

sekä matkustaja- että tavaraliikenteen vaatimukset täyttävään

Tarkistus 120

Tarkistus 120

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.8 alakohta – 2 kohta – 4 luetelmakohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.8 alakohta – 2 kohta – 4 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Verkottuneet, vuorovaikutteiset ja automatisoidut liikkuvuusjärjestelmät ja -palvelut, mukaan lukien teknologiset ratkaisut ja muut kuin teknologiset näkökohdat. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Verkottuneet, vuorovaikutteiset ja automatisoidut liikkuvuusjärjestelmät ja -palvelut, mukaan lukien teknologiset ratkaisut ja muut kuin teknologiset näkökohdat.

| — | Verkottuneet, vuorovaikutteiset
  , yhteentoimivat
  ja automatisoidut liikkuvuusjärjestelmät ja -palvelut, mukaan lukien teknologiset ratkaisut ja muut kuin teknologiset näkökohdat
  , kuten muutokset käyttäjien käyttäytymisessä ja liikkumistottumuksissa
  . |
| --- | --- |

—

Verkottuneet, vuorovaikutteiset
  , yhteentoimivat
  ja automatisoidut liikkuvuusjärjestelmät ja -palvelut, mukaan lukien teknologiset ratkaisut ja muut kuin teknologiset näkökohdat
  , kuten muutokset käyttäjien käyttäytymisessä ja liikkumistottumuksissa
  .

, yhteentoimivat

, kuten muutokset käyttäjien käyttäytymisessä ja liikkumistottumuksissa

Tarkistus 121

Tarkistus 121

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.8 alakohta – 2 kohta – 4 a luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.8 alakohta – 2 kohta – 4 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Uudet tai parannetut palvelut ja liiketoimintamallit, joiden kautta käyttäjät ovat vuorovaikutuksessa erilaisten älyominaisuuksien kanssa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Uudet tai parannetut palvelut ja liiketoimintamallit, joiden kautta käyttäjät ovat vuorovaikutuksessa erilaisten älyominaisuuksien kanssa;

Uudet tai parannetut palvelut ja liiketoimintamallit, joiden kautta käyttäjät ovat vuorovaikutuksessa erilaisten älyominaisuuksien kanssa;

Tarkistus 122

Tarkistus 122

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.8 alakohta – 2 kohta – 4 b luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.8 alakohta – 2 kohta – 4 b luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Konsepti, kehittäminen, seuraukset, suunnittelu, tutkimus, validointi ja menetelmät osana automatisoitujen ajoneuvojen turvallista ajoa sekaliikenteessä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Konsepti, kehittäminen, seuraukset, suunnittelu, tutkimus, validointi ja menetelmät osana automatisoitujen ajoneuvojen turvallista ajoa sekaliikenteessä;

Konsepti, kehittäminen, seuraukset, suunnittelu, tutkimus, validointi ja menetelmät osana automatisoitujen ajoneuvojen turvallista ajoa sekaliikenteessä;

Tarkistus 123

Tarkistus 123

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.8 alakohta – 2 kohta – 4 c luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.8 alakohta – 2 kohta – 4 c luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Älykkäät kuljetusratkaisut turvallisemmille ja tehokkaammille vesiliikenteen toimille; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Älykkäät kuljetusratkaisut turvallisemmille ja tehokkaammille vesiliikenteen toimille;

Älykkäät kuljetusratkaisut turvallisemmille ja tehokkaammille vesiliikenteen toimille;

Tarkistus 124

Tarkistus 124

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.8 alakohta – 2 kohta – 4 d luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.8 alakohta – 2 kohta – 4 d luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Uudet järjestelmät ja teknologiat satamahallintoa ja -yhteyksiä varten. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Uudet järjestelmät ja teknologiat satamahallintoa ja -yhteyksiä varten.

Uudet järjestelmät ja teknologiat satamahallintoa ja -yhteyksiä varten.

Tarkistus 125

Tarkistus 125

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.9 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.9 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Massiiviset, keskittyneet ja hajautetut energian varastointiratkaisut (kemialliset, sähkökemialliset, sähköiset, mekaaniset ja termiset ratkaisut) lisäävät energiahuollon tehokkuutta, joustavuutta, teknologian riippumattomuutta ja saatavuutta sekä toimitusvarmuutta. Vähäpäästöinen ja vähähiilinen liikenne edellyttää yhä enemmän sähköä ja/tai muuta vaihtoehtoista polttoainetta käyttäviä ajoneuvoja, joissa on tehokkaammat ja edullisemmat, kierrätettävät ja uudelleenkäytettävät akut, sekä
  synteettisten/uusiutuvien
  polttoaineiden, kuten vedyn paikallista toimittamista ja innovatiivisia ratkaisuja paikalla tapahtuvaan varastointiin. | Massiiviset, keskittyneet ja hajautetut energian varastointiratkaisut (kemialliset, sähkökemialliset, sähköiset, mekaaniset ja termiset ratkaisut) lisäävät energiahuollon tehokkuutta, joustavuutta, teknologian riippumattomuutta ja saatavuutta sekä toimitusvarmuutta. Vähäpäästöinen ja vähähiilinen liikenne edellyttää yhä enemmän sähköä ja/tai muuta vaihtoehtoista polttoainetta käyttäviä ajoneuvoja, joissa on tehokkaammat ja edullisemmat,
  suurelta osin
  kierrätettävät ja uudelleenkäytettävät akut
  , joiden ympäristövaikutus on vähäinen
  , sekä
  vähähiilisten
  polttoaineiden, kuten
  vähähiilisen tai uusiutuviin luonnonvaroihin perustuvan
  vedyn paikallista toimittamista ja innovatiivisia ratkaisuja paikalla tapahtuvaan varastointiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Massiiviset, keskittyneet ja hajautetut energian varastointiratkaisut (kemialliset, sähkökemialliset, sähköiset, mekaaniset ja termiset ratkaisut) lisäävät energiahuollon tehokkuutta, joustavuutta, teknologian riippumattomuutta ja saatavuutta sekä toimitusvarmuutta. Vähäpäästöinen ja vähähiilinen liikenne edellyttää yhä enemmän sähköä ja/tai muuta vaihtoehtoista polttoainetta käyttäviä ajoneuvoja, joissa on tehokkaammat ja edullisemmat, kierrätettävät ja uudelleenkäytettävät akut, sekä
  synteettisten/uusiutuvien
  polttoaineiden, kuten vedyn paikallista toimittamista ja innovatiivisia ratkaisuja paikalla tapahtuvaan varastointiin.

synteettisten/uusiutuvien

Massiiviset, keskittyneet ja hajautetut energian varastointiratkaisut (kemialliset, sähkökemialliset, sähköiset, mekaaniset ja termiset ratkaisut) lisäävät energiahuollon tehokkuutta, joustavuutta, teknologian riippumattomuutta ja saatavuutta sekä toimitusvarmuutta. Vähäpäästöinen ja vähähiilinen liikenne edellyttää yhä enemmän sähköä ja/tai muuta vaihtoehtoista polttoainetta käyttäviä ajoneuvoja, joissa on tehokkaammat ja edullisemmat,
  suurelta osin
  kierrätettävät ja uudelleenkäytettävät akut
  , joiden ympäristövaikutus on vähäinen
  , sekä
  vähähiilisten
  polttoaineiden, kuten
  vähähiilisen tai uusiutuviin luonnonvaroihin perustuvan
  vedyn paikallista toimittamista ja innovatiivisia ratkaisuja paikalla tapahtuvaan varastointiin.

suurelta osin

, joiden ympäristövaikutus on vähäinen

vähähiilisten

vähähiilisen tai uusiutuviin luonnonvaroihin perustuvan

Tarkistus 126

Tarkistus 126

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.9 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.9 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Teknologiat, jotka liittyvät päivittäisistä kausittaisiin energianvarastointitarpeisiin, mukaan lukien nestemäiset ja kaasumaiset
  uusiutuvat
  polttoaineet ja niihin liittyvät arvoketjut; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Teknologiat, jotka liittyvät päivittäisistä kausittaisiin energianvarastointitarpeisiin, mukaan lukien nestemäiset ja kaasumaiset
  uusiutuvat
  polttoaineet ja niihin liittyvät arvoketjut;

uusiutuvat

| — | Teknologiat, jotka liittyvät päivittäisistä kausittaisiin energianvarastointitarpeisiin, mukaan lukien nestemäiset ja kaasumaiset
  vähähiiliset
  polttoaineet ja niihin liittyvät arvoketjut
  , ja niiden vaikutukset ympäristöön ja ilmastoon
  ; |
| --- | --- |

—

Teknologiat, jotka liittyvät päivittäisistä kausittaisiin energianvarastointitarpeisiin, mukaan lukien nestemäiset ja kaasumaiset
  vähähiiliset
  polttoaineet ja niihin liittyvät arvoketjut
  , ja niiden vaikutukset ympäristöön ja ilmastoon
  ;

vähähiiliset

, ja niiden vaikutukset ympäristöön ja ilmastoon

Tarkistus 127

Tarkistus 127

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.9 alakohta – 2 kohta – 2 luetelmakohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.9 alakohta – 2 kohta – 2 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Akut ja EU:n arvoketju, mukaan lukien suunnittelu, laajamittaiset akkukennojen tuotantoteknologiat,
  uudelleenkäyttö- ja kierrätysmenetelmät
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Akut ja EU:n arvoketju, mukaan lukien suunnittelu, laajamittaiset akkukennojen tuotantoteknologiat,
  uudelleenkäyttö- ja kierrätysmenetelmät
  ;

uudelleenkäyttö- ja kierrätysmenetelmät

| — | Akut ja EU:n arvoketju, mukaan lukien suunnittelu, laajamittaiset akkukennojen tuotantoteknologiat,
  suuri teho- ja energiatiheys, nopea lataus, vähäinen ympäristövaikutus, uudelleenkäyttö ja helppo kierrätettävyys, energian varastointimenetelmien kehittyneet materiaaliratkaisut sekä standardointitarpeet
  ; |
| --- | --- |

—

Akut ja EU:n arvoketju, mukaan lukien suunnittelu, laajamittaiset akkukennojen tuotantoteknologiat,
  suuri teho- ja energiatiheys, nopea lataus, vähäinen ympäristövaikutus, uudelleenkäyttö ja helppo kierrätettävyys, energian varastointimenetelmien kehittyneet materiaaliratkaisut sekä standardointitarpeet
  ;

suuri teho- ja energiatiheys, nopea lataus, vähäinen ympäristövaikutus, uudelleenkäyttö ja helppo kierrätettävyys, energian varastointimenetelmien kehittyneet materiaaliratkaisut sekä standardointitarpeet

Tarkistus 128

Tarkistus 128

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.9 alakohta – 2 kohta – 3 luetelmakohta

Liite I – osa II – 4 alakohta – 4.2 alakohta – 4.2.9 alakohta – 2 kohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Vähän tai ei lainkaan hiilidioksidipäästöjä aiheuttavat polttoaineet kuten vety;
  polttokennot
  ja
  EU:n
  arvoketju
  alkaen suunnittelusta loppukäyttöön eri sovelluksissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Vähän tai ei lainkaan hiilidioksidipäästöjä aiheuttavat polttoaineet kuten vety;
  polttokennot
  ja
  EU:n
  arvoketju
  alkaen suunnittelusta loppukäyttöön eri sovelluksissa.

Vähän tai ei lainkaan hiilidioksidipäästöjä aiheuttavat polttoaineet kuten vety;

ja

arvoketju

| — | Uusiutuviin energialähteisiin perustuvat elektrolyysilaitteet ja
  polttokennot
  koko
  EU:n
  arvoketjussa
  alkaen suunnittelusta loppukäyttöön eri sovelluksissa. |
| --- | --- |

—

Uusiutuviin energialähteisiin perustuvat elektrolyysilaitteet ja
  polttokennot
  koko
  EU:n
  arvoketjussa
  alkaen suunnittelusta loppukäyttöön eri sovelluksissa.

Uusiutuviin energialähteisiin perustuvat elektrolyysilaitteet ja

koko

arvoketjussa

Tarkistus 129

Tarkistus 129

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – johdantokappale

Liite I – osa II – 5 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5. | ”ELINTARVIKKEET JA LUONNONVARAT” -KLUSTERI |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.

”ELINTARVIKKEET JA LUONNONVARAT” -KLUSTERI

| 5. | ”ELINTARVIKKEET, LUONNONVARAT
  JA MAATALOUS
  ” -KLUSTERI |
| --- | --- |

5.

”ELINTARVIKKEET, LUONNONVARAT
  JA MAATALOUS
  ” -KLUSTERI

JA MAATALOUS

Tarkistus 130

Tarkistus 130

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.1 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.1 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ihmisen toiminta aiheuttaa lisääntyvää painetta maaperään, meriin ja valtameriin, veteen, ilmaan, biologiseen monimuotoisuuteen ja muihin luonnonvaroihin. Maapallon lisääntyvän väestön ravitseminen on suoraan riippuvainen luonnon järjestelmien ja luonnonvarojen terveydestä. Ilmastomuutos sekä ihmiskunnan kasvava luonnonvarojen kysyntä aiheuttavat kuitenkin ympäristöpaineita, jotka ylittävät kestävät tasot ja vaikuttavat ekosysteemeihin ja niiden kykyyn tarjota ihmisten
  hyvinvoinnille tarpeellisia palveluja
  . Kiertotalouden, biotalouden ja sinisen talouden käsitteet tarjoavat mahdollisuuden tasapainottaa ympäristöön, yhteiskuntaan ja talouteen liittyviä tavoitteita ja asettaa ihmisen toiminnat kestävän kehityksen tielle. | Ihmisen toiminta aiheuttaa lisääntyvää painetta maaperään, meriin ja valtameriin, veteen, ilmaan, biologiseen monimuotoisuuteen ja muihin luonnonvaroihin. Maapallon lisääntyvän väestön ravitseminen on suoraan riippuvainen luonnon järjestelmien ja luonnonvarojen terveydestä. Ilmastomuutos sekä ihmiskunnan kasvava luonnonvarojen kysyntä aiheuttavat kuitenkin ympäristöpaineita, jotka ylittävät kestävät tasot ja vaikuttavat ekosysteemeihin ja niiden kykyyn tarjota
  palveluja, jotka pitävät yllä
  ihmisten
  hyvinvointia pitkällä aikavälillä
  .
  Elintarviketuotannon kasvu ei vastaa maapallon väestön kasvua, ja tästä syystä tarvitaan läpimurtoja kestävän elintarviketuotannon tehostamisessa. Samaan aikaan meidän on varmistettava, että ravitsemus ja terveys ovat keskeisessä asemassa elintarviketuotantojärjestelmissämme. |
| | Kiertotalouden,
  agroekologian, kestävän maatalouden,
  biotalouden ja sinisen talouden käsitteet tarjoavat mahdollisuuden tasapainottaa ympäristöön, yhteiskuntaan ja talouteen liittyviä tavoitteita ja asettaa ihmisen toiminnat kestävän kehityksen tielle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ihmisen toiminta aiheuttaa lisääntyvää painetta maaperään, meriin ja valtameriin, veteen, ilmaan, biologiseen monimuotoisuuteen ja muihin luonnonvaroihin. Maapallon lisääntyvän väestön ravitseminen on suoraan riippuvainen luonnon järjestelmien ja luonnonvarojen terveydestä. Ilmastomuutos sekä ihmiskunnan kasvava luonnonvarojen kysyntä aiheuttavat kuitenkin ympäristöpaineita, jotka ylittävät kestävät tasot ja vaikuttavat ekosysteemeihin ja niiden kykyyn tarjota ihmisten
  hyvinvoinnille tarpeellisia palveluja
  . Kiertotalouden, biotalouden ja sinisen talouden käsitteet tarjoavat mahdollisuuden tasapainottaa ympäristöön, yhteiskuntaan ja talouteen liittyviä tavoitteita ja asettaa ihmisen toiminnat kestävän kehityksen tielle.

hyvinvoinnille tarpeellisia palveluja

Ihmisen toiminta aiheuttaa lisääntyvää painetta maaperään, meriin ja valtameriin, veteen, ilmaan, biologiseen monimuotoisuuteen ja muihin luonnonvaroihin. Maapallon lisääntyvän väestön ravitseminen on suoraan riippuvainen luonnon järjestelmien ja luonnonvarojen terveydestä. Ilmastomuutos sekä ihmiskunnan kasvava luonnonvarojen kysyntä aiheuttavat kuitenkin ympäristöpaineita, jotka ylittävät kestävät tasot ja vaikuttavat ekosysteemeihin ja niiden kykyyn tarjota
  palveluja, jotka pitävät yllä
  ihmisten
  hyvinvointia pitkällä aikavälillä
  .
  Elintarviketuotannon kasvu ei vastaa maapallon väestön kasvua, ja tästä syystä tarvitaan läpimurtoja kestävän elintarviketuotannon tehostamisessa. Samaan aikaan meidän on varmistettava, että ravitsemus ja terveys ovat keskeisessä asemassa elintarviketuotantojärjestelmissämme.

palveluja, jotka pitävät yllä

hyvinvointia pitkällä aikavälillä

Elintarviketuotannon kasvu ei vastaa maapallon väestön kasvua, ja tästä syystä tarvitaan läpimurtoja kestävän elintarviketuotannon tehostamisessa. Samaan aikaan meidän on varmistettava, että ravitsemus ja terveys ovat keskeisessä asemassa elintarviketuotantojärjestelmissämme.

Kiertotalouden,
  agroekologian, kestävän maatalouden,
  biotalouden ja sinisen talouden käsitteet tarjoavat mahdollisuuden tasapainottaa ympäristöön, yhteiskuntaan ja talouteen liittyviä tavoitteita ja asettaa ihmisen toiminnat kestävän kehityksen tielle.

agroekologian, kestävän maatalouden,

Tarkistus 131

Tarkistus 131

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.1 alakohta – 2 kohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.1 alakohta – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jotta voimme vastata kestävän kehityksen haasteisiin, taata turvallisten ja terveellisten elintarvikkeiden tuotannon ja kulutuksen, edistää kestäviä käytäntöjä maataloudessa, vesiviljelyssä, kalastuksessa ja metsätaloudessa, varmistaa puhtaan veden, maaperän ja ilman kaikille, siivota meret
  ja
  valtameret, säilyttää ja palauttaa maapallon tärkeät luonnolliset järjestelmät ja ympäristöt, meidän on hyödynnettävä tutkimuksen ja innovoinnin tarjoamia mahdollisuuksia. Mutta kestävään kehitykseen johtavia muutosreittejä ja tapoja sitkeiden esteiden ylittämiseen ei juuri ymmärretä. Jotta voidaan siirtyä kestävään kulutukseen
  ja tuotantoon
  sekä palauttaa
  maapallon terveys,
  on investoitava
  teknologioihin
  , uusiin liiketoimintamalleihin
  sekä sosiaaliseen
  ja ympäristöön
  liittyvään innovointiin
  . Tämä luo uusia mahdollisuuksia kestävälle, selviytymiskykyiselle, innovatiiviselle ja vastuulliselle Euroopan taloudelle, edistää resurssien tehokkuutta, tuottavuutta ja kilpailukykyä
  sekä luo
  työpaikkoja ja kasvua. | Jotta voimme vastata kestävän kehityksen
  ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen
  haasteisiin, taata turvallisten ja terveellisten elintarvikkeiden tuotannon ja kulutuksen, edistää kestäviä käytäntöjä maataloudessa,
  karjankasvatuksessa,
  vesiviljelyssä, kalastuksessa ja metsätaloudessa, varmistaa puhtaan veden, maaperän ja ilman kaikille, siivota meret, valtameret
  ja sisävedet
  , säilyttää ja palauttaa maapallon tärkeät luonnolliset järjestelmät ja ympäristöt, meidän on hyödynnettävä tutkimuksen ja innovoinnin tarjoamia mahdollisuuksia. Mutta kestävään kehitykseen johtavia muutosreittejä ja tapoja sitkeiden esteiden ylittämiseen ei juuri ymmärretä. Jotta voidaan siirtyä kestävään
  tuotantoon ja
  kulutukseen
  ja
  palauttaa
  ekosysteemejä ja luonnonvaroja sekä vahvistaa ja ravita resurssipohjaa, josta maatalous on riippuvaista,
  on investoitava
  tieteelliseen ja teknologiseen tutkimukseen, standardointiin ja
  uusiin liiketoimintamalleihin
  , jotka tukevat sosiaalista
  ja ympäristöön
  liittyvää innovointia, muun muassa sisällytettävä ympäristöön kohdistuvat kustannukset talouksiimme keräten enemmän ja parempilaatuisia tietoja erilaisten toimintapolitiikkojen vaikutuksesta
  . Tämä luo uusia mahdollisuuksia kestävälle, selviytymiskykyiselle, innovatiiviselle ja vastuulliselle Euroopan taloudelle, edistää resurssien tehokkuutta,
  luonnonvarojen kapasiteettia ja tilaa, pitkän aikavälin
  tuottavuutta ja kilpailukykyä
  , maaseudun elinvoimaisuutta sekä laadukkaita
  työpaikkoja ja
  kestävää taloudellista ja sosiaalista
  kasvua. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jotta voimme vastata kestävän kehityksen haasteisiin, taata turvallisten ja terveellisten elintarvikkeiden tuotannon ja kulutuksen, edistää kestäviä käytäntöjä maataloudessa, vesiviljelyssä, kalastuksessa ja metsätaloudessa, varmistaa puhtaan veden, maaperän ja ilman kaikille, siivota meret
  ja
  valtameret, säilyttää ja palauttaa maapallon tärkeät luonnolliset järjestelmät ja ympäristöt, meidän on hyödynnettävä tutkimuksen ja innovoinnin tarjoamia mahdollisuuksia. Mutta kestävään kehitykseen johtavia muutosreittejä ja tapoja sitkeiden esteiden ylittämiseen ei juuri ymmärretä. Jotta voidaan siirtyä kestävään kulutukseen
  ja tuotantoon
  sekä palauttaa
  maapallon terveys,
  on investoitava
  teknologioihin
  , uusiin liiketoimintamalleihin
  sekä sosiaaliseen
  ja ympäristöön
  liittyvään innovointiin
  . Tämä luo uusia mahdollisuuksia kestävälle, selviytymiskykyiselle, innovatiiviselle ja vastuulliselle Euroopan taloudelle, edistää resurssien tehokkuutta, tuottavuutta ja kilpailukykyä
  sekä luo
  työpaikkoja ja kasvua.

ja

ja tuotantoon

maapallon terveys,

teknologioihin

sekä sosiaaliseen

liittyvään innovointiin

sekä luo

Jotta voimme vastata kestävän kehityksen
  ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen
  haasteisiin, taata turvallisten ja terveellisten elintarvikkeiden tuotannon ja kulutuksen, edistää kestäviä käytäntöjä maataloudessa,
  karjankasvatuksessa,
  vesiviljelyssä, kalastuksessa ja metsätaloudessa, varmistaa puhtaan veden, maaperän ja ilman kaikille, siivota meret, valtameret
  ja sisävedet
  , säilyttää ja palauttaa maapallon tärkeät luonnolliset järjestelmät ja ympäristöt, meidän on hyödynnettävä tutkimuksen ja innovoinnin tarjoamia mahdollisuuksia. Mutta kestävään kehitykseen johtavia muutosreittejä ja tapoja sitkeiden esteiden ylittämiseen ei juuri ymmärretä. Jotta voidaan siirtyä kestävään
  tuotantoon ja
  kulutukseen
  ja
  palauttaa
  ekosysteemejä ja luonnonvaroja sekä vahvistaa ja ravita resurssipohjaa, josta maatalous on riippuvaista,
  on investoitava
  tieteelliseen ja teknologiseen tutkimukseen, standardointiin ja
  uusiin liiketoimintamalleihin
  , jotka tukevat sosiaalista
  ja ympäristöön
  liittyvää innovointia, muun muassa sisällytettävä ympäristöön kohdistuvat kustannukset talouksiimme keräten enemmän ja parempilaatuisia tietoja erilaisten toimintapolitiikkojen vaikutuksesta
  . Tämä luo uusia mahdollisuuksia kestävälle, selviytymiskykyiselle, innovatiiviselle ja vastuulliselle Euroopan taloudelle, edistää resurssien tehokkuutta,
  luonnonvarojen kapasiteettia ja tilaa, pitkän aikavälin
  tuottavuutta ja kilpailukykyä
  , maaseudun elinvoimaisuutta sekä laadukkaita
  työpaikkoja ja
  kestävää taloudellista ja sosiaalista
  kasvua.

ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen

karjankasvatuksessa,

ja sisävedet

tuotantoon ja

ja

ekosysteemejä ja luonnonvaroja sekä vahvistaa ja ravita resurssipohjaa, josta maatalous on riippuvaista,

tieteelliseen ja teknologiseen tutkimukseen, standardointiin ja

, jotka tukevat sosiaalista

liittyvää innovointia, muun muassa sisällytettävä ympäristöön kohdistuvat kustannukset talouksiimme keräten enemmän ja parempilaatuisia tietoja erilaisten toimintapolitiikkojen vaikutuksesta

luonnonvarojen kapasiteettia ja tilaa, pitkän aikavälin

, maaseudun elinvoimaisuutta sekä laadukkaita

kestävää taloudellista ja sosiaalista

Tarkistus 132

Tarkistus 132

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.1 alakohta – 3 kohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.1 alakohta – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Toimet luovat
  tietopohjan ja
  tarjoavat
  ratkaisuja siihen, miten voidaan hallinnoida ja käyttää tehokkaasti maalta ja
  mereltä
  peräisin olevia luonnonvaroja
  ja
  tehostaa maa- ja vesijärjestelmien
  asemaa hiilinieluina,
  varmistaa elintarvike- ja ravitsemusturva,
  jonka avulla voidaan
  tarjota turvallista ja terveellistä ravintoa; nopeuttaa siirtymistä fossiilipohjaisesta lineaarisesta taloudesta resurssitehokkaaseen, häiriönsietokykyiseen, vähäpäästöiseen ja vähähiiliseen kiertotalouteen sekä tukea kestävän, luontoon perustuvan talouden ja sinisen talouden kehitystä; ja kehittää selviytymiskykyisiä ja elinvoimaisia maaseutu-, rannikko- ja kaupunkialueita. | Arvoketjun toimijoiden asiantuntemusta ja kokemusta hyödyntävät monitieteelliset ja tieteidenväliset lähestymistavat auttavat luomaa
  tietopohjan ja
  tarjoamaan
  ratkaisuja siihen, miten voidaan
  suojella,
  hallinnoida ja käyttää tehokkaasti maalta ja
  vesiltä
  peräisin olevia luonnonvaroja; tehostaa maa- ja vesijärjestelmien
  kestävää kasvua; lisätä hiilensidontaa;
  varmistaa
  riittävä
  elintarvike- ja ravitsemusturva,
  välttää jätettä ja ylituotantoa ja
  tarjota turvallista ja terveellistä ravintoa;
  nopeuttaa siirtymistä kohti kestäviä lähestymistapoja kaikissa maatalouden muodoissa, tavanomainen ja luonnonmukainen maatalous mukaan luettuna;
  nopeuttaa siirtymistä fossiilipohjaisesta lineaarisesta taloudesta resurssitehokkaaseen, häiriönsietokykyiseen, vähäpäästöiseen ja vähähiiliseen kiertotalouteen sekä tukea kestävän, luontoon perustuvan talouden ja sinisen talouden kehitystä; ja kehittää selviytymiskykyisiä ja elinvoimaisia maaseutu-, rannikko- ja kaupunkialueita. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Toimet luovat
  tietopohjan ja
  tarjoavat
  ratkaisuja siihen, miten voidaan hallinnoida ja käyttää tehokkaasti maalta ja
  mereltä
  peräisin olevia luonnonvaroja
  ja
  tehostaa maa- ja vesijärjestelmien
  asemaa hiilinieluina,
  varmistaa elintarvike- ja ravitsemusturva,
  jonka avulla voidaan
  tarjota turvallista ja terveellistä ravintoa; nopeuttaa siirtymistä fossiilipohjaisesta lineaarisesta taloudesta resurssitehokkaaseen, häiriönsietokykyiseen, vähäpäästöiseen ja vähähiiliseen kiertotalouteen sekä tukea kestävän, luontoon perustuvan talouden ja sinisen talouden kehitystä; ja kehittää selviytymiskykyisiä ja elinvoimaisia maaseutu-, rannikko- ja kaupunkialueita.

Toimet luovat

tarjoavat

mereltä

ja

asemaa hiilinieluina,

jonka avulla voidaan

Arvoketjun toimijoiden asiantuntemusta ja kokemusta hyödyntävät monitieteelliset ja tieteidenväliset lähestymistavat auttavat luomaa
  tietopohjan ja
  tarjoamaan
  ratkaisuja siihen, miten voidaan
  suojella,
  hallinnoida ja käyttää tehokkaasti maalta ja
  vesiltä
  peräisin olevia luonnonvaroja; tehostaa maa- ja vesijärjestelmien
  kestävää kasvua; lisätä hiilensidontaa;
  varmistaa
  riittävä
  elintarvike- ja ravitsemusturva,
  välttää jätettä ja ylituotantoa ja
  tarjota turvallista ja terveellistä ravintoa;
  nopeuttaa siirtymistä kohti kestäviä lähestymistapoja kaikissa maatalouden muodoissa, tavanomainen ja luonnonmukainen maatalous mukaan luettuna;
  nopeuttaa siirtymistä fossiilipohjaisesta lineaarisesta taloudesta resurssitehokkaaseen, häiriönsietokykyiseen, vähäpäästöiseen ja vähähiiliseen kiertotalouteen sekä tukea kestävän, luontoon perustuvan talouden ja sinisen talouden kehitystä; ja kehittää selviytymiskykyisiä ja elinvoimaisia maaseutu-, rannikko- ja kaupunkialueita.

Arvoketjun toimijoiden asiantuntemusta ja kokemusta hyödyntävät monitieteelliset ja tieteidenväliset lähestymistavat auttavat luomaa

tarjoamaan

suojella,

vesiltä

kestävää kasvua; lisätä hiilensidontaa;

riittävä

välttää jätettä ja ylituotantoa ja

nopeuttaa siirtymistä kohti kestäviä lähestymistapoja kaikissa maatalouden muodoissa, tavanomainen ja luonnonmukainen maatalous mukaan luettuna;

Tarkistus 133

Tarkistus 133

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.1 alakohta – 4 kohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.1 alakohta – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tällaiset toimet auttavat
  ylläpitämään ja parantamaan biologista monimuotoisuutta sekä turvaamaan ekosysteemipalvelujen tarjonnan
  , ilmaston sopeutumisen ja hiilensidonnan (sekä maalla että merellä) pitkällä aikavälillä. Ne auttavat
  vähentämään kasvihuonekaasuja (GHG) ja muita päästöjä, jätteitä ja alkutuotannosta (sekä maalla että vedessä harjoitettavasta), jalostuksesta, kulutuksesta ja muusta ihmisen toiminnasta peräisin olevia epäpuhtauksia. Niiden avulla voidaan käynnistää investointeja tukemalla siirtymistä kohti kiertotaloutta, biotaloutta ja sinistä taloutta suojellen samalla ympäristöterveyttä ja ympäristötavoitteiden loukkaamattomuutta. | Lisäksi näiden tavoitteiden saavuttaminen auttaa
  ylläpitämään ja parantamaan
  biologisen monimuotoisuuden tarjontaa sekä luonnonvaraisilla että viljellyillä alueilla ja turvaamaan ekosysteemipalvelujen tarjonnan, ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen ja hiilensidonnan (sekä maalla että vedessä) pitkällä aikavälillä. Ne auttavat ylläpitämään
  biologista monimuotoisuutta sekä turvaamaan ekosysteemipalvelujen tarjonnan
  sekä
  vähentämään kasvihuonekaasuja (GHG) ja muita päästöjä, jätteitä ja alkutuotannosta (sekä maalla että vedessä harjoitettavasta), jalostuksesta, kulutuksesta ja muusta ihmisen toiminnasta peräisin olevia epäpuhtauksia. Niiden avulla voidaan käynnistää investointeja tukemalla siirtymistä kohti kiertotaloutta,
  kestävää maataloutta,
  biotaloutta ja sinistä taloutta suojellen samalla ympäristöterveyttä
  , ympäristön kestävyyttä
  ja ympäristötavoitteiden loukkaamattomuutta.
  Tämän painopisteen avulla pyritään myös parantamaan luonnon monimuotoisuuden tilaa koskevaa tietopohjaa kehittämällä, validoimalla ja standardoimalla vertailukelpoisia unionin laajuisia menetelmiä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tällaiset toimet auttavat
  ylläpitämään ja parantamaan biologista monimuotoisuutta sekä turvaamaan ekosysteemipalvelujen tarjonnan
  , ilmaston sopeutumisen ja hiilensidonnan (sekä maalla että merellä) pitkällä aikavälillä. Ne auttavat
  vähentämään kasvihuonekaasuja (GHG) ja muita päästöjä, jätteitä ja alkutuotannosta (sekä maalla että vedessä harjoitettavasta), jalostuksesta, kulutuksesta ja muusta ihmisen toiminnasta peräisin olevia epäpuhtauksia. Niiden avulla voidaan käynnistää investointeja tukemalla siirtymistä kohti kiertotaloutta, biotaloutta ja sinistä taloutta suojellen samalla ympäristöterveyttä ja ympäristötavoitteiden loukkaamattomuutta.

Tällaiset toimet auttavat

, ilmaston sopeutumisen ja hiilensidonnan (sekä maalla että merellä) pitkällä aikavälillä. Ne auttavat

Lisäksi näiden tavoitteiden saavuttaminen auttaa
  ylläpitämään ja parantamaan
  biologisen monimuotoisuuden tarjontaa sekä luonnonvaraisilla että viljellyillä alueilla ja turvaamaan ekosysteemipalvelujen tarjonnan, ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen ja hiilensidonnan (sekä maalla että vedessä) pitkällä aikavälillä. Ne auttavat ylläpitämään
  biologista monimuotoisuutta sekä turvaamaan ekosysteemipalvelujen tarjonnan
  sekä
  vähentämään kasvihuonekaasuja (GHG) ja muita päästöjä, jätteitä ja alkutuotannosta (sekä maalla että vedessä harjoitettavasta), jalostuksesta, kulutuksesta ja muusta ihmisen toiminnasta peräisin olevia epäpuhtauksia. Niiden avulla voidaan käynnistää investointeja tukemalla siirtymistä kohti kiertotaloutta,
  kestävää maataloutta,
  biotaloutta ja sinistä taloutta suojellen samalla ympäristöterveyttä
  , ympäristön kestävyyttä
  ja ympäristötavoitteiden loukkaamattomuutta.
  Tämän painopisteen avulla pyritään myös parantamaan luonnon monimuotoisuuden tilaa koskevaa tietopohjaa kehittämällä, validoimalla ja standardoimalla vertailukelpoisia unionin laajuisia menetelmiä.

Lisäksi näiden tavoitteiden saavuttaminen auttaa

biologisen monimuotoisuuden tarjontaa sekä luonnonvaraisilla että viljellyillä alueilla ja turvaamaan ekosysteemipalvelujen tarjonnan, ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen ja hiilensidonnan (sekä maalla että vedessä) pitkällä aikavälillä. Ne auttavat ylläpitämään

sekä

kestävää maataloutta,

, ympäristön kestävyyttä

Tämän painopisteen avulla pyritään myös parantamaan luonnon monimuotoisuuden tilaa koskevaa tietopohjaa kehittämällä, validoimalla ja standardoimalla vertailukelpoisia unionin laajuisia menetelmiä.

Tarkistus 134

Tarkistus 134

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.1 alakohta – 5 kohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.1 alakohta – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Niillä edistetään myös osallistavia lähestymistapoja tutkimukseen ja innovointiin, mukaan luettuina useisiin toimijoihin perustuva lähestymistapa sekä osaamis- ja innovointijärjestelmien kehittäminen paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla. Sosiaalinen innovointi yhdessä kansalaisten osallistumisen ja innovointiin luottamisen kanssa on ratkaisevan tärkeää, jotta uutta hallintotapaa, tuotantoa ja kulutustottumuksia voidaan edistää. | Niillä edistetään myös osallistavia lähestymistapoja tutkimukseen ja innovointiin, mukaan luettuina useisiin toimijoihin perustuva lähestymistapa sekä osaamis- ja innovointijärjestelmien kehittäminen paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla.
  Maatalous- ja elintarvikeketjun kaikkien toimijoiden ottaminen mukaan osaamisen yhteiseen luomiseen ja jakamiseen tukisi sellaisten kestävien maatalousinnovaatioiden kehittämistä ja täytäntöönpanoa, joilla vastataan elintarvikejärjestelmien haasteisiin, sopeutuminen ilmastonmuutokseen ja sen hillitseminen mukaan luettuna.
  Sosiaalinen innovointi yhdessä kansalaisten osallistumisen ja innovointiin luottamisen kanssa on ratkaisevan tärkeää, jotta uutta hallintotapaa, tuotantoa ja kulutustottumuksia voidaan edistää. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Niillä edistetään myös osallistavia lähestymistapoja tutkimukseen ja innovointiin, mukaan luettuina useisiin toimijoihin perustuva lähestymistapa sekä osaamis- ja innovointijärjestelmien kehittäminen paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla. Sosiaalinen innovointi yhdessä kansalaisten osallistumisen ja innovointiin luottamisen kanssa on ratkaisevan tärkeää, jotta uutta hallintotapaa, tuotantoa ja kulutustottumuksia voidaan edistää.

Niillä edistetään myös osallistavia lähestymistapoja tutkimukseen ja innovointiin, mukaan luettuina useisiin toimijoihin perustuva lähestymistapa sekä osaamis- ja innovointijärjestelmien kehittäminen paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla.
  Maatalous- ja elintarvikeketjun kaikkien toimijoiden ottaminen mukaan osaamisen yhteiseen luomiseen ja jakamiseen tukisi sellaisten kestävien maatalousinnovaatioiden kehittämistä ja täytäntöönpanoa, joilla vastataan elintarvikejärjestelmien haasteisiin, sopeutuminen ilmastonmuutokseen ja sen hillitseminen mukaan luettuna.
  Sosiaalinen innovointi yhdessä kansalaisten osallistumisen ja innovointiin luottamisen kanssa on ratkaisevan tärkeää, jotta uutta hallintotapaa, tuotantoa ja kulutustottumuksia voidaan edistää.

Maatalous- ja elintarvikeketjun kaikkien toimijoiden ottaminen mukaan osaamisen yhteiseen luomiseen ja jakamiseen tukisi sellaisten kestävien maatalousinnovaatioiden kehittämistä ja täytäntöönpanoa, joilla vastataan elintarvikejärjestelmien haasteisiin, sopeutuminen ilmastonmuutokseen ja sen hillitseminen mukaan luettuna.

Tarkistus 135

Tarkistus 135

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.1 alakohta – 6 kohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.1 alakohta – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Koska nämä haasteet ovat monimutkaisia, toisiinsa kytkeytyneitä ja luonteeltaan maailmanlaajuisia, toimissa noudatetaan järjestelmällistä lähestymistapaa ja ne toteutetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden ja kansainvälisten yhteistyökumppaneiden kanssa sekä muiden rahoituslähteiden ja muiden poliittisten aloitteiden kanssa. Niissä hyödynnetään käyttäjälähtöistä ympäristöön liittyviä massadatalähteitä, kuten Copernicus, EGNOS/Galileo, INSPIRE, EOSC, GEOSS, CEOS ja EMODnet. | Koska nämä haasteet ovat monimutkaisia, toisiinsa kytkeytyneitä ja luonteeltaan maailmanlaajuisia, toimissa noudatetaan
  myös
  järjestelmällistä lähestymistapaa ja ne toteutetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden ja kansainvälisten yhteistyökumppaneiden kanssa sekä muiden rahoituslähteiden ja muiden poliittisten aloitteiden kanssa. Niissä hyödynnetään käyttäjälähtöistä ympäristöön liittyviä massadatalähteitä, kuten Copernicus, EGNOS/Galileo, INSPIRE, EOSC, GEOSS, CEOS ja EMODnet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Koska nämä haasteet ovat monimutkaisia, toisiinsa kytkeytyneitä ja luonteeltaan maailmanlaajuisia, toimissa noudatetaan järjestelmällistä lähestymistapaa ja ne toteutetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden ja kansainvälisten yhteistyökumppaneiden kanssa sekä muiden rahoituslähteiden ja muiden poliittisten aloitteiden kanssa. Niissä hyödynnetään käyttäjälähtöistä ympäristöön liittyviä massadatalähteitä, kuten Copernicus, EGNOS/Galileo, INSPIRE, EOSC, GEOSS, CEOS ja EMODnet.

Koska nämä haasteet ovat monimutkaisia, toisiinsa kytkeytyneitä ja luonteeltaan maailmanlaajuisia, toimissa noudatetaan
  myös
  järjestelmällistä lähestymistapaa ja ne toteutetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden ja kansainvälisten yhteistyökumppaneiden kanssa sekä muiden rahoituslähteiden ja muiden poliittisten aloitteiden kanssa. Niissä hyödynnetään käyttäjälähtöistä ympäristöön liittyviä massadatalähteitä, kuten Copernicus, EGNOS/Galileo, INSPIRE, EOSC, GEOSS, CEOS ja EMODnet.

myös

Tarkistus 136

Tarkistus 136

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.1 alakohta – 7 kohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.1 alakohta – 7 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tämän klusterin tutkimus- ja innovaatiotoiminta edistävät erityisesti seuraavien tavoitteiden toteutumista: ympäristöalan toimintaohjelma, yhteinen maatalouspolitiikka, yhteinen kalastuspolitiikka, elintarvikelainsäädäntö, meripolitiikka, kiertotalouden toimintasuunnitelma, EU:n biotalousstrategia
  sekä
  vuoteen
  2030 ulottuvat
  ilmasto- ja energiapolitiikka ja ilmansaastumisen vähentämistä koskevat EU:n säännökset. | Tämän klusterin tutkimus- ja innovaatiotoiminta edistävät erityisesti seuraavien tavoitteiden toteutumista: ympäristöalan toimintaohjelma, yhteinen maatalouspolitiikka, yhteinen kalastuspolitiikka, elintarvikelainsäädäntö, meripolitiikka, kiertotalouden toimintasuunnitelma, EU:n biotalousstrategia, vuoteen
  2020 ulottuva biologista monimuotoisuutta koskeva EU:n strategia, EU:n vihreän infrastruktuurin strategia, EU:n metsästrategia sekä Pariisin sopimuksen mukainen EU:n
  ilmasto- ja energiapolitiikka ja ilmansaastumisen vähentämistä koskevat EU:n säännökset.
  Toimet kytkeytyvät vahvasti unionin olemassa oleviin kumppanuuksiin, erityisesti PRIMAan myös tiedediplomatian edistämiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tämän klusterin tutkimus- ja innovaatiotoiminta edistävät erityisesti seuraavien tavoitteiden toteutumista: ympäristöalan toimintaohjelma, yhteinen maatalouspolitiikka, yhteinen kalastuspolitiikka, elintarvikelainsäädäntö, meripolitiikka, kiertotalouden toimintasuunnitelma, EU:n biotalousstrategia
  sekä
  vuoteen
  2030 ulottuvat
  ilmasto- ja energiapolitiikka ja ilmansaastumisen vähentämistä koskevat EU:n säännökset.

sekä

2030 ulottuvat

Tämän klusterin tutkimus- ja innovaatiotoiminta edistävät erityisesti seuraavien tavoitteiden toteutumista: ympäristöalan toimintaohjelma, yhteinen maatalouspolitiikka, yhteinen kalastuspolitiikka, elintarvikelainsäädäntö, meripolitiikka, kiertotalouden toimintasuunnitelma, EU:n biotalousstrategia, vuoteen
  2020 ulottuva biologista monimuotoisuutta koskeva EU:n strategia, EU:n vihreän infrastruktuurin strategia, EU:n metsästrategia sekä Pariisin sopimuksen mukainen EU:n
  ilmasto- ja energiapolitiikka ja ilmansaastumisen vähentämistä koskevat EU:n säännökset.
  Toimet kytkeytyvät vahvasti unionin olemassa oleviin kumppanuuksiin, erityisesti PRIMAan myös tiedediplomatian edistämiseksi.

2020 ulottuva biologista monimuotoisuutta koskeva EU:n strategia, EU:n vihreän infrastruktuurin strategia, EU:n metsästrategia sekä Pariisin sopimuksen mukainen EU:n

Toimet kytkeytyvät vahvasti unionin olemassa oleviin kumppanuuksiin, erityisesti PRIMAan myös tiedediplomatian edistämiseksi.

Tarkistus 137

Tarkistus 137

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.1 alakohta – 8 kohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.1 alakohta – 8 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Toimilla edistetään suoraan erityisesti
  seuraavia
  kestävän kehityksen tavoitteita: SDG 2 – Nälän poistaminen; SD 6 – Puhdas vesi ja saniteettipalvelut; SDG 11 – Kestävät kaupungit ja yhteisöt; SDG 12 – Vastuullinen kulutus ja tuotanto; SDG 13 – Ilmastotoimet; SDG 14 – Vedenalainen elämä; SDG 15 – Maalla oleva elämä. | Toimilla edistetään suoraan erityisesti kestävän kehityksen tavoitteita: SDG 2 – Nälän poistaminen;
  SDG 3 – Terveellisen elämän ja hyvinvoinnin takaaminen;
  SDG 6 – Puhdas vesi ja saniteettipalvelut; SDG 11 – Kestävät kaupungit ja yhteisöt; SDG 12 – Vastuullinen kulutus ja tuotanto; SDG 13 – Ilmastotoimet; SDG 14 – Vedenalainen elämä; SDG 15 – Maalla oleva elämä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Toimilla edistetään suoraan erityisesti
  seuraavia
  kestävän kehityksen tavoitteita: SDG 2 – Nälän poistaminen; SD 6 – Puhdas vesi ja saniteettipalvelut; SDG 11 – Kestävät kaupungit ja yhteisöt; SDG 12 – Vastuullinen kulutus ja tuotanto; SDG 13 – Ilmastotoimet; SDG 14 – Vedenalainen elämä; SDG 15 – Maalla oleva elämä.

seuraavia

Toimilla edistetään suoraan erityisesti kestävän kehityksen tavoitteita: SDG 2 – Nälän poistaminen;
  SDG 3 – Terveellisen elämän ja hyvinvoinnin takaaminen;
  SDG 6 – Puhdas vesi ja saniteettipalvelut; SDG 11 – Kestävät kaupungit ja yhteisöt; SDG 12 – Vastuullinen kulutus ja tuotanto; SDG 13 – Ilmastotoimet; SDG 14 – Vedenalainen elämä; SDG 15 – Maalla oleva elämä.

SDG 3 – Terveellisen elämän ja hyvinvoinnin takaaminen;

Tarkistus 138

Tarkistus 138

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.1 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.1 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ympäristön seuranta tukee tutkimusta ja innovointia (19) elintarvikkeiden ja luonnonvarojen kestävää käyttöä ja seurantaa varten. Parannettu tilaan ja aikaan liittyvä kattavuus ja pienemmillä kustannuksilla suoritettavat näytteenottokerrat sekä pääsy massadataan sekä monista lähteistä tapahtuva tiedon yhdistäminen tarjoavat uusia tapoja seurata, ymmärtää ja ennakoida maapallon luonnonjärjestelmiä. Maapallon tilan seurantaan maalla,
  merellä
  sekä ilmakehässä liittyvän tietovajeen täydentämiseksi tarvitaan uusien teknologioiden laajempaa käyttöönottoa, hyödyntämistä ja päivittämistä sekä jatkuvaa tutkimusta ja innovointia yhteistyössä erityisesti maailmanlaajuisen maanhavainnointijärjestelmän (GEOSS) ja sen eurooppalaisen osan, EuroGEOSS:n kautta. | Ympäristön seuranta tukee tutkimusta ja innovointia (19) elintarvikkeiden ja luonnonvarojen kestävää käyttöä ja seurantaa varten. Parannettu tilaan ja aikaan liittyvä kattavuus ja pienemmillä kustannuksilla suoritettavat näytteenottokerrat sekä pääsy massadataan sekä monista lähteistä tapahtuva tiedon yhdistäminen tarjoavat uusia tapoja seurata, ymmärtää ja ennakoida maapallon luonnonjärjestelmiä. Maapallon tilan seurantaan maalla,
  vesillä
  sekä ilmakehässä liittyvän tietovajeen täydentämiseksi tarvitaan uusien teknologioiden laajempaa käyttöönottoa, hyödyntämistä ja päivittämistä sekä jatkuvaa tutkimusta ja innovointia yhteistyössä erityisesti maailmanlaajuisen maanhavainnointijärjestelmän (GEOSS) ja sen eurooppalaisen osan, EuroGEOSS:n kautta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ympäristön seuranta tukee tutkimusta ja innovointia (19) elintarvikkeiden ja luonnonvarojen kestävää käyttöä ja seurantaa varten. Parannettu tilaan ja aikaan liittyvä kattavuus ja pienemmillä kustannuksilla suoritettavat näytteenottokerrat sekä pääsy massadataan sekä monista lähteistä tapahtuva tiedon yhdistäminen tarjoavat uusia tapoja seurata, ymmärtää ja ennakoida maapallon luonnonjärjestelmiä. Maapallon tilan seurantaan maalla,
  merellä
  sekä ilmakehässä liittyvän tietovajeen täydentämiseksi tarvitaan uusien teknologioiden laajempaa käyttöönottoa, hyödyntämistä ja päivittämistä sekä jatkuvaa tutkimusta ja innovointia yhteistyössä erityisesti maailmanlaajuisen maanhavainnointijärjestelmän (GEOSS) ja sen eurooppalaisen osan, EuroGEOSS:n kautta.

19

merellä

Ympäristön seuranta tukee tutkimusta ja innovointia (19) elintarvikkeiden ja luonnonvarojen kestävää käyttöä ja seurantaa varten. Parannettu tilaan ja aikaan liittyvä kattavuus ja pienemmillä kustannuksilla suoritettavat näytteenottokerrat sekä pääsy massadataan sekä monista lähteistä tapahtuva tiedon yhdistäminen tarjoavat uusia tapoja seurata, ymmärtää ja ennakoida maapallon luonnonjärjestelmiä. Maapallon tilan seurantaan maalla,
  vesillä
  sekä ilmakehässä liittyvän tietovajeen täydentämiseksi tarvitaan uusien teknologioiden laajempaa käyttöönottoa, hyödyntämistä ja päivittämistä sekä jatkuvaa tutkimusta ja innovointia yhteistyössä erityisesti maailmanlaajuisen maanhavainnointijärjestelmän (GEOSS) ja sen eurooppalaisen osan, EuroGEOSS:n kautta.

19

vesillä

Tarkistus 139

Tarkistus 139

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.1 alakohta – 2 kohta – 3 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.1 alakohta – 2 kohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Biologisen monimuotoisuuden tila, ekosysteemin suojelu, ilmastonmuutoksen hillitseminen
  ja siihen
  sopeutuminen, elintarviketurvallisuus,
  maa-
  ja metsätalous, maankäyttö ja maankäytön muutos, kaupunkialueiden sekä taajamien lähialueiden kehittäminen, luonnonvarojen hallinta, valtamerten hyödyntäminen
  ja suojelu
  , merenkulun turvallisuus ja muut asiaankuuluvat alat; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Biologisen monimuotoisuuden tila, ekosysteemin suojelu, ilmastonmuutoksen hillitseminen
  ja siihen
  sopeutuminen, elintarviketurvallisuus,
  maa-
  ja metsätalous, maankäyttö ja maankäytön muutos, kaupunkialueiden sekä taajamien lähialueiden kehittäminen, luonnonvarojen hallinta, valtamerten hyödyntäminen
  ja suojelu
  , merenkulun turvallisuus ja muut asiaankuuluvat alat;

ja siihen

maa-

ja suojelu

| — | Biologisen monimuotoisuuden tila,
  ekosysteemipalvelujen ja niiden arvon arviointi,
  ekosysteemin suojelu, ilmastonmuutoksen hillitseminen
  , lajien ja ekosysteemien
  sopeutuminen, elintarviketurvallisuus,
  maaperän hedelmällisyys
  ja metsätalous, maankäyttö ja maankäytön muutos,
  maaseutualueiden,
  kaupunkialueiden sekä taajamien lähialueiden kehittäminen, luonnonvarojen
  suojelu, ennallistaminen ja
  hallinta, valtamerten
  , merten ja sisävesien suojelu ja
  hyödyntäminen, merenkulun turvallisuus ja muut asiaankuuluvat alat; |
| --- | --- |

—

Biologisen monimuotoisuuden tila,
  ekosysteemipalvelujen ja niiden arvon arviointi,
  ekosysteemin suojelu, ilmastonmuutoksen hillitseminen
  , lajien ja ekosysteemien
  sopeutuminen, elintarviketurvallisuus,
  maaperän hedelmällisyys
  ja metsätalous, maankäyttö ja maankäytön muutos,
  maaseutualueiden,
  kaupunkialueiden sekä taajamien lähialueiden kehittäminen, luonnonvarojen
  suojelu, ennallistaminen ja
  hallinta, valtamerten
  , merten ja sisävesien suojelu ja
  hyödyntäminen, merenkulun turvallisuus ja muut asiaankuuluvat alat;

ekosysteemipalvelujen ja niiden arvon arviointi,

, lajien ja ekosysteemien

maaperän hedelmällisyys

maaseutualueiden,

suojelu, ennallistaminen ja

, merten ja sisävesien suojelu ja

Tarkistus 140

Tarkistus 140

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.1 alakohta – 2 kohta – 4 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.1 alakohta – 2 kohta – 4 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Käyttäjäkeskeiset sovellukset ja niiden levittäminen laajemmalle alueelle, jotta Euroopan luonnonvarojen ja ekosysteemipalveluiden hallintaa ja niihin liittyvää arvoketjua voidaan edistää. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Käyttäjäkeskeiset sovellukset ja niiden levittäminen laajemmalle alueelle, jotta Euroopan luonnonvarojen ja ekosysteemipalveluiden hallintaa ja niihin liittyvää arvoketjua voidaan edistää.

| — | Käyttäjäkeskeiset sovellukset ja niiden levittäminen laajemmalle alueelle, jotta Euroopan luonnonvarojen
  säilyttämistä, ennallistamista ja hallintaa
  ja ekosysteemipalveluiden hallintaa ja niihin liittyvää arvoketjua voidaan edistää. |
| --- | --- |

—

Käyttäjäkeskeiset sovellukset ja niiden levittäminen laajemmalle alueelle, jotta Euroopan luonnonvarojen
  säilyttämistä, ennallistamista ja hallintaa
  ja ekosysteemipalveluiden hallintaa ja niihin liittyvää arvoketjua voidaan edistää.

säilyttämistä, ennallistamista ja hallintaa

Tarkistus 141

Tarkistus 141

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.1 alakohta – 2 kohta – 4 a luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.1 alakohta – 2 kohta – 4 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | kattava ja jatkuvatoiminen maapallon ympäristön havainnointi- ja tietojärjestelmä, muun muassa edistämällä yhteistyötä ilmaston mallintamista harjoittavien yhteisöjen sekä ympäristönhavainnointi- ja tiedonhallintayhteisöjen välillä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

kattava ja jatkuvatoiminen maapallon ympäristön havainnointi- ja tietojärjestelmä, muun muassa edistämällä yhteistyötä ilmaston mallintamista harjoittavien yhteisöjen sekä ympäristönhavainnointi- ja tiedonhallintayhteisöjen välillä.

kattava ja jatkuvatoiminen maapallon ympäristön havainnointi- ja tietojärjestelmä, muun muassa edistämällä yhteistyötä ilmaston mallintamista harjoittavien yhteisöjen sekä ympäristönhavainnointi- ja tiedonhallintayhteisöjen välillä.

Tarkistus 142

Tarkistus 142

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.1 alakohta – 2 kohta – 4 b luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.1 alakohta – 2 kohta – 4 b luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | haitallisten vieraslajien vaikutukset luonnon monimuotoisuuteen, ekosysteemipalveluihin ja tuottavuuteen, myös uudet välineet niiden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

haitallisten vieraslajien vaikutukset luonnon monimuotoisuuteen, ekosysteemipalveluihin ja tuottavuuteen, myös uudet välineet niiden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi;

haitallisten vieraslajien vaikutukset luonnon monimuotoisuuteen, ekosysteemipalveluihin ja tuottavuuteen, myös uudet välineet niiden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi;

Tarkistus 143

Tarkistus 143

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.1 alakohta – 2 kohta – 4 c luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.1 alakohta – 2 kohta – 4 c luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | riskien ja haavoittuvaisuuksien yhdistetyn ennakoinnin ja arvioinnin parantaminen sellaisten katastrofien osalta, jotka liittyvät luonnollisiin tai ihmisen aiheuttamiin häiriötekijöihin, varhaisvaroitusjärjestelmien kehittäminen mukaan luettuna; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

riskien ja haavoittuvaisuuksien yhdistetyn ennakoinnin ja arvioinnin parantaminen sellaisten katastrofien osalta, jotka liittyvät luonnollisiin tai ihmisen aiheuttamiin häiriötekijöihin, varhaisvaroitusjärjestelmien kehittäminen mukaan luettuna;

riskien ja haavoittuvaisuuksien yhdistetyn ennakoinnin ja arvioinnin parantaminen sellaisten katastrofien osalta, jotka liittyvät luonnollisiin tai ihmisen aiheuttamiin häiriötekijöihin, varhaisvaroitusjärjestelmien kehittäminen mukaan luettuna;

Tarkistus 144

Tarkistus 144

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.1 alakohta – 2 kohta – 4 d luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.1 alakohta – 2 kohta – 4 d luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | alueellisten mallien ekologinen ja sosiokulttuurinen johdonmukaisuus, minkä yhteydessä kiinnitetään erityistä huomiota luonnon ja yhteiskunnan välisiin vuorovaikutussuhteisiin, jotka ovat seurausta alueellisesti vaikuttavista politiikoista ja strategioista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

alueellisten mallien ekologinen ja sosiokulttuurinen johdonmukaisuus, minkä yhteydessä kiinnitetään erityistä huomiota luonnon ja yhteiskunnan välisiin vuorovaikutussuhteisiin, jotka ovat seurausta alueellisesti vaikuttavista politiikoista ja strategioista.

alueellisten mallien ekologinen ja sosiokulttuurinen johdonmukaisuus, minkä yhteydessä kiinnitetään erityistä huomiota luonnon ja yhteiskunnan välisiin vuorovaikutussuhteisiin, jotka ovat seurausta alueellisesti vaikuttavista politiikoista ja strategioista.

Tarkistus 145

Tarkistus 145

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.2 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.2 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Biologisen monimuotoisuuden, maa-
  ja meriekosysteemien
  , luonnonpääoman ja ekosysteemipalvelujen tila ja arvo; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Biologisen monimuotoisuuden, maa-
  ja meriekosysteemien
  , luonnonpääoman ja ekosysteemipalvelujen tila ja arvo;

ja meriekosysteemien

| — | Maailmanlaajuisen ja paikallisen biologisen monimuotoisuuden, maa-
  , meri- ja vesiekosysteemien
  , luonnonpääoman ja ekosysteemipalvelujen tila ja arvo;
  biologisen monimuotoisuuden heikkenemisen syiden ja mahdollisten ratkaisujen analysoiminen; |
| --- | --- |

—

Maailmanlaajuisen ja paikallisen biologisen monimuotoisuuden, maa-
  , meri- ja vesiekosysteemien
  , luonnonpääoman ja ekosysteemipalvelujen tila ja arvo;
  biologisen monimuotoisuuden heikkenemisen syiden ja mahdollisten ratkaisujen analysoiminen;

, meri- ja vesiekosysteemien

biologisen monimuotoisuuden heikkenemisen syiden ja mahdollisten ratkaisujen analysoiminen;

Tarkistus 146

Tarkistus 146

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.2 alakohta – 2 kohta – 4 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.2 alakohta – 2 kohta – 4 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Yhdisteiden ja uusien epäpuhtauksien ekotoksikologia, niiden vuorovaikutukset ja ympäristökäyttäytyminen sekä muutetut biokemialliset ketjut muuttuvassa ilmastossa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Yhdisteiden ja uusien epäpuhtauksien ekotoksikologia, niiden vuorovaikutukset ja ympäristökäyttäytyminen sekä muutetut biokemialliset ketjut muuttuvassa ilmastossa;

| — | Yhdisteiden ja uusien epäpuhtauksien ekotoksikologia,
  kemialliset aineet ja
  niiden vuorovaikutukset ja ympäristökäyttäytyminen sekä muutetut biokemialliset ketjut muuttuvassa ilmastossa; |
| --- | --- |

—

Yhdisteiden ja uusien epäpuhtauksien ekotoksikologia,
  kemialliset aineet ja
  niiden vuorovaikutukset ja ympäristökäyttäytyminen sekä muutetut biokemialliset ketjut muuttuvassa ilmastossa;

kemialliset aineet ja

Tarkistus 147

Tarkistus 147

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.3 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.3 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Selviytymiskykyiset ja kestävät maa- ja metsätalousjärjestelmät tarjoavat taloudellisia, ympäristöllisiä ja sosiaalisia etuja alkutuotannon muuttuvassa toimintaympäristössä. Sen lisäksi, että tällaisillä järjestelmillä edistetään elintarvike- ja ravitsemusturvaa, ne sisältyvät dynaamisiin arvoketjuihin, niillä hoidetaan maata ja luonnonvaroja ja tarjotaan tärkeitä julkisia hyödykkeitä, mukaan lukien hiilensidonta, biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen, pölytys
  ja
  kansanterveys. Yhdennettyjä lähestymistapoja tarvitaan, jotta voidaan edistää maa- ja metsätalousjärjestelmien monenlaisia toimintoja ottaen huomioon alkutuotannon muuttuvat olosuhteet, jotka liittyvät erityisesti ilmastoon ja ympäristöön, resurssien saatavuuteen, väestönkehitykseen ja kulutustottumuksiin. On myös tarpeen käsitellä maa- ja metsätaloustoiminnan alueellista ja sosioekonomista ulottuvuutta ja hyödyntää maaseutualueiden mahdollisuuksia. | Selviytymiskykyiset ja kestävät maa- ja metsätalousjärjestelmät tarjoavat taloudellisia, ympäristöllisiä ja sosiaalisia etuja alkutuotannon muuttuvassa toimintaympäristössä. Sen lisäksi, että tällaisillä järjestelmillä edistetään elintarvike- ja ravitsemusturvaa, ne sisältyvät dynaamisiin arvoketjuihin, niillä hoidetaan maata ja luonnonvaroja ja tarjotaan tärkeitä julkisia hyödykkeitä, mukaan lukien hiilensidonta, biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen, pölytys
  sekä
  kansanterveys
  ja hyvinvointi
  . Yhdennettyjä lähestymistapoja tarvitaan, jotta voidaan edistää maa- ja metsätalousjärjestelmien monenlaisia toimintoja ottaen huomioon alkutuotannon muuttuvat olosuhteet, jotka liittyvät erityisesti ilmastoon ja ympäristöön, resurssien saatavuuteen, väestönkehitykseen ja kulutustottumuksiin. On myös tarpeen käsitellä maa- ja metsätaloustoiminnan
  vaikutusta ja
  alueellista ja sosioekonomista ulottuvuutta ja hyödyntää maaseutualueiden mahdollisuuksia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Selviytymiskykyiset ja kestävät maa- ja metsätalousjärjestelmät tarjoavat taloudellisia, ympäristöllisiä ja sosiaalisia etuja alkutuotannon muuttuvassa toimintaympäristössä. Sen lisäksi, että tällaisillä järjestelmillä edistetään elintarvike- ja ravitsemusturvaa, ne sisältyvät dynaamisiin arvoketjuihin, niillä hoidetaan maata ja luonnonvaroja ja tarjotaan tärkeitä julkisia hyödykkeitä, mukaan lukien hiilensidonta, biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen, pölytys
  ja
  kansanterveys. Yhdennettyjä lähestymistapoja tarvitaan, jotta voidaan edistää maa- ja metsätalousjärjestelmien monenlaisia toimintoja ottaen huomioon alkutuotannon muuttuvat olosuhteet, jotka liittyvät erityisesti ilmastoon ja ympäristöön, resurssien saatavuuteen, väestönkehitykseen ja kulutustottumuksiin. On myös tarpeen käsitellä maa- ja metsätaloustoiminnan alueellista ja sosioekonomista ulottuvuutta ja hyödyntää maaseutualueiden mahdollisuuksia.

ja

Selviytymiskykyiset ja kestävät maa- ja metsätalousjärjestelmät tarjoavat taloudellisia, ympäristöllisiä ja sosiaalisia etuja alkutuotannon muuttuvassa toimintaympäristössä. Sen lisäksi, että tällaisillä järjestelmillä edistetään elintarvike- ja ravitsemusturvaa, ne sisältyvät dynaamisiin arvoketjuihin, niillä hoidetaan maata ja luonnonvaroja ja tarjotaan tärkeitä julkisia hyödykkeitä, mukaan lukien hiilensidonta, biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen, pölytys
  sekä
  kansanterveys
  ja hyvinvointi
  . Yhdennettyjä lähestymistapoja tarvitaan, jotta voidaan edistää maa- ja metsätalousjärjestelmien monenlaisia toimintoja ottaen huomioon alkutuotannon muuttuvat olosuhteet, jotka liittyvät erityisesti ilmastoon ja ympäristöön, resurssien saatavuuteen, väestönkehitykseen ja kulutustottumuksiin. On myös tarpeen käsitellä maa- ja metsätaloustoiminnan
  vaikutusta ja
  alueellista ja sosioekonomista ulottuvuutta ja hyödyntää maaseutualueiden mahdollisuuksia.

sekä

ja hyvinvointi

vaikutusta ja

Tarkistus 148

Tarkistus 148

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.3 alakohta – 2 kohta – - 1 luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.3 alakohta – 2 kohta – - 1 luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Biologisen monimuotoisuuden sekä ekosysteemitoimintojen ja -palveluiden seurannan ja indikaattoreiden parantaminen maaseudulla ja agroekologisissa järjestelmissä, yleisön kannustaminen osallistumaan yhteisoppimiseen ja maatalousekosysteemien aseman parantaminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Biologisen monimuotoisuuden sekä ekosysteemitoimintojen ja -palveluiden seurannan ja indikaattoreiden parantaminen maaseudulla ja agroekologisissa järjestelmissä, yleisön kannustaminen osallistumaan yhteisoppimiseen ja maatalousekosysteemien aseman parantaminen;

Biologisen monimuotoisuuden sekä ekosysteemitoimintojen ja -palveluiden seurannan ja indikaattoreiden parantaminen maaseudulla ja agroekologisissa järjestelmissä, yleisön kannustaminen osallistumaan yhteisoppimiseen ja maatalousekosysteemien aseman parantaminen;

Tarkistus 149

Tarkistus 149

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.3 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.3 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Menetelmät, teknologiat ja välineet
  maa-
  ja metsätalouden kriisinkestävää tuotantoa varten; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Menetelmät, teknologiat ja välineet
  maa-
  ja metsätalouden kriisinkestävää tuotantoa varten;

maa-

| — | Menetelmät, teknologiat ja
  innovatiiviset
  välineet
  maatalouden, sekä maanviljelyn että vesiviljelyn,
  ja metsätalouden kriisinkestävää tuotantoa
  ja mahdollisimman tehokasta vesivarojen käyttöä
  varten; |
| --- | --- |

—

Menetelmät, teknologiat ja
  innovatiiviset
  välineet
  maatalouden, sekä maanviljelyn että vesiviljelyn,
  ja metsätalouden kriisinkestävää tuotantoa
  ja mahdollisimman tehokasta vesivarojen käyttöä
  varten;

innovatiiviset

maatalouden, sekä maanviljelyn että vesiviljelyn,

ja mahdollisimman tehokasta vesivarojen käyttöä

Tarkistus 150

Tarkistus 150

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.3 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.3 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Alkutuotannon toimintojen ilmasto- ja ympäristövaikutukset; maa- ja metsätalouden mahdollisuudet
  hiilinieluina
  sekä
  kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen
  mukaan lukien negatiivisten päästöjen lähestymistapa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Alkutuotannon toimintojen ilmasto- ja ympäristövaikutukset; maa- ja metsätalouden mahdollisuudet
  hiilinieluina
  sekä
  kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen
  mukaan lukien negatiivisten päästöjen lähestymistapa;

hiilinieluina

kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen

| — | Alkutuotannon
  ja arvoketjun
  toimintojen ilmasto- ja ympäristövaikutukset; maa- ja metsätalouden mahdollisuudet
  lisättäessä hiilen korvaamista ja varastointia esimerkiksi kestävän biomassan tuotannon avulla
  sekä
  vähennettäessä kasvihuonekaasupäästöjä
  mukaan lukien negatiivisten päästöjen lähestymistapa; |
| --- | --- |

—

Alkutuotannon
  ja arvoketjun
  toimintojen ilmasto- ja ympäristövaikutukset; maa- ja metsätalouden mahdollisuudet
  lisättäessä hiilen korvaamista ja varastointia esimerkiksi kestävän biomassan tuotannon avulla
  sekä
  vähennettäessä kasvihuonekaasupäästöjä
  mukaan lukien negatiivisten päästöjen lähestymistapa;

ja arvoketjun

lisättäessä hiilen korvaamista ja varastointia esimerkiksi kestävän biomassan tuotannon avulla

vähennettäessä kasvihuonekaasupäästöjä

Tarkistus 151

Tarkistus 151

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.3 alakohta – 2 kohta – 4 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.3 alakohta – 2 kohta – 4 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Kasvien tuholaiset ja taudit sekä eläinten terveys ja hyvinvointi; vaihtoehdot kiistanalaisten torjunta-aineiden, antibioottien ja muiden aineiden käytölle; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Kasvien tuholaiset ja taudit sekä eläinten terveys ja hyvinvointi; vaihtoehdot kiistanalaisten torjunta-aineiden, antibioottien ja muiden aineiden käytölle;

| — | Kasvien tuholaiset ja taudit sekä eläinten terveys ja hyvinvointi; vaihtoehdot kiistanalaisten
  kemiallisten
  torjunta-aineiden, antibioottien ja muiden aineiden käytölle,
  ottaen huomioon biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen ja biologisesti erittäin monimuotoisiin maatalouden ekosysteemeihin perustuvat lähestymistavat
  ; |
| --- | --- |

—

Kasvien tuholaiset ja taudit sekä eläinten terveys ja hyvinvointi; vaihtoehdot kiistanalaisten
  kemiallisten
  torjunta-aineiden, antibioottien ja muiden aineiden käytölle,
  ottaen huomioon biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen ja biologisesti erittäin monimuotoisiin maatalouden ekosysteemeihin perustuvat lähestymistavat
  ;

kemiallisten

ottaen huomioon biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen ja biologisesti erittäin monimuotoisiin maatalouden ekosysteemeihin perustuvat lähestymistavat

Tarkistus 152

Tarkistus 152

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.3 alakohta – 2 kohta – 4 a luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.3 alakohta – 2 kohta – 4 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Avoimet tietojärjestelmät, joilla edistetään kasvi-, patogeeni- ja ympäristötietojen ja -tietämyksen jakamista, jotta voidaan jatkaa tieteellistä tutkimustyötä, ympäristösuunnittelua ja kaupallisten tuotteiden kehittämistä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Avoimet tietojärjestelmät, joilla edistetään kasvi-, patogeeni- ja ympäristötietojen ja -tietämyksen jakamista, jotta voidaan jatkaa tieteellistä tutkimustyötä, ympäristösuunnittelua ja kaupallisten tuotteiden kehittämistä;

Avoimet tietojärjestelmät, joilla edistetään kasvi-, patogeeni- ja ympäristötietojen ja -tietämyksen jakamista, jotta voidaan jatkaa tieteellistä tutkimustyötä, ympäristösuunnittelua ja kaupallisten tuotteiden kehittämistä;

Tarkistus 153

Tarkistus 153

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.3 alakohta – 2 kohta – 6 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.3 alakohta – 2 kohta – 6 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Ekosysteemipalvelujen käyttö ja toimittaminen maa- ja metsätalousjärjestelmissä, jotka soveltavat ekologisia lähestymistapoja ja testaavat luontoon perustuvia ratkaisuja maatilalta maisematasolle ympäristöä säästävän maatalouden vaatimusten mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Ekosysteemipalvelujen käyttö ja toimittaminen maa- ja metsätalousjärjestelmissä, jotka soveltavat ekologisia lähestymistapoja ja testaavat luontoon perustuvia ratkaisuja maatilalta maisematasolle ympäristöä säästävän maatalouden vaatimusten mukaisesti;

| — | Ekosysteemipalvelujen käyttö ja toimittaminen maa- ja metsätalousjärjestelmissä, jotka soveltavat ekologisia lähestymistapoja ja testaavat luontoon perustuvia ratkaisuja maatilalta maisematasolle
  sellaisen
  ympäristöä säästävän maatalouden vaatimusten mukaisesti
  , jolla voidaan vastata ilmastonmuutokseen, biologisen monimuotoisuuden häviämiseen, ekosysteemin heikkenemiseen, maatalouden saastuttamiseen ja kansalaisten terveyteen ja hyvinvointiin liittyviin haasteisiin
  ; |
| --- | --- |

—

Ekosysteemipalvelujen käyttö ja toimittaminen maa- ja metsätalousjärjestelmissä, jotka soveltavat ekologisia lähestymistapoja ja testaavat luontoon perustuvia ratkaisuja maatilalta maisematasolle
  sellaisen
  ympäristöä säästävän maatalouden vaatimusten mukaisesti
  , jolla voidaan vastata ilmastonmuutokseen, biologisen monimuotoisuuden häviämiseen, ekosysteemin heikkenemiseen, maatalouden saastuttamiseen ja kansalaisten terveyteen ja hyvinvointiin liittyviin haasteisiin
  ;

sellaisen

, jolla voidaan vastata ilmastonmuutokseen, biologisen monimuotoisuuden häviämiseen, ekosysteemin heikkenemiseen, maatalouden saastuttamiseen ja kansalaisten terveyteen ja hyvinvointiin liittyviin haasteisiin

Tarkistus 154

Tarkistus 154

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.3 alakohta – 2 kohta – 7 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.3 alakohta – 2 kohta – 7 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Maa- ja metsätalouden järjestelmät maatilalta maisemien tasolle; ekosysteemipalvelujen käyttö ja toimittaminen alkutuotannossa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Maa- ja metsätalouden järjestelmät maatilalta maisemien tasolle; ekosysteemipalvelujen käyttö ja toimittaminen alkutuotannossa;

| — | Innovatiiviset
  maa- ja metsätalouden järjestelmät maatilalta maisemien tasolle; ekosysteemipalvelujen käyttö ja toimittaminen alkutuotannossa; |
| --- | --- |

—

Innovatiiviset
  maa- ja metsätalouden järjestelmät maatilalta maisemien tasolle; ekosysteemipalvelujen käyttö ja toimittaminen alkutuotannossa;

Innovatiiviset

Tarkistus 155

Tarkistus 155

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.3 alakohta – 2 kohta – 8 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.3 alakohta – 2 kohta – 8 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Maatalouden innovaatiot maatalouden, vesiviljelyn ja metsätalouden sekä
  kaupunkialueiden
  välisillä rajapinnoilla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Maatalouden innovaatiot maatalouden, vesiviljelyn ja metsätalouden sekä
  kaupunkialueiden
  välisillä rajapinnoilla;

kaupunkialueiden

| — | Maatalouden innovaatiot maatalouden, vesiviljelyn ja metsätalouden sekä
  kaupunki- ja maaseutualueiden
  välisillä rajapinnoilla; |
| --- | --- |

—

Maatalouden innovaatiot maatalouden, vesiviljelyn ja metsätalouden sekä
  kaupunki- ja maaseutualueiden
  välisillä rajapinnoilla;

kaupunki- ja maaseutualueiden

Tarkistus 156

Tarkistus 156

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.3 alakohta – 2 kohta – 10 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.3 alakohta – 2 kohta – 10 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Digitaaliset innovaatiot maataloudessa, metsätaloudessa sekä arvoketjuissa ja maaseutualueilla hyödyntämällä saatavilla olevia tietoja ja kehittämällä infrastruktuuria,
  teknologioita
  ja hallintomalleja; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Digitaaliset innovaatiot maataloudessa, metsätaloudessa sekä arvoketjuissa ja maaseutualueilla hyödyntämällä saatavilla olevia tietoja ja kehittämällä infrastruktuuria,
  teknologioita
  ja hallintomalleja;

teknologioita

| — | Digitaaliset innovaatiot maataloudessa
  ja
  metsätaloudessa
  , täsmäviljelyn ja täsmämetsätalouden tekniikat mukaan luettuina,
  sekä arvoketjuissa ja maaseutualueilla hyödyntämällä saatavilla olevia tietoja ja kehittämällä infrastruktuuria,
  tekoälyä, koneoppimisen algoritmeja, robotiikkateknologioita
  ja hallintomalleja
  , mukaan luettuna demonstrointitilojen kehittäminen
  ; |
| --- | --- |

—

Digitaaliset innovaatiot maataloudessa
  ja
  metsätaloudessa
  , täsmäviljelyn ja täsmämetsätalouden tekniikat mukaan luettuina,
  sekä arvoketjuissa ja maaseutualueilla hyödyntämällä saatavilla olevia tietoja ja kehittämällä infrastruktuuria,
  tekoälyä, koneoppimisen algoritmeja, robotiikkateknologioita
  ja hallintomalleja
  , mukaan luettuna demonstrointitilojen kehittäminen
  ;

ja

, täsmäviljelyn ja täsmämetsätalouden tekniikat mukaan luettuina,

tekoälyä, koneoppimisen algoritmeja, robotiikkateknologioita

, mukaan luettuna demonstrointitilojen kehittäminen

Tarkistus 157

Tarkistus 157

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.3 alakohta – 2 kohta – 11 a luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.3 alakohta – 2 kohta – 11 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Siirtyminen kohti integroituja ja monipuolisia elintarviketuotannon ja maatalouden järjestelmiä ja maatalouskäytäntöjä, mukaan luettuina täsmätekniikoiden käyttö sekä agroekologinen ja ekologinen tehostaminen kaikentyyppisen maatalouden eduksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Siirtyminen kohti integroituja ja monipuolisia elintarviketuotannon ja maatalouden järjestelmiä ja maatalouskäytäntöjä, mukaan luettuina täsmätekniikoiden käyttö sekä agroekologinen ja ekologinen tehostaminen kaikentyyppisen maatalouden eduksi;

Siirtyminen kohti integroituja ja monipuolisia elintarviketuotannon ja maatalouden järjestelmiä ja maatalouskäytäntöjä, mukaan luettuina täsmätekniikoiden käyttö sekä agroekologinen ja ekologinen tehostaminen kaikentyyppisen maatalouden eduksi;

Tarkistus 158

Tarkistus 158

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.3 alakohta – 2 kohta – 11 b luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.3 alakohta – 2 kohta – 11 b luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Uudet kasvinjalostussuunnitelmat, joiden tavoitteena on satomäärien kestävä lisääminen, laadun parantaminen sekä taloudelliset ja ympäristöön liittyvät lisäedut; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Uudet kasvinjalostussuunnitelmat, joiden tavoitteena on satomäärien kestävä lisääminen, laadun parantaminen sekä taloudelliset ja ympäristöön liittyvät lisäedut;

Uudet kasvinjalostussuunnitelmat, joiden tavoitteena on satomäärien kestävä lisääminen, laadun parantaminen sekä taloudelliset ja ympäristöön liittyvät lisäedut;

Tarkistus 159

Tarkistus 159

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.3 alakohta – 2 kohta – 11 c luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.3 alakohta – 2 kohta – 11 c luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Tuotteiden, työkalujen ja käytäntöjen kehittäminen kestävien maatalouskäytäntöjen tukemiseksi, myös tietämyksen lisääminen erilaisten maatalouskäytäntöjen vaikutuksista maaperän laatuun ja uusiutumiseen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Tuotteiden, työkalujen ja käytäntöjen kehittäminen kestävien maatalouskäytäntöjen tukemiseksi, myös tietämyksen lisääminen erilaisten maatalouskäytäntöjen vaikutuksista maaperän laatuun ja uusiutumiseen;

Tuotteiden, työkalujen ja käytäntöjen kehittäminen kestävien maatalouskäytäntöjen tukemiseksi, myös tietämyksen lisääminen erilaisten maatalouskäytäntöjen vaikutuksista maaperän laatuun ja uusiutumiseen;

Tarkistus 160

Tarkistus 160

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.4 alakohta – johdantokappale

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.4 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.2.4. | Meret
  ja
  valtameret |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.2.4.

Meret
  ja
  valtameret

ja

| 5.2.4. | Meret, valtameret
  , sisävedet ja sininen talous |
| --- | --- |

5.2.4.

Meret, valtameret
  , sisävedet ja sininen talous

, sisävedet ja sininen talous

Tarkistus 161

Tarkistus 161

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.4 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.4 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Merien
  ja
  valtamerien
  luonnonpääoma ja ekosysteemipalvelut tarjoavat
  merkittäviä sosioekonomisia ja hyvinvointiin liittyviä etuja. Niiden tarjoamat mahdollisuudet ovat vaarassa, koska ihmisten aiheuttamat ja luonnolliset stressitekijät, kuten saastuminen, liikakalastus, ilmastonmuutos, merenpinnan nousu ja äärimmäiset sääolosuhteet, aiheuttavat vakavia paineita. Jotta voidaan estää merien ja valtamerien joutuminen tilaan, josta ei ole paluuta, on vahvistettava tietämystä ja ymmärrystä, jotta voidaan kestävällä tavalla hallita, suojella ja ennallistaa meren ja rannikon ekosysteemejä ja estää merien saastumista parannetun ja vastuullisen valtamerien hallinnointikehyksen puitteissa. Tämä koskee myös tutkimusta, jonka avulla voidaan vapauttaa merien
  ja
  valtamerien hyödyntämättömiä taloudellisia mahdollisuuksia Tarkoituksena on tuottaa enemmän ruokaa ilman, että lisätään
  meriin kohdistuvia paineita
  , sekä lievittää maaperän ja
  makean
  veden luonnonvaroihin kohdistuvia paineita. Tarvitaan kumppanuuteen perustuvia lähestymistapoja, mukaan lukien merialue- ja makroaluestrategiat, jotka ulottuvat EU:n ulkopuolelle (esimerkiksi Välimerelle, Itämerelle, Mustallemerelle, Atlantille, Karibianmerelle ja Intian valtamerelle), Lisäksi on edistettävä kansainväliseen valtamerten hallinnointiin liittyviä sitoumuksia, United Nations Decade of Ocean Science for Sustainable Development -hankkeen kaltaisia aloitteita ja meren biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen liittyviä sitoumuksia aloilla, jotka ulottuvat kansallista lainkäyttövaltaa laajemmalle. | Merien, valtamerien
  ja sisävesien runsas biologinen monimuotoisuus tarjoaa
  merkittäviä sosioekonomisia ja hyvinvointiin liittyviä etuja. Niiden tarjoamat mahdollisuudet ovat vaarassa, koska ihmisten aiheuttamat ja luonnolliset stressitekijät, kuten saastuminen, liikakalastus, ilmastonmuutos, merenpinnan nousu
  , kestämätön veden käyttö
  ja äärimmäiset sääolosuhteet, aiheuttavat vakavia paineita. Jotta voidaan estää merien, valtamerien
  ja sisävesien
  joutuminen tilaan, josta ei ole paluuta, on vahvistettava tietämystä ja ymmärrystä, jotta voidaan kestävällä tavalla hallita, suojella ja ennallistaa meren ja rannikon ekosysteemejä, estää merien saastumista parannetun ja vastuullisen valtamerien hallinnointikehyksen puitteissa. Tämä koskee myös tutkimusta, jonka avulla voidaan vapauttaa merien, valtamerien
  ja sisävesien
  hyödyntämättömiä taloudellisia mahdollisuuksia. Tarkoituksena on tuottaa enemmän ruokaa ilman, että lisätään
  painetta
  , sekä lievittää maaperän ja veden luonnonvaroihin kohdistuvia paineita. Tarvitaan kumppanuuteen perustuvia lähestymistapoja, mukaan lukien merialue- ja makroaluestrategiat, jotka ulottuvat EU:n ulkopuolelle (esimerkiksi Välimerelle, Itämerelle, Mustallemerelle, Atlantille, Karibianmerelle ja Intian valtamerelle), Lisäksi on edistettävä kansainväliseen valtamerten hallinnointiin liittyviä sitoumuksia,
  kestävän kehityksen tavoitteita,
  United Nations Decade of Ocean Science for Sustainable Development -hankkeen kaltaisia aloitteita ja meren biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen liittyviä sitoumuksia aloilla, jotka ulottuvat kansallista lainkäyttövaltaa laajemmalle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Merien
  ja
  valtamerien
  luonnonpääoma ja ekosysteemipalvelut tarjoavat
  merkittäviä sosioekonomisia ja hyvinvointiin liittyviä etuja. Niiden tarjoamat mahdollisuudet ovat vaarassa, koska ihmisten aiheuttamat ja luonnolliset stressitekijät, kuten saastuminen, liikakalastus, ilmastonmuutos, merenpinnan nousu ja äärimmäiset sääolosuhteet, aiheuttavat vakavia paineita. Jotta voidaan estää merien ja valtamerien joutuminen tilaan, josta ei ole paluuta, on vahvistettava tietämystä ja ymmärrystä, jotta voidaan kestävällä tavalla hallita, suojella ja ennallistaa meren ja rannikon ekosysteemejä ja estää merien saastumista parannetun ja vastuullisen valtamerien hallinnointikehyksen puitteissa. Tämä koskee myös tutkimusta, jonka avulla voidaan vapauttaa merien
  ja
  valtamerien hyödyntämättömiä taloudellisia mahdollisuuksia Tarkoituksena on tuottaa enemmän ruokaa ilman, että lisätään
  meriin kohdistuvia paineita
  , sekä lievittää maaperän ja
  makean
  veden luonnonvaroihin kohdistuvia paineita. Tarvitaan kumppanuuteen perustuvia lähestymistapoja, mukaan lukien merialue- ja makroaluestrategiat, jotka ulottuvat EU:n ulkopuolelle (esimerkiksi Välimerelle, Itämerelle, Mustallemerelle, Atlantille, Karibianmerelle ja Intian valtamerelle), Lisäksi on edistettävä kansainväliseen valtamerten hallinnointiin liittyviä sitoumuksia, United Nations Decade of Ocean Science for Sustainable Development -hankkeen kaltaisia aloitteita ja meren biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen liittyviä sitoumuksia aloilla, jotka ulottuvat kansallista lainkäyttövaltaa laajemmalle.

ja

luonnonpääoma ja ekosysteemipalvelut tarjoavat

ja

meriin kohdistuvia paineita

makean

Merien, valtamerien
  ja sisävesien runsas biologinen monimuotoisuus tarjoaa
  merkittäviä sosioekonomisia ja hyvinvointiin liittyviä etuja. Niiden tarjoamat mahdollisuudet ovat vaarassa, koska ihmisten aiheuttamat ja luonnolliset stressitekijät, kuten saastuminen, liikakalastus, ilmastonmuutos, merenpinnan nousu
  , kestämätön veden käyttö
  ja äärimmäiset sääolosuhteet, aiheuttavat vakavia paineita. Jotta voidaan estää merien, valtamerien
  ja sisävesien
  joutuminen tilaan, josta ei ole paluuta, on vahvistettava tietämystä ja ymmärrystä, jotta voidaan kestävällä tavalla hallita, suojella ja ennallistaa meren ja rannikon ekosysteemejä, estää merien saastumista parannetun ja vastuullisen valtamerien hallinnointikehyksen puitteissa. Tämä koskee myös tutkimusta, jonka avulla voidaan vapauttaa merien, valtamerien
  ja sisävesien
  hyödyntämättömiä taloudellisia mahdollisuuksia. Tarkoituksena on tuottaa enemmän ruokaa ilman, että lisätään
  painetta
  , sekä lievittää maaperän ja veden luonnonvaroihin kohdistuvia paineita. Tarvitaan kumppanuuteen perustuvia lähestymistapoja, mukaan lukien merialue- ja makroaluestrategiat, jotka ulottuvat EU:n ulkopuolelle (esimerkiksi Välimerelle, Itämerelle, Mustallemerelle, Atlantille, Karibianmerelle ja Intian valtamerelle), Lisäksi on edistettävä kansainväliseen valtamerten hallinnointiin liittyviä sitoumuksia,
  kestävän kehityksen tavoitteita,
  United Nations Decade of Ocean Science for Sustainable Development -hankkeen kaltaisia aloitteita ja meren biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen liittyviä sitoumuksia aloilla, jotka ulottuvat kansallista lainkäyttövaltaa laajemmalle.

ja sisävesien runsas biologinen monimuotoisuus tarjoaa

, kestämätön veden käyttö

ja sisävesien

ja sisävesien

painetta

kestävän kehityksen tavoitteita,

Tarkistus 162

Tarkistus 162

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.4 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.4 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Kestävä
  meri- ja valtameriviljely,
  elintarvikkeiden hankkimiseksi harjoitettava kalastus ja
  meriviljely
  , mukaan lukien vaihtoehtoiset proteiininlähteet yhdessä lisääntyneen elintarviketurvallisuuden ja -omavaraisuuden sekä ilmastonmuutokseen sopeutumisen kanssa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Kestävä
  meri- ja valtameriviljely,
  elintarvikkeiden hankkimiseksi harjoitettava kalastus ja
  meriviljely
  , mukaan lukien vaihtoehtoiset proteiininlähteet yhdessä lisääntyneen elintarviketurvallisuuden ja -omavaraisuuden sekä ilmastonmuutokseen sopeutumisen kanssa;

meri- ja valtameriviljely,

meriviljely

| — | Kestävä elintarvikkeiden hankkimiseksi harjoitettava kalastus ja
  vastuullinen vesiviljely
  , mukaan lukien vaihtoehtoiset proteiininlähteet yhdessä lisääntyneen elintarviketurvallisuuden ja -omavaraisuuden sekä ilmastonmuutokseen sopeutumisen kanssa; |
| --- | --- |

—

Kestävä elintarvikkeiden hankkimiseksi harjoitettava kalastus ja
  vastuullinen vesiviljely
  , mukaan lukien vaihtoehtoiset proteiininlähteet yhdessä lisääntyneen elintarviketurvallisuuden ja -omavaraisuuden sekä ilmastonmuutokseen sopeutumisen kanssa;

vastuullinen vesiviljely

Tarkistus 163

Tarkistus 163

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.4 alakohta – 2 kohta – 1 a luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.4 alakohta – 2 kohta – 1 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Uusien mereneliöihin perustuvien luonnontuotteiden kehittäminen, jossa monet uudet sovellukset mahdollistavat uusien tuotteiden ja palvelujen kehittämisen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Uusien mereneliöihin perustuvien luonnontuotteiden kehittäminen, jossa monet uudet sovellukset mahdollistavat uusien tuotteiden ja palvelujen kehittämisen;

Uusien mereneliöihin perustuvien luonnontuotteiden kehittäminen, jossa monet uudet sovellukset mahdollistavat uusien tuotteiden ja palvelujen kehittämisen;

Tarkistus 164

Tarkistus 164

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.4 alakohta – 2 kohta – 2 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.4 alakohta – 2 kohta – 2 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Merien ekosysteemien selviytymiskyvyn vahvistaminen ja sen kautta merien
  ja
  valtamerien terveyden varmistaminen, luonnon ja ihmisten aiheuttamien paineiden, kuten saastumisen ja muovien, rehevöitymisen, happamoitumisen
  ja
  merenpinnan nousun torjuminen ja niiden lieventäminen ottaen huomioon maan ja
  meren
  välinen rajapinta sekä kiertotalouteen perustuvan lähestymistavan edistäminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Merien ekosysteemien selviytymiskyvyn vahvistaminen ja sen kautta merien
  ja
  valtamerien terveyden varmistaminen, luonnon ja ihmisten aiheuttamien paineiden, kuten saastumisen ja muovien, rehevöitymisen, happamoitumisen
  ja
  merenpinnan nousun torjuminen ja niiden lieventäminen ottaen huomioon maan ja
  meren
  välinen rajapinta sekä kiertotalouteen perustuvan lähestymistavan edistäminen;

ja

ja

meren

| — | Merien ekosysteemien selviytymiskyvyn vahvistaminen ja sen kautta merien, valtamerien
  ja sisävesien
  terveyden varmistaminen, luonnon ja ihmisten aiheuttamien paineiden, kuten saastumisen
  , kemikaalien
  ja muovien,
  mikromuovit mukaan luettuna, liikakalastuksen,
  rehevöitymisen, happamoitumisen
  , lämpenemisen, haitallisten vieraslajien,
  merenpinnan nousun
  ehkäiseminen ja
  torjuminen ja niiden lieventäminen ottaen huomioon maan ja
  vesiympäristön
  välinen rajapinta sekä kiertotalouteen perustuvan lähestymistavan edistäminen; |
| --- | --- |

—

Merien ekosysteemien selviytymiskyvyn vahvistaminen ja sen kautta merien, valtamerien
  ja sisävesien
  terveyden varmistaminen, luonnon ja ihmisten aiheuttamien paineiden, kuten saastumisen
  , kemikaalien
  ja muovien,
  mikromuovit mukaan luettuna, liikakalastuksen,
  rehevöitymisen, happamoitumisen
  , lämpenemisen, haitallisten vieraslajien,
  merenpinnan nousun
  ehkäiseminen ja
  torjuminen ja niiden lieventäminen ottaen huomioon maan ja
  vesiympäristön
  välinen rajapinta sekä kiertotalouteen perustuvan lähestymistavan edistäminen;

ja sisävesien

, kemikaalien

mikromuovit mukaan luettuna, liikakalastuksen,

, lämpenemisen, haitallisten vieraslajien,

ehkäiseminen ja

vesiympäristön

Tarkistus 165

Tarkistus 165

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.4 alakohta – 2 kohta – 3 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.4 alakohta – 2 kohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Valtamerien hallinnointi maailmanlaajuisella ja alueellisella tasolla, jotta varmistetaan merien
  ja
  valtamerien luonnonvoimavarojen säilyttäminen ja kestävä käyttö; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Valtamerien hallinnointi maailmanlaajuisella ja alueellisella tasolla, jotta varmistetaan merien
  ja
  valtamerien luonnonvoimavarojen säilyttäminen ja kestävä käyttö;

ja

| — | Valtamerien hallinnointi maailmanlaajuisella ja alueellisella tasolla, jotta varmistetaan merien, valtamerien
  ja sisävesien
  luonnonvoimavarojen
  ja niiden luonnonpääoman
  säilyttäminen ja kestävä käyttö; |
| --- | --- |

—

Valtamerien hallinnointi maailmanlaajuisella ja alueellisella tasolla, jotta varmistetaan merien, valtamerien
  ja sisävesien
  luonnonvoimavarojen
  ja niiden luonnonpääoman
  säilyttäminen ja kestävä käyttö;

ja sisävesien

ja niiden luonnonpääoman

Tarkistus 166

Tarkistus 166

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.4 alakohta – 2 kohta – 6 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.4 alakohta – 2 kohta – 6 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Siniset arvoketjut,
  merialueiden
  monikäyttö ja meriltä
  ja
  valtameriltä saatavan uusiutuvan energian alan kasvu, mukaan lukien
  kestävät
  mikro- ja
  makrolevät
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Siniset arvoketjut,
  merialueiden
  monikäyttö ja meriltä
  ja
  valtameriltä saatavan uusiutuvan energian alan kasvu, mukaan lukien
  kestävät
  mikro- ja
  makrolevät
  ;

merialueiden

ja

kestävät

makrolevät

| — | Siniset arvoketjut,
  alueiden
  monikäyttö ja meriltä, valtameriltä
  ja sisävesiltä
  saatavan uusiutuvan energian alan kasvu, mukaan lukien mikro- ja
  makrolevien kestävä tuotanto
  ;
  nykyaikaiset maalla toimivat vesituotantojärjestelmät, jotka tukevat ympäristöneutraalia biomassatuotantoa; |
| --- | --- |

—

Siniset arvoketjut,
  alueiden
  monikäyttö ja meriltä, valtameriltä
  ja sisävesiltä
  saatavan uusiutuvan energian alan kasvu, mukaan lukien mikro- ja
  makrolevien kestävä tuotanto
  ;
  nykyaikaiset maalla toimivat vesituotantojärjestelmät, jotka tukevat ympäristöneutraalia biomassatuotantoa;

alueiden

ja sisävesiltä

makrolevien kestävä tuotanto

nykyaikaiset maalla toimivat vesituotantojärjestelmät, jotka tukevat ympäristöneutraalia biomassatuotantoa;

Tarkistus 167

Tarkistus 167

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.4 alakohta – 2 kohta – 7 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.4 alakohta – 2 kohta – 7 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Luontoon perustuvat ratkaisut, jotka perustuvat
  meren ja rannikon ekosysteemien
  dynamiikkaan, biologiseen monimuotoisuuteen ja moniin ekosysteemipalveluihin, mikä mahdollistaa systeemiset lähestymistavat merien
  ja
  valtamerien luonnonvarojen kestävään hyödyntämiseen sekä edistää
  ympäristönsuojelua, rannikkoalueiden
  hoitoa ja ilmastonmuutokseen sopeutumista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Luontoon perustuvat ratkaisut, jotka perustuvat
  meren ja rannikon ekosysteemien
  dynamiikkaan, biologiseen monimuotoisuuteen ja moniin ekosysteemipalveluihin, mikä mahdollistaa systeemiset lähestymistavat merien
  ja
  valtamerien luonnonvarojen kestävään hyödyntämiseen sekä edistää
  ympäristönsuojelua, rannikkoalueiden
  hoitoa ja ilmastonmuutokseen sopeutumista;

meren ja rannikon ekosysteemien

ja

ympäristönsuojelua, rannikkoalueiden

| — | Luontoon perustuvat ratkaisut, jotka perustuvat
  vesi- ja rannikkoekosysteemien
  dynamiikkaan, biologiseen monimuotoisuuteen ja moniin ekosysteemipalveluihin, mikä mahdollistaa systeemiset lähestymistavat merien, valtamerien
  ja sisävesien
  luonnonvarojen kestävään hyödyntämiseen sekä edistää
  ympäristön (myös rannikkoalueiden) suojelua, ennallistamista ja
  hoitoa ja ilmastonmuutokseen sopeutumista; |
| --- | --- |

—

Luontoon perustuvat ratkaisut, jotka perustuvat
  vesi- ja rannikkoekosysteemien
  dynamiikkaan, biologiseen monimuotoisuuteen ja moniin ekosysteemipalveluihin, mikä mahdollistaa systeemiset lähestymistavat merien, valtamerien
  ja sisävesien
  luonnonvarojen kestävään hyödyntämiseen sekä edistää
  ympäristön (myös rannikkoalueiden) suojelua, ennallistamista ja
  hoitoa ja ilmastonmuutokseen sopeutumista;

vesi- ja rannikkoekosysteemien

ja sisävesien

ympäristön (myös rannikkoalueiden) suojelua, ennallistamista ja

Tarkistus 168

Tarkistus 168

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.4 alakohta – 2 kohta – 8 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.4 alakohta – 2 kohta – 8 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Sininen innovointi, mukaan lukien sininen ja digitaalinen talous, joka kattaa rannikkoalueet, rannikkokaupungit ja satamat ja jonka avulla voidaan vahvistaa rannikkoalueiden kestävyyttä ja lisästä kansalaisten etuja. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Sininen innovointi, mukaan lukien sininen ja digitaalinen talous, joka kattaa rannikkoalueet, rannikkokaupungit ja satamat ja jonka avulla voidaan vahvistaa rannikkoalueiden kestävyyttä ja lisästä kansalaisten etuja.

| — | Sininen innovointi, mukaan lukien sininen ja digitaalinen talous, joka kattaa rannikkoalueet, rannikkokaupungit ja satamat ja jonka avulla voidaan vahvistaa rannikkoalueiden kestävyyttä ja lisästä kansalaisten
  ja vierailijoiden
  etuja; |
| --- | --- |

—

Sininen innovointi, mukaan lukien sininen ja digitaalinen talous, joka kattaa rannikkoalueet, rannikkokaupungit ja satamat ja jonka avulla voidaan vahvistaa rannikkoalueiden kestävyyttä ja lisästä kansalaisten
  ja vierailijoiden
  etuja;

ja vierailijoiden

Tarkistus 169

Tarkistus 169

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.4 alakohta – 2 kohta – 9 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.4 alakohta – 2 kohta – 9 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Parempi käsitys valtamerien roolista ilmastonmuutoksen hillinnässä ja siihen sopeutumisessa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Parempi käsitys valtamerien roolista ilmastonmuutoksen hillinnässä ja siihen sopeutumisessa.

| — | Parempi käsitys valtamerien
  ja muiden vesiympäristöjen
  roolista ilmastonmuutoksen hillinnässä ja siihen sopeutumisessa. |
| --- | --- |

—

Parempi käsitys valtamerien
  ja muiden vesiympäristöjen
  roolista ilmastonmuutoksen hillinnässä ja siihen sopeutumisessa.

ja muiden vesiympäristöjen

Tarkistus 170

Tarkistus 170

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.5 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.5 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Väestönkasvun, resurssien niukkuuden ja liikakäytön, ympäristön pilaantumisen, ilmastonmuutoksen ja muuttoliikkeen yhteisvaikutukset aiheuttavat ennennäkemättömiä haasteita, jotka edellyttävät elintarvikejärjestelmän muutosta (FOOD 2030) (20). Nykyinen elintarviketuotanto ja -kulutus ovat suurelta osin kestämättömiä, ja aliravitsemuksen taakka on kaksitahoinen: samaan aikaan esiintyy sekä aliravitsemusta että lihavuutta. Tulevien elintarvikejärjestelmien on toimitettava riittävän turvallisia, terveellisiä ja laadukkaita elintarvikkeita kaikille. Tämä edellyttää resurssitehokkuutta, kestävyyttä (mukaan luettuina kasvihuonekaasupäästöjen ja jätteiden syntymisen vähentäminen), yhteyksien luomista maa- ja
  merialueiden
  välille, elintarvikehävikin vähentämistä,
  meristä ja valtameristä peräisin olevien
  elintarvikkeiden kokotuotannon lisäämistä ja sitä, että ”elintarvikkeiden koko arvoketju” ulottuu tuottajilta kuluttajille ja toisinpäin. Tämän on tapahduttava yhdessä tulevaisuuden elintarviketurvallisuusjärjestelmän kehittämisen kanssa sekä sellaisten työkalujen, teknologioiden ja digitaalisten ratkaisujen suunnittelun, kehittämisen ja toimittamisen kanssa, jotka tarjoavat merkittäviä etuja kuluttajille ja parantavat elintarvikkeiden arvoketjun kilpailukykyä ja kestävyyttä. Lisäksi on tarpeen edistää käyttäytymismuutoksia elintarvikkeiden kulutuksessa ja tuotantomalleissa sekä saada mukaan alkutuottajat, teollisuus (pk-yritykset mukaan lukien), vähittäiskauppiaat, elintarviketoimialat, kuluttajat ja julkiset palvelut. | Väestönkasvun, resurssien niukkuuden ja liikakäytön, ympäristön pilaantumisen, ilmastonmuutoksen ja muuttoliikkeen yhteisvaikutukset aiheuttavat ennennäkemättömiä haasteita, jotka edellyttävät elintarvikejärjestelmän muutosta (FOOD 2030) (20). Nykyinen elintarviketuotanto ja -kulutus ovat suurelta osin kestämättömiä, ja aliravitsemuksen taakka on kaksitahoinen: samaan aikaan esiintyy sekä aliravitsemusta että lihavuutta. Tulevien elintarvikejärjestelmien on pyrittävä hiilineutraaliuteen ja toimitettava riittävän turvallisia, terveellisiä ja laadukkaita elintarvikkeita kaikille. Tämä edellyttää resurssitehokkuutta, kestävyyttä (mukaan luettuina kasvihuonekaasupäästöjen ja jätteiden syntymisen vähentäminen), yhteyksien luomista maa- ja
  vesiympäristöjen
  välille, elintarvikehävikin vähentämistä, elintarvikkeiden kokotuotannon lisäämistä ja sitä, että ”elintarvikkeiden koko arvoketju” ulottuu tuottajilta kuluttajille ja toisinpäin. Tämän on tapahduttava yhdessä tulevaisuuden elintarviketurvallisuusjärjestelmän kehittämisen kanssa sekä sellaisten työkalujen, teknologioiden ja digitaalisten ratkaisujen suunnittelun, kehittämisen ja toimittamisen kanssa, jotka tarjoavat merkittäviä etuja kuluttajille ja parantavat elintarvikkeiden arvoketjun kilpailukykyä
  , tehokkuutta
  ja kestävyyttä. Lisäksi on tarpeen edistää käyttäytymismuutoksia elintarvikkeiden kulutuksessa ja tuotantomalleissa
  , esimerkiksi elintarvikkeiden pakkausmerkintöjen avulla,
  sekä saada
  paremmin
  mukaan
  kaikki toimijat, kuten kuluttajat,
  alkutuottajat, teollisuus (pk-yritykset mukaan lukien), vähittäiskauppiaat, elintarviketoimialat ja julkiset palvelut. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Väestönkasvun, resurssien niukkuuden ja liikakäytön, ympäristön pilaantumisen, ilmastonmuutoksen ja muuttoliikkeen yhteisvaikutukset aiheuttavat ennennäkemättömiä haasteita, jotka edellyttävät elintarvikejärjestelmän muutosta (FOOD 2030) (20). Nykyinen elintarviketuotanto ja -kulutus ovat suurelta osin kestämättömiä, ja aliravitsemuksen taakka on kaksitahoinen: samaan aikaan esiintyy sekä aliravitsemusta että lihavuutta. Tulevien elintarvikejärjestelmien on toimitettava riittävän turvallisia, terveellisiä ja laadukkaita elintarvikkeita kaikille. Tämä edellyttää resurssitehokkuutta, kestävyyttä (mukaan luettuina kasvihuonekaasupäästöjen ja jätteiden syntymisen vähentäminen), yhteyksien luomista maa- ja
  merialueiden
  välille, elintarvikehävikin vähentämistä,
  meristä ja valtameristä peräisin olevien
  elintarvikkeiden kokotuotannon lisäämistä ja sitä, että ”elintarvikkeiden koko arvoketju” ulottuu tuottajilta kuluttajille ja toisinpäin. Tämän on tapahduttava yhdessä tulevaisuuden elintarviketurvallisuusjärjestelmän kehittämisen kanssa sekä sellaisten työkalujen, teknologioiden ja digitaalisten ratkaisujen suunnittelun, kehittämisen ja toimittamisen kanssa, jotka tarjoavat merkittäviä etuja kuluttajille ja parantavat elintarvikkeiden arvoketjun kilpailukykyä ja kestävyyttä. Lisäksi on tarpeen edistää käyttäytymismuutoksia elintarvikkeiden kulutuksessa ja tuotantomalleissa sekä saada mukaan alkutuottajat, teollisuus (pk-yritykset mukaan lukien), vähittäiskauppiaat, elintarviketoimialat, kuluttajat ja julkiset palvelut.

20

merialueiden

meristä ja valtameristä peräisin olevien

Väestönkasvun, resurssien niukkuuden ja liikakäytön, ympäristön pilaantumisen, ilmastonmuutoksen ja muuttoliikkeen yhteisvaikutukset aiheuttavat ennennäkemättömiä haasteita, jotka edellyttävät elintarvikejärjestelmän muutosta (FOOD 2030) (20). Nykyinen elintarviketuotanto ja -kulutus ovat suurelta osin kestämättömiä, ja aliravitsemuksen taakka on kaksitahoinen: samaan aikaan esiintyy sekä aliravitsemusta että lihavuutta. Tulevien elintarvikejärjestelmien on pyrittävä hiilineutraaliuteen ja toimitettava riittävän turvallisia, terveellisiä ja laadukkaita elintarvikkeita kaikille. Tämä edellyttää resurssitehokkuutta, kestävyyttä (mukaan luettuina kasvihuonekaasupäästöjen ja jätteiden syntymisen vähentäminen), yhteyksien luomista maa- ja
  vesiympäristöjen
  välille, elintarvikehävikin vähentämistä, elintarvikkeiden kokotuotannon lisäämistä ja sitä, että ”elintarvikkeiden koko arvoketju” ulottuu tuottajilta kuluttajille ja toisinpäin. Tämän on tapahduttava yhdessä tulevaisuuden elintarviketurvallisuusjärjestelmän kehittämisen kanssa sekä sellaisten työkalujen, teknologioiden ja digitaalisten ratkaisujen suunnittelun, kehittämisen ja toimittamisen kanssa, jotka tarjoavat merkittäviä etuja kuluttajille ja parantavat elintarvikkeiden arvoketjun kilpailukykyä
  , tehokkuutta
  ja kestävyyttä. Lisäksi on tarpeen edistää käyttäytymismuutoksia elintarvikkeiden kulutuksessa ja tuotantomalleissa
  , esimerkiksi elintarvikkeiden pakkausmerkintöjen avulla,
  sekä saada
  paremmin
  mukaan
  kaikki toimijat, kuten kuluttajat,
  alkutuottajat, teollisuus (pk-yritykset mukaan lukien), vähittäiskauppiaat, elintarviketoimialat ja julkiset palvelut.

20

vesiympäristöjen

, tehokkuutta

, esimerkiksi elintarvikkeiden pakkausmerkintöjen avulla,

paremmin

kaikki toimijat, kuten kuluttajat,

Tarkistus 171

Tarkistus 171

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.5 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.5 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Ihmisten hyvinvointia edistävät kestävät ja terveelliset ruokavaliot koko heidän elämänsä ajan; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Ihmisten hyvinvointia edistävät kestävät ja terveelliset ruokavaliot koko heidän elämänsä ajan;

| — | Ihmisten hyvinvointia edistävät kestävät ja terveelliset ruokavaliot koko heidän elämänsä ajan;
  sen varmistaminen, että elintarvikkeiden tuotanto- ja jalostusjärjestelmät suunnitellaan alusta alkaen ravitsemustarpeet huomioon ottaen; |
| --- | --- |

—

Ihmisten hyvinvointia edistävät kestävät ja terveelliset ruokavaliot koko heidän elämänsä ajan;
  sen varmistaminen, että elintarvikkeiden tuotanto- ja jalostusjärjestelmät suunnitellaan alusta alkaen ravitsemustarpeet huomioon ottaen;

sen varmistaminen, että elintarvikkeiden tuotanto- ja jalostusjärjestelmät suunnitellaan alusta alkaen ravitsemustarpeet huomioon ottaen;

Tarkistus 172

Tarkistus 172

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.5 alakohta – 2 kohta – 1 a luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.5 alakohta – 2 kohta – 1 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Uusien genomiikka- ja metabolomiikkatekniikoiden käyttö koko maailman väestön erilaisten ravitsemuksellisten tarpeiden tunnistamisessa ja näiden tarpeiden täyttämisessä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Uusien genomiikka- ja metabolomiikkatekniikoiden käyttö koko maailman väestön erilaisten ravitsemuksellisten tarpeiden tunnistamisessa ja näiden tarpeiden täyttämisessä;

Uusien genomiikka- ja metabolomiikkatekniikoiden käyttö koko maailman väestön erilaisten ravitsemuksellisten tarpeiden tunnistamisessa ja näiden tarpeiden täyttämisessä;

Tarkistus 173

Tarkistus 173

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.5 alakohta – 2 kohta – 2 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.5 alakohta – 2 kohta – 2 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Yksilöllinen ravitsemus
  erityisesti haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille, jotta lievennetään ruokavalioon ja tarttumattomiin tauteihin liittyviä riskitekijöitä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Yksilöllinen ravitsemus
  erityisesti haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille, jotta lievennetään ruokavalioon ja tarttumattomiin tauteihin liittyviä riskitekijöitä;

Yksilöllinen ravitsemus

| — | Uudet ravitsemukseen liittyvät lähestymistavat
  erityisesti haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille, jotta lievennetään ruokavalioon ja tarttumattomiin tauteihin
  , ruoka-aineintoleranssit mukaan lukien,
  liittyviä riskitekijöitä; |
| --- | --- |

—

Uudet ravitsemukseen liittyvät lähestymistavat
  erityisesti haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille, jotta lievennetään ruokavalioon ja tarttumattomiin tauteihin
  , ruoka-aineintoleranssit mukaan lukien,
  liittyviä riskitekijöitä;

Uudet ravitsemukseen liittyvät lähestymistavat

, ruoka-aineintoleranssit mukaan lukien,

Tarkistus 174

Tarkistus 174

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.5 alakohta – 2 kohta – 3 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.5 alakohta – 2 kohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Kuluttajien käyttäytyminen, elämäntapa ja motiivit, sosiaalisten innovaatioiden ja yhteiskunnallisen osallistumisen edistäminen terveyden ja ympäristön kestävyyden parantamiseksi elintarvikkeiden koko arvoketjussa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Kuluttajien käyttäytyminen, elämäntapa ja motiivit, sosiaalisten innovaatioiden ja yhteiskunnallisen osallistumisen edistäminen terveyden ja ympäristön kestävyyden parantamiseksi elintarvikkeiden koko arvoketjussa;

| — | Kuluttajien käyttäytyminen, elämäntapa ja motiivit,
  joita analysoidaan monialaisesta näkökulmasta (psykologisesta ja kulttuurisesta),
  sosiaalisten innovaatioiden ja yhteiskunnallisen osallistumisen edistäminen terveyden ja ympäristön kestävyyden parantamiseksi elintarvikkeiden koko arvoketjussa; |
| --- | --- |

—

Kuluttajien käyttäytyminen, elämäntapa ja motiivit,
  joita analysoidaan monialaisesta näkökulmasta (psykologisesta ja kulttuurisesta),
  sosiaalisten innovaatioiden ja yhteiskunnallisen osallistumisen edistäminen terveyden ja ympäristön kestävyyden parantamiseksi elintarvikkeiden koko arvoketjussa;

joita analysoidaan monialaisesta näkökulmasta (psykologisesta ja kulttuurisesta),

Tarkistus 175

Tarkistus 175

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.5 alakohta – 2 kohta – 4 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.5 alakohta – 2 kohta – 4 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Nykyaikaiset elintarviketurvallisuus- ja todentamisjärjestelmät, jotka lisäävät kuluttajien luottamusta elintarvikejärjestelmään; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Nykyaikaiset elintarviketurvallisuus- ja todentamisjärjestelmät, jotka lisäävät kuluttajien luottamusta elintarvikejärjestelmään;

| — | Nykyaikaiset elintarviketurvallisuus-
  , jäljitettävyys-
  ja todentamisjärjestelmät, jotka lisäävät kuluttajien luottamusta elintarvikejärjestelmään; |
| --- | --- |

—

Nykyaikaiset elintarviketurvallisuus-
  , jäljitettävyys-
  ja todentamisjärjestelmät, jotka lisäävät kuluttajien luottamusta elintarvikejärjestelmään;

, jäljitettävyys-

Tarkistus 176

Tarkistus 176

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.5 alakohta – 2 kohta – 4 a luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.5 alakohta – 2 kohta – 4 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Valkuaislähteiden tunnistaminen ja valkuaiskasvien kehittäminen edelleen sekä niiden jalostaminen elintarvike- ja rehukäyttöön; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Valkuaislähteiden tunnistaminen ja valkuaiskasvien kehittäminen edelleen sekä niiden jalostaminen elintarvike- ja rehukäyttöön;

Valkuaislähteiden tunnistaminen ja valkuaiskasvien kehittäminen edelleen sekä niiden jalostaminen elintarvike- ja rehukäyttöön;

Tarkistus 177

Tarkistus 177

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.5 alakohta – 2 kohta – 6 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.5 alakohta – 2 kohta – 6 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Ympäristön kannalta kestävät, kiertoon perustuvat ja resurssitehokkaat,
  maalta ja mereltä
  peräisin olevat elintarvikejärjestelmät, joissa pyritään siihen, ettei elintarvikejätettä synny koko elintarvikejärjestelmässä, käyttämällä uudelleen elintarvikkeita ja biomassaa ja kierrättämällä elintarvikejätteitä sekä uusien elintarvikepakkausten ja yksilöllisten ja paikallisten elintarvikkeiden kysynnän avulla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Ympäristön kannalta kestävät, kiertoon perustuvat ja resurssitehokkaat,
  maalta ja mereltä
  peräisin olevat elintarvikejärjestelmät, joissa pyritään siihen, ettei elintarvikejätettä synny koko elintarvikejärjestelmässä, käyttämällä uudelleen elintarvikkeita ja biomassaa ja kierrättämällä elintarvikejätteitä sekä uusien elintarvikepakkausten ja yksilöllisten ja paikallisten elintarvikkeiden kysynnän avulla;

maalta ja mereltä

| — | Ympäristön kannalta kestävät, kiertoon perustuvat ja resurssitehokkaat,
  maa- ja vesiympäristöistä
  peräisin olevat elintarvikejärjestelmät, joissa pyritään siihen, ettei elintarvikejätettä synny koko elintarvikejärjestelmässä, käyttämällä uudelleen elintarvikkeita ja biomassaa ja kierrättämällä elintarvikejätteitä sekä uusien elintarvikepakkausten ja yksilöllisten ja paikallisten elintarvikkeiden kysynnän avulla; |
| --- | --- |

—

Ympäristön kannalta kestävät, kiertoon perustuvat ja resurssitehokkaat,
  maa- ja vesiympäristöistä
  peräisin olevat elintarvikejärjestelmät, joissa pyritään siihen, ettei elintarvikejätettä synny koko elintarvikejärjestelmässä, käyttämällä uudelleen elintarvikkeita ja biomassaa ja kierrättämällä elintarvikejätteitä sekä uusien elintarvikepakkausten ja yksilöllisten ja paikallisten elintarvikkeiden kysynnän avulla;

maa- ja vesiympäristöistä

Tarkistus 178

Tarkistus 178

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.5 alakohta – 2 kohta – 7 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.5 alakohta – 2 kohta – 7 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Innovointi- ja elintarvikejärjestelmät paikan päällä tapahtuvalle innovoinnille ja yhteisöjen voimaannuttaminen, reilun kaupan ja hinnoittelun edistäminen, osallisuus ja kestävyys
  teollisuuden
  , paikallisviranomaisten, tutkijoiden ja yhteiskunnan välisten kumppanuuksien avulla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Innovointi- ja elintarvikejärjestelmät paikan päällä tapahtuvalle innovoinnille ja yhteisöjen voimaannuttaminen, reilun kaupan ja hinnoittelun edistäminen, osallisuus ja kestävyys
  teollisuuden
  , paikallisviranomaisten, tutkijoiden ja yhteiskunnan välisten kumppanuuksien avulla.

teollisuuden

| — | Innovointi- ja elintarvikejärjestelmät paikan päällä tapahtuvalle innovoinnille ja yhteisöjen voimaannuttaminen, reilun kaupan ja hinnoittelun edistäminen, osallisuus ja kestävyys
  teollisuudenalojen
  , paikallisviranomaisten, tutkijoiden ja yhteiskunnan välisten kumppanuuksien; |
| --- | --- |

—

Innovointi- ja elintarvikejärjestelmät paikan päällä tapahtuvalle innovoinnille ja yhteisöjen voimaannuttaminen, reilun kaupan ja hinnoittelun edistäminen, osallisuus ja kestävyys
  teollisuudenalojen
  , paikallisviranomaisten, tutkijoiden ja yhteiskunnan välisten kumppanuuksien;

teollisuudenalojen

Tarkistus 179

Tarkistus 179

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.5 alakohta – 2 kohta – 7 a luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.5 alakohta – 2 kohta – 7 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Kiertotalouteen perustuvan biotalouden kehittäminen ja elintarvikkeiden tuotanto- ja jalostussyklien maksimointi, jotta voidaan optimoida resurssien arvo ja minimoida ympäristövaikutukset. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Kiertotalouteen perustuvan biotalouden kehittäminen ja elintarvikkeiden tuotanto- ja jalostussyklien maksimointi, jotta voidaan optimoida resurssien arvo ja minimoida ympäristövaikutukset.

Kiertotalouteen perustuvan biotalouden kehittäminen ja elintarvikkeiden tuotanto- ja jalostussyklien maksimointi, jotta voidaan optimoida resurssien arvo ja minimoida ympäristövaikutukset.

Tarkistus 180

Tarkistus 180

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.6 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.6 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Biopohjainen innovointi luo perustan siirtymiselle pois fossiilipohjaisesta taloudesta. Se kattaa biomassan kestävän hankinnan ja teollisen jalostamisen sekä maalta ja
  mereltä
  saatavan biomassan muuntamisen biomateriaaleiksi ja -tuotteiksi. Se hyödyntää myös elollisten luonnonvarojen, biotieteiden ja teollisen bioteknologian mahdollisuuksia uusien löytöjen, tuotteiden ja prosessien kannalta. Biopohjainen innovointi, mukaan lukien teknologiat, voi tuoda uusia taloudellisia toimintoja ja työllisyyttä alueille ja kaupunkeihin, edistää maaseudun ja rannikkoalueiden elvyttämistä ja vahvistaa biotalouden kiertoa. | Biopohjainen innovointi luo perustan siirtymiselle pois fossiilipohjaisesta taloudesta. Se kattaa biomassan kestävän hankinnan ja teollisen jalostamisen sekä maalta ja
  vedestä
  saatavan biomassan muuntamisen biomateriaaleiksi ja -tuotteiksi. Se hyödyntää myös elollisten luonnonvarojen, biotieteiden ja teollisen bioteknologian
  sekä käynnissä olevan standardointityön
  mahdollisuuksia uusien löytöjen, tuotteiden ja prosessien kannalta. Biopohjainen innovointi, mukaan lukien teknologiat, voi tuoda uusia taloudellisia toimintoja ja työllisyyttä alueille ja kaupunkeihin, edistää maaseudun ja rannikkoalueiden elvyttämistä ja vahvistaa biotalouden kiertoa
  , mikä tukee siirtymistä vähähiiliseen ja resurssitehokkaaseen yhteiskuntaan
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Biopohjainen innovointi luo perustan siirtymiselle pois fossiilipohjaisesta taloudesta. Se kattaa biomassan kestävän hankinnan ja teollisen jalostamisen sekä maalta ja
  mereltä
  saatavan biomassan muuntamisen biomateriaaleiksi ja -tuotteiksi. Se hyödyntää myös elollisten luonnonvarojen, biotieteiden ja teollisen bioteknologian mahdollisuuksia uusien löytöjen, tuotteiden ja prosessien kannalta. Biopohjainen innovointi, mukaan lukien teknologiat, voi tuoda uusia taloudellisia toimintoja ja työllisyyttä alueille ja kaupunkeihin, edistää maaseudun ja rannikkoalueiden elvyttämistä ja vahvistaa biotalouden kiertoa.

mereltä

Biopohjainen innovointi luo perustan siirtymiselle pois fossiilipohjaisesta taloudesta. Se kattaa biomassan kestävän hankinnan ja teollisen jalostamisen sekä maalta ja
  vedestä
  saatavan biomassan muuntamisen biomateriaaleiksi ja -tuotteiksi. Se hyödyntää myös elollisten luonnonvarojen, biotieteiden ja teollisen bioteknologian
  sekä käynnissä olevan standardointityön
  mahdollisuuksia uusien löytöjen, tuotteiden ja prosessien kannalta. Biopohjainen innovointi, mukaan lukien teknologiat, voi tuoda uusia taloudellisia toimintoja ja työllisyyttä alueille ja kaupunkeihin, edistää maaseudun ja rannikkoalueiden elvyttämistä ja vahvistaa biotalouden kiertoa
  , mikä tukee siirtymistä vähähiiliseen ja resurssitehokkaaseen yhteiskuntaan
  .

vedestä

sekä käynnissä olevan standardointityön

, mikä tukee siirtymistä vähähiiliseen ja resurssitehokkaaseen yhteiskuntaan

Tarkistus 181

Tarkistus 181

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.6 alakohta – 1 a kohta (uusi)

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.6 alakohta – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Biopohjaiset innovointijärjestelmät edellyttävät yhteistyötä alojen ja arvoketjujen poikki. Biomassan eri lähteiden mahdollinen vaikutus on arvioitava huolellisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Biopohjaiset innovointijärjestelmät edellyttävät yhteistyötä alojen ja arvoketjujen poikki. Biomassan eri lähteiden mahdollinen vaikutus on arvioitava huolellisesti.

Biopohjaiset innovointijärjestelmät edellyttävät yhteistyötä alojen ja arvoketjujen poikki. Biomassan eri lähteiden mahdollinen vaikutus on arvioitava huolellisesti.

Tarkistus 182

Tarkistus 182

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.6 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.6 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Kestävät biomassan hankinta- ja tuotantojärjestelmät, joissa keskitytään korkean arvon omaaviin sovelluksiin ja käyttötarkoituksiin, sosiaaliseen ja ekologiseen kestävyyteen, vaikutuksiin, joita aiheutuu ilmastoon ja biologisen monimuotoisuuden vähentämisen torjumisen tavoitteisiin ja yleiseen resurssitehokkuuteen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Kestävät biomassan hankinta- ja tuotantojärjestelmät, joissa keskitytään korkean arvon omaaviin sovelluksiin ja käyttötarkoituksiin, sosiaaliseen ja ekologiseen kestävyyteen, vaikutuksiin, joita aiheutuu ilmastoon ja biologisen monimuotoisuuden vähentämisen torjumisen tavoitteisiin ja yleiseen resurssitehokkuuteen;

| — | Kestävät
  ja oikeudenmukaiset
  biomassan hankinta- ja tuotantojärjestelmät, joissa keskitytään korkean arvon omaaviin sovelluksiin ja käyttötarkoituksiin, sosiaaliseen
  , taloudelliseen
  ja ekologiseen kestävyyteen, vaikutuksiin, joita aiheutuu ilmastoon ja biologisen monimuotoisuuden vähentämisen torjumisen tavoitteisiin ja yleiseen resurssitehokkuuteen; |
| --- | --- |

—

Kestävät
  ja oikeudenmukaiset
  biomassan hankinta- ja tuotantojärjestelmät, joissa keskitytään korkean arvon omaaviin sovelluksiin ja käyttötarkoituksiin, sosiaaliseen
  , taloudelliseen
  ja ekologiseen kestävyyteen, vaikutuksiin, joita aiheutuu ilmastoon ja biologisen monimuotoisuuden vähentämisen torjumisen tavoitteisiin ja yleiseen resurssitehokkuuteen;

ja oikeudenmukaiset

, taloudelliseen

Tarkistus 183

Tarkistus 183

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.6 alakohta – 2 kohta – 3 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.6 alakohta – 2 kohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Biopohjaiset arvoketjut, materiaalit, mukaan lukien luontoa jäljittelevät materiaalit, tuotteet ja prosessit, joilla on uusia ominaisuuksia, toimintoja ja parannettu kestävyys (mukaan lukien kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen), edistämällä biomassaa laajemmin käyttävien, kehittyneiden biojalostamojen kehittämistä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Biopohjaiset arvoketjut, materiaalit, mukaan lukien luontoa jäljittelevät materiaalit, tuotteet ja prosessit, joilla on uusia ominaisuuksia, toimintoja ja parannettu kestävyys (mukaan lukien kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen), edistämällä biomassaa laajemmin käyttävien, kehittyneiden biojalostamojen kehittämistä;

| — | Biopohjaiset arvoketjut, materiaalit, mukaan lukien luontoa jäljittelevät materiaalit, tuotteet ja prosessit, joilla on uusia ominaisuuksia, toimintoja ja parannettu kestävyys (mukaan lukien kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen), edistämällä biomassaa laajemmin käyttävien, kehittyneiden biojalostamojen kehittämistä
  ja kehittämällä edelleen olemassa olevia ja uusia biogeenisiä polttoaineita
  ;
  biopohjaisten jätteiden ja sivuvirtojen tehokkaampi käyttö; |
| --- | --- |

—

Biopohjaiset arvoketjut, materiaalit, mukaan lukien luontoa jäljittelevät materiaalit, tuotteet ja prosessit, joilla on uusia ominaisuuksia, toimintoja ja parannettu kestävyys (mukaan lukien kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen), edistämällä biomassaa laajemmin käyttävien, kehittyneiden biojalostamojen kehittämistä
  ja kehittämällä edelleen olemassa olevia ja uusia biogeenisiä polttoaineita
  ;
  biopohjaisten jätteiden ja sivuvirtojen tehokkaampi käyttö;

ja kehittämällä edelleen olemassa olevia ja uusia biogeenisiä polttoaineita

biopohjaisten jätteiden ja sivuvirtojen tehokkaampi käyttö;

Tarkistus 184

Tarkistus 184

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.6 alakohta – 2 kohta – 4 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.6 alakohta – 2 kohta – 4 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Bioteknologia, mukaan lukien monialainen huipputason bioteknologia, jota sovelletaan kilpailukykyisiin, kestäviin ja uusiin teollisiin prosesseihin, ympäristöpalveluihin ja kulutustuotteisiin (21); |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Bioteknologia, mukaan lukien monialainen huipputason bioteknologia, jota sovelletaan kilpailukykyisiin, kestäviin ja uusiin teollisiin prosesseihin, ympäristöpalveluihin ja kulutustuotteisiin (21);

21

| — | Bioteknologia, mukaan lukien monialainen huipputason bioteknologia, jota sovelletaan kilpailukykyisiin, kestäviin ja uusiin
  maatalouden,
  teollisiin prosesseihin, ympäristöpalveluihin ja kulutustuotteisiin (21); |
| --- | --- |

—

Bioteknologia, mukaan lukien monialainen huipputason bioteknologia, jota sovelletaan kilpailukykyisiin, kestäviin ja uusiin
  maatalouden,
  teollisiin prosesseihin, ympäristöpalveluihin ja kulutustuotteisiin (21);

maatalouden,

21

Tarkistus 185

Tarkistus 185

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.6 alakohta – 2 kohta – 5 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.6 alakohta – 2 kohta – 5 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Bioperäisen talouden kiertomaisuus, joka toteutuu teknologisen, systemaattisen, sosiaalisen ja liiketoimintamallin innovoinnin kautta, kasvattaa
  radikaalisti
  elollisten luonnonvarojen yksikkökohtaista arvoa, kun kyseiset luonnonvarat pidetään taloudessa pidempään ja tuetaan biomassan porrastetun käytön periaatetta tutkimuksen ja innovoinnin avulla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Bioperäisen talouden kiertomaisuus, joka toteutuu teknologisen, systemaattisen, sosiaalisen ja liiketoimintamallin innovoinnin kautta, kasvattaa
  radikaalisti
  elollisten luonnonvarojen yksikkökohtaista arvoa, kun kyseiset luonnonvarat pidetään taloudessa pidempään ja tuetaan biomassan porrastetun käytön periaatetta tutkimuksen ja innovoinnin avulla;

radikaalisti

| — | Bioperäisen talouden kiertomaisuus, joka toteutuu teknologisen, systemaattisen, sosiaalisen ja liiketoimintamallin innovoinnin kautta, kasvattaa elollisten luonnonvarojen yksikkökohtaista arvoa, kun kyseiset luonnonvarat pidetään taloudessa pidempään ja tuetaan
  siirtymistä kohti kestäviä materiaaleja ja
  biomassan porrastetun käytön periaatetta tutkimuksen ja innovoinnin avulla; |
| --- | --- |

—

Bioperäisen talouden kiertomaisuus, joka toteutuu teknologisen, systemaattisen, sosiaalisen ja liiketoimintamallin innovoinnin kautta, kasvattaa elollisten luonnonvarojen yksikkökohtaista arvoa, kun kyseiset luonnonvarat pidetään taloudessa pidempään ja tuetaan
  siirtymistä kohti kestäviä materiaaleja ja
  biomassan porrastetun käytön periaatetta tutkimuksen ja innovoinnin avulla;

siirtymistä kohti kestäviä materiaaleja ja

Tarkistus 186

Tarkistus 186

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.6 alakohta – 2 kohta – 5 a luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.6 alakohta – 2 kohta – 5 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Biopohjaiset arvoketjut, mukaan lukien uudet innovatiiviset materiaalit, materiaaliyhdistelmät ja muut innovatiiviset konseptit ja tuotteet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Biopohjaiset arvoketjut, mukaan lukien uudet innovatiiviset materiaalit, materiaaliyhdistelmät ja muut innovatiiviset konseptit ja tuotteet;

Biopohjaiset arvoketjut, mukaan lukien uudet innovatiiviset materiaalit, materiaaliyhdistelmät ja muut innovatiiviset konseptit ja tuotteet;

Tarkistus 187

Tarkistus 187

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.7 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.7 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kiertomaiset tuotanto- ja kulutusjärjestelmät tarjoavat etuja Euroopan taloudelle vähentämällä riippuvuutta luonnonvaroista ja lisäämällä yritysten kilpailukykyä. Ne tarjoavat etuja myös Euroopan kansalaisille luomalla uusia työpaikkoja ja vähentämällä ympäristöön ja ilmastoon kohdistuvia paineita. Teollisuuden muutosten lisäksi siirtyminen vähäpäästöiseen ja resurssitehokkaaseen kiertotalouteen edellyttää myös laajempaa järjestelmän muutosta, jonka on perustuttava järjestelmällisiin ekoinnovatiivisiin ratkaisuihin, uusiin liiketoimintamalleihin, markkinoihin ja investointeihin. Ne mahdollistavat infrastruktuurin, sosiaaliset innovointimuutokset kuluttajien käyttäytymisessä sekä hallinnointimallit, jotka edistävät useiden sidosryhmien yhteistyötä sen varmistamiseksi, että tavoitellulla järjestelmämuutoksella saavutetaan paremmat taloudelliset, ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset tulokset (22). Kansainvälisen yhteistyön avaaminen
  on
  tärkeää tiedon vertailukelpoisuuden, tuottamisen ja jakamisen sekä toimien päällekkäisyyksien välttämisen takia esimerkiksi kansainvälisten aloitteiden, kuten kansainvälisten luonnonvarojen kestävää hallintaa edistävän kansainvälisen paneelin, kautta. | Kiertomaiset tuotanto- ja kulutusjärjestelmät tarjoavat etuja Euroopan taloudelle
  ja yhteiskunnalle
  vähentämällä riippuvuutta luonnonvaroista ja lisäämällä yritysten kilpailukykyä. Ne tarjoavat etuja myös Euroopan kansalaisille luomalla uusia työpaikkoja ja vähentämällä ympäristöön ja ilmastoon kohdistuvia paineita. Teollisuuden muutosten lisäksi siirtyminen vähäpäästöiseen ja resurssitehokkaaseen kiertotalouteen edellyttää myös laajempaa järjestelmän muutosta, jonka on perustuttava järjestelmällisiin ekoinnovatiivisiin ratkaisuihin, uusiin liiketoimintamalleihin, markkinoihin ja investointeihin
  ja standardien tarkistamiseen tai uusien standardien kehittämiseen
  . Ne mahdollistavat infrastruktuurin, sosiaaliset innovointimuutokset kuluttajien käyttäytymisessä sekä hallinnointimallit, jotka edistävät useiden sidosryhmien yhteistyötä sen varmistamiseksi, että tavoitellulla järjestelmämuutoksella saavutetaan paremmat taloudelliset, ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset tulokset (22). Kansainvälisen yhteistyön avaaminen
  voi olla tarpeen mukaan
  tärkeää tiedon vertailukelpoisuuden, tuottamisen ja jakamisen sekä toimien päällekkäisyyksien välttämisen takia esimerkiksi kansainvälisten aloitteiden, kuten kansainvälisten luonnonvarojen kestävää hallintaa edistävän kansainvälisen paneelin, kautta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Kiertomaiset tuotanto- ja kulutusjärjestelmät tarjoavat etuja Euroopan taloudelle vähentämällä riippuvuutta luonnonvaroista ja lisäämällä yritysten kilpailukykyä. Ne tarjoavat etuja myös Euroopan kansalaisille luomalla uusia työpaikkoja ja vähentämällä ympäristöön ja ilmastoon kohdistuvia paineita. Teollisuuden muutosten lisäksi siirtyminen vähäpäästöiseen ja resurssitehokkaaseen kiertotalouteen edellyttää myös laajempaa järjestelmän muutosta, jonka on perustuttava järjestelmällisiin ekoinnovatiivisiin ratkaisuihin, uusiin liiketoimintamalleihin, markkinoihin ja investointeihin. Ne mahdollistavat infrastruktuurin, sosiaaliset innovointimuutokset kuluttajien käyttäytymisessä sekä hallinnointimallit, jotka edistävät useiden sidosryhmien yhteistyötä sen varmistamiseksi, että tavoitellulla järjestelmämuutoksella saavutetaan paremmat taloudelliset, ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset tulokset (22). Kansainvälisen yhteistyön avaaminen
  on
  tärkeää tiedon vertailukelpoisuuden, tuottamisen ja jakamisen sekä toimien päällekkäisyyksien välttämisen takia esimerkiksi kansainvälisten aloitteiden, kuten kansainvälisten luonnonvarojen kestävää hallintaa edistävän kansainvälisen paneelin, kautta.

22

on

Kiertomaiset tuotanto- ja kulutusjärjestelmät tarjoavat etuja Euroopan taloudelle
  ja yhteiskunnalle
  vähentämällä riippuvuutta luonnonvaroista ja lisäämällä yritysten kilpailukykyä. Ne tarjoavat etuja myös Euroopan kansalaisille luomalla uusia työpaikkoja ja vähentämällä ympäristöön ja ilmastoon kohdistuvia paineita. Teollisuuden muutosten lisäksi siirtyminen vähäpäästöiseen ja resurssitehokkaaseen kiertotalouteen edellyttää myös laajempaa järjestelmän muutosta, jonka on perustuttava järjestelmällisiin ekoinnovatiivisiin ratkaisuihin, uusiin liiketoimintamalleihin, markkinoihin ja investointeihin
  ja standardien tarkistamiseen tai uusien standardien kehittämiseen
  . Ne mahdollistavat infrastruktuurin, sosiaaliset innovointimuutokset kuluttajien käyttäytymisessä sekä hallinnointimallit, jotka edistävät useiden sidosryhmien yhteistyötä sen varmistamiseksi, että tavoitellulla järjestelmämuutoksella saavutetaan paremmat taloudelliset, ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset tulokset (22). Kansainvälisen yhteistyön avaaminen
  voi olla tarpeen mukaan
  tärkeää tiedon vertailukelpoisuuden, tuottamisen ja jakamisen sekä toimien päällekkäisyyksien välttämisen takia esimerkiksi kansainvälisten aloitteiden, kuten kansainvälisten luonnonvarojen kestävää hallintaa edistävän kansainvälisen paneelin, kautta.

ja yhteiskunnalle

ja standardien tarkistamiseen tai uusien standardien kehittämiseen

22

voi olla tarpeen mukaan

Tarkistus 188

Tarkistus 188

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.7 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.7 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Systeeminen siirtyminen resurssitehokkaaseen kiertotalouteen, uudet paradigmat kuluttajien vuorovaikutuksessa, uudet liiketoimintamallit
  resurssitehokkuutta
  ja ympäristötehokkuutta varten; tuotteet ja palvelut, jotka edistävät resurssitehokkuutta koko elinkaaren ajan; jakelu-, uudelleenkäyttö-, korjaus-, uudelleenvalmistus-, kierrätys- ja kompostointijärjestelmät; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Systeeminen siirtyminen resurssitehokkaaseen kiertotalouteen, uudet paradigmat kuluttajien vuorovaikutuksessa, uudet liiketoimintamallit
  resurssitehokkuutta
  ja ympäristötehokkuutta varten; tuotteet ja palvelut, jotka edistävät resurssitehokkuutta koko elinkaaren ajan; jakelu-, uudelleenkäyttö-, korjaus-, uudelleenvalmistus-, kierrätys- ja kompostointijärjestelmät;

resurssitehokkuutta

| — | Systeeminen siirtyminen resurssitehokkaaseen kiertotalouteen, uudet paradigmat kuluttajien vuorovaikutuksessa, uudet liiketoimintamallit
  resurssi- ja energiatehokkuutta
  ja ympäristötehokkuutta varten; tuotteet ja palvelut, jotka edistävät resurssitehokkuutta koko elinkaaren ajan; jakelu-, uudelleenkäyttö-, korjaus-, uudelleenvalmistus-, kierrätys- ja kompostointijärjestelmät; |
| --- | --- |

—

Systeeminen siirtyminen resurssitehokkaaseen kiertotalouteen, uudet paradigmat kuluttajien vuorovaikutuksessa, uudet liiketoimintamallit
  resurssi- ja energiatehokkuutta
  ja ympäristötehokkuutta varten; tuotteet ja palvelut, jotka edistävät resurssitehokkuutta koko elinkaaren ajan; jakelu-, uudelleenkäyttö-, korjaus-, uudelleenvalmistus-, kierrätys- ja kompostointijärjestelmät;

resurssi- ja energiatehokkuutta

Tarkistus 189

Tarkistus 189

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.7 alakohta – 2 kohta – 3 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.7 alakohta – 2 kohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Ratkaisut kaupunkien, kaupunkien lähellä olevien alueiden kestävään ja uudistuvaan kehitykseen yhdentämällä kiertotalouden muutos luontoon perustuviin ratkaisuihin sekä teknologisiin, digitaalisiin, sosiaalisiin, kulttuurisiin ja alueellisiin hallinnointiin liittyviin innovaatioihin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Ratkaisut kaupunkien, kaupunkien lähellä olevien alueiden kestävään ja uudistuvaan kehitykseen yhdentämällä kiertotalouden muutos luontoon perustuviin ratkaisuihin sekä teknologisiin, digitaalisiin, sosiaalisiin, kulttuurisiin ja alueellisiin hallinnointiin liittyviin innovaatioihin;

| — | Ratkaisut kaupunkien, kaupunkien lähellä olevien alueiden
  ja maaseudun
  kestävään ja uudistuvaan kehitykseen yhdentämällä kiertotalouden muutos luontoon perustuviin ratkaisuihin sekä teknologisiin, digitaalisiin, sosiaalisiin, kulttuurisiin ja alueellisiin hallinnointiin liittyviin innovaatioihin; |
| --- | --- |

—

Ratkaisut kaupunkien, kaupunkien lähellä olevien alueiden
  ja maaseudun
  kestävään ja uudistuvaan kehitykseen yhdentämällä kiertotalouden muutos luontoon perustuviin ratkaisuihin sekä teknologisiin, digitaalisiin, sosiaalisiin, kulttuurisiin ja alueellisiin hallinnointiin liittyviin innovaatioihin;

ja maaseudun

Tarkistus 190

Tarkistus 190

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.7 alakohta – 2 kohta – 3 a luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.7 alakohta – 2 kohta – 3 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Mukautuminen kokonaan kiertotalouteen perustuvaan lähestymistapaan, johon kuuluu innovatiivisia jätehuolto- ja jätteenkäsittelyratkaisuja ja jonka avulla voidaan ottaa talteen resurssit ja ravinteet, sekä elintarvikejätehuolto kaupunkialueilla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Mukautuminen kokonaan kiertotalouteen perustuvaan lähestymistapaan, johon kuuluu innovatiivisia jätehuolto- ja jätteenkäsittelyratkaisuja ja jonka avulla voidaan ottaa talteen resurssit ja ravinteet, sekä elintarvikejätehuolto kaupunkialueilla;

Mukautuminen kokonaan kiertotalouteen perustuvaan lähestymistapaan, johon kuuluu innovatiivisia jätehuolto- ja jätteenkäsittelyratkaisuja ja jonka avulla voidaan ottaa talteen resurssit ja ravinteet, sekä elintarvikejätehuolto kaupunkialueilla;

Tarkistus 191

Tarkistus 191

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.7 alakohta – 2 kohta – 4 luetelmakohta

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.7 alakohta – 2 kohta – 4 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Ekoinnovointi vaarallisten aineiden ja kemikaalien aiheuttaman ympäristön pilaantumisen ehkäisemiseksi ja korjaamiseksi; etsitään myös kemikaalien, tuotteiden ja jätteiden välistä rajapintaa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Ekoinnovointi vaarallisten aineiden ja kemikaalien aiheuttaman ympäristön pilaantumisen ehkäisemiseksi ja korjaamiseksi; etsitään myös kemikaalien, tuotteiden ja jätteiden välistä rajapintaa;

| — | Ekoinnovointi vaarallisten aineiden ja kemikaalien aiheuttaman ympäristön pilaantumisen ehkäisemiseksi ja korjaamiseksi; etsitään myös
  ekosysteemien,
  kemikaalien, tuotteiden ja jätteiden välistä rajapintaa; |
| --- | --- |

—

Ekoinnovointi vaarallisten aineiden ja kemikaalien aiheuttaman ympäristön pilaantumisen ehkäisemiseksi ja korjaamiseksi; etsitään myös
  ekosysteemien,
  kemikaalien, tuotteiden ja jätteiden välistä rajapintaa;

ekosysteemien,

Tarkistus 192

Tarkistus 192

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.7 alakohta – 2 kohta – 5 a luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 5 alakohta – 5.2 alakohta – 5.2.7 alakohta – 2 kohta – 5 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Parannetaan ymmärrystä kannustimista ja esteistä, jotka liittyvät biopohjaisten tuotteiden käyttöönottoon, tutkimalla kiertotalouteen liittyviä merkintöjä, tuotemerkintöjä, normien soveltamista, sertifiointijärjestelmiä, julkisia hankintoja ja sääntelytoimintaa muun muassa kansainvälisen kilpailun näkökulmasta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Parannetaan ymmärrystä kannustimista ja esteistä, jotka liittyvät biopohjaisten tuotteiden käyttöönottoon, tutkimalla kiertotalouteen liittyviä merkintöjä, tuotemerkintöjä, normien soveltamista, sertifiointijärjestelmiä, julkisia hankintoja ja sääntelytoimintaa muun muassa kansainvälisen kilpailun näkökulmasta.

Parannetaan ymmärrystä kannustimista ja esteistä, jotka liittyvät biopohjaisten tuotteiden käyttöönottoon, tutkimalla kiertotalouteen liittyviä merkintöjä, tuotemerkintöjä, normien soveltamista, sertifiointijärjestelmiä, julkisia hankintoja ja sääntelytoimintaa muun muassa kansainvälisen kilpailun näkökulmasta.

Tarkistus 193

Tarkistus 193

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Korkealaatuinen ja luotettava näyttö on keskeistä hyvien julkisten politiikkojen kannalta. Uudet aloitteet ja ehdotukset EU:n lainsäädännöstä edellyttävät avointa, kattavaa ja tasapainoista näyttöä, kun taas politiikkojen täytäntöönpano edellyttää näyttöä niiden vaikutusten ja edistymisen mittaamiseksi ja seuraamiseksi. | Korkealaatuinen ja luotettava näyttö on keskeistä hyvien julkisten politiikkojen kannalta. Uudet aloitteet ja ehdotukset EU:n lainsäädännöstä edellyttävät avointa, kattavaa ja tasapainoista näyttöä, kun taas politiikkojen täytäntöönpano edellyttää näyttöä
  ja avoimuutta
  niiden vaikutusten ja edistymisen mittaamiseksi ja seuraamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Korkealaatuinen ja luotettava näyttö on keskeistä hyvien julkisten politiikkojen kannalta. Uudet aloitteet ja ehdotukset EU:n lainsäädännöstä edellyttävät avointa, kattavaa ja tasapainoista näyttöä, kun taas politiikkojen täytäntöönpano edellyttää näyttöä niiden vaikutusten ja edistymisen mittaamiseksi ja seuraamiseksi.

Korkealaatuinen ja luotettava näyttö on keskeistä hyvien julkisten politiikkojen kannalta. Uudet aloitteet ja ehdotukset EU:n lainsäädännöstä edellyttävät avointa, kattavaa ja tasapainoista näyttöä, kun taas politiikkojen täytäntöönpano edellyttää näyttöä
  ja avoimuutta
  niiden vaikutusten ja edistymisen mittaamiseksi ja seuraamiseksi.

ja avoimuutta

Tarkistus 194

Tarkistus 194

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.1 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.1 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tietämys ja tieto lisääntyvät räjähdysmäisesti. Jotta poliittiset päättäjät voisivat tulkita ja hyödyntää tietoja, niitä on tarkistettava ja suodatettava. Lisäksi tarvitaan monialaisia tieteellisiä menetelmiä ja analyyttisiä välineitä kaikkien komission yksiköiden käyttöön, jotta voidaan erityisesti ennakoida tulevia yhteiskunnallisia haasteita ja tukea sääntelyn parantamista. Tähän sisältyy innovatiivisia prosesseja, jotta sidosryhmät ja kansalaiset osallistuvat päätöksentekoon. | Tietämys ja tieto lisääntyvät räjähdysmäisesti. Jotta poliittiset päättäjät voisivat tulkita ja hyödyntää tietoja, niitä on tarkistettava ja suodatettava. Lisäksi tarvitaan monialaisia tieteellisiä menetelmiä ja analyyttisiä välineitä kaikkien komission yksiköiden käyttöön, jotta voidaan erityisesti ennakoida tulevia yhteiskunnallisia haasteita
  ja/tai reagoida niihin ajoissa
  ja tukea sääntelyn parantamista. Tähän sisältyy innovatiivisia prosesseja, jotta sidosryhmät ja kansalaiset osallistuvat päätöksentekoon. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tietämys ja tieto lisääntyvät räjähdysmäisesti. Jotta poliittiset päättäjät voisivat tulkita ja hyödyntää tietoja, niitä on tarkistettava ja suodatettava. Lisäksi tarvitaan monialaisia tieteellisiä menetelmiä ja analyyttisiä välineitä kaikkien komission yksiköiden käyttöön, jotta voidaan erityisesti ennakoida tulevia yhteiskunnallisia haasteita ja tukea sääntelyn parantamista. Tähän sisältyy innovatiivisia prosesseja, jotta sidosryhmät ja kansalaiset osallistuvat päätöksentekoon.

Tietämys ja tieto lisääntyvät räjähdysmäisesti. Jotta poliittiset päättäjät voisivat tulkita ja hyödyntää tietoja, niitä on tarkistettava ja suodatettava. Lisäksi tarvitaan monialaisia tieteellisiä menetelmiä ja analyyttisiä välineitä kaikkien komission yksiköiden käyttöön, jotta voidaan erityisesti ennakoida tulevia yhteiskunnallisia haasteita
  ja/tai reagoida niihin ajoissa
  ja tukea sääntelyn parantamista. Tähän sisältyy innovatiivisia prosesseja, jotta sidosryhmät ja kansalaiset osallistuvat päätöksentekoon.

ja/tai reagoida niihin ajoissa

Tarkistus 195

Tarkistus 195

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.1 alakohta – 2 kohta – 4 luetelmakohta

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.1 alakohta – 2 kohta – 4 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Tietojen hallinta, tietojen jakaminen ja johdonmukaisuus. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Tietojen hallinta, tietojen jakaminen ja johdonmukaisuus.

| — | OIKEUDENMUKAINEN
  tietojen hallinta, tietojen jakaminen ja johdonmukaisuus. |
| --- | --- |

—

OIKEUDENMUKAINEN
  tietojen hallinta, tietojen jakaminen ja johdonmukaisuus.

OIKEUDENMUKAINEN

Tarkistus 196

Tarkistus 196

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – johdantokappale

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.2.2. | Maailmanlaajuiset haasteet |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.2.2.

Maailmanlaajuiset haasteet

| 6.2.2. | Maailmanlaajuiset haasteet
  ja Euroopan kilpailukyky |
| --- | --- |

6.2.2.

Maailmanlaajuiset haasteet
  ja Euroopan kilpailukyky

ja Euroopan kilpailukyky

Tarkistus 197

Tarkistus 197

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Yhteinen tutkimuskeskus antaa panoksensa erityisiin EU:n politiikkoihin ja sitoumuksiin, joita käsitellään
  viidessä
  maailmanlaajuisten haasteiden klusterissa, ja erityisesti EU:n sitoumuksiin saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet. | Yhteinen tutkimuskeskus antaa panoksensa erityisiin EU:n politiikkoihin ja sitoumuksiin, joita käsitellään
  kuudessa
  yhteiskunnallisten haasteiden klusterissa, ja erityisesti EU:n sitoumuksiin saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Yhteinen tutkimuskeskus antaa panoksensa erityisiin EU:n politiikkoihin ja sitoumuksiin, joita käsitellään
  viidessä
  maailmanlaajuisten haasteiden klusterissa, ja erityisesti EU:n sitoumuksiin saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet.

viidessä

Yhteinen tutkimuskeskus antaa panoksensa erityisiin EU:n politiikkoihin ja sitoumuksiin, joita käsitellään
  kuudessa
  yhteiskunnallisten haasteiden klusterissa, ja erityisesti EU:n sitoumuksiin saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet.

kuudessa

Tarkistus 198

Tarkistus 198

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 2 alakohta – johdantokappale

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 2 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2. | Osallistava ja
  turvallinen
  yhteiskunta |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.

Osallistava ja
  turvallinen
  yhteiskunta

turvallinen

| 2. | Osallistava ja
  luova
  yhteiskunta |
| --- | --- |

2.

Osallistava ja
  luova
  yhteiskunta

luova

Tarkistus 199

Tarkistus 199

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 2 alakohta – 1 luetelmakohta

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 2 alakohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Tutkimus, joka koskee epätasa-arvoa, köyhyyttä ja syrjäytymistä, sosiaalista liikkuvuutta, kulttuurien monimuotoisuutta ja taitoja; talouteen ja yhteiskuntaan kohdistuvien sosiaalisten, väestötieteellisten ja teknologisten muutosten arviointi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Tutkimus, joka koskee epätasa-arvoa, köyhyyttä ja syrjäytymistä, sosiaalista liikkuvuutta, kulttuurien monimuotoisuutta ja taitoja; talouteen ja yhteiskuntaan kohdistuvien sosiaalisten, väestötieteellisten ja teknologisten muutosten arviointi;

| — | Tutkimus, joka koskee epätasa-arvoa, köyhyyttä ja syrjäytymistä, sosiaalista liikkuvuutta, kulttuurien monimuotoisuutta ja taitoja; talouteen ja yhteiskuntaan kohdistuvien sosiaalisten, väestötieteellisten
  , maantieteellisten
  ja teknologisten muutosten arviointi; |
| --- | --- |

—

Tutkimus, joka koskee epätasa-arvoa, köyhyyttä ja syrjäytymistä, sosiaalista liikkuvuutta, kulttuurien monimuotoisuutta ja taitoja; talouteen ja yhteiskuntaan kohdistuvien sosiaalisten, väestötieteellisten
  , maantieteellisten
  ja teknologisten muutosten arviointi;

, maantieteellisten

Tarkistus 200

Tarkistus 200

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 2 alakohta – 2 luetelmakohta

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 2 alakohta – 2 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Tuki kulttuuriperinnön säilyttämiselle; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Tuki kulttuuriperinnön säilyttämiselle;

| — | Kulttuurialan ja luovien alojen taloudellista ja sosiaalista panosta koskeva tutkimus, mukaan lukien tilastojen laatiminen ja
  tuki
  aineellisen ja aineettoman
  kulttuuriperinnön säilyttämiselle; |
| --- | --- |

—

Kulttuurialan ja luovien alojen taloudellista ja sosiaalista panosta koskeva tutkimus, mukaan lukien tilastojen laatiminen ja
  tuki
  aineellisen ja aineettoman
  kulttuuriperinnön säilyttämiselle;

Kulttuurialan ja luovien alojen taloudellista ja sosiaalista panosta koskeva tutkimus, mukaan lukien tilastojen laatiminen ja

aineellisen ja aineettoman

Tarkistus 201

Tarkistus 201

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 2 alakohta – 3 a luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 2 alakohta – 3 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Tutkimus tieteellisten ja teknologisten muutosten yhteiskunnallisista vaikutuksista jäsenvaltioihin ja alueisiin, kansalaiset mukaan luettuna; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Tutkimus tieteellisten ja teknologisten muutosten yhteiskunnallisista vaikutuksista jäsenvaltioihin ja alueisiin, kansalaiset mukaan luettuna;

Tutkimus tieteellisten ja teknologisten muutosten yhteiskunnallisista vaikutuksista jäsenvaltioihin ja alueisiin, kansalaiset mukaan luettuna;

Tarkistus 202

Tarkistus 202

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 2 a alakohta (uusi)

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 2 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a. | Turvallinen yhteiskunta |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.

2 a.

Turvallinen yhteiskunta

Tarkistus 203

Tarkistus 203

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 3 alakohta – johdantokappale

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 3 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3. | Digitaalitalous ja -teknologia
  ja
  teollisuus |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.

Digitaalitalous ja -teknologia
  ja
  teollisuus

ja

| 3. | Digitaalitalous ja -teknologia, teollisuus
  ja avaruusala |
| --- | --- |

3.

Digitaalitalous ja -teknologia, teollisuus
  ja avaruusala

ja avaruusala

Tarkistus 204

Tarkistus 204

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 3 alakohta – 4 luetelmakohta

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 3 alakohta – 4 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Nanoteknologian ja muiden kehitystä vauhdittavien keskeisten teknologioiden tutkimus; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Nanoteknologian ja muiden kehitystä vauhdittavien keskeisten teknologioiden tutkimus;

Nanoteknologian ja muiden kehitystä vauhdittavien keskeisten teknologioiden tutkimus;

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 205

Tarkistus 205

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 4 alakohta – 1 luetelmakohta

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 4 alakohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Tuki EU:n ilmasto-, energia- ja liikennepolitiikkojen täytäntöönpanolle,
  siirtymiselle vähähiiliseen talouteen
  ja strategioille irtautumiseksi hiilestä
  vuoteen 2050 mennessä
  ; yhdennettyjen kansallisten ilmasto- ja energiasuunnitelmien analyysi; hiilestä irtautumisen suunnitelmien arviointi kaikilla aloilla, mukaan lukien maatalous sekä maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätalous; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Tuki EU:n ilmasto-, energia- ja liikennepolitiikkojen täytäntöönpanolle,
  siirtymiselle vähähiiliseen talouteen
  ja strategioille irtautumiseksi hiilestä
  vuoteen 2050 mennessä
  ; yhdennettyjen kansallisten ilmasto- ja energiasuunnitelmien analyysi; hiilestä irtautumisen suunnitelmien arviointi kaikilla aloilla, mukaan lukien maatalous sekä maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätalous;

siirtymiselle vähähiiliseen talouteen

vuoteen 2050 mennessä

| — | Tuki EU:n ilmasto-, energia- ja liikennepolitiikkojen täytäntöönpanolle,
  skenaarioiden avaamiselle siirtymiselle kohti kasvihuonekaasupäästötöntä taloutta, vähähiiliset teknologiat mukaan lukien,
  ja strategioille irtautumiseksi hiilestä; yhdennettyjen kansallisten ilmasto- ja energiasuunnitelmien analyysi; hiilestä irtautumisen suunnitelmien arviointi kaikilla aloilla, mukaan lukien maatalous sekä maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätalous; |
| --- | --- |

—

Tuki EU:n ilmasto-, energia- ja liikennepolitiikkojen täytäntöönpanolle,
  skenaarioiden avaamiselle siirtymiselle kohti kasvihuonekaasupäästötöntä taloutta, vähähiiliset teknologiat mukaan lukien,
  ja strategioille irtautumiseksi hiilestä; yhdennettyjen kansallisten ilmasto- ja energiasuunnitelmien analyysi; hiilestä irtautumisen suunnitelmien arviointi kaikilla aloilla, mukaan lukien maatalous sekä maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätalous;

skenaarioiden avaamiselle siirtymiselle kohti kasvihuonekaasupäästötöntä taloutta, vähähiiliset teknologiat mukaan lukien,

Tarkistus 206

Tarkistus 206

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 4 alakohta – 2 luetelmakohta

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 4 alakohta – 2 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Haavoittuvien ekosysteemien ja kriittisten talouden alojen ja infrastruktuurien
  riskinarviointi
  , jossa keskitytään sopeutumisstrategioihin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Haavoittuvien ekosysteemien ja kriittisten talouden alojen ja infrastruktuurien
  riskinarviointi
  , jossa keskitytään sopeutumisstrategioihin;

riskinarviointi

| — | Haavoittuvien ekosysteemien ja kriittisten talouden alojen ja infrastruktuurien
  riskien ja mahdollisten ratkaisujen arviointi
  , jossa keskitytään
  hillitsemis- ja
  sopeutumisstrategioihin; |
| --- | --- |

—

Haavoittuvien ekosysteemien ja kriittisten talouden alojen ja infrastruktuurien
  riskien ja mahdollisten ratkaisujen arviointi
  , jossa keskitytään
  hillitsemis- ja
  sopeutumisstrategioihin;

riskien ja mahdollisten ratkaisujen arviointi

hillitsemis- ja

Tarkistus 207

Tarkistus 207

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 4 alakohta – 3 luetelmakohta

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 4 alakohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Energiaunionin tutkimus- ja innovointiulottuvuuden analyysi; EU:n kilpailukyvyn arviointi maailmanlaajuisilla puhtaan energian markkinoilla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Energiaunionin tutkimus- ja innovointiulottuvuuden analyysi; EU:n kilpailukyvyn arviointi maailmanlaajuisilla puhtaan energian markkinoilla;

| — | Energiaunionin tutkimus- ja innovointiulottuvuuden analyysi; EU:n kilpailukyvyn arviointi maailmanlaajuisilla puhtaan energian
  , etenkin uusiutuvien energiamuotojen,
  markkinoilla; |
| --- | --- |

—

Energiaunionin tutkimus- ja innovointiulottuvuuden analyysi; EU:n kilpailukyvyn arviointi maailmanlaajuisilla puhtaan energian
  , etenkin uusiutuvien energiamuotojen,
  markkinoilla;

, etenkin uusiutuvien energiamuotojen,

Tarkistus 208

Tarkistus 208

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 4 alakohta – 5 luetelmakohta

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 4 alakohta – 5 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Rakennusten, älykkäiden ja kestävien kaupunkien sekä teollisuuden energiankäytön arviointi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Rakennusten, älykkäiden ja kestävien kaupunkien sekä teollisuuden energiankäytön arviointi;

| — | Rakennusten, älykkäiden ja kestävien kaupunkien sekä teollisuuden energiankäytön
  ja ilmastonmuutoksen hillitsemispotentiaalin
  arviointi; |
| --- | --- |

—

Rakennusten, älykkäiden ja kestävien kaupunkien sekä teollisuuden energiankäytön
  ja ilmastonmuutoksen hillitsemispotentiaalin
  arviointi;

ja ilmastonmuutoksen hillitsemispotentiaalin

Tarkistus 209

Tarkistus 209

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 4 alakohta – 8 luetelmakohta

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 4 alakohta – 8 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Tuki
  energiasiirtymälle
  , mukaan lukien
  kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus sekä puhdas energia EU:n saarille, herkille alueille
  ja
  Afrikalle
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Tuki
  energiasiirtymälle
  , mukaan lukien
  kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus sekä puhdas energia EU:n saarille, herkille alueille
  ja
  Afrikalle
  ;

energiasiirtymälle

kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus sekä puhdas energia EU:n saarille, herkille alueille

Afrikalle

| — | Tuki
  siirtymiselle kohti vähähiilisiä energiajärjestelmiä
  , mukaan lukien
  erittäin tehokkaat
  ja
  uusiutuviin lähteisiin perustuvat järjestelmät
  ; |
| --- | --- |

—

Tuki
  siirtymiselle kohti vähähiilisiä energiajärjestelmiä
  , mukaan lukien
  erittäin tehokkaat
  ja
  uusiutuviin lähteisiin perustuvat järjestelmät
  ;

siirtymiselle kohti vähähiilisiä energiajärjestelmiä

erittäin tehokkaat

uusiutuviin lähteisiin perustuvat järjestelmät

Tarkistus 210

Tarkistus 210

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 5 alakohta – johdantokappale

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 5 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5. | Elintarvikkeet
  ja
  luonnonvarat |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.

Elintarvikkeet
  ja
  luonnonvarat

ja

| 5. | Elintarvikkeet, luonnonvarat
  ja maatalous |
| --- | --- |

5.

Elintarvikkeet, luonnonvarat
  ja maatalous

ja maatalous

Tarkistus 211

Tarkistus 211

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 5 alakohta – 1 luetelmakohta

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 5 alakohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Tutkimus, joka liittyy maahan, maaperään, metsätalouteen, veteen ja merien luonnonvaroihin, raaka-aineisiin ja biologiseen monimuotoisuuteen, jotta voidaan tukea luonnon pääoman tehokasta säilyttämistä, korjaamista ja kestävää käyttöä, mukaan lukien kestävä luonnonvarojen hallinta Afrikassa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Tutkimus, joka liittyy maahan, maaperään, metsätalouteen, veteen ja merien luonnonvaroihin, raaka-aineisiin ja biologiseen monimuotoisuuteen, jotta voidaan tukea luonnon pääoman tehokasta säilyttämistä, korjaamista ja kestävää käyttöä, mukaan lukien kestävä luonnonvarojen hallinta Afrikassa;

| — | Tutkimus, joka liittyy maahan, maaperään, metsätalouteen, veteen ja merien luonnonvaroihin, raaka-aineisiin ja biologiseen monimuotoisuuteen, jotta voidaan tukea luonnon pääoman tehokasta säilyttämistä, korjaamista ja kestävää käyttöä, mukaan lukien
  oikeudenmukainen ja
  kestävä luonnonvarojen hallinta Afrikassa; |
| --- | --- |

—

Tutkimus, joka liittyy maahan, maaperään, metsätalouteen, veteen ja merien luonnonvaroihin, raaka-aineisiin ja biologiseen monimuotoisuuteen, jotta voidaan tukea luonnon pääoman tehokasta säilyttämistä, korjaamista ja kestävää käyttöä, mukaan lukien
  oikeudenmukainen ja
  kestävä luonnonvarojen hallinta Afrikassa;

oikeudenmukainen ja

Tarkistus 212

Tarkistus 212

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 5 alakohta – 3 luetelmakohta

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 5 alakohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Ilmastonmuutoksen arviointi ja mahdolliset hillitsemis- ja sopeutumistoimenpiteet maatalous-
  ja kalastuspolitiikassa
  , mukaan lukien elintarviketurva; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Ilmastonmuutoksen arviointi ja mahdolliset hillitsemis- ja sopeutumistoimenpiteet maatalous-
  ja kalastuspolitiikassa
  , mukaan lukien elintarviketurva;

ja kalastuspolitiikassa

| — | Ilmastonmuutoksen arviointi ja mahdolliset hillitsemis- ja sopeutumistoimenpiteet maatalous-
  , kalastus- ja metsätalouspolitiikassa
  , mukaan lukien elintarviketurva; |
| --- | --- |

—

Ilmastonmuutoksen arviointi ja mahdolliset hillitsemis- ja sopeutumistoimenpiteet maatalous-
  , kalastus- ja metsätalouspolitiikassa
  , mukaan lukien elintarviketurva;

, kalastus- ja metsätalouspolitiikassa

Tarkistus 213

Tarkistus 213

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 5 alakohta – 4 luetelmakohta

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.2 alakohta – 2 kohta – 5 alakohta – 4 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | EU:n ja naapurimaiden
  maatalousresurssien
  seuranta ja ennustaminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

EU:n ja naapurimaiden
  maatalousresurssien
  seuranta ja ennustaminen;

maatalousresurssien

| — | EU:n ja naapurimaiden
  maa- ja metsätalousresurssien
  seuranta ja ennustaminen; |
| --- | --- |

—

EU:n ja naapurimaiden
  maa- ja metsätalousresurssien
  seuranta ja ennustaminen;

maa- ja metsätalousresurssien

Tarkistus 214

Tarkistus 214

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.3 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.3 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Yhteinen tutkimuskeskus edistää innovointia ja teknologiansiirtoa. Se tukee sisämarkkinoiden toimintaa ja unionin talouden hallintaa. Se edistää sellaisten politiikkojen kehittämistä ja seurantaa, jotka kohdistuvat entistä sosiaalisempaan ja kestävämpään Eurooppaan. Se tukee EU:n ulkoista ulottuvuutta ja kansainvälisiä tavoitteita sekä auttaa edistämään hyvää hallintotapaa. Hyvin toimivat sisämarkkinat, joilla on vahva talouden ohjausjärjestelmä ja oikeudenmukainen sosiaalinen järjestelmä, edistävät innovointia
  ja
  kilpailukykyä. | Yhteinen tutkimuskeskus edistää innovointia ja teknologiansiirtoa. Se tukee sisämarkkinoiden toimintaa ja unionin talouden hallintaa. Se edistää sellaisten politiikkojen kehittämistä ja seurantaa, jotka kohdistuvat entistä sosiaalisempaan ja kestävämpään Eurooppaan. Se tukee EU:n ulkoista ulottuvuutta ja kansainvälisiä tavoitteita sekä auttaa edistämään hyvää hallintotapaa. Hyvin toimivat sisämarkkinat, joilla on vahva talouden ohjausjärjestelmä ja oikeudenmukainen sosiaalinen järjestelmä, edistävät innovointia, kilpailukykyä
  , työpaikkojen luomista, sosiaalista osallisuutta ja hyvinvointia
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Yhteinen tutkimuskeskus edistää innovointia ja teknologiansiirtoa. Se tukee sisämarkkinoiden toimintaa ja unionin talouden hallintaa. Se edistää sellaisten politiikkojen kehittämistä ja seurantaa, jotka kohdistuvat entistä sosiaalisempaan ja kestävämpään Eurooppaan. Se tukee EU:n ulkoista ulottuvuutta ja kansainvälisiä tavoitteita sekä auttaa edistämään hyvää hallintotapaa. Hyvin toimivat sisämarkkinat, joilla on vahva talouden ohjausjärjestelmä ja oikeudenmukainen sosiaalinen järjestelmä, edistävät innovointia
  ja
  kilpailukykyä.

ja

Yhteinen tutkimuskeskus edistää innovointia ja teknologiansiirtoa. Se tukee sisämarkkinoiden toimintaa ja unionin talouden hallintaa. Se edistää sellaisten politiikkojen kehittämistä ja seurantaa, jotka kohdistuvat entistä sosiaalisempaan ja kestävämpään Eurooppaan. Se tukee EU:n ulkoista ulottuvuutta ja kansainvälisiä tavoitteita sekä auttaa edistämään hyvää hallintotapaa. Hyvin toimivat sisämarkkinat, joilla on vahva talouden ohjausjärjestelmä ja oikeudenmukainen sosiaalinen järjestelmä, edistävät innovointia, kilpailukykyä
  , työpaikkojen luomista, sosiaalista osallisuutta ja hyvinvointia
  .

, työpaikkojen luomista, sosiaalista osallisuutta ja hyvinvointia

Tarkistus 215

Tarkistus 215

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.4 alakohta – 2 kohta – 5 luetelmakohta

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.4 alakohta – 2 kohta – 5 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Avoin tiede ja avoimet tiedot. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Avoin tiede ja avoimet tiedot.

| — | Avoin tiede ja avoimet
  FAIR-periaatteiden mukaiset
  tiedot. |
| --- | --- |

—

Avoin tiede ja avoimet
  FAIR-periaatteiden mukaiset
  tiedot.

FAIR-periaatteiden mukaiset

Tarkistus 216

Tarkistus 216

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.5 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

Liite I – osa II – 6 alakohta – 6.2 alakohta – 6.2.5 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Alueellisten ja kaupunkipolitiikkojen täytäntöönpano, älykkäät erikoistumisstrategiat, strategiat siirtymäalueiden taloudelliseen muutokseen, yhdennetyt
  kaupunkikehitysstrategiat
  ja -tiedot; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Alueellisten ja kaupunkipolitiikkojen täytäntöönpano, älykkäät erikoistumisstrategiat, strategiat siirtymäalueiden taloudelliseen muutokseen, yhdennetyt
  kaupunkikehitysstrategiat
  ja -tiedot;

kaupunkikehitysstrategiat

| — | Alueellisten ja kaupunkipolitiikkojen täytäntöönpano, älykkäät erikoistumisstrategiat, strategiat siirtymäalueiden taloudelliseen muutokseen, yhdennetyt
  kaupunkien ja maaseudun kehitysstrategiat
  ja -tiedot; |
| --- | --- |

—

Alueellisten ja kaupunkipolitiikkojen täytäntöönpano, älykkäät erikoistumisstrategiat, strategiat siirtymäalueiden taloudelliseen muutokseen, yhdennetyt
  kaupunkien ja maaseudun kehitysstrategiat
  ja -tiedot;

kaupunkien ja maaseudun kehitysstrategiat

Tarkistus 217

Tarkistus 217

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III

Liite I – osa III

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| III PILARI
  AVOIN INNOVOINTI | III PILARI
  INNOVOIVA EUROOPPA |
| Avoin innovointi on ratkaisevan tärkeää EU:lle, jotta se voi jatkossakin luoda vaurautta kansalaisilleen ja vastata tulevaisuuden haasteisiin. Sen toteuttaminen edellyttää järjestelmällistä, monialaista ja monipuolista lähestymistapaa. Euroopan taloudellinen kehitys, sosiaalinen hyvinvointi ja elämänlaatu perustuvat sen kykyyn parantaa tuottavuutta ja kasvua, mikä vuorostaan riippuu voimakkaasti sen innovointikyvystä. Innovointi on keskeinen tekijä myös
  EU: n
  edessä olevien tärkeiden haasteiden ratkaisemisessa. | Avoin innovointi on ratkaisevan tärkeää EU:lle, jotta se voi jatkossakin luoda vaurautta kansalaisilleen ja vastata tulevaisuuden haasteisiin. Sen toteuttaminen edellyttää järjestelmällistä, monialaista ja monipuolista lähestymistapaa. Euroopan taloudellinen kehitys, sosiaalinen hyvinvointi ja elämänlaatu perustuvat sen kykyyn parantaa tuottavuutta ja kasvua, mikä vuorostaan riippuu voimakkaasti sen innovointikyvystä. Innovointi on keskeinen tekijä myös
  EU:n
  edessä olevien tärkeiden haasteiden ratkaisemisessa. |
| Innovointi on myös Euroopan horisontti -puiteohjelman ydin, kuten se on ollut aiemmissakin ohjelmissa. Uusien ideoiden, tuotteiden ja prosessien etsiminen on Euroopan horisontti -puiteohjelman tavoitteiden ja toimintatapojen perustana aina strategisesta ohjelmoinnista ehdotuspyyntöihin, ja se on mukana kaikissa tuetuissa hankkeissa niiden alusta loppuun saakka, ”sinisen taivaan” tutkimuksesta teollisiin tai teknologisiin etenemissuunnitelmiin ja missioihin. | Innovointi on myös Euroopan horisontti -puiteohjelman ydin, kuten se on ollut aiemmissakin ohjelmissa. Uusien ideoiden, tuotteiden ja prosessien etsiminen on Euroopan horisontti -puiteohjelman tavoitteiden ja toimintatapojen perustana aina strategisesta ohjelmoinnista ehdotuspyyntöihin, ja se on mukana kaikissa tuetuissa hankkeissa niiden alusta loppuun saakka, ”sinisen taivaan” tutkimuksesta teollisiin tai teknologisiin etenemissuunnitelmiin ja missioihin. |
| Innovointi ansaitsee kuitenkin vielä erityistoimenpiteitä, sillä EU:n on päättäväisesti parannettava edellytyksiä ja ympäristöä, joissa Euroopan innovaatiotoiminta voi menestyä, jotta toimijat jakavat ideoita nopeasti innovointiekosysteemissä ja uudet ideat ja teknologiat muutetaan viipymättä tulevaisuuden tuotteiksi ja palveluiksi, joita EU tarvitsee päästäkseen tavoitteisiin. | Innovointi ansaitsee kuitenkin vielä erityistoimenpiteitä, sillä EU:n on päättäväisesti parannettava edellytyksiä ja ympäristöä, joissa Euroopan innovaatiotoiminta voi menestyä, jotta toimijat jakavat ideoita nopeasti innovointiekosysteemissä ja uudet ideat ja teknologiat muutetaan viipymättä tulevaisuuden tuotteiksi ja palveluiksi, joita EU tarvitsee päästäkseen tavoitteisiin. |
| Viime vuosikymmenien aikana on nähty merkittävien ja maailmanlaajuisten uusien markkinoiden syntyminen viihde-, media-, terveydenhuolto-, majoitus- ja vähittäismyyntialoilla. Nämä markkinat perustuvat tieto- ja viestintätekniikan, biotekniikan, internetin ja alustatalouden läpimurtoinnovaatioihin. Näitä markkinoita luovia innovaatioita, jotka vaikuttavat koko EU:n talouteen, käyttävät nopeasti kasvavat ja usein myös uudet yritykset. Mutta vain muutamat niistä ovat peräisin EU:sta. | Viime vuosikymmenien aikana on nähty merkittävien ja maailmanlaajuisten uusien markkinoiden syntyminen viihde-, media-,
  viestintä-,
  terveydenhuolto-, majoitus- ja vähittäismyyntialoilla. Nämä markkinat perustuvat tieto- ja viestintätekniikan, biotekniikan, internetin ja alustatalouden läpimurtoinnovaatioihin. Näitä markkinoita luovia innovaatioita, jotka vaikuttavat koko EU:n talouteen, käyttävät nopeasti kasvavat ja usein myös uudet yritykset. Mutta vain muutamat niistä ovat peräisin EU:sta. |
| Uusi maailmanlaajuinen läpimurtoinnovaatioiden aalto on kehittymässä, ja se perustuu ”syvällisemmän tekniikan” teknologioihin, kuten lohkoketjuihin, tekoälyyn, genomiikkaan ja robotiikkaan sekä muihin teknologioihin, jotka voivat tulla myös yksittäisiltä innovaattoreilta ja kansalaisyhteisöiltä. Niille on yhteistä se, että ne ovat muotoutumassa eri teknologioiden, teollisuudenalojen ja tieteenalojen välisessä risteyksessä, ne tarjoavat radikaalisti uusia tuote-, prosessi-, palvelu- ja liiketoimintayhdistelmiä ja niillä on mahdollisuuksia avata uusia markkinoita maailmanlaajuisesti. Ne vaikuttavat myös muihin aloihin, kuten valmistukseen, rahoituspalveluihin, liikenteeseen tai energiaan. | Uusi maailmanlaajuinen läpimurtoinnovaatioiden
  ja disruptiivisten innovaatioiden, myös sosiaalisten ja teknologisten innovaatioiden,
  aalto on kehittymässä, ja se perustuu ”syvällisemmän tekniikan” teknologioihin, kuten lohkoketjuihin, tekoälyyn, genomiikkaan ja robotiikkaan sekä muihin teknologioihin, jotka voivat tulla
  paitsi yrityksiltä tai tutkimusorganisaatioilta
  myös yksittäisiltä innovaattoreilta ja kansalaisyhteisöiltä. Niille on yhteistä se, että ne ovat muotoutumassa eri teknologioiden, teollisuudenalojen ja tieteenalojen välisessä risteyksessä, ne tarjoavat radikaalisti uusia tuote-, prosessi-, palvelu-
  , normi-
  ja liiketoimintayhdistelmiä ja niillä on mahdollisuuksia avata uusia markkinoita maailmanlaajuisesti. Ne vaikuttavat myös muihin aloihin, kuten valmistukseen, rahoituspalveluihin, liikenteeseen tai energiaan. |
| Euroopan on ratsastettava tuolla aallolla. Se on hyvissä asemissa, kun uusi aalto tulee ”syvällisen tekniikan” aloille, kuten tekoälyyn, kvanttiteknologioihin ja puhtaisiin energianlähteisiin, joissa Euroopalla on tiettyjä kilpailuetuja tieteen ja tietämyksen suhteen. Se voi myös rakentaa toimintansa tiiviiseen julkisen ja yksityisen sektorin väliseen yhteistyöhön (esimerkiksi terveydenhuollossa tai energiassa). | Euroopan on ratsastettava tuolla aallolla. Se on hyvissä asemissa, kun uusi aalto tulee ”syvällisen tekniikan” aloille, kuten tekoälyyn, kvanttiteknologioihin ja puhtaisiin energianlähteisiin, joissa Euroopalla on tiettyjä kilpailuetuja tieteen ja tietämyksen suhteen. Se voi myös rakentaa toimintansa tiiviiseen julkisen ja yksityisen sektorin väliseen yhteistyöhön (esimerkiksi terveydenhuollossa tai energiassa). |
| Jotta Eurooppa voisi johtaa uutta läpimurtoinnovaatiota, on vastattava seuraaviin haasteisiin: | Jotta Eurooppa voisi johtaa uutta läpimurtoinnovaatiota, on vastattava seuraaviin haasteisiin: |
| — | Parannetaan tieteen muutosta innovaatioiksi, jotta voidaan nopeuttaa ideoiden, teknologioiden ja kykyjen siirtämistä tutkimusperustasta start-up-yrityksiin ja teollisuuteen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

III PILARI
  AVOIN INNOVOINTI

AVOIN INNOVOINTI

III PILARI
  INNOVOIVA EUROOPPA

INNOVOIVA EUROOPPA

Avoin innovointi on ratkaisevan tärkeää EU:lle, jotta se voi jatkossakin luoda vaurautta kansalaisilleen ja vastata tulevaisuuden haasteisiin. Sen toteuttaminen edellyttää järjestelmällistä, monialaista ja monipuolista lähestymistapaa. Euroopan taloudellinen kehitys, sosiaalinen hyvinvointi ja elämänlaatu perustuvat sen kykyyn parantaa tuottavuutta ja kasvua, mikä vuorostaan riippuu voimakkaasti sen innovointikyvystä. Innovointi on keskeinen tekijä myös
  EU: n
  edessä olevien tärkeiden haasteiden ratkaisemisessa.

EU: n

Avoin innovointi on ratkaisevan tärkeää EU:lle, jotta se voi jatkossakin luoda vaurautta kansalaisilleen ja vastata tulevaisuuden haasteisiin. Sen toteuttaminen edellyttää järjestelmällistä, monialaista ja monipuolista lähestymistapaa. Euroopan taloudellinen kehitys, sosiaalinen hyvinvointi ja elämänlaatu perustuvat sen kykyyn parantaa tuottavuutta ja kasvua, mikä vuorostaan riippuu voimakkaasti sen innovointikyvystä. Innovointi on keskeinen tekijä myös
  EU:n
  edessä olevien tärkeiden haasteiden ratkaisemisessa.

EU:n

Innovointi on myös Euroopan horisontti -puiteohjelman ydin, kuten se on ollut aiemmissakin ohjelmissa. Uusien ideoiden, tuotteiden ja prosessien etsiminen on Euroopan horisontti -puiteohjelman tavoitteiden ja toimintatapojen perustana aina strategisesta ohjelmoinnista ehdotuspyyntöihin, ja se on mukana kaikissa tuetuissa hankkeissa niiden alusta loppuun saakka, ”sinisen taivaan” tutkimuksesta teollisiin tai teknologisiin etenemissuunnitelmiin ja missioihin.

Innovointi on myös Euroopan horisontti -puiteohjelman ydin, kuten se on ollut aiemmissakin ohjelmissa. Uusien ideoiden, tuotteiden ja prosessien etsiminen on Euroopan horisontti -puiteohjelman tavoitteiden ja toimintatapojen perustana aina strategisesta ohjelmoinnista ehdotuspyyntöihin, ja se on mukana kaikissa tuetuissa hankkeissa niiden alusta loppuun saakka, ”sinisen taivaan” tutkimuksesta teollisiin tai teknologisiin etenemissuunnitelmiin ja missioihin.

Innovointi ansaitsee kuitenkin vielä erityistoimenpiteitä, sillä EU:n on päättäväisesti parannettava edellytyksiä ja ympäristöä, joissa Euroopan innovaatiotoiminta voi menestyä, jotta toimijat jakavat ideoita nopeasti innovointiekosysteemissä ja uudet ideat ja teknologiat muutetaan viipymättä tulevaisuuden tuotteiksi ja palveluiksi, joita EU tarvitsee päästäkseen tavoitteisiin.

Innovointi ansaitsee kuitenkin vielä erityistoimenpiteitä, sillä EU:n on päättäväisesti parannettava edellytyksiä ja ympäristöä, joissa Euroopan innovaatiotoiminta voi menestyä, jotta toimijat jakavat ideoita nopeasti innovointiekosysteemissä ja uudet ideat ja teknologiat muutetaan viipymättä tulevaisuuden tuotteiksi ja palveluiksi, joita EU tarvitsee päästäkseen tavoitteisiin.

Viime vuosikymmenien aikana on nähty merkittävien ja maailmanlaajuisten uusien markkinoiden syntyminen viihde-, media-, terveydenhuolto-, majoitus- ja vähittäismyyntialoilla. Nämä markkinat perustuvat tieto- ja viestintätekniikan, biotekniikan, internetin ja alustatalouden läpimurtoinnovaatioihin. Näitä markkinoita luovia innovaatioita, jotka vaikuttavat koko EU:n talouteen, käyttävät nopeasti kasvavat ja usein myös uudet yritykset. Mutta vain muutamat niistä ovat peräisin EU:sta.

Viime vuosikymmenien aikana on nähty merkittävien ja maailmanlaajuisten uusien markkinoiden syntyminen viihde-, media-,
  viestintä-,
  terveydenhuolto-, majoitus- ja vähittäismyyntialoilla. Nämä markkinat perustuvat tieto- ja viestintätekniikan, biotekniikan, internetin ja alustatalouden läpimurtoinnovaatioihin. Näitä markkinoita luovia innovaatioita, jotka vaikuttavat koko EU:n talouteen, käyttävät nopeasti kasvavat ja usein myös uudet yritykset. Mutta vain muutamat niistä ovat peräisin EU:sta.

viestintä-,

Uusi maailmanlaajuinen läpimurtoinnovaatioiden aalto on kehittymässä, ja se perustuu ”syvällisemmän tekniikan” teknologioihin, kuten lohkoketjuihin, tekoälyyn, genomiikkaan ja robotiikkaan sekä muihin teknologioihin, jotka voivat tulla myös yksittäisiltä innovaattoreilta ja kansalaisyhteisöiltä. Niille on yhteistä se, että ne ovat muotoutumassa eri teknologioiden, teollisuudenalojen ja tieteenalojen välisessä risteyksessä, ne tarjoavat radikaalisti uusia tuote-, prosessi-, palvelu- ja liiketoimintayhdistelmiä ja niillä on mahdollisuuksia avata uusia markkinoita maailmanlaajuisesti. Ne vaikuttavat myös muihin aloihin, kuten valmistukseen, rahoituspalveluihin, liikenteeseen tai energiaan.

Uusi maailmanlaajuinen läpimurtoinnovaatioiden
  ja disruptiivisten innovaatioiden, myös sosiaalisten ja teknologisten innovaatioiden,
  aalto on kehittymässä, ja se perustuu ”syvällisemmän tekniikan” teknologioihin, kuten lohkoketjuihin, tekoälyyn, genomiikkaan ja robotiikkaan sekä muihin teknologioihin, jotka voivat tulla
  paitsi yrityksiltä tai tutkimusorganisaatioilta
  myös yksittäisiltä innovaattoreilta ja kansalaisyhteisöiltä. Niille on yhteistä se, että ne ovat muotoutumassa eri teknologioiden, teollisuudenalojen ja tieteenalojen välisessä risteyksessä, ne tarjoavat radikaalisti uusia tuote-, prosessi-, palvelu-
  , normi-
  ja liiketoimintayhdistelmiä ja niillä on mahdollisuuksia avata uusia markkinoita maailmanlaajuisesti. Ne vaikuttavat myös muihin aloihin, kuten valmistukseen, rahoituspalveluihin, liikenteeseen tai energiaan.

ja disruptiivisten innovaatioiden, myös sosiaalisten ja teknologisten innovaatioiden,

paitsi yrityksiltä tai tutkimusorganisaatioilta

, normi-

Euroopan on ratsastettava tuolla aallolla. Se on hyvissä asemissa, kun uusi aalto tulee ”syvällisen tekniikan” aloille, kuten tekoälyyn, kvanttiteknologioihin ja puhtaisiin energianlähteisiin, joissa Euroopalla on tiettyjä kilpailuetuja tieteen ja tietämyksen suhteen. Se voi myös rakentaa toimintansa tiiviiseen julkisen ja yksityisen sektorin väliseen yhteistyöhön (esimerkiksi terveydenhuollossa tai energiassa).

Euroopan on ratsastettava tuolla aallolla. Se on hyvissä asemissa, kun uusi aalto tulee ”syvällisen tekniikan” aloille, kuten tekoälyyn, kvanttiteknologioihin ja puhtaisiin energianlähteisiin, joissa Euroopalla on tiettyjä kilpailuetuja tieteen ja tietämyksen suhteen. Se voi myös rakentaa toimintansa tiiviiseen julkisen ja yksityisen sektorin väliseen yhteistyöhön (esimerkiksi terveydenhuollossa tai energiassa).

Jotta Eurooppa voisi johtaa uutta läpimurtoinnovaatiota, on vastattava seuraaviin haasteisiin:

Jotta Eurooppa voisi johtaa uutta läpimurtoinnovaatiota, on vastattava seuraaviin haasteisiin:

—

Parannetaan tieteen muutosta innovaatioiksi, jotta voidaan nopeuttaa ideoiden, teknologioiden ja kykyjen siirtämistä tutkimusperustasta start-up-yrityksiin ja teollisuuteen;

| — | Parannetaan tieteen muutosta innovaatioiksi, jotta voidaan nopeuttaa ideoiden, teknologioiden ja kykyjen siirtämistä tutkimusperustasta start-up-yrityksiin ja teollisuuteen; |
| --- | --- |

—

Parannetaan tieteen muutosta innovaatioiksi, jotta voidaan nopeuttaa ideoiden, teknologioiden ja kykyjen siirtämistä tutkimusperustasta start-up-yrityksiin ja teollisuuteen;

| — | Lisätään kaikentyyppisten innovoijien ja erityisesti start-up- ja pk-yritysten ja suurempien yritysten välistä yhteistyötä, mikä parantaa niiden liikkeelle panevaa voimaa ja luo uusia ekosysteemejä; |
| --- | --- |

—

Lisätään kaikentyyppisten innovoijien ja erityisesti start-up- ja pk-yritysten ja suurempien yritysten välistä yhteistyötä, mikä parantaa niiden liikkeelle panevaa voimaa ja luo uusia ekosysteemejä;

Lisätään kaikentyyppisten innovoijien ja erityisesti start-up- ja pk-yritysten ja suurempien yritysten välistä yhteistyötä, mikä parantaa niiden liikkeelle panevaa voimaa ja luo uusia ekosysteemejä;

| — | Nopeutetaan teollisuuden muutosta: Euroopan teollisuus on jäljessä uusien teknologioiden hyödyntämisessä ja laajentamisessa: 77 prosenttia nuorista ja suurista tutkimus- ja kehitystyötä tekevistä yrityksistä on Yhdysvalloissa tai Aasiassa ja vain 16 prosenttia on Euroopassa; |
| --- | --- |

—

Nopeutetaan teollisuuden muutosta: Euroopan teollisuus on jäljessä uusien teknologioiden hyödyntämisessä ja laajentamisessa: 77 prosenttia nuorista ja suurista tutkimus- ja kehitystyötä tekevistä yrityksistä on Yhdysvalloissa tai Aasiassa ja vain 16 prosenttia on Euroopassa;

| — | Nopeutetaan teollisuuden muutosta: Euroopan teollisuus on jäljessä uusien teknologioiden hyödyntämisessä ja laajentamisessa: 77 prosenttia nuorista ja suurista tutkimus- ja kehitystyötä tekevistä yrityksistä on Yhdysvalloissa tai Aasiassa ja vain 16 prosenttia on Euroopassa; |
| --- | --- |

—

Nopeutetaan teollisuuden muutosta: Euroopan teollisuus on jäljessä uusien teknologioiden hyödyntämisessä ja laajentamisessa: 77 prosenttia nuorista ja suurista tutkimus- ja kehitystyötä tekevistä yrityksistä on Yhdysvalloissa tai Aasiassa ja vain 16 prosenttia on Euroopassa;

| — | Lisätään riskirahoitusta rahoituksen puutteiden korjaamiseksi: Euroopan innovaattorit kärsivät riskirahoituksen vähäisestä tarjonnasta. Pääomasijoittaminen on keskeisessä asemassa läpimurtoinnovaatioiden muuttamisessa maailman johtaviksi yrityksiksi, mutta Euroopassa sen määrä on alle neljännes verrattuna Yhdysvaltojen ja Aasian määriin. Euroopan on kurottava umpeen ”kuoleman laakso”, jossa ideat ja innovaatiot eivät pääse markkinoille julkisen tuen ja yksityisten investointien välisen kuilun takia, erityisesti riskialttiiden läpimurtoinnovaatioiden ja pitkäaikaisten investointien osalta; |
| --- | --- |

—

Lisätään riskirahoitusta rahoituksen puutteiden korjaamiseksi: Euroopan innovaattorit kärsivät riskirahoituksen vähäisestä tarjonnasta. Pääomasijoittaminen on keskeisessä asemassa läpimurtoinnovaatioiden muuttamisessa maailman johtaviksi yrityksiksi, mutta Euroopassa sen määrä on alle neljännes verrattuna Yhdysvaltojen ja Aasian määriin. Euroopan on kurottava umpeen ”kuoleman laakso”, jossa ideat ja innovaatiot eivät pääse markkinoille julkisen tuen ja yksityisten investointien välisen kuilun takia, erityisesti riskialttiiden läpimurtoinnovaatioiden ja pitkäaikaisten investointien osalta;

| — | Lisätään riskirahoitusta rahoituksen puutteiden korjaamiseksi: Euroopan innovaattorit kärsivät riskirahoituksen vähäisestä tarjonnasta. Pääomasijoittaminen on keskeisessä asemassa läpimurtoinnovaatioiden muuttamisessa maailman johtaviksi yrityksiksi, mutta Euroopassa sen määrä on alle neljännes verrattuna Yhdysvaltojen ja Aasian määriin. Euroopan on kurottava umpeen ”kuoleman laakso”, jossa ideat ja innovaatiot eivät pääse markkinoille julkisen tuen ja yksityisten investointien välisen kuilun takia, erityisesti riskialttiiden läpimurtoinnovaatioiden ja pitkäaikaisten investointien osalta; |
| --- | --- |

—

Lisätään riskirahoitusta rahoituksen puutteiden korjaamiseksi: Euroopan innovaattorit kärsivät riskirahoituksen vähäisestä tarjonnasta. Pääomasijoittaminen on keskeisessä asemassa läpimurtoinnovaatioiden muuttamisessa maailman johtaviksi yrityksiksi, mutta Euroopassa sen määrä on alle neljännes verrattuna Yhdysvaltojen ja Aasian määriin. Euroopan on kurottava umpeen ”kuoleman laakso”, jossa ideat ja innovaatiot eivät pääse markkinoille julkisen tuen ja yksityisten investointien välisen kuilun takia, erityisesti riskialttiiden läpimurtoinnovaatioiden ja pitkäaikaisten investointien osalta;

| — | Parannetaan ja yksinkertaistetaan Euroopan toimintaympäristöä tutkimuksen ja innovoinnin rahoittamiseksi ja tukemiseksi: rahoituslähteiden moninaisuus tarjoaa innovoijille monimutkaisen toimintaympäristön. EU:n toimissa on tehtävä yhteistyötä ja niitä on koordinoitava muiden aloitteiden kanssa eurooppalaisella, kansallisella ja alueellisella sekä yksityisellä ja julkisella tasolla, jotta parannetaan ja yhdenmukaistetaan valmiuksia ja tarjotaan kaikille eurooppalaisille innovoijille helppokulkuisia toimintaympäristöjä; |
| --- | --- |

—

Parannetaan ja yksinkertaistetaan Euroopan toimintaympäristöä tutkimuksen ja innovoinnin rahoittamiseksi ja tukemiseksi: rahoituslähteiden moninaisuus tarjoaa innovoijille monimutkaisen toimintaympäristön. EU:n toimissa on tehtävä yhteistyötä ja niitä on koordinoitava muiden aloitteiden kanssa eurooppalaisella, kansallisella ja alueellisella sekä yksityisellä ja julkisella tasolla, jotta parannetaan ja yhdenmukaistetaan valmiuksia ja tarjotaan kaikille eurooppalaisille innovoijille helppokulkuisia toimintaympäristöjä;

| — | Parannetaan ja yksinkertaistetaan Euroopan toimintaympäristöä tutkimuksen ja innovoinnin rahoittamiseksi ja tukemiseksi: rahoituslähteiden moninaisuus tarjoaa innovoijille monimutkaisen toimintaympäristön. EU:n toimissa on tehtävä yhteistyötä ja niitä on koordinoitava muiden aloitteiden kanssa eurooppalaisella, kansallisella ja alueellisella sekä yksityisellä ja julkisella tasolla, jotta parannetaan ja yhdenmukaistetaan valmiuksia ja tarjotaan kaikille eurooppalaisille innovoijille helppokulkuisia toimintaympäristöjä; |
| --- | --- |

—

Parannetaan ja yksinkertaistetaan Euroopan toimintaympäristöä tutkimuksen ja innovoinnin rahoittamiseksi ja tukemiseksi: rahoituslähteiden moninaisuus tarjoaa innovoijille monimutkaisen toimintaympäristön. EU:n toimissa on tehtävä yhteistyötä ja niitä on koordinoitava muiden aloitteiden kanssa eurooppalaisella, kansallisella ja alueellisella sekä yksityisellä ja julkisella tasolla, jotta parannetaan ja yhdenmukaistetaan valmiuksia ja tarjotaan kaikille eurooppalaisille innovoijille helppokulkuisia toimintaympäristöjä;

| — | Korjataan innovaatioekosysteemin hajanaisuus. Vaikka Euroopalla on yhä useampia keskittymiä, ne eivät ole hyvin yhteydessä toisiinsa. Yritykset, joilla on kansainvälistä kasvupotentiaalia, joutuvat selviytymään kansallisten markkinoiden sirpaloitumisesta ja eri kielistä, yrityskulttuureista ja säännöistä. |
| --- | --- |

—

Korjataan innovaatioekosysteemin hajanaisuus. Vaikka Euroopalla on yhä useampia keskittymiä, ne eivät ole hyvin yhteydessä toisiinsa. Yritykset, joilla on kansainvälistä kasvupotentiaalia, joutuvat selviytymään kansallisten markkinoiden sirpaloitumisesta ja eri kielistä, yrityskulttuureista ja säännöistä.

| — | Korjataan innovaatioekosysteemin hajanaisuus. Vaikka Euroopalla on yhä useampia keskittymiä, ne eivät ole hyvin yhteydessä toisiinsa. Yritykset, joilla on kansainvälistä kasvupotentiaalia, joutuvat selviytymään kansallisten markkinoiden sirpaloitumisesta ja eri kielistä, yrityskulttuureista ja säännöistä. |
| --- | --- |

—

Korjataan innovaatioekosysteemin hajanaisuus. Vaikka Euroopalla on yhä useampia keskittymiä, ne eivät ole hyvin yhteydessä toisiinsa. Yritykset, joilla on kansainvälistä kasvupotentiaalia, joutuvat selviytymään kansallisten markkinoiden sirpaloitumisesta ja eri kielistä, yrityskulttuureista ja säännöistä.

Jotta EU voi selviytyä uudesta maailmanlaajuisesta läpimurtoinnovaatioiden aallosta, sen tuki läpimurtoinnovoijille edellyttää joustavaa, yksinkertaista, saumatonta ja räätälöityä lähestymistapaa. Läpimurtoinnovaatioiden ja laajentumisyritysten kehittämisen ja käyttöönoton politiikan on oltava rohkeaa riskien ottamisessa, ja siinä on otettava huomioon edellä mainitut haasteet ja lisättävä arvoa yksittäisten jäsenvaltioiden toteuttamille innovointitoiminnoille.

Jotta EU voi selviytyä uudesta maailmanlaajuisesta läpimurtoinnovaatioiden aallosta, sen tuki läpimurtoinnovoijille edellyttää joustavaa, yksinkertaista, saumatonta ja räätälöityä lähestymistapaa. Läpimurtoinnovaatioiden ja laajentumisyritysten kehittämisen ja käyttöönoton politiikan on oltava rohkeaa riskien ottamisessa, ja siinä on otettava huomioon edellä mainitut haasteet ja lisättävä arvoa yksittäisten jäsenvaltioiden toteuttamille innovointitoiminnoille.

Euroopan horisontti -puiteohjelman
  avoimen innovoinnin pilarin
  tavoitteena on yhteistyössä muiden EU:n politiikkojen ja erityisesti InvestEU-ohjelman kanssa tuottaa tällaisia konkreettisia tuloksia. Se perustuu kokemuksiin, jotka on saatu aiemmista puiteohjelmista, erityisesti toimista, jotka koskevat tulevia teknologioita ja innovointia, (kuten tulevat ja kehitteillä olevat teknologiat (FET), ja nopeutetun innovoinnin väline (FTI)), ja pk-yrityksiä (kuten pk-väline), mutta myös yksityistä ja yritysrahoitusta (kuten seitsemänteen tutkimuksen puiteohjelmaan sisältyvä riskinjakorahoitusväline, Horisontti 2020 -ohjelma (InnovFin Equity)). Kaikki nämä ovat osa Euroopan innovaationeuvoston pilottitoimia kaudelle 2018-2020.

avoimen innovoinnin pilarin

Euroopan horisontti -puiteohjelman
  Innovoiva Eurooppa -pilarin
  tavoitteena on yhteistyössä muiden EU:n politiikkojen ja erityisesti InvestEU-ohjelman kanssa tuottaa tällaisia konkreettisia tuloksia. Se perustuu kokemuksiin, jotka on saatu aiemmista puiteohjelmista, erityisesti toimista, jotka koskevat tulevia teknologioita ja innovointia, (kuten tulevat ja kehitteillä olevat teknologiat (FET), ja nopeutetun innovoinnin väline (FTI)), ja pk-yrityksiä (kuten pk-väline), mutta myös yksityistä ja yritysrahoitusta (kuten seitsemänteen tutkimuksen puiteohjelmaan sisältyvä riskinjakorahoitusväline, Horisontti 2020 -ohjelma (InnovFin Equity)). Kaikki nämä ovat osa Euroopan innovaationeuvoston pilottitoimia kaudelle 2018-2020.

Innovoiva Eurooppa -pilarin

Näiden kokemusten perusteella tämän pilarin yhteydessä käynnistetään Euroopan innovaationeuvosto (EIC), joka edistää
  läpimurtoinnovaatioita
  , joihin liittyy nopeita laajentumismahdollisuuksia maailmanlaajuisella tasolla ja erityyppisiä tarkoituksia palvelevia toimintatyyppejä:

läpimurtoinnovaatioita

Näiden kokemusten perusteella tämän pilarin yhteydessä käynnistetään Euroopan innovaationeuvosto (EIC), joka edistää
  läpimurtotutkimusta ja -innovaatioita
  , joihin liittyy nopeita laajentumismahdollisuuksia maailmanlaajuisella tasolla ja erityyppisiä tarkoituksia palvelevia toimintatyyppejä:

läpimurtotutkimusta ja -innovaatioita

| — | Tuetaan tulevien ja kehittyvien läpimurtoinnovaatioiden kehittämistä; |
| --- | --- |

—

Tuetaan tulevien ja kehittyvien läpimurtoinnovaatioiden kehittämistä;

| — | Tuetaan tulevien ja kehittyvien läpimurtoinnovaatioiden kehittämistä
  muun muassa kohdennetun yhteistyötutkimuksen kautta
  ; |
| --- | --- |

—

Tuetaan tulevien ja kehittyvien läpimurtoinnovaatioiden kehittämistä
  muun muassa kohdennetun yhteistyötutkimuksen kautta
  ;

muun muassa kohdennetun yhteistyötutkimuksen kautta

| — | Edistetään innovaatioiden leviämistä ja käyttöönottoa teollisissa ja muissa taloudellisissa arvoketjuissa; |
| --- | --- |

—

Edistetään innovaatioiden leviämistä ja käyttöönottoa teollisissa ja muissa taloudellisissa arvoketjuissa;

Edistetään innovaatioiden leviämistä ja käyttöönottoa teollisissa ja muissa taloudellisissa arvoketjuissa;

| — | Korjataan rahoituksen puutteita, jotka liittyvät markkinoita luovien innovaatioiden kehittämiseen, käyttöönottoon ja laajentamiseen; |
| --- | --- |

—

Korjataan rahoituksen puutteita, jotka liittyvät markkinoita luovien innovaatioiden kehittämiseen, käyttöönottoon ja laajentamiseen;

| — | Korjataan rahoituksen puutteita, jotka liittyvät markkinoita luovien innovaatioiden kehittämiseen, käyttöönottoon ja laajentamiseen; |
| --- | --- |

—

Korjataan rahoituksen puutteita, jotka liittyvät markkinoita luovien innovaatioiden kehittämiseen, käyttöönottoon ja laajentamiseen;

| — | Lisätään EU:n innovointituen vaikutuksia ja näkyvyyttä. |
| --- | --- |

—

Lisätään EU:n innovointituen vaikutuksia ja näkyvyyttä.

| — | Lisätään EU:n innovointituen vaikutuksia ja näkyvyyttä; |
| --- | --- |

—

Lisätään EU:n innovointituen vaikutuksia ja näkyvyyttä;

| — | Luodaan synergioita ohjelman muiden osien kanssa
  . |
| --- | --- |

—

Luodaan synergioita ohjelman muiden osien kanssa
  .

Luodaan synergioita ohjelman muiden osien kanssa

Vaikka Euroopan innovaationeuvosto tukee suoraan läpimurtoinnovaatioita, yleistä ympäristöä, joka vaalii ja tuottaa tällaisia eurooppalaisia innovaatioita, on edelleen kehitettävä ja parannettava: Sen on oltava yhteinen eurooppalainen pyrkimys tukea innovaatioita kaikkialla Euroopassa sekä kaikissa ulottuvuuksissa ja muodoissa, mukaan lukien täydentävät EU:n ja kansalliset politiikat ja resurssit aina kuin se on mahdollista. Siksi tässä pilarissa käsitellään myös seuraavia asioita:

Vaikka Euroopan innovaationeuvosto tukee suoraan läpimurtoinnovaatioita, yleistä ympäristöä, joka vaalii ja tuottaa tällaisia eurooppalaisia innovaatioita, on edelleen kehitettävä ja parannettava: Sen on oltava yhteinen eurooppalainen pyrkimys tukea innovaatioita kaikkialla Euroopassa sekä kaikissa ulottuvuuksissa ja muodoissa, mukaan lukien täydentävät EU:n ja kansalliset politiikat ja resurssit aina kuin se on mahdollista. Siksi tässä pilarissa käsitellään myös seuraavia asioita:

| — | Uudistetut ja täydennetyt koordinointi- ja yhteistyömekanismit jäsenvaltioiden ja assosiaatiomaiden kanssa, mutta myös yksityisten aloitteiden kanssa, jotta voidaan tukea kaikentyyppisiä eurooppalaisia innovaatioekosysteemejä ja niiden toimijoita; |
| --- | --- |

—

Uudistetut ja täydennetyt koordinointi- ja yhteistyömekanismit jäsenvaltioiden ja assosiaatiomaiden kanssa, mutta myös yksityisten aloitteiden kanssa, jotta voidaan tukea kaikentyyppisiä eurooppalaisia innovaatioekosysteemejä ja niiden toimijoita;

| — | Uudistetut ja täydennetyt koordinointi- ja yhteistyömekanismit jäsenvaltioiden ja assosiaatiomaiden kanssa, mutta myös yksityisten aloitteiden kanssa, jotta voidaan tukea kaikentyyppisiä eurooppalaisia innovaatioekosysteemejä ja niiden toimijoita; |
| --- | --- |

—

Uudistetut ja täydennetyt koordinointi- ja yhteistyömekanismit jäsenvaltioiden ja assosiaatiomaiden kanssa, mutta myös yksityisten aloitteiden kanssa, jotta voidaan tukea kaikentyyppisiä eurooppalaisia innovaatioekosysteemejä ja niiden toimijoita;

| — | Tuki Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutille (EIT) sekä osaamis- ja innovaatioyhteisöille (KIC). |
| --- | --- |

—

Tuki Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutille (EIT) sekä osaamis- ja innovaatioyhteisöille (KIC).

| — | Tehostettu
  tuki Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutille (EIT) sekä osaamis- ja innovaatioyhteisöille (KIC). |
| --- | --- |

—

Tehostettu
  tuki Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutille (EIT) sekä osaamis- ja innovaatioyhteisöille (KIC).

Tehostettu

Lisäksi jatkuvana pyrkimyksenä on parantaa riskirahoitusvalmiuksia tutkimusta ja innovointia varten Euroopassa ja siten tämä pilari toimii tarvittaessa yhdessä InvestEU-ohjelman kanssa. Horisontti 2020 InnovFin -ohjelmasta sekä ESIR-rahastosta saatujen onnistumisten ja kokemusten pohjalta InvestEU-ohjelmalla parannetaan riskirahoituksen saatavuutta rahoituskelpoisille tutkimusorganisaatioille, innovoijille ja yrittäjille, ja erityisesti pk-yrityksille ja pienille mid cap -yrityksille sekä sijoittajille.

Lisäksi jatkuvana pyrkimyksenä on parantaa riskirahoitusvalmiuksia tutkimusta ja innovointia varten Euroopassa ja siten tämä pilari toimii tarvittaessa yhdessä InvestEU-ohjelman kanssa. Horisontti 2020 InnovFin -ohjelmasta sekä ESIR-rahastosta saatujen onnistumisten ja kokemusten pohjalta InvestEU-ohjelmalla parannetaan riskirahoituksen saatavuutta rahoituskelpoisille tutkimusorganisaatioille, innovoijille ja yrittäjille, ja erityisesti pk-yrityksille ja pienille mid cap -yrityksille sekä sijoittajille.

Tarkistus 218

Tarkistus 218

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| EIC: n
  tavoitteena on tunnistaa, kehittää ja ottaa käyttöön disruptiivista innovaatiota ja läpimurtoinnovaatioita (mukaan lukien teknologiat) ja tukea innovatiivisten yritysten nopeaa laajentumista
  EU: n
  ja kansainvälisellä tasolla ideoista markkinoille. | EIC:n
  tavoitteena on tunnistaa, kehittää ja ottaa käyttöön disruptiivista innovaatiota ja läpimurtoinnovaatioita (mukaan lukien
  radikaalisti uudet
  teknologiat) ja tukea innovatiivisten yritysten nopeaa laajentumista
  EU:n
  ja kansainvälisellä tasolla ideoista markkinoille. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

EIC: n
  tavoitteena on tunnistaa, kehittää ja ottaa käyttöön disruptiivista innovaatiota ja läpimurtoinnovaatioita (mukaan lukien teknologiat) ja tukea innovatiivisten yritysten nopeaa laajentumista
  EU: n
  ja kansainvälisellä tasolla ideoista markkinoille.

EIC: n

EU: n

EIC:n
  tavoitteena on tunnistaa, kehittää ja ottaa käyttöön disruptiivista innovaatiota ja läpimurtoinnovaatioita (mukaan lukien
  radikaalisti uudet
  teknologiat) ja tukea innovatiivisten yritysten nopeaa laajentumista
  EU:n
  ja kansainvälisellä tasolla ideoista markkinoille.

EIC:n

radikaalisti uudet

EU:n

Tarkistus 219

Tarkistus 219

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 2 kohta

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| EIC toteutetaan ensisijaisesti kahden toisiaan täydentävän välineen avulla. Nämä ovat Pathfinder for Advanced Research -väline teknologisen kehityksen varhaisia vaiheita varten ja
  Accelerator -väline
  innovointia ja markkinoille saattamista koskevia toimia varten, mukaan lukien kaupallista käyttöönottoa edeltävissä vaiheissa ja yrityksen kasvaessa. Accelerator-välineen tarkoituksena on tarjota keskitetty palvelupiste ja yksi yhtenäinen menetelmä sekä yhdistettyä rahoitusta, jossa yhdistetään avustukset pääomainvestointeihin. Lisäksi se voi mahdollistaa lainat InvestEU-ohjelmassa. | EIC toteutetaan ensisijaisesti kahden toisiaan täydentävän välineen avulla. Nämä ovat
  EIC:n
  Pathfinder for Advanced Research -väline
  tieteellisen ja
  teknologisen
  tutkimuksen ja
  kehityksen varhaisia vaiheita varten ja
  EIC:n Accelerator-väline
  innovointia ja markkinoille saattamista koskevia toimia varten, mukaan lukien kaupallista käyttöönottoa edeltävissä vaiheissa ja yrityksen kasvaessa. Accelerator-välineen tarkoituksena on tarjota keskitetty palvelupiste ja yksi yhtenäinen menetelmä sekä yhdistettyä rahoitusta, jossa yhdistetään avustukset pääomainvestointeihin. Lisäksi se voi mahdollistaa lainat
  ja takuut
  InvestEU-ohjelmassa.
  Vähintään 70 prosenttia EIC:n talousarviosta on osoitettava startup-yrityksiin ja pk-yrityksiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

EIC toteutetaan ensisijaisesti kahden toisiaan täydentävän välineen avulla. Nämä ovat Pathfinder for Advanced Research -väline teknologisen kehityksen varhaisia vaiheita varten ja
  Accelerator -väline
  innovointia ja markkinoille saattamista koskevia toimia varten, mukaan lukien kaupallista käyttöönottoa edeltävissä vaiheissa ja yrityksen kasvaessa. Accelerator-välineen tarkoituksena on tarjota keskitetty palvelupiste ja yksi yhtenäinen menetelmä sekä yhdistettyä rahoitusta, jossa yhdistetään avustukset pääomainvestointeihin. Lisäksi se voi mahdollistaa lainat InvestEU-ohjelmassa.

Accelerator -väline

EIC toteutetaan ensisijaisesti kahden toisiaan täydentävän välineen avulla. Nämä ovat
  EIC:n
  Pathfinder for Advanced Research -väline
  tieteellisen ja
  teknologisen
  tutkimuksen ja
  kehityksen varhaisia vaiheita varten ja
  EIC:n Accelerator-väline
  innovointia ja markkinoille saattamista koskevia toimia varten, mukaan lukien kaupallista käyttöönottoa edeltävissä vaiheissa ja yrityksen kasvaessa. Accelerator-välineen tarkoituksena on tarjota keskitetty palvelupiste ja yksi yhtenäinen menetelmä sekä yhdistettyä rahoitusta, jossa yhdistetään avustukset pääomainvestointeihin. Lisäksi se voi mahdollistaa lainat
  ja takuut
  InvestEU-ohjelmassa.
  Vähintään 70 prosenttia EIC:n talousarviosta on osoitettava startup-yrityksiin ja pk-yrityksiin.

EIC:n

tieteellisen ja

tutkimuksen ja

EIC:n Accelerator-väline

ja takuut

Vähintään 70 prosenttia EIC:n talousarviosta on osoitettava startup-yrityksiin ja pk-yrityksiin.

Tarkistus 220

Tarkistus 220

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 3 kohta – 1 luetelmakohta

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 3 kohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Niissä keskitytään läpimurtoinnovaatioihin ja disruptiivisiin innovaatioihin, mukaan lukien sosiaaliset innovaatiot, joiden avulla on mahdollista luoda uusia markkinoita
  , toisin kuin ne, jotka keskittyvät parantamaan nykyisiä tuotteita, palveluita tai liiketoimintamalleja |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Niissä keskitytään läpimurtoinnovaatioihin ja disruptiivisiin innovaatioihin, mukaan lukien sosiaaliset innovaatiot, joiden avulla on mahdollista luoda uusia markkinoita
  , toisin kuin ne, jotka keskittyvät parantamaan nykyisiä tuotteita, palveluita tai liiketoimintamalleja

, toisin kuin ne, jotka keskittyvät parantamaan nykyisiä tuotteita, palveluita tai liiketoimintamalleja

| — | Niissä keskitytään läpimurtoinnovaatioihin ja disruptiivisiin innovaatioihin, mukaan lukien sosiaaliset innovaatiot, joiden avulla on mahdollista luoda uusia markkinoita
  tai kehittää uusia ratkaisuja, sekä tutkimukseen, joka koskee mahdollisia radikaalisti uusia teknologioita; |
| --- | --- |

—

Niissä keskitytään läpimurtoinnovaatioihin ja disruptiivisiin innovaatioihin, mukaan lukien sosiaaliset innovaatiot, joiden avulla on mahdollista luoda uusia markkinoita
  tai kehittää uusia ratkaisuja, sekä tutkimukseen, joka koskee mahdollisia radikaalisti uusia teknologioita;

tai kehittää uusia ratkaisuja, sekä tutkimukseen, joka koskee mahdollisia radikaalisti uusia teknologioita;

Tarkistus 221

Tarkistus 221

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 3 kohta – 2 luetelmakohta

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 3 kohta – 2 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Ne ovat lähinnä alhaalta ylöspäin suuntautuvia, avoimia kaikkien sektorien sekä tieteen, teknologian ja sovellusten alojen innovaatioille mutta mahdollistavat myös kohdennetun tuen nouseville läpimurto- tai disruptiivisille teknologioille, joilla on potentiaalista strategista merkitystä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Ne ovat lähinnä alhaalta ylöspäin suuntautuvia, avoimia kaikkien sektorien sekä tieteen, teknologian ja sovellusten alojen innovaatioille mutta mahdollistavat myös kohdennetun tuen nouseville läpimurto- tai disruptiivisille teknologioille, joilla on potentiaalista strategista merkitystä;

| — | Ne ovat lähinnä alhaalta ylöspäin suuntautuvia, avoimia kaikkien sektorien sekä tieteen, teknologian ja sovellusten alojen
  kohdennetuille
  innovaatioille
  ja tutkimukselle
  mutta mahdollistavat myös kohdennetun tuen nouseville läpimurto- tai disruptiivisille teknologioille, joilla on potentiaalista strategista merkitystä; |
| --- | --- |

—

Ne ovat lähinnä alhaalta ylöspäin suuntautuvia, avoimia kaikkien sektorien sekä tieteen, teknologian ja sovellusten alojen
  kohdennetuille
  innovaatioille
  ja tutkimukselle
  mutta mahdollistavat myös kohdennetun tuen nouseville läpimurto- tai disruptiivisille teknologioille, joilla on potentiaalista strategista merkitystä;

kohdennetuille

ja tutkimukselle

Tarkistus 222

Tarkistus 222

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 3 kohta – 3 luetelmakohta

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 3 kohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Ne edistävät innovaatioita, jotka kattavat erilaisia tieteellisiä ja teknologisia aloja (esimerkiksi yhdistäen fysikaalisia ja digitaalisia aloja); |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Ne edistävät innovaatioita, jotka kattavat erilaisia tieteellisiä ja teknologisia aloja (esimerkiksi yhdistäen fysikaalisia ja digitaalisia aloja);

| — | Ne edistävät innovaatioita
  ja tutkimusta
  , jotka kattavat erilaisia tieteellisiä ja teknologisia aloja (esimerkiksi yhdistäen fysikaalisia ja digitaalisia aloja); |
| --- | --- |

—

Ne edistävät innovaatioita
  ja tutkimusta
  , jotka kattavat erilaisia tieteellisiä ja teknologisia aloja (esimerkiksi yhdistäen fysikaalisia ja digitaalisia aloja);

ja tutkimusta

Tarkistus 223

Tarkistus 223

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 3 kohta – 4 luetelmakohta

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 3 kohta – 4 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Niissä keskitytään innovoijiin, yksinkertaistetaan menettelyjä ja hallinnollisia vaatimuksia hyödyntämällä haastattelujen käyttöä sovellusten arvioimiseksi ja nopean päätöksenteon varmistamiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Niissä keskitytään innovoijiin, yksinkertaistetaan menettelyjä ja hallinnollisia vaatimuksia hyödyntämällä haastattelujen käyttöä sovellusten arvioimiseksi ja nopean päätöksenteon varmistamiseksi;

| — | Niissä keskitytään innovoijiin
  ja tutkijoihin
  , yksinkertaistetaan menettelyjä ja hallinnollisia vaatimuksia hyödyntämällä haastattelujen käyttöä sovellusten arvioimiseksi ja nopean päätöksenteon varmistamiseksi; |
| --- | --- |

—

Niissä keskitytään innovoijiin
  ja tutkijoihin
  , yksinkertaistetaan menettelyjä ja hallinnollisia vaatimuksia hyödyntämällä haastattelujen käyttöä sovellusten arvioimiseksi ja nopean päätöksenteon varmistamiseksi;

ja tutkijoihin

Tarkistus 224

Tarkistus 224

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 4 kohta

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Taloudellisen tuen lisäksi innovoijat voivat käyttää Euroopan innovointineuvoston yritysneuvontapalveluja, jotka tarjoavat projekteille valmennukseen ja mentorointiin liittyvää sekä teknistä apua, ja yhdistävät innovoijia vertaisryhmien, teollisten yhteistyökumppaneiden ja sijoittajien kanssa. Innovoijien on myös helpompaa hyödyntää asiantuntemusta, laitoksia (kuten innovaatiokeskittymiä (23)) ja EU:n tukemien toimien yhteistyökumppaneita (myös Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) toimijoita, erityisesti sen osaamis- ja innovointiyhteisöjen kautta). | Taloudellisen tuen lisäksi innovoijat voivat käyttää Euroopan innovointineuvoston yritysneuvontapalveluja, jotka tarjoavat projekteille valmennukseen ja mentorointiin liittyvää sekä teknistä apua, ja yhdistävät innovoijia vertaisryhmien, teollisten yhteistyökumppaneiden ja sijoittajien kanssa. Innovoijien on myös helpompaa hyödyntää asiantuntemusta, laitoksia (kuten
  tutkimusinfrastruktuureja ja
  innovaatiokeskittymiä (23)) ja EU:n tukemien toimien yhteistyökumppaneita (myös Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) toimijoita, erityisesti sen osaamis- ja innovointiyhteisöjen kautta). |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Taloudellisen tuen lisäksi innovoijat voivat käyttää Euroopan innovointineuvoston yritysneuvontapalveluja, jotka tarjoavat projekteille valmennukseen ja mentorointiin liittyvää sekä teknistä apua, ja yhdistävät innovoijia vertaisryhmien, teollisten yhteistyökumppaneiden ja sijoittajien kanssa. Innovoijien on myös helpompaa hyödyntää asiantuntemusta, laitoksia (kuten innovaatiokeskittymiä (23)) ja EU:n tukemien toimien yhteistyökumppaneita (myös Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) toimijoita, erityisesti sen osaamis- ja innovointiyhteisöjen kautta).

23

Taloudellisen tuen lisäksi innovoijat voivat käyttää Euroopan innovointineuvoston yritysneuvontapalveluja, jotka tarjoavat projekteille valmennukseen ja mentorointiin liittyvää sekä teknistä apua, ja yhdistävät innovoijia vertaisryhmien, teollisten yhteistyökumppaneiden ja sijoittajien kanssa. Innovoijien on myös helpompaa hyödyntää asiantuntemusta, laitoksia (kuten
  tutkimusinfrastruktuureja ja
  innovaatiokeskittymiä (23)) ja EU:n tukemien toimien yhteistyökumppaneita (myös Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) toimijoita, erityisesti sen osaamis- ja innovointiyhteisöjen kautta).

tutkimusinfrastruktuureja ja

23

Tarkistus 225

Tarkistus 225

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 5 kohta

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Erityistä huomiota kiinnitetään asianmukaisen ja tehokkaan täydentävyyden varmistamiseen yksittäisten tai verkottuneiden jäsenvaltioiden aloitteilla, myös
  Eurooppa-kumppanuuden
  muodossa. | Lisäksi
  erityistä huomiota kiinnitetään asianmukaisen ja tehokkaan täydentävyyden varmistamiseen yksittäisten tai verkottuneiden jäsenvaltioiden aloitteilla, myös
  eurooppalaisten kumppanuuksien
  muodossa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Erityistä huomiota kiinnitetään asianmukaisen ja tehokkaan täydentävyyden varmistamiseen yksittäisten tai verkottuneiden jäsenvaltioiden aloitteilla, myös
  Eurooppa-kumppanuuden
  muodossa.

Eurooppa-kumppanuuden

Lisäksi
  erityistä huomiota kiinnitetään asianmukaisen ja tehokkaan täydentävyyden varmistamiseen yksittäisten tai verkottuneiden jäsenvaltioiden aloitteilla, myös
  eurooppalaisten kumppanuuksien
  muodossa.

Lisäksi

eurooppalaisten kumppanuuksien

Tarkistus 226

Tarkistus 226

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 1.1.1 alakohta – johdantokappale

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 1.1.1 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.1.1. | Pathfinder for Advanced Research -väline |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.1.1.

Pathfinder for Advanced Research -väline

| 1.1.1. | EIC:n
  Pathfinder for Advanced Research -väline |
| --- | --- |

1.1.1.

EIC:n
  Pathfinder for Advanced Research -väline

EIC:n

Tarkistus 227

Tarkistus 227

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 1.1.1 alakohta – 2 kohta

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 1.1.1 alakohta – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Pathfinder-aloitteen kokonaistavoitteena on edistää mahdollisia markkinoita luovia innovaatioita, jotka syntyvät käänteentekevistä teknologisista ideoista, ja saattaa ne demonstrointivaiheeseen tai liiketoimintamalleiksi tai -strategioiksi, jotta Accelerator-väline tai muu markkinoiden käyttöönottoratkaisu voi hyödyntää niitä. Tätä tarkoitusta varten Pathfinder-aloite tukee aluksi tieteellisen ja teknologisen tutkimuksen ja kehityksen alkuvaihetta, mukaan lukien konseptin oikeaksi todistaminen ja prototyypit teknologian kelpoisuuden vahvistamiseksi. | Pathfinder-aloitteen kokonaistavoitteena on edistää mahdollisia markkinoita luovia innovaatioita, jotka syntyvät käänteentekevistä
  tieteellisistä ja
  teknologisista ideoista, ja saattaa ne demonstrointivaiheeseen tai liiketoimintamalleiksi tai -strategioiksi, jotta Accelerator-väline tai muu markkinoiden käyttöönottoratkaisu voi hyödyntää niitä. Tätä tarkoitusta varten Pathfinder-aloite tukee aluksi tieteellisen ja teknologisen tutkimuksen ja kehityksen alkuvaihetta, mukaan lukien
  pioneeritutkimus,
  konseptin oikeaksi todistaminen ja prototyypit teknologian kelpoisuuden vahvistamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Pathfinder-aloitteen kokonaistavoitteena on edistää mahdollisia markkinoita luovia innovaatioita, jotka syntyvät käänteentekevistä teknologisista ideoista, ja saattaa ne demonstrointivaiheeseen tai liiketoimintamalleiksi tai -strategioiksi, jotta Accelerator-väline tai muu markkinoiden käyttöönottoratkaisu voi hyödyntää niitä. Tätä tarkoitusta varten Pathfinder-aloite tukee aluksi tieteellisen ja teknologisen tutkimuksen ja kehityksen alkuvaihetta, mukaan lukien konseptin oikeaksi todistaminen ja prototyypit teknologian kelpoisuuden vahvistamiseksi.

Pathfinder-aloitteen kokonaistavoitteena on edistää mahdollisia markkinoita luovia innovaatioita, jotka syntyvät käänteentekevistä
  tieteellisistä ja
  teknologisista ideoista, ja saattaa ne demonstrointivaiheeseen tai liiketoimintamalleiksi tai -strategioiksi, jotta Accelerator-väline tai muu markkinoiden käyttöönottoratkaisu voi hyödyntää niitä. Tätä tarkoitusta varten Pathfinder-aloite tukee aluksi tieteellisen ja teknologisen tutkimuksen ja kehityksen alkuvaihetta, mukaan lukien
  pioneeritutkimus,
  konseptin oikeaksi todistaminen ja prototyypit teknologian kelpoisuuden vahvistamiseksi.

tieteellisistä ja

pioneeritutkimus,

Tarkistus 228

Tarkistus 228

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 1.1.1 alakohta – 3 kohta

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 1.1.1 alakohta – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Pathfinder-väline toteutetaan pääasiassa jatkuvien ja avointen ruohonjuuritason ehdotuspyyntöjen avulla, jotta se olisi täysin avoin laaja-alaisille tutkimuksille, onnekkaista sattumista aiheutuville mahdollisuuksille ja odottamattomille ideoille, käsitteille ja löydöille. Pathfinder-aloite tarjoaa myös kilpailukykyisiä haasteita keskeisten strategisten tavoitteille (24), jotka vaativat syväteknologista ja radikaalia ajattelua. Valittujen hankkeiden uudelleenryhmittely aihekohtaisiin tai tavoitelähtöisiin toimialoihin mahdollistaa pyrkimysten kriittisen massan määrittämisen ja uusien monitieteisten tutkimusyhteisöjen jäsentämisen. | Pathfinder-väline toteutetaan pääasiassa
  sellaisten
  jatkuvien
  , kilpailuun perustuvien
  ja avointen ruohonjuuritason ehdotuspyyntöjen avulla
  , joissa on ehdotusten jättämisen määräajat
  , jotta se olisi täysin avoin laaja-alaisille tutkimuksille, onnekkaista sattumista aiheutuville mahdollisuuksille ja odottamattomille ideoille, käsitteille ja löydöille. Pathfinder-aloite tarjoaa myös kilpailukykyisiä haasteita keskeisten strategisten tavoitteille (24), jotka vaativat syväteknologista ja radikaalia ajattelua. Valittujen hankkeiden uudelleenryhmittely aihekohtaisiin tai tavoitelähtöisiin toimialoihin mahdollistaa pyrkimysten kriittisen massan määrittämisen ja uusien monitieteisten tutkimusyhteisöjen jäsentämisen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Pathfinder-väline toteutetaan pääasiassa jatkuvien ja avointen ruohonjuuritason ehdotuspyyntöjen avulla, jotta se olisi täysin avoin laaja-alaisille tutkimuksille, onnekkaista sattumista aiheutuville mahdollisuuksille ja odottamattomille ideoille, käsitteille ja löydöille. Pathfinder-aloite tarjoaa myös kilpailukykyisiä haasteita keskeisten strategisten tavoitteille (24), jotka vaativat syväteknologista ja radikaalia ajattelua. Valittujen hankkeiden uudelleenryhmittely aihekohtaisiin tai tavoitelähtöisiin toimialoihin mahdollistaa pyrkimysten kriittisen massan määrittämisen ja uusien monitieteisten tutkimusyhteisöjen jäsentämisen.

24

Pathfinder-väline toteutetaan pääasiassa
  sellaisten
  jatkuvien
  , kilpailuun perustuvien
  ja avointen ruohonjuuritason ehdotuspyyntöjen avulla
  , joissa on ehdotusten jättämisen määräajat
  , jotta se olisi täysin avoin laaja-alaisille tutkimuksille, onnekkaista sattumista aiheutuville mahdollisuuksille ja odottamattomille ideoille, käsitteille ja löydöille. Pathfinder-aloite tarjoaa myös kilpailukykyisiä haasteita keskeisten strategisten tavoitteille (24), jotka vaativat syväteknologista ja radikaalia ajattelua. Valittujen hankkeiden uudelleenryhmittely aihekohtaisiin tai tavoitelähtöisiin toimialoihin mahdollistaa pyrkimysten kriittisen massan määrittämisen ja uusien monitieteisten tutkimusyhteisöjen jäsentämisen.

sellaisten

, kilpailuun perustuvien

, joissa on ehdotusten jättämisen määräajat

24

Tarkistus 229

Tarkistus 229

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 1.1.1 alakohta – 5 kohta

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 1.1.1 alakohta – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Pathfinder -väline
  on avoin kaikentyyppisille innovoijille aina yksityishenkilöistä yliopistoihin,
  tutkimusorganisaatioihin
  ja yrityksiin, erityisesti start up -yrityksiin ja pk-yrityksiin sekä yksittäisistä edunsaajista monitieteellisiin yhteenliittymiin. Suuria yrityksiä ei sallita yksittäisten edunsaajien hankkeiden osalta. Pathfinder toteutetaan tiiviissä yhteistyössä Euroopan Horisontti -ohjelman muiden osien kanssa, erityisesti Euroopan tutkimusneuvoston (ERC), Marie Skłodowska-Curie -toimien (MSCA) ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT)
  osaamis- ja innovaatioyhteisöjen
  kanssa. Se toteutetaan myös läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden ohjelmien ja toimien kanssa. | Pathfinder-väline
  on avoin kaikentyyppisille innovoijille aina yksityishenkilöistä yliopistoihin,
  tutkimus- ja teknologiaorganisaatioihin
  ja yrityksiin, erityisesti start up -yrityksiin ja pk-yrityksiin sekä yksittäisistä edunsaajista monitieteellisiin yhteenliittymiin. Suuria yrityksiä ei sallita yksittäisten edunsaajien hankkeiden osalta.
  Synergioiden varmistamiseksi ja päällekkäisyyden välttämiseksi
  Pathfinder toteutetaan tiiviissä yhteistyössä Euroopan Horisontti -ohjelman muiden osien kanssa, erityisesti Euroopan tutkimusneuvoston (ERC), Marie Skłodowska-Curie -toimien (MSCA) ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) kanssa. Se toteutetaan myös läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden ohjelmien ja toimien kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Pathfinder -väline
  on avoin kaikentyyppisille innovoijille aina yksityishenkilöistä yliopistoihin,
  tutkimusorganisaatioihin
  ja yrityksiin, erityisesti start up -yrityksiin ja pk-yrityksiin sekä yksittäisistä edunsaajista monitieteellisiin yhteenliittymiin. Suuria yrityksiä ei sallita yksittäisten edunsaajien hankkeiden osalta. Pathfinder toteutetaan tiiviissä yhteistyössä Euroopan Horisontti -ohjelman muiden osien kanssa, erityisesti Euroopan tutkimusneuvoston (ERC), Marie Skłodowska-Curie -toimien (MSCA) ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT)
  osaamis- ja innovaatioyhteisöjen
  kanssa. Se toteutetaan myös läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden ohjelmien ja toimien kanssa.

Pathfinder -väline

tutkimusorganisaatioihin

osaamis- ja innovaatioyhteisöjen

Pathfinder-väline
  on avoin kaikentyyppisille innovoijille aina yksityishenkilöistä yliopistoihin,
  tutkimus- ja teknologiaorganisaatioihin
  ja yrityksiin, erityisesti start up -yrityksiin ja pk-yrityksiin sekä yksittäisistä edunsaajista monitieteellisiin yhteenliittymiin. Suuria yrityksiä ei sallita yksittäisten edunsaajien hankkeiden osalta.
  Synergioiden varmistamiseksi ja päällekkäisyyden välttämiseksi
  Pathfinder toteutetaan tiiviissä yhteistyössä Euroopan Horisontti -ohjelman muiden osien kanssa, erityisesti Euroopan tutkimusneuvoston (ERC), Marie Skłodowska-Curie -toimien (MSCA) ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) kanssa. Se toteutetaan myös läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden ohjelmien ja toimien kanssa.

Pathfinder-väline

tutkimus- ja teknologiaorganisaatioihin

Synergioiden varmistamiseksi ja päällekkäisyyden välttämiseksi

Tarkistus 230

Tarkistus 230

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 1.1.2 alakohta – 2 kohta

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 1.1.2 alakohta – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Näin ollen Accelerator-välineestä annetaan taloudellista tukea innovoijille ja yrityksille, jotka eivät vielä ole kannattavia tai sijoittajia kiinnostavia, mutta joilla on kunnianhimoa kehittyä ja jotka haluat tuoda läpimurtoinnovaatiot EU:n ja kansainvälisille markkinoille ja ovat valmiita nopeaan kasvuun. Tätä tarkoitusta varten se hyödyntää Horisontti 2020 -puiteohjelman 2. ja 3. vaiheesta ja Horisontti 2020 InnovFin -ohjelmasta saatuja kokemuksia erityisesti lisäämällä muita kuin avustuksiin perustuvia osia ja kykyä tukea suurempia ja pidempiä investointeja. | Näin ollen Accelerator-välineestä annetaan taloudellista tukea innovoijille ja yrityksille, jotka eivät vielä ole kannattavia tai sijoittajia kiinnostavia, mutta joilla on kunnianhimoa kehittyä ja jotka haluat tuoda läpimurtoinnovaatiot EU:n ja kansainvälisille markkinoille ja ovat valmiita nopeaan kasvuun. Tätä tarkoitusta varten se hyödyntää Horisontti 2020 -puiteohjelman 2. ja 3. vaiheesta ja Horisontti 2020 InnovFin -ohjelmasta saatuja kokemuksia erityisesti lisäämällä muita kuin avustuksiin perustuvia osia ja kykyä tukea suurempia ja pidempiä investointeja.
  Yhteistyö EIT:n ja sen osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kanssa sekä synergiat niiden katalysaattoreiden toimien kanssa on varmistettava. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Näin ollen Accelerator-välineestä annetaan taloudellista tukea innovoijille ja yrityksille, jotka eivät vielä ole kannattavia tai sijoittajia kiinnostavia, mutta joilla on kunnianhimoa kehittyä ja jotka haluat tuoda läpimurtoinnovaatiot EU:n ja kansainvälisille markkinoille ja ovat valmiita nopeaan kasvuun. Tätä tarkoitusta varten se hyödyntää Horisontti 2020 -puiteohjelman 2. ja 3. vaiheesta ja Horisontti 2020 InnovFin -ohjelmasta saatuja kokemuksia erityisesti lisäämällä muita kuin avustuksiin perustuvia osia ja kykyä tukea suurempia ja pidempiä investointeja.

Näin ollen Accelerator-välineestä annetaan taloudellista tukea innovoijille ja yrityksille, jotka eivät vielä ole kannattavia tai sijoittajia kiinnostavia, mutta joilla on kunnianhimoa kehittyä ja jotka haluat tuoda läpimurtoinnovaatiot EU:n ja kansainvälisille markkinoille ja ovat valmiita nopeaan kasvuun. Tätä tarkoitusta varten se hyödyntää Horisontti 2020 -puiteohjelman 2. ja 3. vaiheesta ja Horisontti 2020 InnovFin -ohjelmasta saatuja kokemuksia erityisesti lisäämällä muita kuin avustuksiin perustuvia osia ja kykyä tukea suurempia ja pidempiä investointeja.
  Yhteistyö EIT:n ja sen osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kanssa sekä synergiat niiden katalysaattoreiden toimien kanssa on varmistettava.

Yhteistyö EIT:n ja sen osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kanssa sekä synergiat niiden katalysaattoreiden toimien kanssa on varmistettava.

Tarkistus 231

Tarkistus 231

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 1.1.2 alakohta – 3 kohta – 2 luetelmakohta

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 1.1.2 alakohta – 3 kohta – 2 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | tuki pääoman sijoittamiseen (27) tai muille takaisinmaksettaville muodoille siten, että innovointitoiminta voidaan kytkeä tehokkaaseen markkinoille saattamiseen, mukaan lukien laajentamiseen, tavalla, joka ei kata yksityisiä investointeja tai vääristä kilpailua sisämarkkinoilla. Tarvittaessa se auttaa innovoijaa saamaan InvestEU-ohjelman tarjoamaa velkarahoitusta (lainoja). |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

tuki pääoman sijoittamiseen (27) tai muille takaisinmaksettaville muodoille siten, että innovointitoiminta voidaan kytkeä tehokkaaseen markkinoille saattamiseen, mukaan lukien laajentamiseen, tavalla, joka ei kata yksityisiä investointeja tai vääristä kilpailua sisämarkkinoilla. Tarvittaessa se auttaa innovoijaa saamaan InvestEU-ohjelman tarjoamaa velkarahoitusta (lainoja).

27

| — | tuki pääoman sijoittamiseen (27) tai muille takaisinmaksettaville muodoille siten, että innovointitoiminta voidaan kytkeä tehokkaaseen markkinoille saattamiseen, mukaan lukien laajentamiseen, tavalla, joka ei kata yksityisiä investointeja tai vääristä kilpailua sisämarkkinoilla. Tarvittaessa se auttaa innovoijaa saamaan InvestEU-ohjelman tarjoamaa velkarahoitusta (lainoja
  tai takuita
  ). |
| --- | --- |

—

tuki pääoman sijoittamiseen (27) tai muille takaisinmaksettaville muodoille siten, että innovointitoiminta voidaan kytkeä tehokkaaseen markkinoille saattamiseen, mukaan lukien laajentamiseen, tavalla, joka ei kata yksityisiä investointeja tai vääristä kilpailua sisämarkkinoilla. Tarvittaessa se auttaa innovoijaa saamaan InvestEU-ohjelman tarjoamaa velkarahoitusta (lainoja
  tai takuita
  ).

27

tai takuita

Tarkistus 232

Tarkistus 232

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 1.1.2 alakohta – 4 kohta

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 1.1.2 alakohta – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tuki myönnetään yhdessä yhtenäisessä menettelyssä ja yhdellä päätöksellä, joka antaa tuetulle innovoijalle yhden kattavan sitoumuksen taloudellisiin resursseihin, jotka kattavat innovoinnin eri vaiheet, jotka liittyvät markkinoille saattamiseen ja käyttöönottoon mukaan lukien ennen kaupallistamista tarvittavat toimet. Myönnettyjen tukien täyteen toteutukseen sovelletaan välitavoitteita ja tarkistuksia. Rahoituksen yhdistäminen ja määrä sovitetaan
  yrityksen
  tarpeisiin, kokoon ja vaiheeseen, teknologian/innovoinnin luonteeseen ja innovaatiokierron pituuteen. Se kattaa rahoitustarpeet siihen asti, kunnes vaihtoehtoiset investointilähteet korvaavat ne. | Tuki myönnetään yhdessä yhtenäisessä menettelyssä ja yhdellä päätöksellä, joka antaa tuetulle innovoijalle yhden kattavan sitoumuksen taloudellisiin resursseihin, jotka kattavat innovoinnin eri vaiheet, jotka liittyvät markkinoille saattamiseen ja käyttöönottoon mukaan lukien ennen kaupallistamista tarvittavat toimet. Myönnettyjen tukien täyteen toteutukseen sovelletaan välitavoitteita ja tarkistuksia. Rahoituksen yhdistäminen ja määrä sovitetaan
  edunsaajan
  tarpeisiin, kokoon ja vaiheeseen, teknologian/innovoinnin luonteeseen ja innovaatiokierron pituuteen. Se kattaa rahoitustarpeet siihen asti, kunnes vaihtoehtoiset investointilähteet korvaavat ne. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tuki myönnetään yhdessä yhtenäisessä menettelyssä ja yhdellä päätöksellä, joka antaa tuetulle innovoijalle yhden kattavan sitoumuksen taloudellisiin resursseihin, jotka kattavat innovoinnin eri vaiheet, jotka liittyvät markkinoille saattamiseen ja käyttöönottoon mukaan lukien ennen kaupallistamista tarvittavat toimet. Myönnettyjen tukien täyteen toteutukseen sovelletaan välitavoitteita ja tarkistuksia. Rahoituksen yhdistäminen ja määrä sovitetaan
  yrityksen
  tarpeisiin, kokoon ja vaiheeseen, teknologian/innovoinnin luonteeseen ja innovaatiokierron pituuteen. Se kattaa rahoitustarpeet siihen asti, kunnes vaihtoehtoiset investointilähteet korvaavat ne.

yrityksen

Tuki myönnetään yhdessä yhtenäisessä menettelyssä ja yhdellä päätöksellä, joka antaa tuetulle innovoijalle yhden kattavan sitoumuksen taloudellisiin resursseihin, jotka kattavat innovoinnin eri vaiheet, jotka liittyvät markkinoille saattamiseen ja käyttöönottoon mukaan lukien ennen kaupallistamista tarvittavat toimet. Myönnettyjen tukien täyteen toteutukseen sovelletaan välitavoitteita ja tarkistuksia. Rahoituksen yhdistäminen ja määrä sovitetaan
  edunsaajan
  tarpeisiin, kokoon ja vaiheeseen, teknologian/innovoinnin luonteeseen ja innovaatiokierron pituuteen. Se kattaa rahoitustarpeet siihen asti, kunnes vaihtoehtoiset investointilähteet korvaavat ne.

edunsaajan

Tarkistus 233

Tarkistus 233

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 1.1.2 alakohta – 5 kohta

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 1.1.2 alakohta – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Niiden innovaatioiden tuki, joilla on korkea
  teknologinen
  riski (”deep tech”), sisältää aina avustusosan, joka kattaa innovointitoiminnan. Jos erilaiset riskit (teknologiset, markkinoihin, sääntelyyn jne. liittyvät riskit) vähenevät, takaisin maksettavan ennakko-osuuden suhteellisen merkityksen odotetaan kasvavan. | Niiden innovaatioiden tuki, joilla on korkea riski (
  esimerkiksi
  ”deep tech”), sisältää aina avustusosan, joka kattaa innovointitoiminnan
  , joka voidaan suorittaa yhteistyössä kumppanina toimivien julkisten tutkimusorganisaatioiden kanssa tai alihankintana
  . Jos erilaiset riskit (teknologiset, markkinoihin, sääntelyyn jne. liittyvät riskit) vähenevät, takaisin maksettavan ennakko-osuuden suhteellisen merkityksen odotetaan kasvavan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Niiden innovaatioiden tuki, joilla on korkea
  teknologinen
  riski (”deep tech”), sisältää aina avustusosan, joka kattaa innovointitoiminnan. Jos erilaiset riskit (teknologiset, markkinoihin, sääntelyyn jne. liittyvät riskit) vähenevät, takaisin maksettavan ennakko-osuuden suhteellisen merkityksen odotetaan kasvavan.

teknologinen

Niiden innovaatioiden tuki, joilla on korkea riski (
  esimerkiksi
  ”deep tech”), sisältää aina avustusosan, joka kattaa innovointitoiminnan
  , joka voidaan suorittaa yhteistyössä kumppanina toimivien julkisten tutkimusorganisaatioiden kanssa tai alihankintana
  . Jos erilaiset riskit (teknologiset, markkinoihin, sääntelyyn jne. liittyvät riskit) vähenevät, takaisin maksettavan ennakko-osuuden suhteellisen merkityksen odotetaan kasvavan.

esimerkiksi

, joka voidaan suorittaa yhteistyössä kumppanina toimivien julkisten tutkimusorganisaatioiden kanssa tai alihankintana

Tarkistus 234

Tarkistus 234

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 1.1.2 alakohta – 7 kohta

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 1.1.2 alakohta – 7 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Accelerator-aloite toimii pääasiassa jatkuvasti avoimen ja alhaalta ylöspäin suuntautuvan haun kautta. Se kohdennetaan yksittäisiin yrittäjiin (lähinnä start-up-yrityksiin ja pk-yrityksiin), ja erityistä huomiota kiinnitetään nuoriin ja naispuolisiin innovoijiin. Tätä avointa ja alhaalta ylöspäin suunnattua hakua täydennetään kohdennetulla tuella läpimurto- tai disruptiivisille teknologioille, joilla on potentiaalista strategista merkitystä. Ehdotuksia voivat lähettää myös sijoittajat, mukaan lukien julkiset innovointivirastot, mutta tuki myönnetään yritykselle. | Accelerator-aloite toimii pääasiassa jatkuvasti avoimen
  , kilpailuun perustuvan
  ja alhaalta ylöspäin suuntautuvan haun kautta
  , jossa on ehdotusten jättämisen määräajat
  . Se kohdennetaan yksittäisiin yrittäjiin (lähinnä start-up-yrityksiin ja pk-yrityksiin), ja erityistä huomiota kiinnitetään nuoriin ja naispuolisiin innovoijiin. Tätä avointa ja alhaalta ylöspäin suunnattua hakua täydennetään kohdennetulla tuella läpimurto- tai disruptiivisille
  innovaatioille ja
  teknologioille, joilla on potentiaalista strategista merkitystä. Ehdotuksia voivat lähettää myös sijoittajat, mukaan lukien julkiset innovointivirastot, mutta tuki myönnetään yritykselle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Accelerator-aloite toimii pääasiassa jatkuvasti avoimen ja alhaalta ylöspäin suuntautuvan haun kautta. Se kohdennetaan yksittäisiin yrittäjiin (lähinnä start-up-yrityksiin ja pk-yrityksiin), ja erityistä huomiota kiinnitetään nuoriin ja naispuolisiin innovoijiin. Tätä avointa ja alhaalta ylöspäin suunnattua hakua täydennetään kohdennetulla tuella läpimurto- tai disruptiivisille teknologioille, joilla on potentiaalista strategista merkitystä. Ehdotuksia voivat lähettää myös sijoittajat, mukaan lukien julkiset innovointivirastot, mutta tuki myönnetään yritykselle.

Accelerator-aloite toimii pääasiassa jatkuvasti avoimen
  , kilpailuun perustuvan
  ja alhaalta ylöspäin suuntautuvan haun kautta
  , jossa on ehdotusten jättämisen määräajat
  . Se kohdennetaan yksittäisiin yrittäjiin (lähinnä start-up-yrityksiin ja pk-yrityksiin), ja erityistä huomiota kiinnitetään nuoriin ja naispuolisiin innovoijiin. Tätä avointa ja alhaalta ylöspäin suunnattua hakua täydennetään kohdennetulla tuella läpimurto- tai disruptiivisille
  innovaatioille ja
  teknologioille, joilla on potentiaalista strategista merkitystä. Ehdotuksia voivat lähettää myös sijoittajat, mukaan lukien julkiset innovointivirastot, mutta tuki myönnetään yritykselle.

, kilpailuun perustuvan

, jossa on ehdotusten jättämisen määräajat

innovaatioille ja

Tarkistus 235

Tarkistus 235

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 1.1.2 alakohta – 8 kohta

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 1.1.2 alakohta – 8 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Accelerator mahdollistaa myös Pathfinder-välineestä, samanlaisista jäsenvaltioiden edistyneistä tutkimusohjelmista ja muista puiteohjelman pilareista peräisin olevien innovointien nopean käyttöönoton (28). Tavoitteena on tukea kyseisten innovaatioiden markkinoille pääsemistä. Euroopan horisontti -puiteohjelman muiden pilarien sekä aiempien puiteohjelmien tukemien hankkeiden tunnistaminen perustuu asiaankuuluville menetelmille, jollainen on esimerkiksi innovaatiotutka. | Accelerator mahdollistaa myös Pathfinder-välineestä, samanlaisista jäsenvaltioiden edistyneistä tutkimusohjelmista
  , EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöistä
  ja muista puiteohjelman pilareista peräisin olevien innovointien nopean käyttöönoton (28). Tavoitteena on tukea kyseisten innovaatioiden markkinoille pääsemistä. Euroopan horisontti -puiteohjelman muiden pilarien sekä aiempien puiteohjelmien tukemien hankkeiden tunnistaminen perustuu asiaankuuluville menetelmille, jollainen on esimerkiksi innovaatiotutka. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Accelerator mahdollistaa myös Pathfinder-välineestä, samanlaisista jäsenvaltioiden edistyneistä tutkimusohjelmista ja muista puiteohjelman pilareista peräisin olevien innovointien nopean käyttöönoton (28). Tavoitteena on tukea kyseisten innovaatioiden markkinoille pääsemistä. Euroopan horisontti -puiteohjelman muiden pilarien sekä aiempien puiteohjelmien tukemien hankkeiden tunnistaminen perustuu asiaankuuluville menetelmille, jollainen on esimerkiksi innovaatiotutka.

28

Accelerator mahdollistaa myös Pathfinder-välineestä, samanlaisista jäsenvaltioiden edistyneistä tutkimusohjelmista
  , EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöistä
  ja muista puiteohjelman pilareista peräisin olevien innovointien nopean käyttöönoton (28). Tavoitteena on tukea kyseisten innovaatioiden markkinoille pääsemistä. Euroopan horisontti -puiteohjelman muiden pilarien sekä aiempien puiteohjelmien tukemien hankkeiden tunnistaminen perustuu asiaankuuluville menetelmille, jollainen on esimerkiksi innovaatiotutka.

, EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöistä

28

Tarkistus 236

Tarkistus 236

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 1.1.3 alakohta – 1 kohta – 1 luetelmakohta

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 1.1.3 alakohta – 1 kohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Euroopan innovaationeuvoston liiketoiminnan nopeuttamispalvelut, joilla tuetaan Pathfinder and Accelerator -välineiden toimintaa ja toimia. Tavoitteena on yhdistää Euroopan innovaationeuvoston rahoitettujen innovoijien yhteisö, mukaan lukien huippuosaamismerkki sijoittajille, yhteistyökumppaneille
  ja
  julkisille ostajille. Se tarjoaa erilaisia valmennus- ja mentorointipalveluita Euroopan innovaationeuvoston toimille. Se tarjoaa innovoijille pääsyn mahdollisten yhteistyökumppaneiden kansainvälisiin verkostoihin, myös teollisiin verkostoihin, jotta voidaan täydentää arvoketjua tai kehittää markkinamahdollisuuksia ja löytää sijoittajia ja muita yksityisen tai yrityksistä peräisin olevan rahoituksen lähteitä. Toiminta sisältää live-tapahtumia (esimerkiksi välitystapahtumat, pitching-tilaisuudet), mutta myös yhteensopivien alustojen kehittämistä tai nykyisten alustojen käyttämistä läheisessä suhteessa EU:n yksittäisen sijoitusrahaston ja EIP-ryhmän tukemiin rahoituksen välittäjiin. Nämä toimet edistävät myös tietojen vertaisvaihtoa oppimisen lähteenä innovointiekosysteemissä, mikä hyödyttää erityisesti Euroopan innovaationeuvoston korkean tason neuvoa-antavan elimen jäseniä ja Euroopan innovaationeuvoston Fellowship-tunnustuksen saajia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Euroopan innovaationeuvoston liiketoiminnan nopeuttamispalvelut, joilla tuetaan Pathfinder and Accelerator -välineiden toimintaa ja toimia. Tavoitteena on yhdistää Euroopan innovaationeuvoston rahoitettujen innovoijien yhteisö, mukaan lukien huippuosaamismerkki sijoittajille, yhteistyökumppaneille
  ja
  julkisille ostajille. Se tarjoaa erilaisia valmennus- ja mentorointipalveluita Euroopan innovaationeuvoston toimille. Se tarjoaa innovoijille pääsyn mahdollisten yhteistyökumppaneiden kansainvälisiin verkostoihin, myös teollisiin verkostoihin, jotta voidaan täydentää arvoketjua tai kehittää markkinamahdollisuuksia ja löytää sijoittajia ja muita yksityisen tai yrityksistä peräisin olevan rahoituksen lähteitä. Toiminta sisältää live-tapahtumia (esimerkiksi välitystapahtumat, pitching-tilaisuudet), mutta myös yhteensopivien alustojen kehittämistä tai nykyisten alustojen käyttämistä läheisessä suhteessa EU:n yksittäisen sijoitusrahaston ja EIP-ryhmän tukemiin rahoituksen välittäjiin. Nämä toimet edistävät myös tietojen vertaisvaihtoa oppimisen lähteenä innovointiekosysteemissä, mikä hyödyttää erityisesti Euroopan innovaationeuvoston korkean tason neuvoa-antavan elimen jäseniä ja Euroopan innovaationeuvoston Fellowship-tunnustuksen saajia.

ja

| — | Euroopan innovaationeuvoston liiketoiminnan nopeuttamispalvelut, joilla tuetaan Pathfinder and Accelerator -välineiden toimintaa ja toimia. Tavoitteena on yhdistää Euroopan innovaationeuvoston rahoitettujen innovoijien yhteisö, mukaan lukien huippuosaamismerkki sijoittajille, yhteistyökumppaneille
  sekä
  julkisille
  ja yksityisille
  ostajille. Se tarjoaa erilaisia valmennus- ja mentorointipalveluita Euroopan innovaationeuvoston toimille. Se tarjoaa innovoijille pääsyn mahdollisten yhteistyökumppaneiden kansainvälisiin verkostoihin, myös teollisiin verkostoihin, jotta voidaan täydentää arvoketjua tai kehittää markkinamahdollisuuksia ja löytää sijoittajia ja muita yksityisen tai yrityksistä peräisin olevan rahoituksen lähteitä. Toiminta sisältää live-tapahtumia (esimerkiksi välitystapahtumat, pitching-tilaisuudet), mutta myös yhteensopivien alustojen kehittämistä tai nykyisten alustojen käyttämistä läheisessä suhteessa EU:n yksittäisen sijoitusrahaston ja EIP-ryhmän tukemiin rahoituksen välittäjiin. Nämä toimet edistävät myös tietojen vertaisvaihtoa oppimisen lähteenä innovointiekosysteemissä, mikä hyödyttää erityisesti Euroopan innovaationeuvoston korkean tason neuvoa-antavan elimen jäseniä ja Euroopan innovaationeuvoston Fellowship-tunnustuksen saajia.
  Näillä läpimurtoinnovaatioihin ja korkean riskin innovaatioihin keskittyvillä muilla EIC:n toimilla täydennetään EIT:n vastaavaa toimivalikoimaa, joka koskee yrittäjiä, innovoijia ja startup-yrityksiä. EIC:tä kannustetaan hyödyntämään osaamis- ja innovaatioyhteisöjen asiantuntemusta ja kokemusta tarjotessaan tukea innovoijille. |
| --- | --- |

—

Euroopan innovaationeuvoston liiketoiminnan nopeuttamispalvelut, joilla tuetaan Pathfinder and Accelerator -välineiden toimintaa ja toimia. Tavoitteena on yhdistää Euroopan innovaationeuvoston rahoitettujen innovoijien yhteisö, mukaan lukien huippuosaamismerkki sijoittajille, yhteistyökumppaneille
  sekä
  julkisille
  ja yksityisille
  ostajille. Se tarjoaa erilaisia valmennus- ja mentorointipalveluita Euroopan innovaationeuvoston toimille. Se tarjoaa innovoijille pääsyn mahdollisten yhteistyökumppaneiden kansainvälisiin verkostoihin, myös teollisiin verkostoihin, jotta voidaan täydentää arvoketjua tai kehittää markkinamahdollisuuksia ja löytää sijoittajia ja muita yksityisen tai yrityksistä peräisin olevan rahoituksen lähteitä. Toiminta sisältää live-tapahtumia (esimerkiksi välitystapahtumat, pitching-tilaisuudet), mutta myös yhteensopivien alustojen kehittämistä tai nykyisten alustojen käyttämistä läheisessä suhteessa EU:n yksittäisen sijoitusrahaston ja EIP-ryhmän tukemiin rahoituksen välittäjiin. Nämä toimet edistävät myös tietojen vertaisvaihtoa oppimisen lähteenä innovointiekosysteemissä, mikä hyödyttää erityisesti Euroopan innovaationeuvoston korkean tason neuvoa-antavan elimen jäseniä ja Euroopan innovaationeuvoston Fellowship-tunnustuksen saajia.
  Näillä läpimurtoinnovaatioihin ja korkean riskin innovaatioihin keskittyvillä muilla EIC:n toimilla täydennetään EIT:n vastaavaa toimivalikoimaa, joka koskee yrittäjiä, innovoijia ja startup-yrityksiä. EIC:tä kannustetaan hyödyntämään osaamis- ja innovaatioyhteisöjen asiantuntemusta ja kokemusta tarjotessaan tukea innovoijille.

sekä

ja yksityisille

Näillä läpimurtoinnovaatioihin ja korkean riskin innovaatioihin keskittyvillä muilla EIC:n toimilla täydennetään EIT:n vastaavaa toimivalikoimaa, joka koskee yrittäjiä, innovoijia ja startup-yrityksiä. EIC:tä kannustetaan hyödyntämään osaamis- ja innovaatioyhteisöjen asiantuntemusta ja kokemusta tarjotessaan tukea innovoijille.

Tarkistus 237

Tarkistus 237

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 1.1.3 alakohta – 1 kohta – 3 luetelmakohta

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.1 alakohta – 1.1.3 alakohta – 1 kohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Euroopan innovaationeuvoston haasteilla eli kannustuspalkinnoilla kehitetään uusia
  ratkaisuja globaaleihin haasteisiin
  , tuodaan esille uusia toimijoita ja kehitetään uusia
  yhteisöjä
  . Euroopan innovaationeuvoston tunnustuspalkintoja ovat iCapital, sosiaalisen innovaation kannustinpalkinto ja naisten innovoijapalkinto (29). Palkintojen suunnittelu yhdistetään
  Euroopan innovaationeuvoston puiteohjelman
  muihin osiin, mukaan lukien missioihin ja
  muihin rahoituslaitoksiin
  . Mahdollisuuksia yhteistyöhön eri organisaatioiden (kuten yritysten, yliopistojen, tutkimusorganisaatioiden, liiketoiminnan katalysaattoreiden, hyväntekeväisyysjärjestöjen ja säätiöiden kanssa), tutkitaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Euroopan innovaationeuvoston haasteilla eli kannustuspalkinnoilla kehitetään uusia
  ratkaisuja globaaleihin haasteisiin
  , tuodaan esille uusia toimijoita ja kehitetään uusia
  yhteisöjä
  . Euroopan innovaationeuvoston tunnustuspalkintoja ovat iCapital, sosiaalisen innovaation kannustinpalkinto ja naisten innovoijapalkinto (29). Palkintojen suunnittelu yhdistetään
  Euroopan innovaationeuvoston puiteohjelman
  muihin osiin, mukaan lukien missioihin ja
  muihin rahoituslaitoksiin
  . Mahdollisuuksia yhteistyöhön eri organisaatioiden (kuten yritysten, yliopistojen, tutkimusorganisaatioiden, liiketoiminnan katalysaattoreiden, hyväntekeväisyysjärjestöjen ja säätiöiden kanssa), tutkitaan.

ratkaisuja globaaleihin haasteisiin

yhteisöjä

29

Euroopan innovaationeuvoston puiteohjelman

muihin rahoituslaitoksiin

| — | Euroopan innovaationeuvoston haasteilla eli kannustuspalkinnoilla kehitetään uusia
  läpimurtoinnovaatioita
  , tuodaan esille uusia toimijoita ja kehitetään uusia
  t&i-yhteisöjä ja -verkostoja sekä annetaan näkyvyyttä EU:n rahoituksella aikaansaaduille saavutuksille
  . Euroopan innovaationeuvoston tunnustuspalkintoja ovat iCapital
  , EU Challenge -palkinto
  , sosiaalisen innovaation kannustinpalkinto ja naisten innovoijapalkinto (29). Palkintojen suunnittelu
  ja toteutus
  yhdistetään
  ohjelman
  muihin osiin, mukaan lukien missioihin ja
  EIT:hen, jotta varmistetaan täydentävyys ja vältetään päällekkäisyydet
  . Mahdollisuuksia yhteistyöhön eri organisaatioiden (kuten yritysten, yliopistojen, tutkimusorganisaatioiden, liiketoiminnan katalysaattoreiden, hyväntekeväisyysjärjestöjen ja säätiöiden kanssa), tutkitaan. |
| --- | --- |

—

Euroopan innovaationeuvoston haasteilla eli kannustuspalkinnoilla kehitetään uusia
  läpimurtoinnovaatioita
  , tuodaan esille uusia toimijoita ja kehitetään uusia
  t&i-yhteisöjä ja -verkostoja sekä annetaan näkyvyyttä EU:n rahoituksella aikaansaaduille saavutuksille
  . Euroopan innovaationeuvoston tunnustuspalkintoja ovat iCapital
  , EU Challenge -palkinto
  , sosiaalisen innovaation kannustinpalkinto ja naisten innovoijapalkinto (29). Palkintojen suunnittelu
  ja toteutus
  yhdistetään
  ohjelman
  muihin osiin, mukaan lukien missioihin ja
  EIT:hen, jotta varmistetaan täydentävyys ja vältetään päällekkäisyydet
  . Mahdollisuuksia yhteistyöhön eri organisaatioiden (kuten yritysten, yliopistojen, tutkimusorganisaatioiden, liiketoiminnan katalysaattoreiden, hyväntekeväisyysjärjestöjen ja säätiöiden kanssa), tutkitaan.

läpimurtoinnovaatioita

t&i-yhteisöjä ja -verkostoja sekä annetaan näkyvyyttä EU:n rahoituksella aikaansaaduille saavutuksille

, EU Challenge -palkinto

29

ja toteutus

ohjelman

EIT:hen, jotta varmistetaan täydentävyys ja vältetään päällekkäisyydet

Tarkistus 238

Tarkistus 238

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.2 alakohta – 1.2.1 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.2 alakohta – 1.2.1 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Euroopan innovaationeuvoston korkean tason neuvoa-antava elin (Euroopan innovaationeuvoston johtokunta) avustaa komissiota Euroopan innovaationeuvoston toteuttamisessa.
  Euroopan innovaationeuvoston johtoryhmä
  antaa neuvoja
  koskien
  Euroopan innovaationeuvoston
  työohjelmia
  ja
  antaa aktiivisesti neuvoja myös johdolle sekä seuraa toimien toteuttamista
  . Sillä on viestintätehtävä ja sen jäsenet toimivat neuvoston ”suurlähettiläinä” innovoinnin edistämiseksi EU:ssa. Viestintäkanavia ovat muun muassa osallistumiset keskeisiin innovointitapahtumiin, sosiaalinen media, Euroopan innovaationeuvoston innovaattoreiden yhteisön perustaminen, toimiminen keskeisten tiedotusvälineiden kanssa keskittyen innovointiin sekä yhteiset tapahtumat yrityshautomoiden ja ”kiihdyttämöjen” kanssa. | Euroopan innovaationeuvoston korkean tason neuvoa-antava elin (Euroopan innovaationeuvoston johtokunta) avustaa komissiota Euroopan innovaationeuvoston toteuttamisessa.
  Se koostuu tämän päätöksen 9 artiklan mukaisesti edustajista, joihin kuuluu muun muassa innovaatiopolitiikan yliopistoasiantuntijoita, tutkimus- ja teknologiaorganisaatioita, yrittäjiä ja riskirahoittajia. |
| | Euroopan innovaationeuvoston täytäntöönpanoa varten komissio huolehtii Euroopan innovaationeuvoston johtokunnan tuella seuraavista: |
| | — | erotetaan selkeästi tavoitellut kohderyhmät ja niiden erityistarpeet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Euroopan innovaationeuvoston korkean tason neuvoa-antava elin (Euroopan innovaationeuvoston johtokunta) avustaa komissiota Euroopan innovaationeuvoston toteuttamisessa.
  Euroopan innovaationeuvoston johtoryhmä
  antaa neuvoja
  koskien
  Euroopan innovaationeuvoston
  työohjelmia
  ja
  antaa aktiivisesti neuvoja myös johdolle sekä seuraa toimien toteuttamista
  . Sillä on viestintätehtävä ja sen jäsenet toimivat neuvoston ”suurlähettiläinä” innovoinnin edistämiseksi EU:ssa. Viestintäkanavia ovat muun muassa osallistumiset keskeisiin innovointitapahtumiin, sosiaalinen media, Euroopan innovaationeuvoston innovaattoreiden yhteisön perustaminen, toimiminen keskeisten tiedotusvälineiden kanssa keskittyen innovointiin sekä yhteiset tapahtumat yrityshautomoiden ja ”kiihdyttämöjen” kanssa.

Euroopan innovaationeuvoston johtoryhmä

koskien

työohjelmia

antaa aktiivisesti neuvoja myös johdolle sekä seuraa toimien toteuttamista

Euroopan innovaationeuvoston korkean tason neuvoa-antava elin (Euroopan innovaationeuvoston johtokunta) avustaa komissiota Euroopan innovaationeuvoston toteuttamisessa.
  Se koostuu tämän päätöksen 9 artiklan mukaisesti edustajista, joihin kuuluu muun muassa innovaatiopolitiikan yliopistoasiantuntijoita, tutkimus- ja teknologiaorganisaatioita, yrittäjiä ja riskirahoittajia.

Se koostuu tämän päätöksen 9 artiklan mukaisesti edustajista, joihin kuuluu muun muassa innovaatiopolitiikan yliopistoasiantuntijoita, tutkimus- ja teknologiaorganisaatioita, yrittäjiä ja riskirahoittajia.

Euroopan innovaationeuvoston täytäntöönpanoa varten komissio huolehtii Euroopan innovaationeuvoston johtokunnan tuella seuraavista:

Euroopan innovaationeuvoston täytäntöönpanoa varten komissio huolehtii Euroopan innovaationeuvoston johtokunnan tuella seuraavista:

—

erotetaan selkeästi tavoitellut kohderyhmät ja niiden erityistarpeet;

erotetaan selkeästi tavoitellut kohderyhmät ja niiden erityistarpeet;

| — | määritetään tukiyhdistelmän (avustus, pääoma, laina, takaus) täytäntöönpanon yksityiskohdat; |
| --- | --- |

—

määritetään tukiyhdistelmän (avustus, pääoma, laina, takaus) täytäntöönpanon yksityiskohdat;

määritetään tukiyhdistelmän (avustus, pääoma, laina, takaus) täytäntöönpanon yksityiskohdat;

| — | laaditaan vankka mekanismi välineiden järjestelmälliselle ja reaaliaikaiselle arvioinnille, jotta varmistetaan nopea poliittinen oppimisprosessi ja innovointimallien kehittäminen, mukaan lukien indikaattoreiden valinta ja täytäntöönpano; |
| --- | --- |

—

laaditaan vankka mekanismi välineiden järjestelmälliselle ja reaaliaikaiselle arvioinnille, jotta varmistetaan nopea poliittinen oppimisprosessi ja innovointimallien kehittäminen, mukaan lukien indikaattoreiden valinta ja täytäntöönpano;

laaditaan vankka mekanismi välineiden järjestelmälliselle ja reaaliaikaiselle arvioinnille, jotta varmistetaan nopea poliittinen oppimisprosessi ja innovointimallien kehittäminen, mukaan lukien indikaattoreiden valinta ja täytäntöönpano;

| — | tehdään Euroopan innovaationeuvoston ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin välistä yhteistyötä täydentävyyden varmistamiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi; |
| --- | --- |

—

tehdään Euroopan innovaationeuvoston ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin välistä yhteistyötä täydentävyyden varmistamiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi;

tehdään Euroopan innovaationeuvoston ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin välistä yhteistyötä täydentävyyden varmistamiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi;

| — | määritellään tarkemmin ohjelmajohtajien tehtävät ja vastuualueet; |
| --- | --- |

—

määritellään tarkemmin ohjelmajohtajien tehtävät ja vastuualueet;

määritellään tarkemmin ohjelmajohtajien tehtävät ja vastuualueet;

| — | laaditaan kuvaus riskipääomasijoittajia houkuttelevista välineistä korkean riskin hankkeissa; |
| --- | --- |

—

laaditaan kuvaus riskipääomasijoittajia houkuttelevista välineistä korkean riskin hankkeissa;

laaditaan kuvaus riskipääomasijoittajia houkuttelevista välineistä korkean riskin hankkeissa;

| — | määritellään innovointitavoitteet tuotteiden, prosessien, markkinoinnin ja palvelujen kannalta; |
| --- | --- |

—

määritellään innovointitavoitteet tuotteiden, prosessien, markkinoinnin ja palvelujen kannalta;

määritellään innovointitavoitteet tuotteiden, prosessien, markkinoinnin ja palvelujen kannalta;

| — | mitataan edunsaajien liikkeellepaneva voima. |
| --- | --- |

—

mitataan edunsaajien liikkeellepaneva voima.

mitataan edunsaajien liikkeellepaneva voima.

Johtokunta
  antaa
  myös
  neuvoja Euroopan innovaationeuvoston
  työohjelmista, hallinnoinnista
  ja
  seurantatoimista
  . Sillä on viestintätehtävä ja sen jäsenet toimivat neuvoston ”suurlähettiläinä” innovoinnin edistämiseksi EU:ssa. Viestintäkanavia ovat muun muassa osallistumiset keskeisiin innovointitapahtumiin, sosiaalinen media, Euroopan innovaationeuvoston innovaattoreiden yhteisön perustaminen, toimiminen keskeisten tiedotusvälineiden kanssa keskittyen innovointiin sekä yhteiset tapahtumat yrityshautomoiden ja ”kiihdyttämöjen” kanssa.
  Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin hallintoneuvosto ja Euroopan innovaationeuvoston johtokunta tekevät yhteistyötä hyödyntääkseen synergioita ja tuodakseen lisäarvoa unionin innovoijille ja yrittäjille.

Johtokunta

myös

työohjelmista, hallinnoinnista

seurantatoimista

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin hallintoneuvosto ja Euroopan innovaationeuvoston johtokunta tekevät yhteistyötä hyödyntääkseen synergioita ja tuodakseen lisäarvoa unionin innovoijille ja yrittäjille.

Tarkistus 239

Tarkistus 239

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.2 alakohta – 1.2.1 alakohta – 2 kohta

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.2 alakohta – 1.2.1 alakohta – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Euroopan innovaationeuvoston johtokunta antaa komissiolle suosituksia innovatiivisista suuntauksista tai aloitteista, joita tarvitaan EU:n innovaatioekosysteemin edistämiseksi ja vahvistamiseksi, myös mahdollisista sääntelyn esteistä. Johtokunnan neuvoissa olisi myös yksilöitävä uusia innovointialueita, jotka olisi otettava huomioon maailmanlaajuisten haasteiden ja teollisuuden kilpailukyvyn pilarissa ja siihen liittyvissä toimissa. Tällä tavoin johtokunnan odotetaan edistävän Euroopan horisontti -ohjelman yleistä johdonmukaisuutta. | Euroopan innovaationeuvoston johtokunta antaa
  yhdessä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin hallintoneuvoston
  kanssa komissiolle suosituksia innovatiivisista suuntauksista tai aloitteista, joita tarvitaan EU:n innovaatioekosysteemin edistämiseksi ja vahvistamiseksi, myös mahdollisista
  teknisistä esteistä ja
  sääntelyn esteistä. Johtokunnan neuvoissa olisi myös yksilöitävä uusia innovointialueita, jotka olisi otettava huomioon maailmanlaajuisten haasteiden ja
  Euroopan
  teollisuuden kilpailukyvyn pilarissa ja siihen liittyvissä toimissa. Tällä tavoin johtokunnan odotetaan edistävän Euroopan horisontti -ohjelman yleistä johdonmukaisuutta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Euroopan innovaationeuvoston johtokunta antaa komissiolle suosituksia innovatiivisista suuntauksista tai aloitteista, joita tarvitaan EU:n innovaatioekosysteemin edistämiseksi ja vahvistamiseksi, myös mahdollisista sääntelyn esteistä. Johtokunnan neuvoissa olisi myös yksilöitävä uusia innovointialueita, jotka olisi otettava huomioon maailmanlaajuisten haasteiden ja teollisuuden kilpailukyvyn pilarissa ja siihen liittyvissä toimissa. Tällä tavoin johtokunnan odotetaan edistävän Euroopan horisontti -ohjelman yleistä johdonmukaisuutta.

Euroopan innovaationeuvoston johtokunta antaa
  yhdessä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin hallintoneuvoston
  kanssa komissiolle suosituksia innovatiivisista suuntauksista tai aloitteista, joita tarvitaan EU:n innovaatioekosysteemin edistämiseksi ja vahvistamiseksi, myös mahdollisista
  teknisistä esteistä ja
  sääntelyn esteistä. Johtokunnan neuvoissa olisi myös yksilöitävä uusia innovointialueita, jotka olisi otettava huomioon maailmanlaajuisten haasteiden ja
  Euroopan
  teollisuuden kilpailukyvyn pilarissa ja siihen liittyvissä toimissa. Tällä tavoin johtokunnan odotetaan edistävän Euroopan horisontti -ohjelman yleistä johdonmukaisuutta.

yhdessä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin hallintoneuvoston

teknisistä esteistä ja

Euroopan

Tarkistus 240

Tarkistus 240

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.2 alakohta – 1.2.1 alakohta – 5 kohta

Liite I – osa III – 1 alakohta – 1.2 alakohta – 1.2.1 alakohta – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ohjelmajohtajat valvovat erityisesti Pathfinder-välineen ehdotuspyyntöjä ja ehdottavat paremmuusjärjestystä, jotta hankekokonaisuuksista muodostuisi strateginen kokonaisuus, joka edistäisi merkittävästi
  yhteiskunnallisia
  tai
  taloudellisia
  markkinoita synnyttävien innovointien luomista. | Ohjelmajohtajat valvovat erityisesti Pathfinder-välineen ehdotuspyyntöjä ja ehdottavat
  asetuksessa määriteltyjen selkeiden ja avointen perusteiden mukaisesti
  paremmuusjärjestystä, jotta hankekokonaisuuksista muodostuisi strateginen kokonaisuus, joka edistäisi merkittävästi
  tieteellisesti, yhteiskunnallisesti tai taloudellisesti radikaalilla tavalla uusien tulevien teknologioiden
  tai markkinoita synnyttävien innovointien luomista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ohjelmajohtajat valvovat erityisesti Pathfinder-välineen ehdotuspyyntöjä ja ehdottavat paremmuusjärjestystä, jotta hankekokonaisuuksista muodostuisi strateginen kokonaisuus, joka edistäisi merkittävästi
  yhteiskunnallisia
  tai
  taloudellisia
  markkinoita synnyttävien innovointien luomista.

yhteiskunnallisia

taloudellisia

Ohjelmajohtajat valvovat erityisesti Pathfinder-välineen ehdotuspyyntöjä ja ehdottavat
  asetuksessa määriteltyjen selkeiden ja avointen perusteiden mukaisesti
  paremmuusjärjestystä, jotta hankekokonaisuuksista muodostuisi strateginen kokonaisuus, joka edistäisi merkittävästi
  tieteellisesti, yhteiskunnallisesti tai taloudellisesti radikaalilla tavalla uusien tulevien teknologioiden
  tai markkinoita synnyttävien innovointien luomista.

asetuksessa määriteltyjen selkeiden ja avointen perusteiden mukaisesti

tieteellisesti, yhteiskunnallisesti tai taloudellisesti radikaalilla tavalla uusien tulevien teknologioiden

Tarkistus 241

Tarkistus 241

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 2 alakohta – 1.2 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa III – 2 alakohta – 1.2 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kyetäkseen täysin hyödyntämään tutkijoiden, yrittäjien, teollisuuden ja yhteiskunnan innovaatiot EU:n on muokattava ympäristöä sellaiseksi, jossa innovaatiot voivat kukoistaa kaikilla tasoilla. Tämä tarkoittaa tehokkaan innovaatioekosysteemin kehittämistä EU:n tasolla sekä rohkaisua yhteistyöhön ja verkottumiseen ja ideoiden, rahoituksen ja taitojen vaihtoon kansallisten ja paikallisten innovaatioekosysteemien kesken. | Kyetäkseen täysin hyödyntämään tutkijoiden, yrittäjien, teollisuuden ja yhteiskunnan innovaatiot EU:n on muokattava ympäristöä sellaiseksi, jossa innovaatiot voivat kukoistaa kaikilla tasoilla. Tämä tarkoittaa tehokkaan innovaatioekosysteemin kehittämistä EU:n tasolla sekä rohkaisua yhteistyöhön ja verkottumiseen ja ideoiden
  , avointen innovointiprosessien kehittämisen
  , rahoituksen ja taitojen vaihtoon kansallisten ja paikallisten innovaatioekosysteemien kesken. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Kyetäkseen täysin hyödyntämään tutkijoiden, yrittäjien, teollisuuden ja yhteiskunnan innovaatiot EU:n on muokattava ympäristöä sellaiseksi, jossa innovaatiot voivat kukoistaa kaikilla tasoilla. Tämä tarkoittaa tehokkaan innovaatioekosysteemin kehittämistä EU:n tasolla sekä rohkaisua yhteistyöhön ja verkottumiseen ja ideoiden, rahoituksen ja taitojen vaihtoon kansallisten ja paikallisten innovaatioekosysteemien kesken.

Kyetäkseen täysin hyödyntämään tutkijoiden, yrittäjien, teollisuuden ja yhteiskunnan innovaatiot EU:n on muokattava ympäristöä sellaiseksi, jossa innovaatiot voivat kukoistaa kaikilla tasoilla. Tämä tarkoittaa tehokkaan innovaatioekosysteemin kehittämistä EU:n tasolla sekä rohkaisua yhteistyöhön ja verkottumiseen ja ideoiden
  , avointen innovointiprosessien kehittämisen
  , rahoituksen ja taitojen vaihtoon kansallisten ja paikallisten innovaatioekosysteemien kesken.

, avointen innovointiprosessien kehittämisen

Tarkistus 242

Tarkistus 242

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 2 alakohta – 1.2 alakohta – 2 kohta

Liite I – osa III – 2 alakohta – 1.2 alakohta – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| EU:n on myös pyrittävä kehittämään ekosysteemejä, jotka tukevat yksityisten yritysten innovaatioiden lisäksi myös sosiaalisia innovaatioita ja julkisen sektorin innovaatioita. Julkisen sektorin on innovoitava ja uudistuttava, jotta se pystyy tukemaan sääntelyn ja hallintotavan muutoksia, joita tarvitaan
  uusien teknologioiden
  laajamittaisen käyttöönoton edistämiseksi ja yleisön vaatiman palvelujen tehokkaamman tarjoamisen tukemiseksi. Sosiaaliset innovaatiot ovat ratkaisevan tärkeitä yhteiskuntamme hyvinvoinnin parantamiseksi. | EU:n on myös pyrittävä kehittämään ekosysteemejä, jotka tukevat yksityisten yritysten innovaatioiden lisäksi myös sosiaalisia innovaatioita
  sekä edistävät tiedonvaihtoa
  ja julkisen sektorin innovaatioita. Julkisen sektorin on innovoitava ja uudistuttava, jotta se pystyy tukemaan sääntelyn ja hallintotavan muutoksia, joita tarvitaan
  innovaatioiden, uudet teknologiat mukaan luettuna,
  laajamittaisen käyttöönoton edistämiseksi ja yleisön vaatiman palvelujen tehokkaamman tarjoamisen tukemiseksi. Sosiaaliset innovaatiot ovat ratkaisevan tärkeitä yhteiskuntamme hyvinvoinnin parantamiseksi.
  Euroopan laajimpana innovointiverkostona EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöillä on tärkeä rooli tällaisten ekosysteemien kehittämisessä ja tämän painopisteen täytäntöönpanossa. Ne edustavat toivottua alueiden välistä yhteistyötä kytkemällä innovointiekosysteemejä toisiinsa yleiseurooppalaisessa mittakaavassa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

EU:n on myös pyrittävä kehittämään ekosysteemejä, jotka tukevat yksityisten yritysten innovaatioiden lisäksi myös sosiaalisia innovaatioita ja julkisen sektorin innovaatioita. Julkisen sektorin on innovoitava ja uudistuttava, jotta se pystyy tukemaan sääntelyn ja hallintotavan muutoksia, joita tarvitaan
  uusien teknologioiden
  laajamittaisen käyttöönoton edistämiseksi ja yleisön vaatiman palvelujen tehokkaamman tarjoamisen tukemiseksi. Sosiaaliset innovaatiot ovat ratkaisevan tärkeitä yhteiskuntamme hyvinvoinnin parantamiseksi.

uusien teknologioiden

EU:n on myös pyrittävä kehittämään ekosysteemejä, jotka tukevat yksityisten yritysten innovaatioiden lisäksi myös sosiaalisia innovaatioita
  sekä edistävät tiedonvaihtoa
  ja julkisen sektorin innovaatioita. Julkisen sektorin on innovoitava ja uudistuttava, jotta se pystyy tukemaan sääntelyn ja hallintotavan muutoksia, joita tarvitaan
  innovaatioiden, uudet teknologiat mukaan luettuna,
  laajamittaisen käyttöönoton edistämiseksi ja yleisön vaatiman palvelujen tehokkaamman tarjoamisen tukemiseksi. Sosiaaliset innovaatiot ovat ratkaisevan tärkeitä yhteiskuntamme hyvinvoinnin parantamiseksi.
  Euroopan laajimpana innovointiverkostona EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöillä on tärkeä rooli tällaisten ekosysteemien kehittämisessä ja tämän painopisteen täytäntöönpanossa. Ne edustavat toivottua alueiden välistä yhteistyötä kytkemällä innovointiekosysteemejä toisiinsa yleiseurooppalaisessa mittakaavassa.

sekä edistävät tiedonvaihtoa

innovaatioiden, uudet teknologiat mukaan luettuna,

Euroopan laajimpana innovointiverkostona EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöillä on tärkeä rooli tällaisten ekosysteemien kehittämisessä ja tämän painopisteen täytäntöönpanossa. Ne edustavat toivottua alueiden välistä yhteistyötä kytkemällä innovointiekosysteemejä toisiinsa yleiseurooppalaisessa mittakaavassa.

Tarkistus 243

Tarkistus 243

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 2 alakohta – 2.2 alakohta – 1 kohta – johdantokappale

Liite I – osa III – 2 alakohta – 2.2 alakohta – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ensimmäisenä askeleena komissio järjestää
  EIC-keskustelufoorumin
  jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden viranomaisille ja muille elimille, jotka vastaavat kansallisista innovaatiopolitiikoista ja -ohjelmista. Tavoitteena on edistää koordinointia ja vuoropuhelua EU:n innovointiekosysteemin kehittämisestä. Tämän
  EIC-keskustelufoorumin
  puitteissa komissio: | Ensimmäisenä askeleena komissio järjestää
  innovointifoorumin
  jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden viranomaisille ja muille elimille, jotka vastaavat kansallisista innovaatiopolitiikoista ja -ohjelmista. Tavoitteena on edistää koordinointia ja vuoropuhelua EU:n innovointiekosysteemin kehittämisestä. Tämän
  innovointifoorumin
  puitteissa
  asianosaiset sidosryhmät ja unionin elimet, mukaan luettuina EIT, EIC:n johtokunta ja
  komissio: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ensimmäisenä askeleena komissio järjestää
  EIC-keskustelufoorumin
  jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden viranomaisille ja muille elimille, jotka vastaavat kansallisista innovaatiopolitiikoista ja -ohjelmista. Tavoitteena on edistää koordinointia ja vuoropuhelua EU:n innovointiekosysteemin kehittämisestä. Tämän
  EIC-keskustelufoorumin
  puitteissa komissio:

EIC-keskustelufoorumin

EIC-keskustelufoorumin

Ensimmäisenä askeleena komissio järjestää
  innovointifoorumin
  jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden viranomaisille ja muille elimille, jotka vastaavat kansallisista innovaatiopolitiikoista ja -ohjelmista. Tavoitteena on edistää koordinointia ja vuoropuhelua EU:n innovointiekosysteemin kehittämisestä. Tämän
  innovointifoorumin
  puitteissa
  asianosaiset sidosryhmät ja unionin elimet, mukaan luettuina EIT, EIC:n johtokunta ja
  komissio:

innovointifoorumin

innovointifoorumin

asianosaiset sidosryhmät ja unionin elimet, mukaan luettuina EIT, EIC:n johtokunta ja

Tarkistus 244

Tarkistus 244

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 2 alakohta – 2.2 alakohta – 1 kohta – 3 luetelmakohta

Liite I – osa III – 2 alakohta – 2.2 alakohta – 1 kohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | edistää kansallisten innovaatio-ohjelmien
  ja Euroopan investointineuvoston välistä koordinointia tarkoituksena lisätä toiminnallisia synergioita ja välttää päällekkäisyyksiä jakamalla tietoja ohjelmista ja niiden täytäntöönpanosta, resursseista ja asiantuntemuksesta, teknologia- ja innovaatiosuuntausten analyyseistä ja valvonnasta sekä saattamalla vastaavia innovaatioyhteisöjä yhteen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

edistää kansallisten innovaatio-ohjelmien
  ja Euroopan investointineuvoston välistä koordinointia tarkoituksena lisätä toiminnallisia synergioita ja välttää päällekkäisyyksiä jakamalla tietoja ohjelmista ja niiden täytäntöönpanosta, resursseista ja asiantuntemuksesta, teknologia- ja innovaatiosuuntausten analyyseistä ja valvonnasta sekä saattamalla vastaavia innovaatioyhteisöjä yhteen;

edistää kansallisten innovaatio-ohjelmien

| — | edistävät kansallisen tason, Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin
  ja Euroopan investointineuvoston välistä koordinointia tarkoituksena lisätä toiminnallisia synergioita ja välttää päällekkäisyyksiä jakamalla tietoja ohjelmista ja niiden täytäntöönpanosta, resursseista ja asiantuntemuksesta, teknologia- ja innovaatiosuuntausten analyyseistä ja valvonnasta sekä saattamalla vastaavia innovaatioyhteisöjä yhteen; |
| --- | --- |

—

edistävät kansallisen tason, Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin
  ja Euroopan investointineuvoston välistä koordinointia tarkoituksena lisätä toiminnallisia synergioita ja välttää päällekkäisyyksiä jakamalla tietoja ohjelmista ja niiden täytäntöönpanosta, resursseista ja asiantuntemuksesta, teknologia- ja innovaatiosuuntausten analyyseistä ja valvonnasta sekä saattamalla vastaavia innovaatioyhteisöjä yhteen;

edistävät kansallisen tason, Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin

Tarkistus 245

Tarkistus 245

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 2 alakohta – 2.2 alakohta – 2 kohta

Liite I – osa III – 2 alakohta – 2.2 alakohta – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Toimien toteuttamisella varmistetaan Euroopan innovaationeuvoston toimintatyyppien tehokas täydentävyys ja niiden erityinen keskittyminen
  läpimurtoinnovaatioihin
  . Jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden toteuttamien toimien lisäksi myös yksityisten aloitteiden avulla tuetaan kaikentyyppisiä innovaatioita ja kaikkia innovaattoreita kaikkialla EU:ssa, ja heille tarjotaan parempaa ja riittävää tukea. | Toimien toteuttamisella varmistetaan
  Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin sekä
  Euroopan innovaationeuvoston toimintatyyppien tehokas täydentävyys
  ja yhteistyö
  ja niiden erityinen keskittyminen
  innovaatioihin
  . Jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden toteuttamien toimien lisäksi myös yksityisten aloitteiden avulla tuetaan kaiken tyyppisiä innovaatioita ja kaikkia innovaattoreita kaikkialla EU:ssa, ja heille tarjotaan parempaa ja riittävää tukea. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Toimien toteuttamisella varmistetaan Euroopan innovaationeuvoston toimintatyyppien tehokas täydentävyys ja niiden erityinen keskittyminen
  läpimurtoinnovaatioihin
  . Jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden toteuttamien toimien lisäksi myös yksityisten aloitteiden avulla tuetaan kaikentyyppisiä innovaatioita ja kaikkia innovaattoreita kaikkialla EU:ssa, ja heille tarjotaan parempaa ja riittävää tukea.

läpimurtoinnovaatioihin

Toimien toteuttamisella varmistetaan
  Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin sekä
  Euroopan innovaationeuvoston toimintatyyppien tehokas täydentävyys
  ja yhteistyö
  ja niiden erityinen keskittyminen
  innovaatioihin
  . Jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden toteuttamien toimien lisäksi myös yksityisten aloitteiden avulla tuetaan kaiken tyyppisiä innovaatioita ja kaikkia innovaattoreita kaikkialla EU:ssa, ja heille tarjotaan parempaa ja riittävää tukea.

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin sekä

ja yhteistyö

innovaatioihin

Tarkistus 246

Tarkistus 246

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 2 alakohta – 2.2 alakohta – 3 kohta – johdantokappale

Liite I – osa III – 2 alakohta – 2.2 alakohta – 3 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tätä varten
  EU
  : | Tätä varten
  osallistuvat unionin elimet
  : |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tätä varten
  EU
  :

EU

Tätä varten
  osallistuvat unionin elimet
  :

osallistuvat unionin elimet

Tarkistus 247

Tarkistus 247

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 2 alakohta – 2.2 alakohta – 3 kohta – 1 luetelmakohta

Liite I – osa III – 2 alakohta – 2.2 alakohta – 3 kohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | edistää ja rahoittaa yhteisiä innovaatio-ohjelmia, joita hallinnoivat viranomaiset, jotka vastaavat kansallisista, alueellisista tai paikallisista innovaatiopolitiikoista ja -ohjelmista, ja joihin innovaatioita ja innovaattoreita tukevat yksityiset tahot
  voivat liittyä
  . Tällaiset kysyntälähtöiset yhteisohjelmat voivat kohdistua muun muassa varhaisvaiheen ja toteutettavuustutkimuksen tukemiseen, korkeakoulujen ja yritysten väliseen yhteistyöhön, korkean teknologian pk-yritysten tutkimusyhteistyön tukemiseen, teknologian- ja tiedonvaihtoon, pk-yritysten kansainvälistymiseen, markkina-analyysiin ja kehitykseen, matalan teknologian pk-yritysten digitalisaatioon, rahoitusinstrumentteihin lähellä markkinoita tapahtuville innovointitoimille tai markkinoille saattamiseen sekä sosiaaliseen innovointiin. Ne voivat myös sisältää yhteisiä julkisia hankintoja koskevia aloitteita, joiden avulla innovaatiot voidaan kaupallistaa julkisella sektorilla erityisesti uuden politiikan kehittämisen tueksi. Tämä voisi olla erityisen tehokas keino edistää innovaatiotoimintaa julkisilla palveluilla ja tarjota markkinamahdollisuuksia eurooppalaisille innovaattoreille. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

edistää ja rahoittaa yhteisiä innovaatio-ohjelmia, joita hallinnoivat viranomaiset, jotka vastaavat kansallisista, alueellisista tai paikallisista innovaatiopolitiikoista ja -ohjelmista, ja joihin innovaatioita ja innovaattoreita tukevat yksityiset tahot
  voivat liittyä
  . Tällaiset kysyntälähtöiset yhteisohjelmat voivat kohdistua muun muassa varhaisvaiheen ja toteutettavuustutkimuksen tukemiseen, korkeakoulujen ja yritysten väliseen yhteistyöhön, korkean teknologian pk-yritysten tutkimusyhteistyön tukemiseen, teknologian- ja tiedonvaihtoon, pk-yritysten kansainvälistymiseen, markkina-analyysiin ja kehitykseen, matalan teknologian pk-yritysten digitalisaatioon, rahoitusinstrumentteihin lähellä markkinoita tapahtuville innovointitoimille tai markkinoille saattamiseen sekä sosiaaliseen innovointiin. Ne voivat myös sisältää yhteisiä julkisia hankintoja koskevia aloitteita, joiden avulla innovaatiot voidaan kaupallistaa julkisella sektorilla erityisesti uuden politiikan kehittämisen tueksi. Tämä voisi olla erityisen tehokas keino edistää innovaatiotoimintaa julkisilla palveluilla ja tarjota markkinamahdollisuuksia eurooppalaisille innovaattoreille.

voivat liittyä

| — | edistävät ja rahoittavat yhteisiä innovaatio-ohjelmia, joita hallinnoivat viranomaiset, jotka vastaavat kansallisista, alueellisista tai paikallisista innovaatiopolitiikoista ja -ohjelmista, ja joihin innovaatioita ja innovaattoreita tukevat yksityiset tahot
  olisi liitettävä
  . Tällaiset
  tarjonta- ja
  kysyntälähtöiset yhteisohjelmat voivat kohdistua muun muassa varhaisvaiheen ja toteutettavuustutkimuksen tukemiseen, korkeakoulujen
  , tutkimusorganisaatioiden
  ja yritysten väliseen yhteistyöhön, korkean teknologian pk-yritysten tutkimusyhteistyön tukemiseen, teknologian- ja tiedonvaihtoon, pk-yritysten kansainvälistymiseen, markkina-analyysiin ja kehitykseen, matalan teknologian pk-yritysten digitalisaatioon, rahoitusinstrumentteihin lähellä markkinoita tapahtuville innovointitoimille tai markkinoille saattamiseen sekä sosiaaliseen innovointiin. Ne voivat myös sisältää yhteisiä julkisia hankintoja koskevia aloitteita, joiden avulla innovaatiot voidaan kaupallistaa julkisella sektorilla erityisesti uuden politiikan kehittämisen tueksi. Tämä voisi olla erityisen tehokas keino edistää innovaatiotoimintaa julkisilla palveluilla ja tarjota markkinamahdollisuuksia eurooppalaisille innovaattoreille.
  Paikallistasolla hallinnoituina näiden ohjelmien olisi mahdollistettava ylikansalliset kumppanuudet ja oltava johdonmukaisia kyseisten alueiden älykästä erikoistumista koskevien strategioiden kanssa sekä tuettava synergioita EAKR:n kanssa kyseisillä alueilla. |
| --- | --- |

—

edistävät ja rahoittavat yhteisiä innovaatio-ohjelmia, joita hallinnoivat viranomaiset, jotka vastaavat kansallisista, alueellisista tai paikallisista innovaatiopolitiikoista ja -ohjelmista, ja joihin innovaatioita ja innovaattoreita tukevat yksityiset tahot
  olisi liitettävä
  . Tällaiset
  tarjonta- ja
  kysyntälähtöiset yhteisohjelmat voivat kohdistua muun muassa varhaisvaiheen ja toteutettavuustutkimuksen tukemiseen, korkeakoulujen
  , tutkimusorganisaatioiden
  ja yritysten väliseen yhteistyöhön, korkean teknologian pk-yritysten tutkimusyhteistyön tukemiseen, teknologian- ja tiedonvaihtoon, pk-yritysten kansainvälistymiseen, markkina-analyysiin ja kehitykseen, matalan teknologian pk-yritysten digitalisaatioon, rahoitusinstrumentteihin lähellä markkinoita tapahtuville innovointitoimille tai markkinoille saattamiseen sekä sosiaaliseen innovointiin. Ne voivat myös sisältää yhteisiä julkisia hankintoja koskevia aloitteita, joiden avulla innovaatiot voidaan kaupallistaa julkisella sektorilla erityisesti uuden politiikan kehittämisen tueksi. Tämä voisi olla erityisen tehokas keino edistää innovaatiotoimintaa julkisilla palveluilla ja tarjota markkinamahdollisuuksia eurooppalaisille innovaattoreille.
  Paikallistasolla hallinnoituina näiden ohjelmien olisi mahdollistettava ylikansalliset kumppanuudet ja oltava johdonmukaisia kyseisten alueiden älykästä erikoistumista koskevien strategioiden kanssa sekä tuettava synergioita EAKR:n kanssa kyseisillä alueilla.

olisi liitettävä

tarjonta- ja

, tutkimusorganisaatioiden

Paikallistasolla hallinnoituina näiden ohjelmien olisi mahdollistettava ylikansalliset kumppanuudet ja oltava johdonmukaisia kyseisten alueiden älykästä erikoistumista koskevien strategioiden kanssa sekä tuettava synergioita EAKR:n kanssa kyseisillä alueilla.

Tarkistus 248

Tarkistus 248

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 2 alakohta – 2.2 alakohta – 3 kohta – 2 luetelmakohta

Liite I – osa III – 2 alakohta – 2.2 alakohta – 3 kohta – 2 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | tukee myös yhteisiä ohjelmia, jotka koskevat mentorointia, valmennusta, teknistä apua ja muita innovaattoreita lähellä olevia palveluita eri verkostojen avulla, kuten Enterprise Europe Network (EEN), klusterit, yleiseurooppalaiset foorumit, kuten Startup Europe, paikalliset innovaatiotoimijat, julkiset mutta myös yksityiset, erityisesti hautomo- ja innovaatiokeskukset, jotka voisivat myös olla yhteydessä toisiinsa innovaattoreiden kumppanuuden edistämisessä. Tukea
  voidaan myöntää
  myös pehmeiden innovaatiotaitojen edistämiseen, mukaan lukien pehmeitä taitoja varten ja myös ammatillisten oppilaitosten verkostoihin, ja tiiviissä yhteistyössä
  Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin
  kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

tukee myös yhteisiä ohjelmia, jotka koskevat mentorointia, valmennusta, teknistä apua ja muita innovaattoreita lähellä olevia palveluita eri verkostojen avulla, kuten Enterprise Europe Network (EEN), klusterit, yleiseurooppalaiset foorumit, kuten Startup Europe, paikalliset innovaatiotoimijat, julkiset mutta myös yksityiset, erityisesti hautomo- ja innovaatiokeskukset, jotka voisivat myös olla yhteydessä toisiinsa innovaattoreiden kumppanuuden edistämisessä. Tukea
  voidaan myöntää
  myös pehmeiden innovaatiotaitojen edistämiseen, mukaan lukien pehmeitä taitoja varten ja myös ammatillisten oppilaitosten verkostoihin, ja tiiviissä yhteistyössä
  Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin
  kanssa.

voidaan myöntää

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin

| — | tukee myös yhteisiä ohjelmia, jotka koskevat mentorointia, valmennusta, teknistä apua ja muita innovaattoreita lähellä olevia palveluita eri verkostojen avulla, kuten Enterprise Europe Network (EEN), klusterit, yleiseurooppalaiset foorumit, kuten Startup Europe, paikalliset innovaatiotoimijat, julkiset mutta myös yksityiset, erityisesti hautomo- ja innovaatiokeskukset, jotka voisivat myös olla yhteydessä toisiinsa innovaattoreiden kumppanuuden edistämisessä. Tukea
  olisi myönnettävä
  myös pehmeiden innovaatiotaitojen edistämiseen, mukaan lukien pehmeitä taitoja varten ja myös ammatillisten oppilaitosten verkostoihin, ja tiiviissä yhteistyössä
  EIT:n
  kanssa. |
| --- | --- |

—

tukee myös yhteisiä ohjelmia, jotka koskevat mentorointia, valmennusta, teknistä apua ja muita innovaattoreita lähellä olevia palveluita eri verkostojen avulla, kuten Enterprise Europe Network (EEN), klusterit, yleiseurooppalaiset foorumit, kuten Startup Europe, paikalliset innovaatiotoimijat, julkiset mutta myös yksityiset, erityisesti hautomo- ja innovaatiokeskukset, jotka voisivat myös olla yhteydessä toisiinsa innovaattoreiden kumppanuuden edistämisessä. Tukea
  olisi myönnettävä
  myös pehmeiden innovaatiotaitojen edistämiseen, mukaan lukien pehmeitä taitoja varten ja myös ammatillisten oppilaitosten verkostoihin, ja tiiviissä yhteistyössä
  EIT:n
  kanssa.

olisi myönnettävä

EIT:n

Tarkistus 249

Tarkistus 249

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.1 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.1 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kuten korkean tason työryhmän raportissa EU:n tutkimuksen ja innovoinnin vaikutusten maksimoinnista (Lamyn korkean tason ryhmä) selkeästi todetaan, eteenpäin päästään, kun ”koulutetaan tulevaisuutta varten ja investoidaan ihmisiin, jotka toteuttavat muutoksen”. Erityisesti eurooppalaisiayliopistoja kehotetaan edistämään yrittäjyyttä, poistamaan tieteenalojen väliset rajat ja vakiinnuttamaan vahva, epätieteellinen yhteistyö yliopistojen ja teollisuuden välillä. Viimeaikaisten tutkimusten mukaan lahjakkaiden ihmisten saatavuus on ylivoimaisesti tärkein tekijä, joka vaikuttaa start-up-yritysten perustamiseen Euroopassa. Yrittäjyyskasvatus- ja -koulutusmahdollisuudet ovat avainasemassa tulevien innovaattoreiden kasvattamisessa ja nykyisten innovaattoreiden kykyjen kehittämisessä, että he voivat kasvattaa liiketoimintaansa menestyksekkäästi. Yrittäjähenkisten kykyjen saatavuus, ammattitaitoisten palveluiden, pääoman ja EU:n tason markkinoiden saatavuus sekä avainhankkeiden avaintekijöiden tuominen yhteen yhteistä päämäärää varten ovat keskeisiä tekijöitä innovaatiokosysteemin ylläpitämisessä. EU:n ponnisteluja on koordinoitava, jotta voidaan luoda riittävä määrä yhteenliitettyjä EU:n laajuisia yrittäjäklustereita ja ekosysteemejä. | Kuten korkean tason työryhmän raportissa EU:n tutkimuksen ja innovoinnin vaikutusten maksimoinnista (Lamyn korkean tason ryhmä) selkeästi todetaan, eteenpäin päästään, kun ”koulutetaan tulevaisuutta varten ja investoidaan ihmisiin, jotka toteuttavat muutoksen”. Erityisesti eurooppalaisiayliopistoja kehotetaan edistämään yrittäjyyttä, poistamaan tieteenalojen väliset rajat ja vakiinnuttamaan vahva, epätieteellinen yhteistyö yliopistojen ja teollisuuden välillä. Viimeaikaisten tutkimusten mukaan lahjakkaiden ihmisten saatavuus on ylivoimaisesti tärkein tekijä, joka vaikuttaa start-up-yritysten perustamiseen Euroopassa. Yrittäjyyskasvatus- ja -koulutusmahdollisuudet ovat avainasemassa tulevien innovaattoreiden kasvattamisessa ja nykyisten innovaattoreiden kykyjen kehittämisessä, että he voivat kasvattaa liiketoimintaansa menestyksekkäästi. Yrittäjähenkisten kykyjen saatavuus, ammattitaitoisten palveluiden, pääoman ja EU:n tason markkinoiden saatavuus sekä avainhankkeiden avaintekijöiden tuominen yhteen yhteistä päämäärää varten ovat keskeisiä tekijöitä innovaatiokosysteemin ylläpitämisessä
  sekä menestyksekkäiden innovointimallien ja parhaiden käytäntöjen luomisessa alueiden, jäsenvaltioiden ja unionin laajuisesti
  . EU:n ponnisteluja on koordinoitava, jotta voidaan luoda riittävä määrä yhteenliitettyjä EU:n laajuisia yrittäjäklustereita ja ekosysteemejä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Kuten korkean tason työryhmän raportissa EU:n tutkimuksen ja innovoinnin vaikutusten maksimoinnista (Lamyn korkean tason ryhmä) selkeästi todetaan, eteenpäin päästään, kun ”koulutetaan tulevaisuutta varten ja investoidaan ihmisiin, jotka toteuttavat muutoksen”. Erityisesti eurooppalaisiayliopistoja kehotetaan edistämään yrittäjyyttä, poistamaan tieteenalojen väliset rajat ja vakiinnuttamaan vahva, epätieteellinen yhteistyö yliopistojen ja teollisuuden välillä. Viimeaikaisten tutkimusten mukaan lahjakkaiden ihmisten saatavuus on ylivoimaisesti tärkein tekijä, joka vaikuttaa start-up-yritysten perustamiseen Euroopassa. Yrittäjyyskasvatus- ja -koulutusmahdollisuudet ovat avainasemassa tulevien innovaattoreiden kasvattamisessa ja nykyisten innovaattoreiden kykyjen kehittämisessä, että he voivat kasvattaa liiketoimintaansa menestyksekkäästi. Yrittäjähenkisten kykyjen saatavuus, ammattitaitoisten palveluiden, pääoman ja EU:n tason markkinoiden saatavuus sekä avainhankkeiden avaintekijöiden tuominen yhteen yhteistä päämäärää varten ovat keskeisiä tekijöitä innovaatiokosysteemin ylläpitämisessä. EU:n ponnisteluja on koordinoitava, jotta voidaan luoda riittävä määrä yhteenliitettyjä EU:n laajuisia yrittäjäklustereita ja ekosysteemejä.

Kuten korkean tason työryhmän raportissa EU:n tutkimuksen ja innovoinnin vaikutusten maksimoinnista (Lamyn korkean tason ryhmä) selkeästi todetaan, eteenpäin päästään, kun ”koulutetaan tulevaisuutta varten ja investoidaan ihmisiin, jotka toteuttavat muutoksen”. Erityisesti eurooppalaisiayliopistoja kehotetaan edistämään yrittäjyyttä, poistamaan tieteenalojen väliset rajat ja vakiinnuttamaan vahva, epätieteellinen yhteistyö yliopistojen ja teollisuuden välillä. Viimeaikaisten tutkimusten mukaan lahjakkaiden ihmisten saatavuus on ylivoimaisesti tärkein tekijä, joka vaikuttaa start-up-yritysten perustamiseen Euroopassa. Yrittäjyyskasvatus- ja -koulutusmahdollisuudet ovat avainasemassa tulevien innovaattoreiden kasvattamisessa ja nykyisten innovaattoreiden kykyjen kehittämisessä, että he voivat kasvattaa liiketoimintaansa menestyksekkäästi. Yrittäjähenkisten kykyjen saatavuus, ammattitaitoisten palveluiden, pääoman ja EU:n tason markkinoiden saatavuus sekä avainhankkeiden avaintekijöiden tuominen yhteen yhteistä päämäärää varten ovat keskeisiä tekijöitä innovaatiokosysteemin ylläpitämisessä
  sekä menestyksekkäiden innovointimallien ja parhaiden käytäntöjen luomisessa alueiden, jäsenvaltioiden ja unionin laajuisesti
  . EU:n ponnisteluja on koordinoitava, jotta voidaan luoda riittävä määrä yhteenliitettyjä EU:n laajuisia yrittäjäklustereita ja ekosysteemejä.

sekä menestyksekkäiden innovointimallien ja parhaiden käytäntöjen luomisessa alueiden, jäsenvaltioiden ja unionin laajuisesti

Tarkistus 250

Tarkistus 250

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.1 alakohta – 1 a kohta (uusi)

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.1 alakohta – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | EIT on tällä hetkellä Euroopan suurin integroitu innovointiekosysteemi, jossa on yli tuhat huippukumppania liike-elämästä, tutkimuksen ja koulutuksen aloilta ja muualta. EIT:n innovointimalli toimii ja on edelleen erityisen ajankohtainen pyrittäessä poistamaan innovoinnin esteitä jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla. EIT käsittelee näitä kysymyksiä edistämällä rakenteellisia muutoksia Euroopan innovaatiokentässä. Se pyrkii tähän edistämällä kaikkein korkealuokkaisimman koulutus-, tutkimus- ja innovaatiotoiminnan integrointia erityisesti osaamis- ja innovaatioyhteisöjensä avulla ja luomalla siten uusia innovoinnille otollisia ympäristöjä, edistämällä ja tukemalla yrittäjähenkisten tutkijoiden uutta sukupolvea sekä edistämällä innovatiivisten spin-off-yritysten ja uusyritysten perustamista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

EIT on tällä hetkellä Euroopan suurin integroitu innovointiekosysteemi, jossa on yli tuhat huippukumppania liike-elämästä, tutkimuksen ja koulutuksen aloilta ja muualta. EIT:n innovointimalli toimii ja on edelleen erityisen ajankohtainen pyrittäessä poistamaan innovoinnin esteitä jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla. EIT käsittelee näitä kysymyksiä edistämällä rakenteellisia muutoksia Euroopan innovaatiokentässä. Se pyrkii tähän edistämällä kaikkein korkealuokkaisimman koulutus-, tutkimus- ja innovaatiotoiminnan integrointia erityisesti osaamis- ja innovaatioyhteisöjensä avulla ja luomalla siten uusia innovoinnille otollisia ympäristöjä, edistämällä ja tukemalla yrittäjähenkisten tutkijoiden uutta sukupolvea sekä edistämällä innovatiivisten spin-off-yritysten ja uusyritysten perustamista.

EIT on tällä hetkellä Euroopan suurin integroitu innovointiekosysteemi, jossa on yli tuhat huippukumppania liike-elämästä, tutkimuksen ja koulutuksen aloilta ja muualta. EIT:n innovointimalli toimii ja on edelleen erityisen ajankohtainen pyrittäessä poistamaan innovoinnin esteitä jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla. EIT käsittelee näitä kysymyksiä edistämällä rakenteellisia muutoksia Euroopan innovaatiokentässä. Se pyrkii tähän edistämällä kaikkein korkealuokkaisimman koulutus-, tutkimus- ja innovaatiotoiminnan integrointia erityisesti osaamis- ja innovaatioyhteisöjensä avulla ja luomalla siten uusia innovoinnille otollisia ympäristöjä, edistämällä ja tukemalla yrittäjähenkisten tutkijoiden uutta sukupolvea sekä edistämällä innovatiivisten spin-off-yritysten ja uusyritysten perustamista.

Tarkistus 251

Tarkistus 251

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.1 alakohta – 2 kohta – johdantokappale

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.1 alakohta – 2 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Sellaisten ekosysteemien kehittäminen, joissa tutkijat, innovaattorit, teollisuudenalat ja hallitukset voivat olla helposti vuorovaikutuksessa, vaativat vielä ponnisteluja. Innovaatioekosysteemit eivät itse asiassa edelleenkään toimi optimaalisesti monista syistä. Näitä ovat esimerkiksi: | Sellaisten ekosysteemien kehittäminen
  ja edistäminen
  , joissa tutkijat, innovaattorit, teollisuudenalat ja hallitukset voivat olla helposti vuorovaikutuksessa, vaativat vielä ponnisteluja. Innovaatioekosysteemit eivät itse asiassa edelleenkään toimi optimaalisesti monista syistä. Näitä ovat esimerkiksi: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Sellaisten ekosysteemien kehittäminen, joissa tutkijat, innovaattorit, teollisuudenalat ja hallitukset voivat olla helposti vuorovaikutuksessa, vaativat vielä ponnisteluja. Innovaatioekosysteemit eivät itse asiassa edelleenkään toimi optimaalisesti monista syistä. Näitä ovat esimerkiksi:

Sellaisten ekosysteemien kehittäminen
  ja edistäminen
  , joissa tutkijat, innovaattorit, teollisuudenalat ja hallitukset voivat olla helposti vuorovaikutuksessa, vaativat vielä ponnisteluja. Innovaatioekosysteemit eivät itse asiassa edelleenkään toimi optimaalisesti monista syistä. Näitä ovat esimerkiksi:

ja edistäminen

Tarkistus 252

Tarkistus 252

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.1 alakohta – 3 kohta

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.1 alakohta – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tulevaisuuden haasteisiin vastaaminen, uusien tekniikoiden mahdollisuudet ja kestävän talouskasvun, työpaikkojen, kilpailukyvyn ja Euroopan kansalaisten hyvinvoinnin edistäminen edellyttävät, että Euroopan innovaatiokykyä vahvistetaan entisestään edistämällä uusien yhteistyötä ja innovaatioita edistävien ympäristöjen luomista, vahvistamalla yliopistojen ja tutkimusalan innovointivalmiuksia, tukemalla yrittäjien uutta sukupolvea, kannustamalla innovatiivisten yritysten luomista ja kehittämistä. | Tulevaisuuden haasteisiin vastaaminen, uusien tekniikoiden mahdollisuudet ja kestävän talouskasvun, työpaikkojen, kilpailukyvyn ja Euroopan kansalaisten hyvinvoinnin edistäminen edellyttävät, että Euroopan innovaatiokykyä vahvistetaan entisestään edistämällä uusien yhteistyötä ja innovaatioita edistävien ympäristöjen luomista, vahvistamalla yliopistojen ja tutkimusalan innovointivalmiuksia, tukemalla yrittäjien
  ja tutkijoiden
  uutta sukupolvea, kannustamalla innovatiivisten yritysten luomista ja kehittämistä
  sekä antamalla EU:n rahoituksella aikaansaaduille tutkimus- ja innovaatiosaavutuksille näkyvyyttä ja tuomalla niitä esiin suuren yleisön parissa
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tulevaisuuden haasteisiin vastaaminen, uusien tekniikoiden mahdollisuudet ja kestävän talouskasvun, työpaikkojen, kilpailukyvyn ja Euroopan kansalaisten hyvinvoinnin edistäminen edellyttävät, että Euroopan innovaatiokykyä vahvistetaan entisestään edistämällä uusien yhteistyötä ja innovaatioita edistävien ympäristöjen luomista, vahvistamalla yliopistojen ja tutkimusalan innovointivalmiuksia, tukemalla yrittäjien uutta sukupolvea, kannustamalla innovatiivisten yritysten luomista ja kehittämistä.

Tulevaisuuden haasteisiin vastaaminen, uusien tekniikoiden mahdollisuudet ja kestävän talouskasvun, työpaikkojen, kilpailukyvyn ja Euroopan kansalaisten hyvinvoinnin edistäminen edellyttävät, että Euroopan innovaatiokykyä vahvistetaan entisestään edistämällä uusien yhteistyötä ja innovaatioita edistävien ympäristöjen luomista, vahvistamalla yliopistojen ja tutkimusalan innovointivalmiuksia, tukemalla yrittäjien
  ja tutkijoiden
  uutta sukupolvea, kannustamalla innovatiivisten yritysten luomista ja kehittämistä
  sekä antamalla EU:n rahoituksella aikaansaaduille tutkimus- ja innovaatiosaavutuksille näkyvyyttä ja tuomalla niitä esiin suuren yleisön parissa
  .

ja tutkijoiden

sekä antamalla EU:n rahoituksella aikaansaaduille tutkimus- ja innovaatiosaavutuksille näkyvyyttä ja tuomalla niitä esiin suuren yleisön parissa

Tarkistus 253

Tarkistus 253

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.1 alakohta – 4 a kohta (uusi)

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.1 alakohta – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | EIT ratkaisee näitä haasteita noudattaen vuosia 2021–2027 koskevia strategisia tavoitteitaan, jotka vahvistetaan lainsäädäntöehdotuksessa EIT:n strategiseksi innovaatio-ohjelmaksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

EIT ratkaisee näitä haasteita noudattaen vuosia 2021–2027 koskevia strategisia tavoitteitaan, jotka vahvistetaan lainsäädäntöehdotuksessa EIT:n strategiseksi innovaatio-ohjelmaksi.

EIT ratkaisee näitä haasteita noudattaen vuosia 2021–2027 koskevia strategisia tavoitteitaan, jotka vahvistetaan lainsäädäntöehdotuksessa EIT:n strategiseksi innovaatio-ohjelmaksi.

Tarkistus 254

Tarkistus 254

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.1 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.1 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| EIT:llä on entistä vahvempi rooli kestävien innovaatioekosysteemien vahvistamisessa kaikkialla Euroopassa. EIT toimii jatkossakin ensisijaisesti osaamis- ja innovointiyhteisöissään, eli laajoissa eurooppalaisissa kumppanuuksissa, joissa käsitellään tiettyjä yhteiskunnallisia haasteita.
  Se vahvistaa
  entisestään niiden ympärillä olevia innovaatioekosysteemejä edistämällä tutkimuksen, innovoinnin ja koulutuksen integrointia. Lisäksi EIT pyrkii poistamaan innovaatiotoiminnan puutteita kaikkialla Euroopassa laajentamalla alueellista innovaatiojärjestelmää (EIT RIS). EIT tekee yhteistyötä sellaisten innovaatioekosysteemien kanssa, joilla on korkea strategiaan, temaattiseen yhdenmukaistamiseen ja vaikutukseen perustuva innovaatiopotentiaali, läheisessä yhteistyössä älykkäiden erikoistumisen strategioiden ja alustojen kanssa. | EIT:llä on entistä vahvempi rooli kestävien innovaatioekosysteemien vahvistamisessa kaikkialla Euroopassa
  , ja se tarjoaa ratkaisuja kipeimpiin globaaleihin haasteisiin, joita yhteiskuntiimme kohdistuu
  . EIT toimii jatkossakin ensisijaisesti osaamis- ja innovointiyhteisöissään, eli laajoissa eurooppalaisissa kumppanuuksissa, joissa käsitellään tiettyjä yhteiskunnallisia haasteita.
  Osaamis- ja innovointiyhteisöt vahvistavat
  entisestään niiden ympärillä olevia innovaatioekosysteemejä edistämällä tutkimuksen, innovoinnin ja koulutuksen integrointia. Lisäksi EIT pyrkii poistamaan innovaatiotoiminnan puutteita kaikkialla Euroopassa laajentamalla alueellista innovaatiojärjestelmää (EIT RIS). EIT tekee yhteistyötä sellaisten innovaatioekosysteemien kanssa, joilla on korkea strategiaan, temaattiseen yhdenmukaistamiseen ja vaikutukseen perustuva innovaatiopotentiaali, läheisessä yhteistyössä älykkäiden erikoistumisen strategioiden ja alustojen kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

EIT:llä on entistä vahvempi rooli kestävien innovaatioekosysteemien vahvistamisessa kaikkialla Euroopassa. EIT toimii jatkossakin ensisijaisesti osaamis- ja innovointiyhteisöissään, eli laajoissa eurooppalaisissa kumppanuuksissa, joissa käsitellään tiettyjä yhteiskunnallisia haasteita.
  Se vahvistaa
  entisestään niiden ympärillä olevia innovaatioekosysteemejä edistämällä tutkimuksen, innovoinnin ja koulutuksen integrointia. Lisäksi EIT pyrkii poistamaan innovaatiotoiminnan puutteita kaikkialla Euroopassa laajentamalla alueellista innovaatiojärjestelmää (EIT RIS). EIT tekee yhteistyötä sellaisten innovaatioekosysteemien kanssa, joilla on korkea strategiaan, temaattiseen yhdenmukaistamiseen ja vaikutukseen perustuva innovaatiopotentiaali, läheisessä yhteistyössä älykkäiden erikoistumisen strategioiden ja alustojen kanssa.

Se vahvistaa

EIT:llä on entistä vahvempi rooli kestävien innovaatioekosysteemien vahvistamisessa kaikkialla Euroopassa
  , ja se tarjoaa ratkaisuja kipeimpiin globaaleihin haasteisiin, joita yhteiskuntiimme kohdistuu
  . EIT toimii jatkossakin ensisijaisesti osaamis- ja innovointiyhteisöissään, eli laajoissa eurooppalaisissa kumppanuuksissa, joissa käsitellään tiettyjä yhteiskunnallisia haasteita.
  Osaamis- ja innovointiyhteisöt vahvistavat
  entisestään niiden ympärillä olevia innovaatioekosysteemejä edistämällä tutkimuksen, innovoinnin ja koulutuksen integrointia. Lisäksi EIT pyrkii poistamaan innovaatiotoiminnan puutteita kaikkialla Euroopassa laajentamalla alueellista innovaatiojärjestelmää (EIT RIS). EIT tekee yhteistyötä sellaisten innovaatioekosysteemien kanssa, joilla on korkea strategiaan, temaattiseen yhdenmukaistamiseen ja vaikutukseen perustuva innovaatiopotentiaali, läheisessä yhteistyössä älykkäiden erikoistumisen strategioiden ja alustojen kanssa.

, ja se tarjoaa ratkaisuja kipeimpiin globaaleihin haasteisiin, joita yhteiskuntiimme kohdistuu

Osaamis- ja innovointiyhteisöt vahvistavat

Tarkistus 255

Tarkistus 255

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.1 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.1 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Nykyisten osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tehokkuuden lisääminen ja uusien yhteisöjen luominen
  muutamalla oleellisella temaattisella alalla
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Nykyisten osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tehokkuuden lisääminen ja uusien yhteisöjen luominen
  muutamalla oleellisella temaattisella alalla
  .

muutamalla oleellisella temaattisella alalla

| — | Nykyisten osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tehokkuuden lisääminen ja uusien yhteisöjen luominen
  maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemiseksi
  . |
| --- | --- |

—

Nykyisten osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tehokkuuden lisääminen ja uusien yhteisöjen luominen
  maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemiseksi
  .

maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemiseksi

Tarkistus 256

Tarkistus 256

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.1 alakohta – 2 kohta – 2 luetelmakohta

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.1 alakohta – 2 kohta – 2 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Alueiden saaminen nopeammin kohti huippuosaamista maissa, jotka ovat vaatimattomia tai kohtalaisiainnovaatioiden kehittäjiä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Alueiden saaminen nopeammin kohti huippuosaamista maissa, jotka ovat vaatimattomia tai kohtalaisiainnovaatioiden kehittäjiä.

| — | Alueiden saaminen nopeammin kohti huippuosaamista maissa, jotka ovat vaatimattomia tai kohtalaisiainnovaatioiden kehittäjiä
  , tiiviissä yhteistyössä asianomaisten alueellisten rahastojen kanssa
  . |
| --- | --- |

—

Alueiden saaminen nopeammin kohti huippuosaamista maissa, jotka ovat vaatimattomia tai kohtalaisiainnovaatioiden kehittäjiä
  , tiiviissä yhteistyössä asianomaisten alueellisten rahastojen kanssa
  .

, tiiviissä yhteistyössä asianomaisten alueellisten rahastojen kanssa

Tarkistus 257

Tarkistus 257

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.2 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.2 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| EIT:n koulutustoimia vahvistetaan innovoinnin ja yrittäjyyden edistämiseksi parantamalla koulutusta. Vahvempi keskittyminen inhimillisen pääoman kehittämiseen perustuu olemassa olevien EIT:n osaamis- ja innovointiyhteisöjen koulutusohjelmien laajentamiseen, jotta voidaan tarjota opiskelijoille ja ammattilaisille korkealaatuisia opetussuunnitelmia, jotka perustuvat innovointiin ja yrittäjyyteen erityisesti EU:n teollisuus- ja ammattitaitostrategian mukaisesti. Tähän voi kuulua tutkijoita ja innovaattoreita, joita Euroopan horisontti -puiteohjelman muut osat, erityisesti Marie Skłodowska-Curie -rahoitus, tukevat. EIT tukee myös eurooppalaisten yliopistojen uudistamista ja niiden integroitumista innovaatioekosysteemeihin kannustamalla ja lisäämällä yrittäjyyspotentiaalia ja -kykyjä sekä kannustamalla niitä ennakoimaan paremmin uusia taitovaatimuksia. | EIT:n koulutustoimia vahvistetaan innovoinnin ja yrittäjyyden edistämiseksi parantamalla koulutusta
  , myös ammatillista koulutusta
  . Vahvempi keskittyminen inhimillisen pääoman kehittämiseen perustuu olemassa olevien EIT:n osaamis- ja innovointiyhteisöjen koulutusohjelmien laajentamiseen, jotta voidaan tarjota opiskelijoille ja ammattilaisille korkealaatuisia opetussuunnitelmia, jotka perustuvat innovointiin ja yrittäjyyteen erityisesti EU:n teollisuus- ja ammattitaitostrategian mukaisesti. Tähän voi kuulua tutkijoita ja innovaattoreita, joita Euroopan horisontti -puiteohjelman muut osat, erityisesti Marie Skłodowska-Curie -rahoitus, tukevat. EIT tukee myös eurooppalaisten yliopistojen uudistamista ja niiden integroitumista innovaatioekosysteemeihin kannustamalla ja lisäämällä yrittäjyyspotentiaalia ja -kykyjä sekä kannustamalla niitä ennakoimaan paremmin uusia taitovaatimuksia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

EIT:n koulutustoimia vahvistetaan innovoinnin ja yrittäjyyden edistämiseksi parantamalla koulutusta. Vahvempi keskittyminen inhimillisen pääoman kehittämiseen perustuu olemassa olevien EIT:n osaamis- ja innovointiyhteisöjen koulutusohjelmien laajentamiseen, jotta voidaan tarjota opiskelijoille ja ammattilaisille korkealaatuisia opetussuunnitelmia, jotka perustuvat innovointiin ja yrittäjyyteen erityisesti EU:n teollisuus- ja ammattitaitostrategian mukaisesti. Tähän voi kuulua tutkijoita ja innovaattoreita, joita Euroopan horisontti -puiteohjelman muut osat, erityisesti Marie Skłodowska-Curie -rahoitus, tukevat. EIT tukee myös eurooppalaisten yliopistojen uudistamista ja niiden integroitumista innovaatioekosysteemeihin kannustamalla ja lisäämällä yrittäjyyspotentiaalia ja -kykyjä sekä kannustamalla niitä ennakoimaan paremmin uusia taitovaatimuksia.

EIT:n koulutustoimia vahvistetaan innovoinnin ja yrittäjyyden edistämiseksi parantamalla koulutusta
  , myös ammatillista koulutusta
  . Vahvempi keskittyminen inhimillisen pääoman kehittämiseen perustuu olemassa olevien EIT:n osaamis- ja innovointiyhteisöjen koulutusohjelmien laajentamiseen, jotta voidaan tarjota opiskelijoille ja ammattilaisille korkealaatuisia opetussuunnitelmia, jotka perustuvat innovointiin ja yrittäjyyteen erityisesti EU:n teollisuus- ja ammattitaitostrategian mukaisesti. Tähän voi kuulua tutkijoita ja innovaattoreita, joita Euroopan horisontti -puiteohjelman muut osat, erityisesti Marie Skłodowska-Curie -rahoitus, tukevat. EIT tukee myös eurooppalaisten yliopistojen uudistamista ja niiden integroitumista innovaatioekosysteemeihin kannustamalla ja lisäämällä yrittäjyyspotentiaalia ja -kykyjä sekä kannustamalla niitä ennakoimaan paremmin uusia taitovaatimuksia.

, myös ammatillista koulutusta

Tarkistus 258

Tarkistus 258

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.2 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.2 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Innovatiivisten opetussuunnitelmien kehittäminen ottaen huomioon teollisuuden tulevaisuuden tarpeet ja monipuoliset ohjelmat, joita tarjotaan opiskelijoille, yrittäjille ja ammattilaisille kaikkialla Euroopassa ja muualla, missä erikoistunut ja sektorikohtainen tieto yhdistetään yrittäjyyteen ja innovointiin liittyviin taitoihin, kuten digitaalisiin ja keskeisiin teknologian käyttöä edistäviin taitoihin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Innovatiivisten opetussuunnitelmien kehittäminen ottaen huomioon teollisuuden tulevaisuuden tarpeet ja monipuoliset ohjelmat, joita tarjotaan opiskelijoille, yrittäjille ja ammattilaisille kaikkialla Euroopassa ja muualla, missä erikoistunut ja sektorikohtainen tieto yhdistetään yrittäjyyteen ja innovointiin liittyviin taitoihin, kuten digitaalisiin ja keskeisiin teknologian käyttöä edistäviin taitoihin.

| — | Innovatiivisten opetussuunnitelmien kehittäminen ottaen huomioon teollisuuden
  ja yhteiskunnan
  tulevaisuuden tarpeet ja monipuoliset ohjelmat, joita tarjotaan opiskelijoille, yrittäjille ja ammattilaisille kaikkialla Euroopassa ja muualla, missä erikoistunut ja sektorikohtainen tieto yhdistetään yrittäjyyteen ja innovointiin liittyviin taitoihin, kuten digitaalisiin ja keskeisiin teknologian käyttöä edistäviin taitoihin. |
| --- | --- |

—

Innovatiivisten opetussuunnitelmien kehittäminen ottaen huomioon teollisuuden
  ja yhteiskunnan
  tulevaisuuden tarpeet ja monipuoliset ohjelmat, joita tarjotaan opiskelijoille, yrittäjille ja ammattilaisille kaikkialla Euroopassa ja muualla, missä erikoistunut ja sektorikohtainen tieto yhdistetään yrittäjyyteen ja innovointiin liittyviin taitoihin, kuten digitaalisiin ja keskeisiin teknologian käyttöä edistäviin taitoihin.

ja yhteiskunnan

Tarkistus 259

Tarkistus 259

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.2 alakohta – 2 kohta – 3 luetelmakohta

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.2 alakohta – 2 kohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Korkeakoulualan innovaatio- ja yrittäjyysvalmiuksien kehittäminen hyödyntäen EIT-yhteisön osaamista koulutuksen, tutkimuksen ja liiketoiminnan yhdistämisessä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Korkeakoulualan innovaatio- ja yrittäjyysvalmiuksien kehittäminen hyödyntäen EIT-yhteisön osaamista koulutuksen, tutkimuksen ja liiketoiminnan yhdistämisessä.

| — | Korkeakoulualan innovaatio- ja yrittäjyysvalmiuksien kehittäminen
  ja levittäminen
  hyödyntäen
  ja edistäen
  EIT-yhteisön osaamista koulutuksen, tutkimuksen ja liiketoiminnan yhdistämisessä. |
| --- | --- |

—

Korkeakoulualan innovaatio- ja yrittäjyysvalmiuksien kehittäminen
  ja levittäminen
  hyödyntäen
  ja edistäen
  EIT-yhteisön osaamista koulutuksen, tutkimuksen ja liiketoiminnan yhdistämisessä.

ja levittäminen

ja edistäen

Tarkistus 260

Tarkistus 260

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.2 alakohta – 2 kohta – 4 a luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.2 alakohta – 2 kohta – 4 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | EIT-palkinnot eli EIT:n vakiintunut tunnustuspalkinto uusien ratkaisujen kehittämiseksi maailmanlaajuisiin haasteisiin sekä nuorten kykyjen ja innovaattoreiden palkitseminen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

EIT-palkinnot eli EIT:n vakiintunut tunnustuspalkinto uusien ratkaisujen kehittämiseksi maailmanlaajuisiin haasteisiin sekä nuorten kykyjen ja innovaattoreiden palkitseminen.

EIT-palkinnot eli EIT:n vakiintunut tunnustuspalkinto uusien ratkaisujen kehittämiseksi maailmanlaajuisiin haasteisiin sekä nuorten kykyjen ja innovaattoreiden palkitseminen.

Tarkistus 261

Tarkistus 261

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.3 alakohta – johdantokappale

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.3 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.2.3. | Uusia ratkaisuja
  markkinoille |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.2.3.

Uusia ratkaisuja
  markkinoille

markkinoille

| 3.2.3. | Uusia ratkaisuja
  maailmanlaajuisiin haasteisiin |
| --- | --- |

3.2.3.

Uusia ratkaisuja
  maailmanlaajuisiin haasteisiin

maailmanlaajuisiin haasteisiin

Tarkistus 262

Tarkistus 262

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.3 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.3 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| EIT helpottaa yhteistyötä ja antaa yrittäjille, innovaatioiden kehittäjille, kasvattajille, opiskelijoille ja muille innovaatioalan toimijoille mahdollisuuden työskennellä yhdessä moniammatillisissa ryhmissä luoden ja muokaten ideoita sekä muuntaen ideat vaiheittaisiksi ja läpimurtoinnovaatioiksi. Toimintaa luonnehtii avoin innovaatio ja rajat ylittävä lähestymistapa, jossa keskitytään sisällyttämään asiaankuuluvat osaamiskolmion toiminnot, jotka ovat tärkeitä onnistumisen kannalta (esim. hankkeiden edistäjät voivat helpommin käyttää pätevöityneitä tutkinnon suorittaneita, startup-yrityksiä, joilla on innovatiivisia ideoita, ei-kotimaisia yrityksiä, joilla on tärkeitä täydentäviä vahvuuksia, jne.). | EIT helpottaa yhteistyötä ja antaa yrittäjille, innovaatioiden kehittäjille
  , suunnittelijoille
  , kasvattajille, opiskelijoille ja muille innovaatioalan toimijoille mahdollisuuden työskennellä yhdessä moniammatillisissa ryhmissä luoden ja muokaten ideoita sekä muuntaen ideat vaiheittaisiksi ja läpimurtoinnovaatioiksi. Toimintaa luonnehtii avoin innovaatio ja rajat ylittävä lähestymistapa, jossa keskitytään sisällyttämään asiaankuuluvat osaamiskolmion toiminnot, jotka ovat tärkeitä onnistumisen kannalta (esim. hankkeiden edistäjät voivat helpommin käyttää pätevöityneitä tutkinnon suorittaneita, startup-yrityksiä, joilla on innovatiivisia ideoita, ei-kotimaisia yrityksiä, joilla on tärkeitä täydentäviä vahvuuksia, jne.). |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

EIT helpottaa yhteistyötä ja antaa yrittäjille, innovaatioiden kehittäjille, kasvattajille, opiskelijoille ja muille innovaatioalan toimijoille mahdollisuuden työskennellä yhdessä moniammatillisissa ryhmissä luoden ja muokaten ideoita sekä muuntaen ideat vaiheittaisiksi ja läpimurtoinnovaatioiksi. Toimintaa luonnehtii avoin innovaatio ja rajat ylittävä lähestymistapa, jossa keskitytään sisällyttämään asiaankuuluvat osaamiskolmion toiminnot, jotka ovat tärkeitä onnistumisen kannalta (esim. hankkeiden edistäjät voivat helpommin käyttää pätevöityneitä tutkinnon suorittaneita, startup-yrityksiä, joilla on innovatiivisia ideoita, ei-kotimaisia yrityksiä, joilla on tärkeitä täydentäviä vahvuuksia, jne.).

EIT helpottaa yhteistyötä ja antaa yrittäjille, innovaatioiden kehittäjille
  , suunnittelijoille
  , kasvattajille, opiskelijoille ja muille innovaatioalan toimijoille mahdollisuuden työskennellä yhdessä moniammatillisissa ryhmissä luoden ja muokaten ideoita sekä muuntaen ideat vaiheittaisiksi ja läpimurtoinnovaatioiksi. Toimintaa luonnehtii avoin innovaatio ja rajat ylittävä lähestymistapa, jossa keskitytään sisällyttämään asiaankuuluvat osaamiskolmion toiminnot, jotka ovat tärkeitä onnistumisen kannalta (esim. hankkeiden edistäjät voivat helpommin käyttää pätevöityneitä tutkinnon suorittaneita, startup-yrityksiä, joilla on innovatiivisia ideoita, ei-kotimaisia yrityksiä, joilla on tärkeitä täydentäviä vahvuuksia, jne.).

, suunnittelijoille

Tarkistus 263

Tarkistus 263

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.3 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.3 alakohta – 2 kohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Tuetaan
  uusien tuotteiden ja palveluiden kehittämistä
  , joissa osaamiskolmion toimijat toimivat yhteistyössä saadakseen
  ratkaisut valmiiksi markkinoille
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Tuetaan
  uusien tuotteiden ja palveluiden kehittämistä
  , joissa osaamiskolmion toimijat toimivat yhteistyössä saadakseen
  ratkaisut valmiiksi markkinoille
  .

uusien tuotteiden ja palveluiden kehittämistä

ratkaisut valmiiksi markkinoille

| — | Tuetaan
  tutkimustulosten muuttamista uusiksi tuotteiksi, palveluiksi ja markkinoiksi
  , joissa osaamiskolmion toimijat toimivat yhteistyössä saadakseen
  aikaan ratkaisuja maailmanlaajuisiin haasteisiin
  . |
| --- | --- |

—

Tuetaan
  tutkimustulosten muuttamista uusiksi tuotteiksi, palveluiksi ja markkinoiksi
  , joissa osaamiskolmion toimijat toimivat yhteistyössä saadakseen
  aikaan ratkaisuja maailmanlaajuisiin haasteisiin
  .

tutkimustulosten muuttamista uusiksi tuotteiksi, palveluiksi ja markkinoiksi

aikaan ratkaisuja maailmanlaajuisiin haasteisiin

Tarkistus 264

Tarkistus 264

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.4 alakohta – 2 kohta – 2 luetelmakohta

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.4 alakohta – 2 kohta – 2 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | EIT:n toimien suunnittelu ja täytäntöönpano, jotta voidaan saavuttaa mahdollisimman suuret synergia- ja vastavuoroisuusedut
  Globaalit
  haasteet ja teollinen kilpailukyky -pilarin mukaisten toimien kanssa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

EIT:n toimien suunnittelu ja täytäntöönpano, jotta voidaan saavuttaa mahdollisimman suuret synergia- ja vastavuoroisuusedut
  Globaalit
  haasteet ja teollinen kilpailukyky -pilarin mukaisten toimien kanssa;

Globaalit

| — | EIT:n toimien suunnittelu ja täytäntöönpano, jotta voidaan saavuttaa mahdollisimman suuret synergia- ja vastavuoroisuusedut
  Ensiluokkainen ja avoin tiede -pilarin sekä Maailmanlaajuiset
  haasteet ja
  Euroopan
  teollinen kilpailukyky -pilarin mukaisten toimien kanssa
  , ja tarvittaessa näiden toimien edistäminen
  ; |
| --- | --- |

—

EIT:n toimien suunnittelu ja täytäntöönpano, jotta voidaan saavuttaa mahdollisimman suuret synergia- ja vastavuoroisuusedut
  Ensiluokkainen ja avoin tiede -pilarin sekä Maailmanlaajuiset
  haasteet ja
  Euroopan
  teollinen kilpailukyky -pilarin mukaisten toimien kanssa
  , ja tarvittaessa näiden toimien edistäminen
  ;

Ensiluokkainen ja avoin tiede -pilarin sekä Maailmanlaajuiset

Euroopan

, ja tarvittaessa näiden toimien edistäminen

Tarkistus 265

Tarkistus 265

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.4 alakohta – 2 kohta – 3 luetelmakohta

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.4 alakohta – 2 kohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Työskentely yhdessä EU:n jäsenvaltioiden kanssa sekä kansallisella että alueellisella tasolla, luomalla jäsennelty vuoropuhelu ja koordinoimalla toimia, joilla pyritään mahdollistamaan synergia nykyisten kansallisten aloitteiden kanssa hyvien toimintatapojen ja oppimisen tunnistamiseksi, jakamiseksi ja levittämiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Työskentely yhdessä EU:n jäsenvaltioiden kanssa sekä kansallisella että alueellisella tasolla, luomalla jäsennelty vuoropuhelu ja koordinoimalla toimia, joilla pyritään mahdollistamaan synergia nykyisten kansallisten aloitteiden kanssa hyvien toimintatapojen ja oppimisen tunnistamiseksi, jakamiseksi ja levittämiseksi.

| — | Työskentely yhdessä EU:n jäsenvaltioiden kanssa sekä kansallisella että alueellisella tasolla, luomalla jäsennelty vuoropuhelu ja koordinoimalla toimia, joilla pyritään mahdollistamaan synergia nykyisten
  ja tulevien
  kansallisten aloitteiden kanssa hyvien toimintatapojen ja oppimisen tunnistamiseksi, jakamiseksi ja levittämiseksi. |
| --- | --- |

—

Työskentely yhdessä EU:n jäsenvaltioiden kanssa sekä kansallisella että alueellisella tasolla, luomalla jäsennelty vuoropuhelu ja koordinoimalla toimia, joilla pyritään mahdollistamaan synergia nykyisten
  ja tulevien
  kansallisten aloitteiden kanssa hyvien toimintatapojen ja oppimisen tunnistamiseksi, jakamiseksi ja levittämiseksi.

ja tulevien

Tarkistus 266

Tarkistus 266

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.4 alakohta – 2 kohta – 3 a luetelmakohta (uusi)

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.4 alakohta – 2 kohta – 3 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | Jaetaan ja levitetään innovatiivisia käytäntöjä ja opetuksia sekä vaikutetaan osaltaan innovointipolitiikkaan Euroopassa tarvittaessa yhdessä ja läheisessä yhteistyössä Euroopan horisontti -puiteohjelman muiden osien kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Jaetaan ja levitetään innovatiivisia käytäntöjä ja opetuksia sekä vaikutetaan osaltaan innovointipolitiikkaan Euroopassa tarvittaessa yhdessä ja läheisessä yhteistyössä Euroopan horisontti -puiteohjelman muiden osien kanssa.

Jaetaan ja levitetään innovatiivisia käytäntöjä ja opetuksia sekä vaikutetaan osaltaan innovointipolitiikkaan Euroopassa tarvittaessa yhdessä ja läheisessä yhteistyössä Euroopan horisontti -puiteohjelman muiden osien kanssa.

Tarkistus 267

Tarkistus 267

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.4 alakohta – 2 kohta – 4 luetelmakohta

Liite I – osa III – 3 alakohta – 3.2 alakohta – 3.2.4 alakohta – 2 kohta – 4 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Panostus innovaatiopolitiikan keskusteluihin ja panostus EU:n poliittisten painopisteiden täytäntöönpanoon työskentelemällä jatkuvasti kaikkien asiaankuuluvien Euroopan komission yksiköiden, muiden EU-ohjelmien ja niiden sidosryhmien kanssa ja tutkimalla mahdollisuuksia politiikan toteuttamisaloitteissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Panostus innovaatiopolitiikan keskusteluihin ja panostus EU:n poliittisten painopisteiden täytäntöönpanoon työskentelemällä jatkuvasti kaikkien asiaankuuluvien Euroopan komission yksiköiden, muiden EU-ohjelmien ja niiden sidosryhmien kanssa ja tutkimalla mahdollisuuksia politiikan toteuttamisaloitteissa.

| — | Panostus innovaatiopolitiikan keskusteluihin ja panostus EU:n poliittisten painopisteiden
  suunnitteluun ja
  täytäntöönpanoon työskentelemällä jatkuvasti kaikkien asiaankuuluvien Euroopan komission yksiköiden, muiden EU-ohjelmien ja niiden sidosryhmien kanssa ja tutkimalla mahdollisuuksia politiikan toteuttamisaloitteissa. |
| --- | --- |

—

Panostus innovaatiopolitiikan keskusteluihin ja panostus EU:n poliittisten painopisteiden
  suunnitteluun ja
  täytäntöönpanoon työskentelemällä jatkuvasti kaikkien asiaankuuluvien Euroopan komission yksiköiden, muiden EU-ohjelmien ja niiden sidosryhmien kanssa ja tutkimalla mahdollisuuksia politiikan toteuttamisaloitteissa.

suunnitteluun ja

Tarkistus 268

Tarkistus 268

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa IV – 5 kohta

Liite I – osa IV – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| EU:n on nyt nostettava tutkimus- ja innovointijärjestelmänsä laatuun ja vaikutuksiin liittyviä vaatimuksia. Tämä vaatii elvytettyä eurooppalaista tutkimusaluetta (ERA) (31), jota EU:n tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma tukee paremmin. Tarvitaan erityisesti hyvin yhdennetty, mutta räätälöity joukko EU:n toimenpiteitä (32), jotka yhdistetään uudistusten ja tuloksellisuuden parantamiseen kansallisella tasolla (jota Euroopan aluekehitysrahaston tukemat älykkäät erikoistumisstrategiat voivat edistää). Toisaalta tarvitaan myös institutionaalisia muutoksia, jotka liittyvät tutkimusrahoitukseen ja tutkimuslaitoksiin, myös yliopistoihin. Yhdistämällä pyrkimyksiä EU:n tasolla voidaan hyödyntää synergioita ja löytää tarvittava laajuus, jotta voidaan tukea kansallisten poliittisten uudistusten muuttamista tehokkaammiksi ja vaikuttavammiksi. | EU:n on nyt nostettava tutkimus- ja innovointijärjestelmänsä laatuun ja vaikutuksiin liittyviä vaatimuksia. Tämä vaatii elvytettyä eurooppalaista tutkimusaluetta (ERA) (31), jota EU:n tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma tukee paremmin. Tarvitaan erityisesti hyvin yhdennetty, mutta räätälöity joukko EU:n toimenpiteitä (32), jotka yhdistetään uudistusten ja tuloksellisuuden parantamiseen kansallisella tasolla (jota Euroopan aluekehitysrahaston tukemat älykkäät erikoistumisstrategiat voivat edistää
  merkittävästi, jos ne ovat yhdenmukaisia vahvojen kansallisten tutkimusstrategioiden ja rahoituksen kanssa
  ). Toisaalta tarvitaan myös institutionaalisia muutoksia, jotka liittyvät tutkimusrahoitukseen ja tutkimuslaitoksiin, myös yliopistoihin. Yhdistämällä pyrkimyksiä EU:n tasolla voidaan hyödyntää synergioita ja löytää tarvittava laajuus, jotta voidaan tukea kansallisten poliittisten uudistusten muuttamista tehokkaammiksi ja vaikuttavammiksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

EU:n on nyt nostettava tutkimus- ja innovointijärjestelmänsä laatuun ja vaikutuksiin liittyviä vaatimuksia. Tämä vaatii elvytettyä eurooppalaista tutkimusaluetta (ERA) (31), jota EU:n tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma tukee paremmin. Tarvitaan erityisesti hyvin yhdennetty, mutta räätälöity joukko EU:n toimenpiteitä (32), jotka yhdistetään uudistusten ja tuloksellisuuden parantamiseen kansallisella tasolla (jota Euroopan aluekehitysrahaston tukemat älykkäät erikoistumisstrategiat voivat edistää). Toisaalta tarvitaan myös institutionaalisia muutoksia, jotka liittyvät tutkimusrahoitukseen ja tutkimuslaitoksiin, myös yliopistoihin. Yhdistämällä pyrkimyksiä EU:n tasolla voidaan hyödyntää synergioita ja löytää tarvittava laajuus, jotta voidaan tukea kansallisten poliittisten uudistusten muuttamista tehokkaammiksi ja vaikuttavammiksi.

31

32

EU:n on nyt nostettava tutkimus- ja innovointijärjestelmänsä laatuun ja vaikutuksiin liittyviä vaatimuksia. Tämä vaatii elvytettyä eurooppalaista tutkimusaluetta (ERA) (31), jota EU:n tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma tukee paremmin. Tarvitaan erityisesti hyvin yhdennetty, mutta räätälöity joukko EU:n toimenpiteitä (32), jotka yhdistetään uudistusten ja tuloksellisuuden parantamiseen kansallisella tasolla (jota Euroopan aluekehitysrahaston tukemat älykkäät erikoistumisstrategiat voivat edistää
  merkittävästi, jos ne ovat yhdenmukaisia vahvojen kansallisten tutkimusstrategioiden ja rahoituksen kanssa
  ). Toisaalta tarvitaan myös institutionaalisia muutoksia, jotka liittyvät tutkimusrahoitukseen ja tutkimuslaitoksiin, myös yliopistoihin. Yhdistämällä pyrkimyksiä EU:n tasolla voidaan hyödyntää synergioita ja löytää tarvittava laajuus, jotta voidaan tukea kansallisten poliittisten uudistusten muuttamista tehokkaammiksi ja vaikuttavammiksi.

31

32

merkittävästi, jos ne ovat yhdenmukaisia vahvojen kansallisten tutkimusstrategioiden ja rahoituksen kanssa

Tarkistus 269

Tarkistus 269

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – IV osa – 1 alakohta – johdantokappale

Liite I – IV osa – 1 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1. | HUIPPUOSAAMISEN
  JAKAMINEN33


   (33) |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.

HUIPPUOSAAMISEN
  JAKAMINEN33


   (33)

JAKAMINEN33

33

| 1. | HUIPPUOSAAMISEN
  LEVITTÄMINEN JA OSALLISTUJAPOHJAN LAAJENTAMINEN |
| --- | --- |

1.

HUIPPUOSAAMISEN
  LEVITTÄMINEN JA OSALLISTUJAPOHJAN LAAJENTAMINEN

LEVITTÄMINEN JA OSALLISTUJAPOHJAN LAAJENTAMINEN

Tarkistus 270

Tarkistus 270

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa IV – 1 alakohta – 1 kohta

Liite I – osa IV – 1 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tutkimuksen ja innovoinnin eriarvoisuuden vähentäminen jakamalla tietoa ja asiantuntemusta kaikkialla EU:ssa auttaa niitä maita ja alueita, jotka ovat jäljessä tutkimuksen ja innovoinnin suorituskyvyn suhteen, saavuttamaan kilpailukykyisen aseman maailmanlaajuisissa arvoketjuissa. Lisäksi voidaan luoda toimia, joilla edistetään osaamiskiertoa eurooppalaisella tutkimusalueella ja parannetaan nykyisten (ja mahdollisesti yhteisesti hallinnoitujen EU-ohjelmien) tutkimusinfrastruktuurien hyödyntämistä kohdemaissa tutkijoiden ja innovaattoreiden liikkuvuuden avulla. | Tutkimuksen ja innovoinnin eriarvoisuuden vähentäminen jakamalla tietoa ja asiantuntemusta kaikkialla EU:ssa
  ja laajentamalla ohjelman osallistujapohjaa
  auttaa sekä niitä maita ja alueita, jotka ovat jäljessä tutkimuksen ja innovoinnin suorituskyvyn suhteen
  , EU:n syrjäisimmät alueet ja vähemmän kehittyneet alueet mukaan luettuina
  , saavuttamaan kilpailukykyisen aseman maailmanlaajuisissa arvoketjuissa
  että unionia hyödyntämään täysimääräisesti kaikkien jäsenvaltioiden tutkimus- ja innovointipotentiaalia
  . Lisäksi voidaan luoda toimia, joilla edistetään osaamiskiertoa eurooppalaisella tutkimusalueella ja parannetaan nykyisten (ja mahdollisesti yhteisesti hallinnoitujen EU-ohjelmien) tutkimusinfrastruktuurien hyödyntämistä kohdemaissa tutkijoiden ja innovaattoreiden liikkuvuuden
  ja virtuaalisen yhteistyön
  avulla
  sekä vahvistetaan ja tarvittaessa perustetaan uusia tutkimus- ja innovointiverkostoja ja -aloitteita näiden infrastruktuurien pohjalta
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tutkimuksen ja innovoinnin eriarvoisuuden vähentäminen jakamalla tietoa ja asiantuntemusta kaikkialla EU:ssa auttaa niitä maita ja alueita, jotka ovat jäljessä tutkimuksen ja innovoinnin suorituskyvyn suhteen, saavuttamaan kilpailukykyisen aseman maailmanlaajuisissa arvoketjuissa. Lisäksi voidaan luoda toimia, joilla edistetään osaamiskiertoa eurooppalaisella tutkimusalueella ja parannetaan nykyisten (ja mahdollisesti yhteisesti hallinnoitujen EU-ohjelmien) tutkimusinfrastruktuurien hyödyntämistä kohdemaissa tutkijoiden ja innovaattoreiden liikkuvuuden avulla.

Tutkimuksen ja innovoinnin eriarvoisuuden vähentäminen jakamalla tietoa ja asiantuntemusta kaikkialla EU:ssa
  ja laajentamalla ohjelman osallistujapohjaa
  auttaa sekä niitä maita ja alueita, jotka ovat jäljessä tutkimuksen ja innovoinnin suorituskyvyn suhteen
  , EU:n syrjäisimmät alueet ja vähemmän kehittyneet alueet mukaan luettuina
  , saavuttamaan kilpailukykyisen aseman maailmanlaajuisissa arvoketjuissa
  että unionia hyödyntämään täysimääräisesti kaikkien jäsenvaltioiden tutkimus- ja innovointipotentiaalia
  . Lisäksi voidaan luoda toimia, joilla edistetään osaamiskiertoa eurooppalaisella tutkimusalueella ja parannetaan nykyisten (ja mahdollisesti yhteisesti hallinnoitujen EU-ohjelmien) tutkimusinfrastruktuurien hyödyntämistä kohdemaissa tutkijoiden ja innovaattoreiden liikkuvuuden
  ja virtuaalisen yhteistyön
  avulla
  sekä vahvistetaan ja tarvittaessa perustetaan uusia tutkimus- ja innovointiverkostoja ja -aloitteita näiden infrastruktuurien pohjalta
  .

ja laajentamalla ohjelman osallistujapohjaa

, EU:n syrjäisimmät alueet ja vähemmän kehittyneet alueet mukaan luettuina

että unionia hyödyntämään täysimääräisesti kaikkien jäsenvaltioiden tutkimus- ja innovointipotentiaalia

ja virtuaalisen yhteistyön

sekä vahvistetaan ja tarvittaessa perustetaan uusia tutkimus- ja innovointiverkostoja ja -aloitteita näiden infrastruktuurien pohjalta

Tarkistus 271

Tarkistus 271

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa IV – 1 alakohta – 3 kohta

Liite I – osa IV – 1 alakohta – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Päälinjat | Päälinjat |
| — | Ryhmien luominen uusien osaamiskeskusten perustamiseksi tai nykyisten uudistamiseksi osallistumiskelpoisissa maissa johtavien tieteellisten laitosten ja kumppanilaitosten
  välisten yhteistyökumppanuuksien avulla
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Päälinjat

Päälinjat

—

Ryhmien luominen uusien osaamiskeskusten perustamiseksi tai nykyisten uudistamiseksi osallistumiskelpoisissa maissa johtavien tieteellisten laitosten ja kumppanilaitosten
  välisten yhteistyökumppanuuksien avulla
  .

välisten yhteistyökumppanuuksien avulla

| — | Ryhmien luominen uusien osaamiskeskusten perustamiseksi tai nykyisten uudistamiseksi osallistumiskelpoisissa maissa
  , mukaan lukien pienet ja keskisuuret tutkimusinfrastruktuurit ja EAKR:n rahoittamat infrastruktuurit, varmistamalla
  johtavien tieteellisten laitosten ja kumppanilaitosten
  välinen yhteistyö kaikissa tutkimuksen vaiheissa
  .
  Hakijoiden on selkeästi osoitettava, että hankkeet kytkeytyvät kansallisiin ja/tai alueellisiin t&i-strategioihin, jotta he voivat hakea rahoitusta tästä päälinjasta. |
| --- | --- |

—

Ryhmien luominen uusien osaamiskeskusten perustamiseksi tai nykyisten uudistamiseksi osallistumiskelpoisissa maissa
  , mukaan lukien pienet ja keskisuuret tutkimusinfrastruktuurit ja EAKR:n rahoittamat infrastruktuurit, varmistamalla
  johtavien tieteellisten laitosten ja kumppanilaitosten
  välinen yhteistyö kaikissa tutkimuksen vaiheissa
  .
  Hakijoiden on selkeästi osoitettava, että hankkeet kytkeytyvät kansallisiin ja/tai alueellisiin t&i-strategioihin, jotta he voivat hakea rahoitusta tästä päälinjasta.

, mukaan lukien pienet ja keskisuuret tutkimusinfrastruktuurit ja EAKR:n rahoittamat infrastruktuurit, varmistamalla

välinen yhteistyö kaikissa tutkimuksen vaiheissa

Hakijoiden on selkeästi osoitettava, että hankkeet kytkeytyvät kansallisiin ja/tai alueellisiin t&i-strategioihin, jotta he voivat hakea rahoitusta tästä päälinjasta.

| — | Twinning-toiminta, jolla voidaan vahvistaa merkittävästi osallistumiskelpoisessa maassa sijaitsevaa yliopistoa tai tutkimusorganisaatiota
  tietyllä alalla
  saattamalla se yhteistyöhön muissa jäsenvaltioissa tai assosioituneissa maissa sijaitsevien kansainvälisen tason johtavien tutkimuslaitosten kanssa. |
| --- | --- |

—

Twinning-toiminta, jolla voidaan vahvistaa merkittävästi osallistumiskelpoisessa maassa sijaitsevaa yliopistoa tai tutkimusorganisaatiota
  tietyllä alalla
  saattamalla se yhteistyöhön muissa jäsenvaltioissa tai assosioituneissa maissa sijaitsevien kansainvälisen tason johtavien tutkimuslaitosten kanssa.

tietyllä alalla

| — | Twinning-toiminta, jolla voidaan vahvistaa merkittävästi osallistumiskelpoisessa maassa sijaitsevaa yliopistoa tai tutkimusorganisaatiota
  kaikilla tutkimusaloilla
  saattamalla se yhteistyöhön muissa jäsenvaltioissa tai assosioituneissa maissa sijaitsevien kansainvälisen tason johtavien tutkimuslaitosten kanssa.
  Hakijoiden on selkeästi osoitettava, että hankkeet kytkeytyvät kansallisiin ja/tai alueellisiin t&i-strategioihin, jotta he voivat hakea rahoitusta tästä päälinjasta. |
| --- | --- |

—

Twinning-toiminta, jolla voidaan vahvistaa merkittävästi osallistumiskelpoisessa maassa sijaitsevaa yliopistoa tai tutkimusorganisaatiota
  kaikilla tutkimusaloilla
  saattamalla se yhteistyöhön muissa jäsenvaltioissa tai assosioituneissa maissa sijaitsevien kansainvälisen tason johtavien tutkimuslaitosten kanssa.
  Hakijoiden on selkeästi osoitettava, että hankkeet kytkeytyvät kansallisiin ja/tai alueellisiin t&i-strategioihin, jotta he voivat hakea rahoitusta tästä päälinjasta.

kaikilla tutkimusaloilla

Hakijoiden on selkeästi osoitettava, että hankkeet kytkeytyvät kansallisiin ja/tai alueellisiin t&i-strategioihin, jotta he voivat hakea rahoitusta tästä päälinjasta.

| — | ERA-oppituolit, joilla tuetaan yliopistoja tai tutkimusorganisaatioita houkuttelemaan ja säilyttämään korkealaatuisia henkilöresursseja erittäin pätevän tutkijan ja tutkimusjohtajan (”ERA-oppituolin haltijan”) johdolla ja toteutetaan rakenteellisia muutoksia huippuosaamisen saavuttamiseksi kestävällä pohjalla. |
| --- | --- |

—

ERA-oppituolit, joilla tuetaan yliopistoja tai tutkimusorganisaatioita houkuttelemaan ja säilyttämään korkealaatuisia henkilöresursseja erittäin pätevän tutkijan ja tutkimusjohtajan (”ERA-oppituolin haltijan”) johdolla ja toteutetaan rakenteellisia muutoksia huippuosaamisen saavuttamiseksi kestävällä pohjalla.

| — | ERA-oppituolit, joilla tuetaan yliopistoja tai tutkimusorganisaatioita houkuttelemaan ja säilyttämään korkealaatuisia henkilöresursseja erittäin pätevän tutkijan ja tutkimusjohtajan (”ERA-oppituolin haltijan”) johdolla ja toteutetaan rakenteellisia muutoksia huippuosaamisen saavuttamiseksi kestävällä pohjalla. |
| --- | --- |

—

ERA-oppituolit, joilla tuetaan yliopistoja tai tutkimusorganisaatioita houkuttelemaan ja säilyttämään korkealaatuisia henkilöresursseja erittäin pätevän tutkijan ja tutkimusjohtajan (”ERA-oppituolin haltijan”) johdolla ja toteutetaan rakenteellisia muutoksia huippuosaamisen saavuttamiseksi kestävällä pohjalla.

| — | Euroopan tiede- ja teknologiayhteistyö (COST), johon sisältyy kunnianhimoisia ehtoja osallistumiskelpoisten maiden sisällyttämisestä ja muita toimia, joilla voidaan tarjota tieteellistä verkostoitumista, valmiuksien kehittämistä ja urakehityksen edistämistä, joilla tuetaan näistä kohdemaista tulevia tutkijoita. 80 prosenttia COST:n kokonaistalousarviosta kohdennetaan toimiin, jotka ovat täysin tämän toiminta-alueen tavoitteiden mukaisia. |
| --- | --- |

—

Euroopan tiede- ja teknologiayhteistyö (COST), johon sisältyy kunnianhimoisia ehtoja osallistumiskelpoisten maiden sisällyttämisestä ja muita toimia, joilla voidaan tarjota tieteellistä verkostoitumista, valmiuksien kehittämistä ja urakehityksen edistämistä, joilla tuetaan näistä kohdemaista tulevia tutkijoita. 80 prosenttia COST:n kokonaistalousarviosta kohdennetaan toimiin, jotka ovat täysin tämän toiminta-alueen tavoitteiden mukaisia.

| — | Euroopan tiede- ja teknologiayhteistyö (COST), johon sisältyy kunnianhimoisia ehtoja osallistumiskelpoisten maiden sisällyttämisestä ja muita toimia, joilla voidaan tarjota tieteellistä verkostoitumista, valmiuksien kehittämistä ja urakehityksen edistämistä, joilla tuetaan näistä kohdemaista tulevia tutkijoita. 80 prosenttia COST:n kokonaistalousarviosta kohdennetaan toimiin, jotka ovat täysin tämän toiminta-alueen tavoitteiden mukaisia. |
| --- | --- |

—

Euroopan tiede- ja teknologiayhteistyö (COST), johon sisältyy kunnianhimoisia ehtoja osallistumiskelpoisten maiden sisällyttämisestä ja muita toimia, joilla voidaan tarjota tieteellistä verkostoitumista, valmiuksien kehittämistä ja urakehityksen edistämistä, joilla tuetaan näistä kohdemaista tulevia tutkijoita. 80 prosenttia COST:n kokonaistalousarviosta kohdennetaan toimiin, jotka ovat täysin tämän toiminta-alueen tavoitteiden mukaisia.

| — | ”Huippuosaamisaloitteet”, joilla tuetaan tukemaan innovatiivisia aloitteita, joilla pyritään vahvistamaan tutkimus- ja innovointijärjestelmiä osallistumiskelpoisissa maissa, muun muassa tuetaan koulutusta, jolla parannetaan t&i-toimintaan liittyviä hallinnollisia taitoja, ja houkuttelevuuspalkintoja sekä vahvistetaan innovaatioekosysteemejä ja t&i-verkostojen perustamista muun muassa EU:n rahoittamien tutkimusinfrastruktuurien pohjalta. Hakijoiden on selkeästi osoitettava, että hankkeet kytkeytyvät kansallisiin ja/tai alueellisiin t&i-strategioihin, jotta he voivat hakea rahoitusta tästä päälinjasta. |
| --- | --- |

—

”Huippuosaamisaloitteet”, joilla tuetaan tukemaan innovatiivisia aloitteita, joilla pyritään vahvistamaan tutkimus- ja innovointijärjestelmiä osallistumiskelpoisissa maissa, muun muassa tuetaan koulutusta, jolla parannetaan t&i-toimintaan liittyviä hallinnollisia taitoja, ja houkuttelevuuspalkintoja sekä vahvistetaan innovaatioekosysteemejä ja t&i-verkostojen perustamista muun muassa EU:n rahoittamien tutkimusinfrastruktuurien pohjalta. Hakijoiden on selkeästi osoitettava, että hankkeet kytkeytyvät kansallisiin ja/tai alueellisiin t&i-strategioihin, jotta he voivat hakea rahoitusta tästä päälinjasta.

”Huippuosaamisaloitteet”, joilla tuetaan tukemaan innovatiivisia aloitteita, joilla pyritään vahvistamaan tutkimus- ja innovointijärjestelmiä osallistumiskelpoisissa maissa, muun muassa tuetaan koulutusta, jolla parannetaan t&i-toimintaan liittyviä hallinnollisia taitoja, ja houkuttelevuuspalkintoja sekä vahvistetaan innovaatioekosysteemejä ja t&i-verkostojen perustamista muun muassa EU:n rahoittamien tutkimusinfrastruktuurien pohjalta. Hakijoiden on selkeästi osoitettava, että hankkeet kytkeytyvät kansallisiin ja/tai alueellisiin t&i-strategioihin, jotta he voivat hakea rahoitusta tästä päälinjasta.

| — | Fellowship-toiminnan ja palkintojen laajentaminen, jotta kaikkia kansalaisuuksia edustavat tutkijat voivat hankkia ja siirtää uutta tietoa vähäisen tutkimus- ja innovaatiotoiminnan maihin. Palkintoja myönnetään erityisesti sellaisia tutkijoita houkutteleville hankkeille, jotka haluavat sijoittautua vähäisen tutkimus- ja innovaatiotoiminnan maihin. Järjestelmä täydentää ohjelman muita osia ja erityisesti Marie Skłodowska-Curie -toimia. |
| --- | --- |

—

Fellowship-toiminnan ja palkintojen laajentaminen, jotta kaikkia kansalaisuuksia edustavat tutkijat voivat hankkia ja siirtää uutta tietoa vähäisen tutkimus- ja innovaatiotoiminnan maihin. Palkintoja myönnetään erityisesti sellaisia tutkijoita houkutteleville hankkeille, jotka haluavat sijoittautua vähäisen tutkimus- ja innovaatiotoiminnan maihin. Järjestelmä täydentää ohjelman muita osia ja erityisesti Marie Skłodowska-Curie -toimia.

Fellowship-toiminnan ja palkintojen laajentaminen, jotta kaikkia kansalaisuuksia edustavat tutkijat voivat hankkia ja siirtää uutta tietoa vähäisen tutkimus- ja innovaatiotoiminnan maihin. Palkintoja myönnetään erityisesti sellaisia tutkijoita houkutteleville hankkeille, jotka haluavat sijoittautua vähäisen tutkimus- ja innovaatiotoiminnan maihin. Järjestelmä täydentää ohjelman muita osia ja erityisesti Marie Skłodowska-Curie -toimia.

Tarkistus 272

Tarkistus 272

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa IV – 1 alakohta – 5 kohta

Liite I – osa IV – 1 alakohta – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tämä toiminta-alue
  tukee seuraavia Euroopan horisontti -puiteohjelman tavoitteita: Huippuosaamisen levittäminen ja yhdistäminen kaikkialla EU:ssa, korkealaatuisen tiedon luomisen vahvistaminen, monialaisen, poikkitieteellisen ja rajat ylittävän yhteistyön lisääminen. | Painopiste ”huippuosaamisen levittäminen ja osallistujapohjan laajentaminen”
  tukee seuraavia Euroopan horisontti -puiteohjelman tavoitteita: Huippuosaamisen levittäminen ja yhdistäminen kaikkialla EU:ssa
  ja ohjelman osallistujapohjan laajentaminen
  , korkealaatuisen tiedon luomisen vahvistaminen, monialaisen, poikkitieteellisen ja rajat ylittävän yhteistyön lisääminen.
  Kaikkien toimien on kannustettava synergioihin muiden kansallisten ja unionin rahastojen (erityisesti EAKR, koheesiopolitiikka ja ESR+) kanssa noudattaen alueellisia tutkimusta ja innovointia koskevia älykkään erikoistumisen strategioita ja toimenpideohjelmia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tämä toiminta-alue
  tukee seuraavia Euroopan horisontti -puiteohjelman tavoitteita: Huippuosaamisen levittäminen ja yhdistäminen kaikkialla EU:ssa, korkealaatuisen tiedon luomisen vahvistaminen, monialaisen, poikkitieteellisen ja rajat ylittävän yhteistyön lisääminen.

Tämä toiminta-alue

Painopiste ”huippuosaamisen levittäminen ja osallistujapohjan laajentaminen”
  tukee seuraavia Euroopan horisontti -puiteohjelman tavoitteita: Huippuosaamisen levittäminen ja yhdistäminen kaikkialla EU:ssa
  ja ohjelman osallistujapohjan laajentaminen
  , korkealaatuisen tiedon luomisen vahvistaminen, monialaisen, poikkitieteellisen ja rajat ylittävän yhteistyön lisääminen.
  Kaikkien toimien on kannustettava synergioihin muiden kansallisten ja unionin rahastojen (erityisesti EAKR, koheesiopolitiikka ja ESR+) kanssa noudattaen alueellisia tutkimusta ja innovointia koskevia älykkään erikoistumisen strategioita ja toimenpideohjelmia.

Painopiste ”huippuosaamisen levittäminen ja osallistujapohjan laajentaminen”

ja ohjelman osallistujapohjan laajentaminen

Kaikkien toimien on kannustettava synergioihin muiden kansallisten ja unionin rahastojen (erityisesti EAKR, koheesiopolitiikka ja ESR+) kanssa noudattaen alueellisia tutkimusta ja innovointia koskevia älykkään erikoistumisen strategioita ja toimenpideohjelmia.

Tarkistus 273

Tarkistus 273

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa IV – 1 alakohta – 2 kohta – 5 luetelmakohta

Liite I – osa IV – 1 alakohta – 2 kohta – 5 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Tarjotaan tutkijoille houkuttelevat urakehitysympäristöt, taidot ja osaaminen, joita tarvitaan nykyaikaisessa tietotaloudessa (36). ERA:n ja eurooppalaisen korkeakoulutusalueen yhdistäminen tukemalla yliopistojen ja muiden tutkimus- ja innovointiorganisaatioiden nykyaikaistamista tunnustamalla ja palkitsemalla mekanismeja. Näin voidaan edistää kansallisia toimia ja kannustimia, joilla edistetään avointen tiedekäytäntöjen käyttöönottoa, yrittäjyyttä (ja yhteyksiä innovaatioekosysteemeihin), monialaisuutta, kansalaisten osallistumista, kansainvälistä ja
  alojen välistä
  liikkuvuutta, sukupuolten väliseen tasa-arvoon liittyviä suunnitelmia ja kokonaisvaltaista lähestymistapaa institutionaalisiin muutoksiin. Tässä yhteydessä myös täydennetään Erasmus-ohjelmasta annettavaa tukea eurooppalaisille yliopistoille
  ja
  erityisesti
  sen tutkimukselle,
  osana uusien yhteisten ja integroitujen, pitkäaikaistenja kestävien koulutus-, tutkimus- ja innovointistrategioiden kehittämistä. Tämä työ pohjautuu monitieteellisiin ja monialaisiin lähestymistapoihin. Tavoitteena on osaamiskolmion realisoituminen ja talouskasvun käynnistäminen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Tarjotaan tutkijoille houkuttelevat urakehitysympäristöt, taidot ja osaaminen, joita tarvitaan nykyaikaisessa tietotaloudessa (36). ERA:n ja eurooppalaisen korkeakoulutusalueen yhdistäminen tukemalla yliopistojen ja muiden tutkimus- ja innovointiorganisaatioiden nykyaikaistamista tunnustamalla ja palkitsemalla mekanismeja. Näin voidaan edistää kansallisia toimia ja kannustimia, joilla edistetään avointen tiedekäytäntöjen käyttöönottoa, yrittäjyyttä (ja yhteyksiä innovaatioekosysteemeihin), monialaisuutta, kansalaisten osallistumista, kansainvälistä ja
  alojen välistä
  liikkuvuutta, sukupuolten väliseen tasa-arvoon liittyviä suunnitelmia ja kokonaisvaltaista lähestymistapaa institutionaalisiin muutoksiin. Tässä yhteydessä myös täydennetään Erasmus-ohjelmasta annettavaa tukea eurooppalaisille yliopistoille
  ja
  erityisesti
  sen tutkimukselle,
  osana uusien yhteisten ja integroitujen, pitkäaikaistenja kestävien koulutus-, tutkimus- ja innovointistrategioiden kehittämistä. Tämä työ pohjautuu monitieteellisiin ja monialaisiin lähestymistapoihin. Tavoitteena on osaamiskolmion realisoituminen ja talouskasvun käynnistäminen.

36

alojen välistä

ja

sen tutkimukselle,

| — | Tarjotaan tutkijoille houkuttelevat urakehitysympäristöt, taidot ja osaaminen, joita tarvitaan nykyaikaisessa tietotaloudessa (36). ERA:n ja eurooppalaisen korkeakoulutusalueen yhdistäminen tukemalla yliopistojen ja muiden tutkimus- ja innovointiorganisaatioiden nykyaikaistamista tunnustamalla ja palkitsemalla mekanismeja. Näin voidaan edistää kansallisia toimia ja kannustimia, joilla edistetään avointen tiedekäytäntöjen käyttöönottoa, yrittäjyyttä (ja yhteyksiä innovaatioekosysteemeihin), monialaisuutta, kansalaisten
  ja kansalaisyhteiskunnan
  osallistumista, kansainvälistä ja
  monialaista
  liikkuvuutta, sukupuolten väliseen tasa-arvoon liittyviä suunnitelmia ja kokonaisvaltaista lähestymistapaa institutionaalisiin muutoksiin. Tässä yhteydessä myös täydennetään Erasmus-ohjelmasta annettavaa tukea eurooppalaisille yliopistoille erityisesti
  rahoittamalla tutkimus- ja innovointihankkeita näissä verkostoissa
  osana uusien yhteisten ja integroitujen, pitkäaikaistenja kestävien koulutus-, tutkimus- ja innovointistrategioiden kehittämistä. Tämä työ pohjautuu monitieteellisiin ja monialaisiin lähestymistapoihin. Tavoitteena on osaamiskolmion realisoituminen ja talouskasvun käynnistäminen. |
| --- | --- |

—

Tarjotaan tutkijoille houkuttelevat urakehitysympäristöt, taidot ja osaaminen, joita tarvitaan nykyaikaisessa tietotaloudessa (36). ERA:n ja eurooppalaisen korkeakoulutusalueen yhdistäminen tukemalla yliopistojen ja muiden tutkimus- ja innovointiorganisaatioiden nykyaikaistamista tunnustamalla ja palkitsemalla mekanismeja. Näin voidaan edistää kansallisia toimia ja kannustimia, joilla edistetään avointen tiedekäytäntöjen käyttöönottoa, yrittäjyyttä (ja yhteyksiä innovaatioekosysteemeihin), monialaisuutta, kansalaisten
  ja kansalaisyhteiskunnan
  osallistumista, kansainvälistä ja
  monialaista
  liikkuvuutta, sukupuolten väliseen tasa-arvoon liittyviä suunnitelmia ja kokonaisvaltaista lähestymistapaa institutionaalisiin muutoksiin. Tässä yhteydessä myös täydennetään Erasmus-ohjelmasta annettavaa tukea eurooppalaisille yliopistoille erityisesti
  rahoittamalla tutkimus- ja innovointihankkeita näissä verkostoissa
  osana uusien yhteisten ja integroitujen, pitkäaikaistenja kestävien koulutus-, tutkimus- ja innovointistrategioiden kehittämistä. Tämä työ pohjautuu monitieteellisiin ja monialaisiin lähestymistapoihin. Tavoitteena on osaamiskolmion realisoituminen ja talouskasvun käynnistäminen.

36

ja kansalaisyhteiskunnan

monialaista

rahoittamalla tutkimus- ja innovointihankkeita näissä verkostoissa

Tarkistus 274

Tarkistus 274

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite I – osa IV – 1 alakohta – 2 kohta – 6 luetelmakohta

Liite I – osa IV – 1 alakohta – 2 kohta – 6 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Kansalaisten tiede, joka tukee kaikenlaista muodollista ja epämuodollista tieteellistä koulutusta, mukaan lukien kansalaisten
  osallistumista
  tutkimus- ja innovointiohjelman ja -toimintapolitiikan suunnitteluun sekä tieteellisen sisällön ja innovoinnin luomiseen monitieteisen toiminnan kautta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Kansalaisten tiede, joka tukee kaikenlaista muodollista ja epämuodollista tieteellistä koulutusta, mukaan lukien kansalaisten
  osallistumista
  tutkimus- ja innovointiohjelman ja -toimintapolitiikan suunnitteluun sekä tieteellisen sisällön ja innovoinnin luomiseen monitieteisen toiminnan kautta.

osallistumista

| — | Kansalaisten tiede, joka tukee kaikenlaista muodollista ja epämuodollista tieteellistä koulutusta, mukaan lukien
  arvioi esteitä
  kansalaisten
  osallistumiselle
  tutkimus- ja innovointiohjelman ja -toimintapolitiikan suunnitteluun sekä tieteellisen sisällön ja innovoinnin luomiseen monitieteisen toiminnan kautta
  sekä edistää kansalaisten osallistumista tähän toimintaan
  . |
| --- | --- |

—

Kansalaisten tiede, joka tukee kaikenlaista muodollista ja epämuodollista tieteellistä koulutusta, mukaan lukien
  arvioi esteitä
  kansalaisten
  osallistumiselle
  tutkimus- ja innovointiohjelman ja -toimintapolitiikan suunnitteluun sekä tieteellisen sisällön ja innovoinnin luomiseen monitieteisen toiminnan kautta
  sekä edistää kansalaisten osallistumista tähän toimintaan
  .

arvioi esteitä

osallistumiselle

sekä edistää kansalaisten osallistumista tähän toimintaan

Tarkistus 275

Tarkistus 275

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

Liite II – 1 kohta

Liite II – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ohjelmakomitean kokoonpanot | Ohjelmakomitean kokoonpanot |
| Luettelo ohjelmakomitean kokoonpanoista 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti: | Luettelo ohjelmakomitean kokoonpanoista 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti: |
| 1. | Strateginen kokoonpano: Strateginen katsaus koko ohjelman täytäntöönpanosta, johdonmukaisuudesta ohjelman eri osien ja tehtävien välillä ja eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistamisesta |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ohjelmakomitean kokoonpanot

Ohjelmakomitean kokoonpanot

Luettelo ohjelmakomitean kokoonpanoista 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti:

Luettelo ohjelmakomitean kokoonpanoista 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti:

1.

Strateginen kokoonpano: Strateginen katsaus koko ohjelman täytäntöönpanosta, johdonmukaisuudesta ohjelman eri osien ja tehtävien välillä ja eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistamisesta

| 1. | Strateginen kokoonpano: Strateginen katsaus koko ohjelman täytäntöönpanosta, johdonmukaisuudesta ohjelman eri osien ja tehtävien välillä ja eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistamisesta |
| --- | --- |

1.

Strateginen kokoonpano: Strateginen katsaus koko ohjelman täytäntöönpanosta, johdonmukaisuudesta ohjelman eri osien ja tehtävien välillä ja eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistamisesta

| 2. | Euroopan tutkimusneuvosto (ERC) ja Marie Skłodowska-Curie -toimet (MSCA) |
| --- | --- |

2.

Euroopan tutkimusneuvosto (ERC) ja Marie Skłodowska-Curie -toimet (MSCA)

| 2. | Euroopan tutkimusneuvosto (ERC) ja Marie Skłodowska-Curie -toimet (MSCA) |
| --- | --- |

2.

Euroopan tutkimusneuvosto (ERC) ja Marie Skłodowska-Curie -toimet (MSCA)

| 3. | Tutkimusinfrastruktuurit |
| --- | --- |

3.

Tutkimusinfrastruktuurit

| 3. | Tutkimusinfrastruktuurit |
| --- | --- |

3.

Tutkimusinfrastruktuurit

| 4. | Terveys |
| --- | --- |

4.

Terveys

| 4. | Terveys |
| --- | --- |

4.

Terveys

| 5. | Osallisuutta edistävä ja
  turvallinen
  yhteiskunta |
| --- | --- |

5.

Osallisuutta edistävä ja
  turvallinen
  yhteiskunta

turvallinen

| 5. | Osallisuutta edistävä ja
  luova
  yhteiskunta |
| --- | --- |

5.

Osallisuutta edistävä ja
  luova
  yhteiskunta

luova

| 5 a. | Turvallinen yhteiskunta |
| --- | --- |

5 a.

5 a.

Turvallinen yhteiskunta

| 6. | Digitaalitalous ja -teknologia
  ja
  teollisuus |
| --- | --- |

6.

Digitaalitalous ja -teknologia
  ja
  teollisuus

ja

| 6. | Digitaalitalous ja -teknologia, teollisuus
  ja avaruusala |
| --- | --- |

6.

Digitaalitalous ja -teknologia, teollisuus
  ja avaruusala

ja avaruusala

| 7. | Ilmasto, energia ja liikkuvuus |
| --- | --- |

7.

Ilmasto, energia ja liikkuvuus

| 7. | Ilmasto, energia ja liikkuvuus |
| --- | --- |

7.

Ilmasto, energia ja liikkuvuus

| 8. | Elintarvikkeet
  ja
  luonnonvarat |
| --- | --- |

8.

Elintarvikkeet
  ja
  luonnonvarat

ja

| 8. | Elintarvikkeet, luonnonvarat
  ja maatalous |
| --- | --- |

8.

Elintarvikkeet, luonnonvarat
  ja maatalous

ja maatalous

| 9. | Euroopan innovaatiokomitea (EIC) ja eurooppalaiset innovaatioekosysteemit |
| --- | --- |

9.

Euroopan innovaatiokomitea (EIC) ja eurooppalaiset innovaatioekosysteemit

| 9. | Euroopan innovaatiokomitea (EIC) ja eurooppalaiset innovaatioekosysteemit |
| --- | --- |

9.

Euroopan innovaatiokomitea (EIC) ja eurooppalaiset innovaatioekosysteemit

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A8-0410/2018).

1

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

4

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

4

(6)  
  Komission tiedonanto ”Uuden, modernin monivuotisen rahoituskehyksen avulla tuloksiin EU:n painopistealoilla vuoden 2020 jälkeen” mukaan tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan ”Horisontti 2020” kuuluvien keskeisten digitaalisten toimien rahoitus oli 13 miljardia euroa (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/fi/ALL/?uri=CELEX%3A52018DC0098).

6

Komission tiedonanto ”Uuden, modernin monivuotisen rahoituskehyksen avulla tuloksiin EU:n painopistealoilla vuoden 2020 jälkeen” mukaan tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan ”Horisontti 2020” kuuluvien keskeisten digitaalisten toimien rahoitus oli 13 miljardia euroa (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/fi/ALL/?uri=CELEX%3A52018DC0098).

(7)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 23.

7

(7)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 23.

7

(13)  Euroopan datainfrastruktuuri tukee eurooppalaisia avoimen tieteen pilvipalveluja tarjoamalla korkealuokkaiset suurteholaskentavalmiudet, nopeat yhteydet ja huippuluokan data- ja ohjelmistopalvelut.

13

(13)  Euroopan datainfrastruktuuri tukee eurooppalaisia avoimen tieteen pilvipalveluja tarjoamalla korkealuokkaiset suurteholaskentavalmiudet, nopeat yhteydet ja huippuluokan data- ja ohjelmistopalvelut.

13

(14)  OECD: Understanding The Socio-Economic Divide in Europe, 26. tammikuuta 2017.

14

(14)  OECD: Understanding The Socio-Economic Divide in Europe, 26. tammikuuta 2017.

14

(15)  Tulevaisuuden keskeisiin kehitystä vauhdittaviin teknologioihin kuuluvat kehittyneet materiaalit ja nanoteknologia, fotoniikka sekä mikro- ja nanoelektroniikka, biotiedeteknologiat, kehittynyt valmistus ja käsittely, tekoäly ja digitaalinen tietosuoja ja verkkoyhteydet.

15

(15)  Tulevaisuuden keskeisiin kehitystä vauhdittaviin teknologioihin kuuluvat kehittyneet materiaalit ja nanoteknologia, fotoniikka sekä mikro- ja nanoelektroniikka, biotiedeteknologiat, kehittynyt valmistus ja käsittely, tekoäly ja digitaalinen tietosuoja ja verkkoyhteydet.

15

(16)  Nämä ovat julkisia tai yksityisiä laitoksia, jotka tarjoavat resursseja ja palveluita ensisijaisesti Euroopan teollisuudelle kehitystä vauhdittavien keskeisten teknologioiden ja tuotteiden testaamiseksi ja validoimiseksi. Tällaiset infrastruktuurit voivat olla yksittäisiä, virtuaalisia tai hajautettuja, ja ne on rekisteröitävä ohjelmaan assosioituneeseen jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan.

16

(16)  Nämä ovat julkisia tai yksityisiä laitoksia, jotka tarjoavat resursseja ja palveluita ensisijaisesti Euroopan teollisuudelle kehitystä vauhdittavien keskeisten teknologioiden ja tuotteiden testaamiseksi ja validoimiseksi. Tällaiset infrastruktuurit voivat olla yksittäisiä, virtuaalisia tai hajautettuja, ja ne on rekisteröitävä ohjelmaan assosioituneeseen jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan.

16

(17)  Muiden alojen merkittävää hiiliriippuvuuden vähentämistä käsitellään Euroopan horisontti -ohjelman globaalien haasteiden ja teollisuuden kilpailukyvyn pilarin muilla alueilla.

17

(17)  Muiden alojen merkittävää hiiliriippuvuuden vähentämistä käsitellään Euroopan horisontti -ohjelman globaalien haasteiden ja teollisuuden kilpailukyvyn pilarin muilla alueilla.

17

(18)  Noin kolmasosa EU:n kansalaisista asuu kaupunkialueilla, joiden ilmansaastepitoisuudet ylittävät lakisääteiset raja-arvot.

18

(18)  Noin kolmasosa EU:n kansalaisista asuu kaupunkialueilla, joiden ilmansaastepitoisuudet ylittävät lakisääteiset raja-arvot.

18

(19)  Maanhavainnointi tukee tutkimusta ja innovointia tämän globaalin haasteen muiden toiminta-alojen sekä Horisontti Eurooppa -ohjelman muiden asiaankuuluvien osien yhteydessä.

19

(19)  Maanhavainnointi tukee tutkimusta ja innovointia tämän globaalin haasteen muiden toiminta-alojen sekä Horisontti Eurooppa -ohjelman muiden asiaankuuluvien osien yhteydessä.

19

(20)  SWD(2016)0319: Euroopan elintarvike- ja ravitsemusturvan tutkimus ja innovointi

20

(20)  SWD(2016)0319: Euroopan elintarvike- ja ravitsemusturvan tutkimus ja innovointi

20

(21)  Terveysalan bioteknologian sovelluksia käsitellään tämän pilarin terveysklusterissa.

21

(21)  Terveysalan bioteknologian sovelluksia käsitellään tämän pilarin terveysklusterissa.

21

(22)  Kehämäisten järjestelmien toiminnot täydentävät digitaalisen ja teollisuuden klusterin vähähiilistä ja puhdasta teollisuutta.

22

(22)  Kehämäisten järjestelmien toiminnot täydentävät digitaalisen ja teollisuuden klusterin vähähiilistä ja puhdasta teollisuutta.

22

(23)  Nämä ovat julkisia tai yksityisiä tiloja, jotka tarjoavat mahdollisuuden saada uusinta tietoa ja asiantuntemusta digitaalisista ja niihin liittyvistä mahdollistavista tekniikoista, jotka ovat välttämättömiä yritysten kilpailukyvylle tuotannon, palvelujen ja liiketoimintaprosessien kannalta.

23

(23)  Nämä ovat julkisia tai yksityisiä tiloja, jotka tarjoavat mahdollisuuden saada uusinta tietoa ja asiantuntemusta digitaalisista ja niihin liittyvistä mahdollistavista tekniikoista, jotka ovat välttämättömiä yritysten kilpailukyvylle tuotannon, palvelujen ja liiketoimintaprosessien kannalta.

23

(24)  Näihin voivat kuulua muun muassa tekoäly, kvanttiteknologiat, biokontrollit tai toisen sukupolven digitaaliset kaksoset tai muut aiheet, jotka on yksilöity Horisontti Eurooppa -ohjelman strategisessa ohjelmoinnissa (myös jäsenvaltioiden verkottuvissa ohjelmissa).

24

(24)  Näihin voivat kuulua muun muassa tekoäly, kvanttiteknologiat, biokontrollit tai toisen sukupolven digitaaliset kaksoset tai muut aiheet, jotka on yksilöity Horisontti Eurooppa -ohjelman strategisessa ohjelmoinnissa (myös jäsenvaltioiden verkottuvissa ohjelmissa).

24

(27)  Yleensä enintään 25 % äänivallasta. Poikkeustapauksissa EU voi turvata estävän vähemmistöosuuden hankkimisen eurooppalaisten etujen suojaamiseksi tärkeillä aloilla, kuten kyberturvallisuudessa.

27

(27)  Yleensä enintään 25 % äänivallasta. Poikkeustapauksissa EU voi turvata estävän vähemmistöosuuden hankkimisen eurooppalaisten etujen suojaamiseksi tärkeillä aloilla, kuten kyberturvallisuudessa.

27

(28)  Esimerkiksi ERC Proof of Concept -hanke, projekteista, joita tuetaan
  globaalit
  haasteet ja teollisuuden kilpailukyky -pilarista, Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin osaamis- ja innovointiyhteisöistä syntyvät start-up-yritykset, mukaan lukien Horisontti 2020 -toimet, erityisesti Horisontti 2020 -ohjelman pk-yritysten 2. vaiheen puitteissa valitut hankkeet ja siihen liittyvä huippuosaaminen, jota jäsenvaltiot rahoittavat, (nykyiset ja tulevat) eurooppalaiset kumppanuudet.

28

globaalit

(28)  Esimerkiksi ERC Proof of Concept -hanke, projekteista, joita tuetaan
  Maailmanlaajuiset
  haasteet ja
  Euroopan
  teollisuuden kilpailukyky -pilarista, Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin osaamis- ja innovointiyhteisöistä syntyvät start-up-yritykset, mukaan lukien Horisontti 2020 -toimet, erityisesti Horisontti 2020 -ohjelman pk-yritysten 2. vaiheen puitteissa valitut hankkeet ja siihen liittyvä huippuosaaminen, jota jäsenvaltiot rahoittavat, (nykyiset ja tulevat) eurooppalaiset kumppanuudet.

28

Maailmanlaajuiset

Euroopan

(29)  Euroopan innovaationeuvoston palkinnot vastaavat Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa käynnistettyjen palkintojen hallinnoinnista ja tarjoavat uusien kannustus- ja tunnustuspalkintojen suunnittelun ja toteutuksen.

29

(29)  Euroopan innovaationeuvoston palkinnot vastaavat Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa käynnistettyjen palkintojen hallinnoinnista ja tarjoavat uusien kannustus- ja tunnustuspalkintojen suunnittelun ja toteutuksen.

29

(31)  Neuvoston päätelmät ERA:n etenemissuunnitelmasta, 19. toukokuuta 2015 [päivitetään tarpeen mukaan].

31

(32)  SEUT-sopimuksen 181 artiklan 2 kohta

32

(31)  Neuvoston päätelmät ERA:n etenemissuunnitelmasta, 19. toukokuuta 2015 [päivitetään tarpeen mukaan].

31

(32)  SEUT-sopimuksen 181 artiklan 2 kohta

32

(33)  

  33 Tutkimuksen ja innovoinnin huippuosaamiseen liittyvää perustetta käytetään, kun valitaan jäsenvaltioita ja assosioituneita maita, joiden on perustettava oikeussubjekteja, jotta ne voisivat toimittaa ehdotuksia koordinaattoreina toiminta-alan ”huippuosaamisen jakaminen” yhteydessä. Tämän indikaattorin yhteydessä otetaan huomioon talouden yleisen suorituskyky (BKT), tutkimustulosten laatu (taajaan viitatut julkaisut) ja innovoinninmäärä (patentit) yhdessä ja suhteutettuna asianomaisten maiden kokoon. Tämän toiminta-alan yhteydessä näitä kutsutaan ”osallistumiskelpoisiksi maiksi”. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan mukaisesti myös syrjäisimmille alueille sijoittautuneet oikeussubjektit voivat toimia toiminta-alan ”huippuosaamisen jakaminen” koordinaattoreina.

33

33

(36)  Siihen sisältyy erityisesti eurooppalainen tutkijoiden peruskirja, tutkijoiden palvelukseen ottamisen käytännesäännöt, EURAXESS ja RESAVER-eläkerahasto.

36

(36)  Siihen sisältyy erityisesti eurooppalainen tutkijoiden peruskirja, tutkijoiden palvelukseen ottamisen käytännesäännöt, EURAXESS ja RESAVER-eläkerahasto.

36

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/623 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/623

---

P8_TA(2018)0516

Euroopan puolustusrahasto***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 12. joulukuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan puolustusrahastosta (COM(2018)0476 – C8-0268/2018 – 2018/0254(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

[Tarkistus 1, ellei toisin ilmoitettu]

(2020/C 388/41)

EUROOPAN PARLAMENTIN TARKISTUKSET (*1)

komission ehdotukseen

Ehdotus

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS

Euroopan puolustusrahastosta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 173 artiklan 3 kohdan, 182 artiklan 4 kohdan, 183 artiklan ja 188 artiklan toisen kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,

sekä katsovat seuraavaa:

| (-1 a) | Puolustusta pidetään selkeänä esimerkkinä siitä, miten tuloksellisuutta voitaisiin parantaa siirtämällä tiettyjä jäsenvaltioiden nykyisiä valtuuksia ja toimia sekä niitä vastaavat määrärahat unionin tasolle, jolloin voitaisiin osoittaa eurooppalainen lisäarvo ja vähentää julkisiin menoihin kohdistuvaa kokonaisrasitusta unionissa. |
| --- | --- |

(-1 a)

Puolustusta pidetään selkeänä esimerkkinä siitä, miten tuloksellisuutta voitaisiin parantaa siirtämällä tiettyjä jäsenvaltioiden nykyisiä valtuuksia ja toimia sekä niitä vastaavat määrärahat unionin tasolle, jolloin voitaisiin osoittaa eurooppalainen lisäarvo ja vähentää julkisiin menoihin kohdistuvaa kokonaisrasitusta unionissa.

| (-1 b) | Unionin geopoliittinen toimintaympäristö on muuttunut rajusti viime vuosikymmenen aikana. Tilanne Euroopan naapurialueilla on epävakaa, ja unionilla on edessään monimutkainen ja haastava ympäristö, jossa on paitsi hybridi- ja kyberhyökkäysten kaltaisia uusia uhkia myös perinteisempiä haasteita. Tässä tilanteessa sekä unionin kansalaiset että heidän poliittiset johtajansa ovat yhtä mieltä siitä, että puolustuksen alalla on tehtävä entistä enemmän yhdessä. Eurooppalaisista 75 prosenttia kannattaa yhteistä puolustus- ja turvallisuuspolitiikkaa. Unionin 27 jäsenvaltion sekä Eurooppa-neuvoston, Euroopan parlamentin ja komission johtajien 25 päivänä maaliskuuta 2017 antamassa Rooman julistuksessa todettiin, että unioni lujittaa yhteistä turvallisuutta ja puolustusta ja edistää kilpailukykyisempää ja yhdennetympää puolustusteollisuutta. |
| --- | --- |

(-1 b)

Unionin geopoliittinen toimintaympäristö on muuttunut rajusti viime vuosikymmenen aikana. Tilanne Euroopan naapurialueilla on epävakaa, ja unionilla on edessään monimutkainen ja haastava ympäristö, jossa on paitsi hybridi- ja kyberhyökkäysten kaltaisia uusia uhkia myös perinteisempiä haasteita. Tässä tilanteessa sekä unionin kansalaiset että heidän poliittiset johtajansa ovat yhtä mieltä siitä, että puolustuksen alalla on tehtävä entistä enemmän yhdessä. Eurooppalaisista 75 prosenttia kannattaa yhteistä puolustus- ja turvallisuuspolitiikkaa. Unionin 27 jäsenvaltion sekä Eurooppa-neuvoston, Euroopan parlamentin ja komission johtajien 25 päivänä maaliskuuta 2017 antamassa Rooman julistuksessa todettiin, että unioni lujittaa yhteistä turvallisuutta ja puolustusta ja edistää kilpailukykyisempää ja yhdennetympää puolustusteollisuutta.

| (1) | Komissio sitoutui 30 päivänä marraskuuta 2016
  antamassaan tiedonannossa ”
  Euroopan puolustusalan
  toimintasuunnitelma”
  täydentämään, kannustamaan ja yhtenäistämään jäsenvaltioiden yhteisiä pyrkimyksiä tehdä teknologisten ja teollisten puolustusvoimavarojen kehittämistä koskevaa yhteistyötä turvallisuushaasteisiin vastaamiseksi sekä kilpailukykyisen, innovatiivisen ja tehokkaan eurooppalaisen puolustusteollisuuden edistämiseksi
  samoin kuin puolustustarvikemarkkinoiden yhdentämiseksi entisestään kaikkialla unionissa
  . Se ehdotti erityisesti, että käynnistettäisiin Euroopan puolustusrahasto, jäljempänä ”rahasto”, jolla tuettaisiin investointeja yhteiseen tutkimukseen ja yhteiseen kehittämiseen puolustustuotteiden ja -teknologioiden alalla ja vahvistettaisiin näin synergioita ja kustannustehokkuutta sekä kannustettaisiin jäsenvaltioiden puolustustuotteiden ja -teknologioiden yhteisiä hankintoja ja yhteistä ylläpitoa. Rahasto täydentäisi kansallista rahoitusta, jota jo käytetään tähän tarkoitukseen, ja sen pitäisi kannustaa jäsenvaltioita lisäämään
  rajatylittävää
  yhteistyötä ja investointeja puolustuksen alalla. Rahastosta tuettaisiin yhteistyötä puolustustuotteiden ja -teknologioiden koko elinkaaren ajan. |
| --- | --- |

(1)

Komissio sitoutui 30 päivänä marraskuuta 2016
  antamassaan tiedonannossa ”
  Euroopan puolustusalan
  toimintasuunnitelma”
  täydentämään, kannustamaan ja yhtenäistämään jäsenvaltioiden yhteisiä pyrkimyksiä tehdä teknologisten ja teollisten puolustusvoimavarojen kehittämistä koskevaa yhteistyötä turvallisuushaasteisiin vastaamiseksi sekä kilpailukykyisen, innovatiivisen ja tehokkaan eurooppalaisen puolustusteollisuuden edistämiseksi
  samoin kuin puolustustarvikemarkkinoiden yhdentämiseksi entisestään kaikkialla unionissa
  . Se ehdotti erityisesti, että käynnistettäisiin Euroopan puolustusrahasto, jäljempänä ”rahasto”, jolla tuettaisiin investointeja yhteiseen tutkimukseen ja yhteiseen kehittämiseen puolustustuotteiden ja -teknologioiden alalla ja vahvistettaisiin näin synergioita ja kustannustehokkuutta sekä kannustettaisiin jäsenvaltioiden puolustustuotteiden ja -teknologioiden yhteisiä hankintoja ja yhteistä ylläpitoa. Rahasto täydentäisi kansallista rahoitusta, jota jo käytetään tähän tarkoitukseen, ja sen pitäisi kannustaa jäsenvaltioita lisäämään
  rajatylittävää
  yhteistyötä ja investointeja puolustuksen alalla. Rahastosta tuettaisiin yhteistyötä puolustustuotteiden ja -teknologioiden koko elinkaaren ajan.

| (1 a) | Komissio antoi 7 päivänä kesäkuuta 2017 tiedonannon Euroopan puolustusrahaston käyttöönotosta. Siinä ehdotettiin kaksivaiheista lähestymistapaa: ensinnäkin lähestymistavan testaamiseksi sekä tutkimusta että kehittämistä varten on asetettu saataville alustavaa rahoitusta vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä antamalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1092 (2); toiseksi vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa on tarkoitus perustaa erityinen rahasto, josta lisätään rahoitusta yhteistoiminnalliseen tutkimukseen innovatiivisten puolustustuotteiden ja -teknologioiden alalla sekä kehityssyklin myöhempiin vaiheisiin, myös prototyyppien kehittämiseen. Näiden kahden vaiheen välillä olisi noudatettava johdonmukaista ja yhtenäistä lähestymistapaa. |
| --- | --- |

(1 a)

Komissio antoi 7 päivänä kesäkuuta 2017 tiedonannon Euroopan puolustusrahaston käyttöönotosta. Siinä ehdotettiin kaksivaiheista lähestymistapaa: ensinnäkin lähestymistavan testaamiseksi sekä tutkimusta että kehittämistä varten on asetettu saataville alustavaa rahoitusta vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä antamalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1092 (2); toiseksi vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa on tarkoitus perustaa erityinen rahasto, josta lisätään rahoitusta yhteistoiminnalliseen tutkimukseen innovatiivisten puolustustuotteiden ja -teknologioiden alalla sekä kehityssyklin myöhempiin vaiheisiin, myös prototyyppien kehittämiseen. Näiden kahden vaiheen välillä olisi noudatettava johdonmukaista ja yhtenäistä lähestymistapaa.

| (1 b) | Puolustusalalle ovat luonteenomaisia kasvavat puolustustarvikkeiden kustannukset sekä korkeat tutkimuksen ja kehittämisen (T&K) kustannukset, jotka rajoittavat uusien puolustusohjelmien käynnistämistä ja vaikuttavat suoraan unionin teollisuuden kilpailukykyyn ja innovointikapasiteettiin. Kun otetaan huomioon kustannusten nousu, kertaluonteisten T&K-menojen suuruus sekä se, että kansallisesti voidaan hankkia vain pieniä eriä, uuden sukupolven merkittävien puolustusjärjestelmien ja uusien puolustusteknologioiden kehittäminen on yhä useammin yksittäisen jäsenvaltion ulottumattomissa. |
| --- | --- |

(1 b)

Puolustusalalle ovat luonteenomaisia kasvavat puolustustarvikkeiden kustannukset sekä korkeat tutkimuksen ja kehittämisen (T&K) kustannukset, jotka rajoittavat uusien puolustusohjelmien käynnistämistä ja vaikuttavat suoraan unionin teollisuuden kilpailukykyyn ja innovointikapasiteettiin. Kun otetaan huomioon kustannusten nousu, kertaluonteisten T&K-menojen suuruus sekä se, että kansallisesti voidaan hankkia vain pieniä eriä, uuden sukupolven merkittävien puolustusjärjestelmien ja uusien puolustusteknologioiden kehittäminen on yhä useammin yksittäisen jäsenvaltion ulottumattomissa.

| (1 c) | Euroopan parlamentti toisti 14 päivänä maaliskuuta 2018 antamassaan päätöslauselmassa ”Seuraava monivuotinen rahoituskehys: vuoden 2020 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä koskevan parlamentin kannan valmistelu” tukevansa Euroopan puolustusunionin perustamista, mihin sisältyvät unionin erityinen puolustusalan tutkimusohjelma sekä puolustusteollinen kehittämisohjelma, johon jäsenvaltiot investoisivat, jotta voitaisiin poistaa päällekkäisyydet ja edistää Euroopan puolustusteollisuuden strategista riippumattomuutta ja tehokkuutta. Se totesi myös, että unionista voi tulla vahvempi ja kunnianhimoisempi vain, jos sen rahoitusta lisätään, ja kehotti siten tarjoamaan jatkuvaa tukea nykyisissä politiikoissa, joissa lisätään resursseja unionin lippulaivaohjelmiin, sekä varaamaan lisätehtäviin lisävaroja. |
| --- | --- |

(1 c)

Euroopan parlamentti toisti 14 päivänä maaliskuuta 2018 antamassaan päätöslauselmassa ”Seuraava monivuotinen rahoituskehys: vuoden 2020 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä koskevan parlamentin kannan valmistelu” tukevansa Euroopan puolustusunionin perustamista, mihin sisältyvät unionin erityinen puolustusalan tutkimusohjelma sekä puolustusteollinen kehittämisohjelma, johon jäsenvaltiot investoisivat, jotta voitaisiin poistaa päällekkäisyydet ja edistää Euroopan puolustusteollisuuden strategista riippumattomuutta ja tehokkuutta. Se totesi myös, että unionista voi tulla vahvempi ja kunnianhimoisempi vain, jos sen rahoitusta lisätään, ja kehotti siten tarjoamaan jatkuvaa tukea nykyisissä politiikoissa, joissa lisätään resursseja unionin lippulaivaohjelmiin, sekä varaamaan lisätehtäviin lisävaroja.

| (1 d) | Puolustusalan tilannetta ovat entisestään pahentaneet merkittävät leikkaukset, joita kansallisiin puolustusbudjetteihin on tehty kaikkialla unionissa kymmenen viime vuoden aikana ja jotka vaikuttavat erityisesti T&K- ja tarvikemenoihin. Euroopan puolustusvirastoon osallistuvien jäsenvaltioiden todelliset puolustusmenot supistuivat 12 prosenttia vuosina 2006–2013. Kun otetaan huomioon, että puolustusalan T&K-toiminta on perusta tulevien puolustusalan huipputeknologioiden kehittämiselle, tällaiset suuntaukset ovat erityisen huolestuttavia ja muodostavat vakavan haasteen kyvylle ylläpitää unionin puolustusteollisuuden kilpailukykyä pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(1 d)

Puolustusalan tilannetta ovat entisestään pahentaneet merkittävät leikkaukset, joita kansallisiin puolustusbudjetteihin on tehty kaikkialla unionissa kymmenen viime vuoden aikana ja jotka vaikuttavat erityisesti T&K- ja tarvikemenoihin. Euroopan puolustusvirastoon osallistuvien jäsenvaltioiden todelliset puolustusmenot supistuivat 12 prosenttia vuosina 2006–2013. Kun otetaan huomioon, että puolustusalan T&K-toiminta on perusta tulevien puolustusalan huipputeknologioiden kehittämiselle, tällaiset suuntaukset ovat erityisen huolestuttavia ja muodostavat vakavan haasteen kyvylle ylläpitää unionin puolustusteollisuuden kilpailukykyä pitkällä aikavälillä.

| (1 e) | Kustannusten kasvun ja menojen pienentymisen välisestä vuorovaikutuksesta huolimatta puolustusalan suunnittelu ja puolustusalan T&K-menot sekä tarvikehankinnat ovat pysyneet pitkälti jäsenvaltion tasolla, sillä jäsenvaltioiden yhteistyö puolustustarvikkeisiin tehtävissä investoinneissa on ollut vähäistä. Kun yhteistyötä on tehty, vain harvat ohjelmat ovat liittyneet unionin voimavarojen prioriteetteihin: vuonna 2015 vain 16 prosenttia tarvikkeista hankittiin eurooppalaisina yhteishankintoina, mikä jää selvästi alle sovitun yhteisen 35 prosentin viitearvon. |
| --- | --- |

(1 e)

Kustannusten kasvun ja menojen pienentymisen välisestä vuorovaikutuksesta huolimatta puolustusalan suunnittelu ja puolustusalan T&K-menot sekä tarvikehankinnat ovat pysyneet pitkälti jäsenvaltion tasolla, sillä jäsenvaltioiden yhteistyö puolustustarvikkeisiin tehtävissä investoinneissa on ollut vähäistä. Kun yhteistyötä on tehty, vain harvat ohjelmat ovat liittyneet unionin voimavarojen prioriteetteihin: vuonna 2015 vain 16 prosenttia tarvikkeista hankittiin eurooppalaisina yhteishankintoina, mikä jää selvästi alle sovitun yhteisen 35 prosentin viitearvon.

| (2) | Rahasto edistäisi vahvan, kilpailukykyisen ja innovatiivisen puolustusalan teollisen ja teknologisen perustan luomista. Se olisi unionin niiden aloitteiden mukainen, joilla pyritään yhdentämään eurooppalaisia puolustustarvikemarkkinoita entisestään, ja erityisesti niiden kahden vuonna 2009 annetun direktiivin (3) mukainen, jotka koskevat hankintaa ja EU:n sisäisiä siirtoja puolustusalalla.
  Sen vuoksi on olennaisen tärkeää, että keskeiset lakisääteiset edellytykset täyttyvät ja että erityisesti kyseiset direktiivit on pantu kaikilta osin täytäntöön. Rahaston on tarkoitus muodostaa vakaan eurooppalaisen puolustusteollisuuspolitiikan perusta. |
| --- | --- |

(2)

Rahasto edistäisi vahvan, kilpailukykyisen ja innovatiivisen puolustusalan teollisen ja teknologisen perustan luomista. Se olisi unionin niiden aloitteiden mukainen, joilla pyritään yhdentämään eurooppalaisia puolustustarvikemarkkinoita entisestään, ja erityisesti niiden kahden vuonna 2009 annetun direktiivin (3) mukainen, jotka koskevat hankintaa ja EU:n sisäisiä siirtoja puolustusalalla.
  Sen vuoksi on olennaisen tärkeää, että keskeiset lakisääteiset edellytykset täyttyvät ja että erityisesti kyseiset direktiivit on pantu kaikilta osin täytäntöön. Rahaston on tarkoitus muodostaa vakaan eurooppalaisen puolustusteollisuuspolitiikan perusta.

| (3) | Integroidun lähestymistavan mukaisesti ja unionin puolustusteollisuuden kilpailukyvyn ja innovointikapasiteetin lisäämiseksi olisi perustettava Euroopan puolustusrahasto. Rahastolla olisi pyrittävä parantamaan unionin puolustusteollisuuden kilpailukykyä, innovointia, tehokkuutta ja
  teknologista ja teollista
  riippumattomuutta ja siten vaikuttamaan myös unionin strategiseen riippumattomuutteen tukemalla
  koko unionissa
  rajatylittävää yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä sekä yritysten, tutkimuskeskusten, kansallisten hallintojen, kansainvälisten järjestöjen ja yliopistojen välillä puolustustuotteiden ja -teknologioiden tutkimus- ja kehittämisvaiheessa. Innovatiivisempien ratkaisujen löytämiseksi ja avointen sisämarkkinoiden edistämiseksi rahastosta olisi tuettava puolustusalan pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ”pk-yritykset”, sekä markkina-arvoltaan keskisuurten yritysten, jäljempänä ”mid-cap-yritykset”, rajatylittävää osallistumista.
  Avointen sisämarkkinoiden edistämiseksi rahaston olisi helpotettava rajatylittävän yhteistyön laajentamista oikeussubjektien välillä ja erityisesti pk-yritysten ja mid-cap-yritysten rajatylittävää osallistumista. |
| --- | --- |

(3)

Integroidun lähestymistavan mukaisesti ja unionin puolustusteollisuuden kilpailukyvyn ja innovointikapasiteetin lisäämiseksi olisi perustettava Euroopan puolustusrahasto. Rahastolla olisi pyrittävä parantamaan unionin puolustusteollisuuden kilpailukykyä, innovointia, tehokkuutta ja
  teknologista ja teollista
  riippumattomuutta ja siten vaikuttamaan myös unionin strategiseen riippumattomuutteen tukemalla
  koko unionissa
  rajatylittävää yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä sekä yritysten, tutkimuskeskusten, kansallisten hallintojen, kansainvälisten järjestöjen ja yliopistojen välillä puolustustuotteiden ja -teknologioiden tutkimus- ja kehittämisvaiheessa. Innovatiivisempien ratkaisujen löytämiseksi ja avointen sisämarkkinoiden edistämiseksi rahastosta olisi tuettava puolustusalan pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ”pk-yritykset”, sekä markkina-arvoltaan keskisuurten yritysten, jäljempänä ”mid-cap-yritykset”, rajatylittävää osallistumista.
  Avointen sisämarkkinoiden edistämiseksi rahaston olisi helpotettava rajatylittävän yhteistyön laajentamista oikeussubjektien välillä ja erityisesti pk-yritysten ja mid-cap-yritysten rajatylittävää osallistumista.

| (3 a) | Euroopan turvallisuus edellyttää vahvoja ja lujia suhteita strategisiin kumppaneihin ympäri maailman, ja ohjelman olisi parannettava eurooppalaisten puolustusteollisuusmarkkinoiden kilpailukykyä lujittamalla entisestään kumppanuuksia T&K-toiminnan avulla ja edistämällä siten eurooppalaisia strategisia valmiuksia ja voimavaroja. |
| --- | --- |

(3 a)

Euroopan turvallisuus edellyttää vahvoja ja lujia suhteita strategisiin kumppaneihin ympäri maailman, ja ohjelman olisi parannettava eurooppalaisten puolustusteollisuusmarkkinoiden kilpailukykyä lujittamalla entisestään kumppanuuksia T&K-toiminnan avulla ja edistämällä siten eurooppalaisia strategisia valmiuksia ja voimavaroja.

| (4) | Tutkimusvaihe on ratkaisevan tärkeä, koska se vaikuttaa Euroopan teollisuuden valmiuksiin ja riippumattomuuteen tuotteiden kehittämisessä ja jäsenvaltioiden riippumattomuuteen puolustusalan loppukäyttäjinä. Tutkimusvaiheeseen, joka liittyy puolustusvoimavarojen kehittämiseen, saattaa sisältyä huomattavia riskejä, erityisesti jos teknologiat eivät ole kovin kehittyneitä ja murroksellisia. Myös kehittämisvaiheeseen, joka seuraa tutkimus- ja teknologiavaihetta, sisältyy huomattavia riskejä ja kustannuksia, jotka estävät tutkimustulosten jatkohyödyntämistä ja heikentävät unionin puolustusteollisuuden kilpailukykyä ja innovointia.
  Rahaston olisi vahvistettava puolustustuotteiden ja -teknologioiden T&K-vaiheiden välistä yhteyttä niin sanotun kuolemanlaaksovaiheen ylittämiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Tutkimusvaihe on ratkaisevan tärkeä, koska se vaikuttaa Euroopan teollisuuden valmiuksiin ja riippumattomuuteen tuotteiden kehittämisessä ja jäsenvaltioiden riippumattomuuteen puolustusalan loppukäyttäjinä. Tutkimusvaiheeseen, joka liittyy puolustusvoimavarojen kehittämiseen, saattaa sisältyä huomattavia riskejä, erityisesti jos teknologiat eivät ole kovin kehittyneitä ja murroksellisia. Myös kehittämisvaiheeseen, joka seuraa tutkimus- ja teknologiavaihetta, sisältyy huomattavia riskejä ja kustannuksia, jotka estävät tutkimustulosten jatkohyödyntämistä ja heikentävät unionin puolustusteollisuuden kilpailukykyä ja innovointia.
  Rahaston olisi vahvistettava puolustustuotteiden ja -teknologioiden T&K-vaiheiden välistä yhteyttä niin sanotun kuolemanlaaksovaiheen ylittämiseksi.

| (5) | Pelkkää perustutkimusta ei tulisi tukea rahastosta vaan muista järjestelmistä, mutta rahasto voisi kattaa puolustukseen liittyvän perustutkimuksen, joka todennäköisesti tarjoaa ratkaisuja yksilöityihin tai odotettuihin ongelmiin tai mahdollisuuksiin. |
| --- | --- |

(5)

Pelkkää perustutkimusta ei tulisi tukea rahastosta vaan muista järjestelmistä, mutta rahasto voisi kattaa puolustukseen liittyvän perustutkimuksen, joka todennäköisesti tarjoaa ratkaisuja yksilöityihin tai odotettuihin ongelmiin tai mahdollisuuksiin.

| (6) | Rahastosta voitaisiin tukea toimia, jotka liittyvät sekä uusiin tuotteisiin ja teknologioihin että jo olemassa olevien tuotteiden ja teknologioiden parantamiseen. Tämä edellyttää kuitenkin, etteivät muut kuin assosioituneet kolmannet maat tai muiden kuin assosioituneiden kolmansien maiden yhteisöt rajoita parannustoimien toteuttamisen edellyttämän jo saatavilla olevan tiedon käyttöä. Oikeussubjekteja olisi unionin rahoituksen hakemisen yhteydessä vaadittava toimittamaan asiaankuuluvat tiedot sen vahvistamiseksi, ettei rajoituksia sovelleta. Jos tällaisia tietoja ei toimiteta, unionin rahoitusta ei tulisi myöntää. |
| --- | --- |

(6)

Rahastosta voitaisiin tukea toimia, jotka liittyvät sekä uusiin tuotteisiin ja teknologioihin että jo olemassa olevien tuotteiden ja teknologioiden parantamiseen. Tämä edellyttää kuitenkin, etteivät muut kuin assosioituneet kolmannet maat tai muiden kuin assosioituneiden kolmansien maiden yhteisöt rajoita parannustoimien toteuttamisen edellyttämän jo saatavilla olevan tiedon käyttöä. Oikeussubjekteja olisi unionin rahoituksen hakemisen yhteydessä vaadittava toimittamaan asiaankuuluvat tiedot sen vahvistamiseksi, ettei rajoituksia sovelleta. Jos tällaisia tietoja ei toimiteta, unionin rahoitusta ei tulisi myöntää.

| (6 a) | Rahastosta olisi tuettava riittävästi T&K-toimia murroksellisten puolustusteknologioiden alalla. Koska murrokselliset teknologiat voivat perustua muiden kuin perinteisten puolustusalan T&K-toimijoiden konsepteihin tai ideoihin, rahaston olisi mahdollistettava riittävä joustavuus sidosryhmien kuulemisessa samoin kuin toimien rahoituksessa ja hallinnoinnissa. |
| --- | --- |

(6 a)

Rahastosta olisi tuettava riittävästi T&K-toimia murroksellisten puolustusteknologioiden alalla. Koska murrokselliset teknologiat voivat perustua muiden kuin perinteisten puolustusalan T&K-toimijoiden konsepteihin tai ideoihin, rahaston olisi mahdollistettava riittävä joustavuus sidosryhmien kuulemisessa samoin kuin toimien rahoituksessa ja hallinnoinnissa.

| (7) | Sen varmistamiseksi, että unionin ja sen jäsenvaltioiden kansainvälisiä velvoitteita noudatetaan tämän asetuksen täytäntöönpanon yhteydessä, rahastosta ei olisi voitava rahoittaa toimia, jotka liittyvät tuotteisiin tai teknologioihin, joiden käyttö, kehittäminen tai tuotanto ovat kansainvälisen oikeuden mukaan kiellettyjä. Tässä suhteessa uusia puolustustuotteita tai -teknologioita, kuten sellaisia, jotka on erityisesti suunniteltu sellaisiin kuolettaviin iskuihin, jotka tehdään ilman, että ihminen voi mitenkään vaikuttaa päätöksiin iskun tekemisestä, koskevien toimien tukikelpoisuuden tulisi myös olla riippuvaista kansainvälisen oikeuden kehityksestä. |
| --- | --- |

(7)

Sen varmistamiseksi, että unionin ja sen jäsenvaltioiden kansainvälisiä velvoitteita noudatetaan tämän asetuksen täytäntöönpanon yhteydessä, rahastosta ei olisi voitava rahoittaa toimia, jotka liittyvät tuotteisiin tai teknologioihin, joiden käyttö, kehittäminen tai tuotanto ovat kansainvälisen oikeuden mukaan kiellettyjä. Tässä suhteessa uusia puolustustuotteita tai -teknologioita, kuten sellaisia, jotka on erityisesti suunniteltu sellaisiin kuolettaviin iskuihin, jotka tehdään ilman, että ihminen voi mitenkään vaikuttaa päätöksiin iskun tekemisestä, koskevien toimien tukikelpoisuuden tulisi myös olla riippuvaista kansainvälisen oikeuden kehityksestä.

| (7 a) | Ohjelman T&K-toimien tuloksena kehitettävien tuotteiden viennissä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota vuonna 2013 tehdyn YK:n asekauppasopimuksen 7 artiklan 1 kohtaan, jossa määrätään, että vaikkei vientiä kielletä, viejänä oleva sopimuksen osapuoli arvioi puolueettomasti ja syrjimättömästi sekä ottaen huomioon asianmukaiset tekijät sitä mahdollisuutta, että tavanomaisilla aseilla tai tarvikkeilla a) vahvistettaisiin tai heikennettäisiin rauhaa ja turvallisuutta tai b) saatettaisiin i) loukata vakavasti kansainvälistä humanitaarista oikeutta tai helpottaa tällaista loukkaamista, ii) loukata vakavasti ihmisoikeuksia koskevaa kansainvälistä oikeutta tai helpottaa tällaista loukkaamista, iii) syyllistyä tekoon tai helpottaa tekoa, joka on rikos sellaisten terrorismia koskevien kansainvälisten sopimusten tai pöytäkirjojen mukaan, joissa viejävaltio on osapuolena, tai iv) syyllistyä tekoon tai helpottaa tekoa, joka on rikos sellaisten kansainvälistä järjestäytynyttä rikollisuutta koskevien kansainvälisten sopimusten tai pöytäkirjojen mukaan, joissa viejävaltio on osapuolena. |
| --- | --- |

(7 a)

Ohjelman T&K-toimien tuloksena kehitettävien tuotteiden viennissä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota vuonna 2013 tehdyn YK:n asekauppasopimuksen 7 artiklan 1 kohtaan, jossa määrätään, että vaikkei vientiä kielletä, viejänä oleva sopimuksen osapuoli arvioi puolueettomasti ja syrjimättömästi sekä ottaen huomioon asianmukaiset tekijät sitä mahdollisuutta, että tavanomaisilla aseilla tai tarvikkeilla a) vahvistettaisiin tai heikennettäisiin rauhaa ja turvallisuutta tai b) saatettaisiin i) loukata vakavasti kansainvälistä humanitaarista oikeutta tai helpottaa tällaista loukkaamista, ii) loukata vakavasti ihmisoikeuksia koskevaa kansainvälistä oikeutta tai helpottaa tällaista loukkaamista, iii) syyllistyä tekoon tai helpottaa tekoa, joka on rikos sellaisten terrorismia koskevien kansainvälisten sopimusten tai pöytäkirjojen mukaan, joissa viejävaltio on osapuolena, tai iv) syyllistyä tekoon tai helpottaa tekoa, joka on rikos sellaisten kansainvälistä järjestäytynyttä rikollisuutta koskevien kansainvälisten sopimusten tai pöytäkirjojen mukaan, joissa viejävaltio on osapuolena.

| (8) | Vaikeudet puolustusvoimavaroja koskevista yhtenäistetyistä vaatimuksista sekä yhteisistä teknisistä eritelmistä tai standardeista sopimisessa haittaavat jäsenvaltioiden ja eri jäsenvaltioihin sijoittautuneiden oikeussubjektien rajatylittävää yhteistyötä. Tällaisten vaatimusten, eritelmien tai standardien puuttuminen on pirstaloinut puolustusalaa entisestään, lisännyt teknistä monimutkaisuutta, viivästyksiä, kustannuksia
  ja voimavarojen tarpeetonta päällekkäisyyttä
  sekä heikentänyt yhteentoimivuutta. Yhteisistä teknisistä eritelmistä sopimisen tulisi olla ennakkoehto toimille, joihin liittyy korkeampaa teknologista kehittyneisyyttä. Rahastosta olisi voitava rahoittaa myös jäsenvaltioiden toimintaa, jonka tavoitteena on
  yhteentoimivuuden edistäminen,
  yhteisten vaatimusten laatiminen puolustusvoimavarojen alalla ja selvitysten tukeminen, kuten myös toimia, joilla pyritään tukemaan teknisten eritelmien tai standardien yhteisen määritelmän luomista
  , jotta vältetään se, että kilpailevat eritelmät tai standardit haittaavat yhteentoimivuutta
  . |
| --- | --- |

(8)

Vaikeudet puolustusvoimavaroja koskevista yhtenäistetyistä vaatimuksista sekä yhteisistä teknisistä eritelmistä tai standardeista sopimisessa haittaavat jäsenvaltioiden ja eri jäsenvaltioihin sijoittautuneiden oikeussubjektien rajatylittävää yhteistyötä. Tällaisten vaatimusten, eritelmien tai standardien puuttuminen on pirstaloinut puolustusalaa entisestään, lisännyt teknistä monimutkaisuutta, viivästyksiä, kustannuksia
  ja voimavarojen tarpeetonta päällekkäisyyttä
  sekä heikentänyt yhteentoimivuutta. Yhteisistä teknisistä eritelmistä sopimisen tulisi olla ennakkoehto toimille, joihin liittyy korkeampaa teknologista kehittyneisyyttä. Rahastosta olisi voitava rahoittaa myös jäsenvaltioiden toimintaa, jonka tavoitteena on
  yhteentoimivuuden edistäminen,
  yhteisten vaatimusten laatiminen puolustusvoimavarojen alalla ja selvitysten tukeminen, kuten myös toimia, joilla pyritään tukemaan teknisten eritelmien tai standardien yhteisen määritelmän luomista
  , jotta vältetään se, että kilpailevat eritelmät tai standardit haittaavat yhteentoimivuutta
  .

| (9) | Koska rahaston tavoitteena on tukea unionin puolustusteollisuuden
  kilpailukykyä, tehokkuutta, teollista riippumattomuutta ja
  innovointia siten, että kannustetaan yhteistoiminnalliseen puolustusalan tutkimus- ja teknologiatoimintaan ja täydennetään sitä sekä vähennetään yhteistoimintahankkeiden kehittämisvaiheen riskejä, puolustustuotteiden ja -teknologioiden
  T&K-toimia
  olisi voitava tukea rahastosta. Tämä koskee myös olemassa olevien puolustustuotteiden ja -teknologioiden optimoimista, mukaan lukien niiden yhteentoimivuus. |
| --- | --- |

(9)

Koska rahaston tavoitteena on tukea unionin puolustusteollisuuden
  kilpailukykyä, tehokkuutta, teollista riippumattomuutta ja
  innovointia siten, että kannustetaan yhteistoiminnalliseen puolustusalan tutkimus- ja teknologiatoimintaan ja täydennetään sitä sekä vähennetään yhteistoimintahankkeiden kehittämisvaiheen riskejä, puolustustuotteiden ja -teknologioiden
  T&K-toimia
  olisi voitava tukea rahastosta. Tämä koskee myös olemassa olevien puolustustuotteiden ja -teknologioiden optimoimista, mukaan lukien niiden yhteentoimivuus.

| (10) | Koska rahastolla pyritään erityisesti lisäämään oikeussubjektien ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä kaikkialla Euroopassa, toimeen olisi voitava myöntää rahoitusta rahastosta ainoastaan silloin, kun toimi toteutetaan
  konsortiossa
  vähintään kolmen sellaisen oikeussubjektin yhteistyönä, jotka ovat sijoittautuneet vähintään kolmeen eri jäsenvaltioon
  . Mahdollisen muun konsortioon osallistuvan oikeussubjektin olisi voitava olla sijoittautunut
  assosioituneeseen maahan.
  Kaikenlaisessa yhteistyössä jäsenvaltioihin sijoittautuneiden oikeussubjektien olisi oltava enemmistönä konsortiossa.
  Näistä tukikelpoisista oikeussubjekteista, jotka ovat sijoittautuneet vähintään kahteen eri jäsenvaltioon ja/tai assosioituneeseen maahan, vähintään kolme ei saisi ▌olla suoraan tai välillisesti saman yhteisön määräysvallassa, eivätkä ne saisi olla myöskään toistensa määräysvallassa. Jäsenvaltioiden välisen yhteistyön vauhdittamiseksi rahastosta voidaan tukea yhteistä esikaupallista hankintaa. |
| --- | --- |

(10)

Koska rahastolla pyritään erityisesti lisäämään oikeussubjektien ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä kaikkialla Euroopassa, toimeen olisi voitava myöntää rahoitusta rahastosta ainoastaan silloin, kun toimi toteutetaan
  konsortiossa
  vähintään kolmen sellaisen oikeussubjektin yhteistyönä, jotka ovat sijoittautuneet vähintään kolmeen eri jäsenvaltioon
  . Mahdollisen muun konsortioon osallistuvan oikeussubjektin olisi voitava olla sijoittautunut
  assosioituneeseen maahan.
  Kaikenlaisessa yhteistyössä jäsenvaltioihin sijoittautuneiden oikeussubjektien olisi oltava enemmistönä konsortiossa.
  Näistä tukikelpoisista oikeussubjekteista, jotka ovat sijoittautuneet vähintään kahteen eri jäsenvaltioon ja/tai assosioituneeseen maahan, vähintään kolme ei saisi ▌olla suoraan tai välillisesti saman yhteisön määräysvallassa, eivätkä ne saisi olla myöskään toistensa määräysvallassa. Jäsenvaltioiden välisen yhteistyön vauhdittamiseksi rahastosta voidaan tukea yhteistä esikaupallista hankintaa.

| (11) | [Saatetaan viite tarvittaessa ajan tasalle uuden merentakaisia alueita koskevan päätöksen mukaisesti: Neuvoston päätöksen 2013/755/EU (4) 94 artiklan] nojalla merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille (MMA:t) sijoittautuneet yhteisöt voivat saada rahoitusta rahaston sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa. |
| --- | --- |

(11)

[Saatetaan viite tarvittaessa ajan tasalle uuden merentakaisia alueita koskevan päätöksen mukaisesti: Neuvoston päätöksen 2013/755/EU (4) 94 artiklan] nojalla merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille (MMA:t) sijoittautuneet yhteisöt voivat saada rahoitusta rahaston sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa.

| (12) | Koska rahaston tavoitteena on parantaa unionin puolustusteollisuuden kilpailukykyä, tehokkuutta ja riippumattomuutta, rahoitusta olisi voitava periaatteessa myöntää vain unioniin tai assosioituneihin maihin sijoittautuneille yhteisöille, jotka eivät ole muiden kuin assosioituneiden kolmansien maiden tai muiden kuin assosioituneiden kolmansien maiden yhteisöjen määräysvallassa. Jotta voidaan varmistaa unionin ja sen jäsenvaltioiden keskeisten turvallisuus- ja puolustusetujen suojeleminen,
  infrastruktuurien, välineiden, omaisuuden ja resurssien
  , joita rahoituksen vastaanottajat ja niiden alihankkijat käyttävät rahastosta rahoitetuissa toimissa,
  olisi sijaittava unionin tai
  assosioituneiden kolmansien maiden alueella. |
| --- | --- |

(12)

Koska rahaston tavoitteena on parantaa unionin puolustusteollisuuden kilpailukykyä, tehokkuutta ja riippumattomuutta, rahoitusta olisi voitava periaatteessa myöntää vain unioniin tai assosioituneihin maihin sijoittautuneille yhteisöille, jotka eivät ole muiden kuin assosioituneiden kolmansien maiden tai muiden kuin assosioituneiden kolmansien maiden yhteisöjen määräysvallassa. Jotta voidaan varmistaa unionin ja sen jäsenvaltioiden keskeisten turvallisuus- ja puolustusetujen suojeleminen,
  infrastruktuurien, välineiden, omaisuuden ja resurssien
  , joita rahoituksen vastaanottajat ja niiden alihankkijat käyttävät rahastosta rahoitetuissa toimissa,
  olisi sijaittava unionin tai
  assosioituneiden kolmansien maiden alueella.

| (13) | Joissakin olosuhteissa, jos se on toimen tavoitteiden saavuttamisen kannalta tarpeen, olisi oltava mahdollista poiketa periaatteesta, jonka mukaan rahoituksen vastaanottajat ja niiden alihankkijat eivät ole muiden kuin assosioituneiden kolmansien maiden tai muiden kuin assosioituneiden kolmansien maiden yhteisöjen määräysvallassa. Tässä yhteydessä unioniin sijoittautuneet oikeussubjektit, jotka ovat muun kuin assosioituneen kolmannen maan tai muun kuin assosioituneen kolmannen maan yhteisön määräysvallassa, voivat olla tukikelpoisia, jos unionin ja sen jäsenvaltioiden asiaankuuluvat tiukat turvallisuus- ja puolustusetuja koskevat ehdot täyttyvät. Tällaisten yhteisöjen osallistuminen ei saisi olla ristiriidassa rahaston tavoitteiden kanssa. Hakijoiden olisi toimitettava kaikki asiaankuuluvat tiedot toimessa käytettävistä infrastruktuureista, välineistä, omaisuudesta ja resursseista.
  Joka tapauksessa poikkeusta ei saisi myöntää hakijoille, jotka ovat sellaisen muun kuin assosioituneen kolmannen maan tai muun kuin assosioituneen kolmannen maan yhteisön määräysvallassa, johon sovelletaan unionin rajoittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(13)

Joissakin olosuhteissa, jos se on toimen tavoitteiden saavuttamisen kannalta tarpeen, olisi oltava mahdollista poiketa periaatteesta, jonka mukaan rahoituksen vastaanottajat ja niiden alihankkijat eivät ole muiden kuin assosioituneiden kolmansien maiden tai muiden kuin assosioituneiden kolmansien maiden yhteisöjen määräysvallassa. Tässä yhteydessä unioniin sijoittautuneet oikeussubjektit, jotka ovat muun kuin assosioituneen kolmannen maan tai muun kuin assosioituneen kolmannen maan yhteisön määräysvallassa, voivat olla tukikelpoisia, jos unionin ja sen jäsenvaltioiden asiaankuuluvat tiukat turvallisuus- ja puolustusetuja koskevat ehdot täyttyvät. Tällaisten yhteisöjen osallistuminen ei saisi olla ristiriidassa rahaston tavoitteiden kanssa. Hakijoiden olisi toimitettava kaikki asiaankuuluvat tiedot toimessa käytettävistä infrastruktuureista, välineistä, omaisuudesta ja resursseista.
  Joka tapauksessa poikkeusta ei saisi myöntää hakijoille, jotka ovat sellaisen muun kuin assosioituneen kolmannen maan tai muun kuin assosioituneen kolmannen maan yhteisön määräysvallassa, johon sovelletaan unionin rajoittavia toimenpiteitä.

| (14) | Jos konsortio haluaa osallistua tukikelpoiseen toimeen ja unionin rahoitustukea on tarkoitus myöntää avustuksena, konsortion olisi nimitettävä yksi jäsenistään koordinaattoriksi, joka toimii pääasiallisena yhteyspisteenä. |
| --- | --- |

(14)

Jos konsortio haluaa osallistua tukikelpoiseen toimeen ja unionin rahoitustukea on tarkoitus myöntää avustuksena, konsortion olisi nimitettävä yksi jäsenistään koordinaattoriksi, joka toimii pääasiallisena yhteyspisteenä.

| (15) | Jos rahastosta tuettua kehittämistoimea hallinnoi jäsenvaltioiden tai assosioituneiden maiden nimittämä projektipäällikkö, komission
  olisi kuultava kyseistä projektipäällikköä
  ennen kuin se suorittaa maksun rahoituksen vastaanottajalle, jotta projektipäällikkö voi varmistaa, että rahoituksen vastaanottajat noudattavat määräaikoja.
  Projektipäällikön olisi toimitettava
  komissiolle havaintojaan toimen edistymisestä, jotta komissio voi todentaa, täyttyvätkö maksutapahtuman käynnistämisen ehdot. |
| --- | --- |

(15)

Jos rahastosta tuettua kehittämistoimea hallinnoi jäsenvaltioiden tai assosioituneiden maiden nimittämä projektipäällikkö, komission
  olisi kuultava kyseistä projektipäällikköä
  ennen kuin se suorittaa maksun rahoituksen vastaanottajalle, jotta projektipäällikkö voi varmistaa, että rahoituksen vastaanottajat noudattavat määräaikoja.
  Projektipäällikön olisi toimitettava
  komissiolle havaintojaan toimen edistymisestä, jotta komissio voi todentaa, täyttyvätkö maksutapahtuman käynnistämisen ehdot.

| (16) | Sen varmistamiseksi, että rahoitettavat toimet ovat taloudellisesti toteuttamiskelpoisia, tuensaajien on osoitettava, että toimen kustannukset, joita ei kateta unionin rahoituksella, katetaan muilla rahoitustavoilla. |
| --- | --- |

(16)

Sen varmistamiseksi, että rahoitettavat toimet ovat taloudellisesti toteuttamiskelpoisia, tuensaajien on osoitettava, että toimen kustannukset, joita ei kateta unionin rahoituksella, katetaan muilla rahoitustavoilla.

| (17) | Jäsenvaltioiden käytettävissä olisi oltava erityyppisiä rahoitusjärjestelyjä puolustusvoimavarojen yhteistä kehittämistä ja hankintaa varten. Komission luoman rahoitusvälineistön (Financial Toolkit) tulisi tarjota jäsenvaltioille erityyppisiä järjestelyjä, joita ne voivat käyttää vastatakseen yhteistoiminnallisen kehittämisen ja hankinnan haasteisiin rahoituksen näkökulmasta. Tällaisten rahoitusjärjestelyjen käyttö voisi edelleen vauhdittaa yhteistoiminnallisten
  ja rajatylittävien
  puolustushankkeiden käynnistämistä
  , auttaa välttämään päällekkäisyyksiä
  ja edistää puolustusmenojen tehokkaampaa käyttöä myös Euroopan puolustusrahastosta tuetuissa hankkeissa. |
| --- | --- |

(17)

Jäsenvaltioiden käytettävissä olisi oltava erityyppisiä rahoitusjärjestelyjä puolustusvoimavarojen yhteistä kehittämistä ja hankintaa varten. Komission luoman rahoitusvälineistön (Financial Toolkit) tulisi tarjota jäsenvaltioille erityyppisiä järjestelyjä, joita ne voivat käyttää vastatakseen yhteistoiminnallisen kehittämisen ja hankinnan haasteisiin rahoituksen näkökulmasta. Tällaisten rahoitusjärjestelyjen käyttö voisi edelleen vauhdittaa yhteistoiminnallisten
  ja rajatylittävien
  puolustushankkeiden käynnistämistä
  , auttaa välttämään päällekkäisyyksiä
  ja edistää puolustusmenojen tehokkaampaa käyttöä myös Euroopan puolustusrahastosta tuetuissa hankkeissa.

| (18) | Kun otetaan huomioon puolustusteollisuuden erityispiirteet ja se, että puolustusalalla kysyntä tulee lähes yksinomaisesti jäsenvaltioista ja assosioituneista maista, jotka myös valvovat kaikkea puolustukseen liittyvien tuotteiden ja teknologioiden hankintaa, mukaan lukien vienti, puolustusala toimii ainutlaatuisella tavalla eikä noudata tavanomaisia sääntöjä ja liiketoimintamalleja, joita sovelletaan perinteisemmillä markkinoilla. Puolustusala ei siksi voi omarahoittaa tärkeitä T&K-hankkeita, ja jäsenvaltiot ja assosioituneet maat rahoittavat yleensä kokonaan kaikki T&K-kustannukset. Jotta saavutetaan rahaston tavoitteet, erityisesti se, että kannustetaan eri jäsenvaltioista ja assosioituneista maista tulevia yrityksiä yhteistyöhön, samalla kun otetaan huomioon puolustusalan erityispiirteet, tukikelpoiset kustannukset olisi katettava ▌kokonaisuudessaan toimissa, jotka toteutetaan ennen prototyyppien kehittämisvaihetta. |
| --- | --- |

(18)

Kun otetaan huomioon puolustusteollisuuden erityispiirteet ja se, että puolustusalalla kysyntä tulee lähes yksinomaisesti jäsenvaltioista ja assosioituneista maista, jotka myös valvovat kaikkea puolustukseen liittyvien tuotteiden ja teknologioiden hankintaa, mukaan lukien vienti, puolustusala toimii ainutlaatuisella tavalla eikä noudata tavanomaisia sääntöjä ja liiketoimintamalleja, joita sovelletaan perinteisemmillä markkinoilla. Puolustusala ei siksi voi omarahoittaa tärkeitä T&K-hankkeita, ja jäsenvaltiot ja assosioituneet maat rahoittavat yleensä kokonaan kaikki T&K-kustannukset. Jotta saavutetaan rahaston tavoitteet, erityisesti se, että kannustetaan eri jäsenvaltioista ja assosioituneista maista tulevia yrityksiä yhteistyöhön, samalla kun otetaan huomioon puolustusalan erityispiirteet, tukikelpoiset kustannukset olisi katettava ▌kokonaisuudessaan toimissa, jotka toteutetaan ennen prototyyppien kehittämisvaihetta.

| (19) | Prototyyppivaihe on ratkaisevan tärkeä, koska jäsenvaltiot tai assosioituneet maat yleensä päättävät tässä vaiheessa investointiensa yhdentämisestä ja käynnistävät tulevien puolustustuotteidensa tai -teknologioidensa hankintaprosessin. Tästä syystä jäsenvaltiot ja assosioituneet maat sopivat juuri tässä vaiheessa tarvittavista sitoumuksista, myös kustannusten jakamisen ja hankkeen omistajuuden osalta. Kyseisten sitoumusten uskottavuuden varmistamiseksi rahastosta myönnettävän unionin rahoitustuen osuuden olisi tavanomaisesti oltava enintään 20 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. |
| --- | --- |

(19)

Prototyyppivaihe on ratkaisevan tärkeä, koska jäsenvaltiot tai assosioituneet maat yleensä päättävät tässä vaiheessa investointiensa yhdentämisestä ja käynnistävät tulevien puolustustuotteidensa tai -teknologioidensa hankintaprosessin. Tästä syystä jäsenvaltiot ja assosioituneet maat sopivat juuri tässä vaiheessa tarvittavista sitoumuksista, myös kustannusten jakamisen ja hankkeen omistajuuden osalta. Kyseisten sitoumusten uskottavuuden varmistamiseksi rahastosta myönnettävän unionin rahoitustuen osuuden olisi tavanomaisesti oltava enintään 20 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

| (20) | Prototyyppivaiheen jälkeisiin toimiin tulisi varata rahoitusta 80 prosenttiin saakka. Myös näihin toimiin, jotka liittyvät ennemminkin tuotteiden ja teknologioiden viimeistelyyn, saattaa sisältyä huomattavia kustannuksia. |
| --- | --- |

(20)

Prototyyppivaiheen jälkeisiin toimiin tulisi varata rahoitusta 80 prosenttiin saakka. Myös näihin toimiin, jotka liittyvät ennemminkin tuotteiden ja teknologioiden viimeistelyyn, saattaa sisältyä huomattavia kustannuksia.

| (21) | Puolustusalan sidosryhmille aiheutuu erityisiä välillisiä kustannuksia, esimerkiksi turvallisuudesta. Lisäksi sidosryhmät toimivat erityisillä markkinoilla, joilla ne – kysynnän puuttuessa ostajapuolelta – eivät voi kompensoida
  T&K-kustannuksia
  toisin kuin siviilialalla. Siksi on perusteltua sallia kiinteämääräinen 25 prosentin osuus ja mahdollisuus laskuttaa ▌välilliset kustannukset, jotka on laskettu tuensaajien tavanomaisten kirjanpitokäytäntöjen mukaisesti, jos nämä käytännöt ovat tuensaajien kansallisten viranomaisten hyväksymiä vastaavissa kansallisissa rahoitusjärjestelmissä ja jos niistä on ilmoitettu komissiolle. ▌ |
| --- | --- |

(21)

Puolustusalan sidosryhmille aiheutuu erityisiä välillisiä kustannuksia, esimerkiksi turvallisuudesta. Lisäksi sidosryhmät toimivat erityisillä markkinoilla, joilla ne – kysynnän puuttuessa ostajapuolelta – eivät voi kompensoida
  T&K-kustannuksia
  toisin kuin siviilialalla. Siksi on perusteltua sallia kiinteämääräinen 25 prosentin osuus ja mahdollisuus laskuttaa ▌välilliset kustannukset, jotka on laskettu tuensaajien tavanomaisten kirjanpitokäytäntöjen mukaisesti, jos nämä käytännöt ovat tuensaajien kansallisten viranomaisten hyväksymiä vastaavissa kansallisissa rahoitusjärjestelmissä ja jos niistä on ilmoitettu komissiolle. ▌

| (21 a) | Hankkeet, joihin rajatylittävää toimintaa harjoittavat pk-yritykset ja mid-cap-yritykset osallistuvat, tukevat toimitusketjujen avaamista ja edistävät rahaston tavoitteita. Tällaisiin toimiin olisi näin ollen voitava myöntää suurempi rahoitusosuus, joka hyödyttää kaikkia konsortioon osallistuvia yhteisöjä. |
| --- | --- |

(21 a)

Hankkeet, joihin rajatylittävää toimintaa harjoittavat pk-yritykset ja mid-cap-yritykset osallistuvat, tukevat toimitusketjujen avaamista ja edistävät rahaston tavoitteita. Tällaisiin toimiin olisi näin ollen voitava myöntää suurempi rahoitusosuus, joka hyödyttää kaikkia konsortioon osallistuvia yhteisöjä.

| (22) | Jotta varmistettaisiin, että rahoitettavat toimet edistävät Euroopan puolustusteollisuuden kilpailukykyä ja tehokkuutta, on tärkeää, että jäsenvaltiot ilmaisevat aikomuksensa hankkia yhteisesti lopputuotteen tai käyttää teknologiaa, erityisesti yhteisen rajatylittävän hankinnan kautta. Rajatylittävän hankinnan yhteydessä jäsenvaltiot järjestävät yhteisesti hankintamenettelynsä, erityisesti käyttämällä keskitettyä hankintaelintä.
  Koska jäsenvaltioiden puolustusministeriöt ovat puolustustuotteiden yksinomaisia asiakkaita ja puolustusteollisuus niiden ainoa tarjoaja, jäsenvaltioiden puolustusministeriöiden olisi hankintojen helpottamiseksi osallistuttava hankkeeseen teknisen eritelmän laatimisesta aina siihen saakka, että hanke saadaan päätökseen. |
| --- | --- |

(22)

Jotta varmistettaisiin, että rahoitettavat toimet edistävät Euroopan puolustusteollisuuden kilpailukykyä ja tehokkuutta, on tärkeää, että jäsenvaltiot ilmaisevat aikomuksensa hankkia yhteisesti lopputuotteen tai käyttää teknologiaa, erityisesti yhteisen rajatylittävän hankinnan kautta. Rajatylittävän hankinnan yhteydessä jäsenvaltiot järjestävät yhteisesti hankintamenettelynsä, erityisesti käyttämällä keskitettyä hankintaelintä.
  Koska jäsenvaltioiden puolustusministeriöt ovat puolustustuotteiden yksinomaisia asiakkaita ja puolustusteollisuus niiden ainoa tarjoaja, jäsenvaltioiden puolustusministeriöiden olisi hankintojen helpottamiseksi osallistuttava hankkeeseen teknisen eritelmän laatimisesta aina siihen saakka, että hanke saadaan päätökseen.

| (22 a) | Jotta jäsenvaltiot ja unioni voisivat vastata epävakauden ja konfliktien lisääntymiseen naapurialueillaan sekä uusiin turvallisuus- ja geopoliittisiin uhkiin, niiden on tarpeen koordinoida investointipäätöksiä, mikä edellyttää uhkien, tarpeiden ja prioriteettien yhteistä määritelmää sekä ennakoituja sotilaallisten voimavarojen tarpeita, jotka voitaisiin määrittää voimavarojen kehittämissuunnitelman kaltaisten menettelyjen avulla. |
| --- | --- |

(22 a)

Jotta jäsenvaltiot ja unioni voisivat vastata epävakauden ja konfliktien lisääntymiseen naapurialueillaan sekä uusiin turvallisuus- ja geopoliittisiin uhkiin, niiden on tarpeen koordinoida investointipäätöksiä, mikä edellyttää uhkien, tarpeiden ja prioriteettien yhteistä määritelmää sekä ennakoituja sotilaallisten voimavarojen tarpeita, jotka voitaisiin määrittää voimavarojen kehittämissuunnitelman kaltaisten menettelyjen avulla.

| (23) | Unionin puolustusteollisuuden innovoinnin ja teknologisen kehityksen edistämisen olisi tapahduttava tavalla, joka on johdonmukainen unionin turvallisuus- ja puolustusetujen kanssa. Näin ollen yhtenä myöntämisperusteena olisi oltava se, miten toimi edistää näitä etuja ja jäsenvaltioiden yhteisesti sopimia puolustusalan tutkimuksen ja voimavarojen prioriteetteja. Yhteisen puolustusalan tutkimuksen ja voimavarojen puutteet yksilöidään unionissa yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan puitteissa, erityisesti yleisen strategisen tutkimussuunnitelman
  ja voimavarojen kehittämissuunnitelman sekä sen strategisten tapaustutkimusten
  avulla. Muut unionin prosessit, kuten puolustuksen koordinoitu vuotuinen tarkastelu ja pysyvä rakenteellinen yhteistyö, tukevat asiaankuuluvien prioriteettien täytäntöönpanoa kartoittamalla ja edistämällä mahdollisuuksia tiiviimpään yhteistyöhön, jotta voidaan saavuttaa EU:n tavoitetaso turvallisuus- ja puolustusalalla. Tarvittaessa
  olisi otettava
  huomioon myös alueellisia ja kansainvälisiä prioriteetteja, myös Pohjois-Atlantin puolustusliittoon liittyviä, jos ne ovat unionin prioriteettien mukaisia eivätkä estä minkään jäsenvaltion tai assosioituneen maan osallistumista, ottaen myös huomioon tarve välttää tarpeetonta päällekkäisyyttä. |
| --- | --- |

(23)

Unionin puolustusteollisuuden innovoinnin ja teknologisen kehityksen edistämisen olisi tapahduttava tavalla, joka on johdonmukainen unionin turvallisuus- ja puolustusetujen kanssa. Näin ollen yhtenä myöntämisperusteena olisi oltava se, miten toimi edistää näitä etuja ja jäsenvaltioiden yhteisesti sopimia puolustusalan tutkimuksen ja voimavarojen prioriteetteja. Yhteisen puolustusalan tutkimuksen ja voimavarojen puutteet yksilöidään unionissa yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan puitteissa, erityisesti yleisen strategisen tutkimussuunnitelman
  ja voimavarojen kehittämissuunnitelman sekä sen strategisten tapaustutkimusten
  avulla. Muut unionin prosessit, kuten puolustuksen koordinoitu vuotuinen tarkastelu ja pysyvä rakenteellinen yhteistyö, tukevat asiaankuuluvien prioriteettien täytäntöönpanoa kartoittamalla ja edistämällä mahdollisuuksia tiiviimpään yhteistyöhön, jotta voidaan saavuttaa EU:n tavoitetaso turvallisuus- ja puolustusalalla. Tarvittaessa
  olisi otettava
  huomioon myös alueellisia ja kansainvälisiä prioriteetteja, myös Pohjois-Atlantin puolustusliittoon liittyviä, jos ne ovat unionin prioriteettien mukaisia eivätkä estä minkään jäsenvaltion tai assosioituneen maan osallistumista, ottaen myös huomioon tarve välttää tarpeetonta päällekkäisyyttä.

| (24) | Unionin toimielinjärjestelmän pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PESCO) yhteydessä kehitetyillä tukikelpoisilla toimilla olisi varmistettava jatkuvalta pohjalta tiiviimpi yhteistyö eri jäsenvaltioiden oikeussubjektien välillä ja siten edistettävä suoraan rahaston tavoitteita. Tällaisiin valittuihin hankkeisiin olisi näin ollen voitava myöntää suurempi rahoitusosuus. |
| --- | --- |

(24)

Unionin toimielinjärjestelmän pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PESCO) yhteydessä kehitetyillä tukikelpoisilla toimilla olisi varmistettava jatkuvalta pohjalta tiiviimpi yhteistyö eri jäsenvaltioiden oikeussubjektien välillä ja siten edistettävä suoraan rahaston tavoitteita. Tällaisiin valittuihin hankkeisiin olisi näin ollen voitava myöntää suurempi rahoitusosuus.

| (24 a) | Rahastossa olisi otettava huomioon sotilaallisen liikkuvuuden toimintasuunnitelma osana seuraavaa Verkkojen Eurooppa -välinettä, Euroopan rauhanrahasto, josta tuetaan muun muassa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan YUTP/YTPP-operaatioita, sekä hybridiuhkien torjumiseksi toteutettavat toimet, jotka yhdessä voimavarojen kehittämissuunnitelman, puolustuksen koordinoidun vuotuisen tarkastelun (CARD) ja pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PESCO) kanssa auttavat koordinoimaan voimavarojen suunnittelua, kehittämistä, hankintoja ja operaatioita. |
| --- | --- |

(24 a)

Rahastossa olisi otettava huomioon sotilaallisen liikkuvuuden toimintasuunnitelma osana seuraavaa Verkkojen Eurooppa -välinettä, Euroopan rauhanrahasto, josta tuetaan muun muassa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan YUTP/YTPP-operaatioita, sekä hybridiuhkien torjumiseksi toteutettavat toimet, jotka yhdessä voimavarojen kehittämissuunnitelman, puolustuksen koordinoidun vuotuisen tarkastelun (CARD) ja pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PESCO) kanssa auttavat koordinoimaan voimavarojen suunnittelua, kehittämistä, hankintoja ja operaatioita.

| (25) | Komissio ottaa huomioon muun toiminnan, jota rahoitetaan Euroopan horisontti -puiteohjelmasta, jotta voidaan välttää tarpeeton päällekkäisyys ja varmistaa vuorovaikutus
  ja synergia
  siviili- ja puolustusalan tutkimuksen välillä
  sekä varmistaa, että Euroopan horisontti pysyy puhtaasti siviilialan tutkimusohjelmana
  . |
| --- | --- |

(25)

Komissio ottaa huomioon muun toiminnan, jota rahoitetaan Euroopan horisontti -puiteohjelmasta, jotta voidaan välttää tarpeeton päällekkäisyys ja varmistaa vuorovaikutus
  ja synergia
  siviili- ja puolustusalan tutkimuksen välillä
  sekä varmistaa, että Euroopan horisontti pysyy puhtaasti siviilialan tutkimusohjelmana
  .

| (26) | Kyberturvallisuuden ja -puolustuksen haasteet ovat entistä suurempia. Komissio ja korkea edustaja ovat tunnustaneet, että on tarpeen luoda synergioita rahaston soveltamisalaan kuuluvien kyberpuolustustoimien ja unionin kyberturvallisuusaloitteiden – kuten niiden, joista ilmoitetaan kyberturvallisuutta koskevassa yhteisessä tiedonannossa – välillä. Erityisesti teollisuus-, teknologia- ja tutkimusalan kyberturvallisuutta käsittelevän eurooppalaisen osaamiskeskuksen, joka on määrä perustaa, tulisi pyrkiä synergioihin kyberturvallisuuden siviili- ja puolustusnäkökohtien välillä. Osaamiskeskus voisi tukea aktiivisesti jäsenvaltioita ja muita asiaankuuluvia toimijoita tarjoamalla neuvontaa, jakamalla asiantuntijatietoa ja helpottamalla hankkeisiin ja toimiin liittyvää yhteistoimintaa. Se voisi myös jäsenvaltioiden pyynnöstä toimia projektipäällikkönä Euroopan puolustusrahaston yhteydessä. |
| --- | --- |

(26)

Kyberturvallisuuden ja -puolustuksen haasteet ovat entistä suurempia. Komissio ja korkea edustaja ovat tunnustaneet, että on tarpeen luoda synergioita rahaston soveltamisalaan kuuluvien kyberpuolustustoimien ja unionin kyberturvallisuusaloitteiden – kuten niiden, joista ilmoitetaan kyberturvallisuutta koskevassa yhteisessä tiedonannossa – välillä. Erityisesti teollisuus-, teknologia- ja tutkimusalan kyberturvallisuutta käsittelevän eurooppalaisen osaamiskeskuksen, joka on määrä perustaa, tulisi pyrkiä synergioihin kyberturvallisuuden siviili- ja puolustusnäkökohtien välillä. Osaamiskeskus voisi tukea aktiivisesti jäsenvaltioita ja muita asiaankuuluvia toimijoita tarjoamalla neuvontaa, jakamalla asiantuntijatietoa ja helpottamalla hankkeisiin ja toimiin liittyvää yhteistoimintaa. Se voisi myös jäsenvaltioiden pyynnöstä toimia projektipäällikkönä Euroopan puolustusrahaston yhteydessä.

| (27) | Olisi varmistettava integroitu lähestymistapa kokoamalla yhteen toiminta, joka sisältyy puolustusalan tutkimusta koskevaan valmistelutoimeen, jonka komissio käynnisti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/..., jäljempänä ”varainhoitoasetus”, [58 artiklan 2 kohdan b alakohdan] mukaisesti, ja Euroopan puolustusteolliseen kehittämisohjelmaan, joka on perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o... Näin voidaan yhdenmukaistaa osallistumisehdot, luoda johdonmukaisempi välineistö, lisätä innovatiivisia, yhteistoiminnallisia ja taloudellisia vaikutuksia sekä välttää tarpeeton päällekkäisyys ja hajanaisuus. Integroidun lähestymistavan avulla rahasto myös edistäisi puolustusalan tutkimustulosten käyttöä. Tällainen lähestymistapa kaventaisi
  T&K-toiminnan
  välistä kuilua, ottaisi huomioon puolustusalan erityispiirteet ja edistäisi kaikkia innovoinnin muotoja,
  ja siinä määrin kuin tällä voidaan saavuttaa myönteisiä heijastusvaikutuksia, soveltuvin osin myös siviilialalla,
  myös murroksellista innovointia, jonka yhteydessä olisi hyväksyttävä epäonnistumisriski. |
| --- | --- |

(27)

Olisi varmistettava integroitu lähestymistapa kokoamalla yhteen toiminta, joka sisältyy puolustusalan tutkimusta koskevaan valmistelutoimeen, jonka komissio käynnisti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/..., jäljempänä ”varainhoitoasetus”, [58 artiklan 2 kohdan b alakohdan] mukaisesti, ja Euroopan puolustusteolliseen kehittämisohjelmaan, joka on perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o... Näin voidaan yhdenmukaistaa osallistumisehdot, luoda johdonmukaisempi välineistö, lisätä innovatiivisia, yhteistoiminnallisia ja taloudellisia vaikutuksia sekä välttää tarpeeton päällekkäisyys ja hajanaisuus. Integroidun lähestymistavan avulla rahasto myös edistäisi puolustusalan tutkimustulosten käyttöä. Tällainen lähestymistapa kaventaisi
  T&K-toiminnan
  välistä kuilua, ottaisi huomioon puolustusalan erityispiirteet ja edistäisi kaikkia innovoinnin muotoja,
  ja siinä määrin kuin tällä voidaan saavuttaa myönteisiä heijastusvaikutuksia, soveltuvin osin myös siviilialalla,
  myös murroksellista innovointia, jonka yhteydessä olisi hyväksyttävä epäonnistumisriski.

| (28) | Tämän rahaston poliittisia tavoitteita käsitellään myös InvestEU-rahaston politiikkaikkunaan(-ikkunoihin) [...] kuuluvien rahoitusvälineiden ja talousarviotakuiden yhteydessä. |
| --- | --- |

(28)

Tämän rahaston poliittisia tavoitteita käsitellään myös InvestEU-rahaston politiikkaikkunaan(-ikkunoihin) [...] kuuluvien rahoitusvälineiden ja talousarviotakuiden yhteydessä.

| (29) | Taloudellista tukea olisi käytettävä toimiin, joilla puututaan oikeasuhteisesti markkinahäiriöihin tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin. Tällaiset toimet eivät saisi olla päällekkäisiä yksityisen rahoituksen kanssa eivätkä syrjäyttää sitä. Ne eivät saisi myöskään vääristää kilpailua sisämarkkinoilla. Toimilla olisi tuotettava selvää lisäarvoa Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

(29)

Taloudellista tukea olisi käytettävä toimiin, joilla puututaan oikeasuhteisesti markkinahäiriöihin tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin. Tällaiset toimet eivät saisi olla päällekkäisiä yksityisen rahoituksen kanssa eivätkä syrjäyttää sitä. Ne eivät saisi myöskään vääristää kilpailua sisämarkkinoilla. Toimilla olisi tuotettava selvää lisäarvoa Euroopan tasolla.

| (30) | Tämän asetuksen mukaiset rahoituksen muodot ja täytäntöönpanomenetelmät olisi valittava sillä perusteella, miten hyvin niillä saavutetaan toimien erityiset tavoitteet ja tuotetaan haluttuja tuloksia. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon erityisesti tarkastuskustannukset, hallinnollinen rasite ja oletettu noudattamatta jättämisen riski. Samalla olisi tarkasteltava kertakorvausten, kiinteämääräisten osuuksien ja yksikkökustannusten käyttöä sekä rahoitusta, jotka eivät liity varainhoitoasetuksen [125] artiklan [1] kohdassa tarkoitettuihin kustannuksiin. |
| --- | --- |

(30)

Tämän asetuksen mukaiset rahoituksen muodot ja täytäntöönpanomenetelmät olisi valittava sillä perusteella, miten hyvin niillä saavutetaan toimien erityiset tavoitteet ja tuotetaan haluttuja tuloksia. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon erityisesti tarkastuskustannukset, hallinnollinen rasite ja oletettu noudattamatta jättämisen riski. Samalla olisi tarkasteltava kertakorvausten, kiinteämääräisten osuuksien ja yksikkökustannusten käyttöä sekä rahoitusta, jotka eivät liity varainhoitoasetuksen [125] artiklan [1] kohdassa tarkoitettuihin kustannuksiin.

| (31) | Komission olisi laadittava rahaston tavoitteita vastaavia vuotuisia tai monivuotisia työohjelmia.
  Työohjelmissa olisi otettava huomioon Euroopan puolustusteollisen kehittämisohjelman sekä puolustusalan tutkimusta koskevan pilottihankkeen ja valmistelutoimen täytäntöönpanosta saadut alustavat kokemukset.
  ▌ |
| --- | --- |

(31)

Komission olisi laadittava rahaston tavoitteita vastaavia vuotuisia tai monivuotisia työohjelmia.
  Työohjelmissa olisi otettava huomioon Euroopan puolustusteollisen kehittämisohjelman sekä puolustusalan tutkimusta koskevan pilottihankkeen ja valmistelutoimen täytäntöönpanosta saadut alustavat kokemukset.
  ▌

| (32) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa hyväksyä työohjelma ja myöntää rahoitus valittuihin kehittämistoimiin. Erityisesti kehittämistoimien täytäntöönpanossa olisi otettava huomioon puolustusalan erityispiirteet, varsinkin jäsenvaltioiden ja/tai assosioituneiden maiden vastuu suunnittelu- ja hankintaprosessista. Tätä valtaa olisi käytettävä [Euroopan parlamentin ja neuvoston] asetuksen (EU) N:o 182/2011 (5) mukaisesti. |
| --- | --- |

(32)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa hyväksyä työohjelma ja myöntää rahoitus valittuihin kehittämistoimiin. Erityisesti kehittämistoimien täytäntöönpanossa olisi otettava huomioon puolustusalan erityispiirteet, varsinkin jäsenvaltioiden ja/tai assosioituneiden maiden vastuu suunnittelu- ja hankintaprosessista. Tätä valtaa olisi käytettävä [Euroopan parlamentin ja neuvoston] asetuksen (EU) N:o 182/2011 (5) mukaisesti.

| (33) | Avointen sisämarkkinoiden edistämiseksi olisi kannustettava rajatylittävää toimintaa harjoittavia pk-yrityksiä ja mid-cap-yrityksiä osallistumaan hankkeisiin joko konsortion jäseninä tai alihankkijoina.
  Työohjelmassa olisi varmistettava, että merkityksellinen osa kokonaisbudjetista suunnataan toimiin, joilla mahdollistetaan pk-yritysten ja mid-cap-yritysten osallistuminen yli rajojen. |
| --- | --- |

(33)

Avointen sisämarkkinoiden edistämiseksi olisi kannustettava rajatylittävää toimintaa harjoittavia pk-yrityksiä ja mid-cap-yrityksiä osallistumaan hankkeisiin joko konsortion jäseninä tai alihankkijoina.
  Työohjelmassa olisi varmistettava, että merkityksellinen osa kokonaisbudjetista suunnataan toimiin, joilla mahdollistetaan pk-yritysten ja mid-cap-yritysten osallistuminen yli rajojen.

| (34) | Rahaston onnistumisen takaamiseksi
  sen puolustusteollisuudelle aiheuttaman vaikutuksen välityksellä
  komission olisi pyrittävä käymään vuoropuhelua
  Euroopan parlamentin,
  jäsenvaltioiden ja elinkeinoelämän kanssa. |
| --- | --- |

(34)

Rahaston onnistumisen takaamiseksi
  sen puolustusteollisuudelle aiheuttaman vaikutuksen välityksellä
  komission olisi pyrittävä käymään vuoropuhelua
  Euroopan parlamentin,
  jäsenvaltioiden ja elinkeinoelämän kanssa.

| (35) | Tässä asetuksessa vahvistetaan Euroopan puolustusrahaston rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentin ja neuvoston on määrä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen [uusi toimielinten välinen sopimus] (6) 17 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.
  Komission olisi varmistettava, että hallinnolliset menettelyt pidetään mahdollisimman yksinkertaisina ja että niistä aiheutuu vain vähän lisäkuluja. |
| --- | --- |

(35)

Tässä asetuksessa vahvistetaan Euroopan puolustusrahaston rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentin ja neuvoston on määrä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen [uusi toimielinten välinen sopimus] (6) 17 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.
  Komission olisi varmistettava, että hallinnolliset menettelyt pidetään mahdollisimman yksinkertaisina ja että niistä aiheutuu vain vähän lisäkuluja.

| (36) | Varainhoitoasetusta sovelletaan rahastoon, ellei toisin säädetä. Siinä vahvistetaan säännöt, jotka koskevat unionin talousarvion toteuttamista, mukaan lukien avustuksia, palkintoja, hankintoja, rahoitusapua, rahoitusvälineitä ja talousarviotakuita koskevat säännöt. |
| --- | --- |

(36)

Varainhoitoasetusta sovelletaan rahastoon, ellei toisin säädetä. Siinä vahvistetaan säännöt, jotka koskevat unionin talousarvion toteuttamista, mukaan lukien avustuksia, palkintoja, hankintoja, rahoitusapua, rahoitusvälineitä ja talousarviotakuita koskevat säännöt.

| (37) | Euroopan parlamentin ja neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä sovelletaan tähän asetukseen. Nämä säännöt on vahvistettu varainhoitoasetuksessa, ja niissä säädetään erityisesti menettelystä, jonka mukaisesti talousarvio laaditaan ja sitä toteutetaan avustusten, julkisten hankintojen, palkintojen ja välillisen toteutuksen avulla. Lisäksi niissä säädetään taloushallinnon toimijoiden vastuuta koskevista tarkistuksista. SEUT-sopimuksen 322 artiklan nojalla annetut säännöt koskevat myös unionin talousarvion suojaamista tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita, sillä oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on välttämätön ennakkoedellytys moitteettomalle varainhoidolle ja EU:n rahoituksen tuloksellisuudelle. |
| --- | --- |

(37)

Euroopan parlamentin ja neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä sovelletaan tähän asetukseen. Nämä säännöt on vahvistettu varainhoitoasetuksessa, ja niissä säädetään erityisesti menettelystä, jonka mukaisesti talousarvio laaditaan ja sitä toteutetaan avustusten, julkisten hankintojen, palkintojen ja välillisen toteutuksen avulla. Lisäksi niissä säädetään taloushallinnon toimijoiden vastuuta koskevista tarkistuksista. SEUT-sopimuksen 322 artiklan nojalla annetut säännöt koskevat myös unionin talousarvion suojaamista tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita, sillä oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on välttämätön ennakkoedellytys moitteettomalle varainhoidolle ja EU:n rahoituksen tuloksellisuudelle.

| (38) | Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (7), neuvoston asetuksen (Euratom, EU) N:o 2988/95 (8), neuvoston asetuksen (Euratom, EU) N:o 2185/96 (9) ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (10) mukaan unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, korjaaminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Erityisesti asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 nojalla Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi tehdä tutkimuksia, joihin sisältyvät myös paikan päällä suoritettavat todentamiset ja tarkastukset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi tutkia petoksia ja muita rikoksia, jotka vahingoittavat unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niistä syytteitä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (11) mukaisesti. Varainhoitoasetuksen mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, Euroopan syyttäjänvirastolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet. |
| --- | --- |

(38)

Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (7), neuvoston asetuksen (Euratom, EU) N:o 2988/95 (8), neuvoston asetuksen (Euratom, EU) N:o 2185/96 (9) ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (10) mukaan unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, korjaaminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Erityisesti asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 nojalla Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi tehdä tutkimuksia, joihin sisältyvät myös paikan päällä suoritettavat todentamiset ja tarkastukset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi tutkia petoksia ja muita rikoksia, jotka vahingoittavat unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niistä syytteitä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (11) mukaisesti. Varainhoitoasetuksen mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, Euroopan syyttäjänvirastolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet.

| (39) | Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluvat kolmannet maat voivat osallistua unionin ohjelmiin ETA-sopimuksen mukaisen yhteistyön puitteissa. Sopimuksessa määrätään ohjelmien toteuttamisesta sen mukaisesti tehtävällä päätöksellä. Tähän asetukseen olisi sisällytettävä erityinen säännös, jolla annetaan toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat oikeudet ja oikeus käyttää toimivaltaansa kattavasti. |
| --- | --- |

(39)

Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluvat kolmannet maat voivat osallistua unionin ohjelmiin ETA-sopimuksen mukaisen yhteistyön puitteissa. Sopimuksessa määrätään ohjelmien toteuttamisesta sen mukaisesti tehtävällä päätöksellä. Tähän asetukseen olisi sisällytettävä erityinen säännös, jolla annetaan toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat oikeudet ja oikeus käyttää toimivaltaansa kattavasti.

| (40) | Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan nojalla tätä sääntelyä on arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen kuitenkin ylisääntelyä ja varsinkin jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Näihin vaatimuksiin voidaan tarvittaessa sisällyttää mitattavissa olevat indikaattorit, joiden perusteella arvioidaan sääntelyn vaikutuksia ruohonjuuritasolla. Komissio laatii väliarvioinnin viimeistään neljän vuoden kuluttua rahaston täytäntöönpanon alusta ja loppuarvioinnin rahaston täytäntöönpanokauden lopussa. Tässä yhteydessä se tarkastelee rahoitustoimintaa rahoituksen täytäntöönpanon tulosten ja mahdollisuuksien mukaan sillä hetkellä aikaansaatujen tulosten ja vaikutusten kannalta.
  Kyseisissä kertomuksissa
  olisi myös analysoitava pk-yritysten ja mid-cap-yritysten rajatylittävää osallistumista rahastosta tuettuihin hankkeisiin sekä pk-yritysten ja mid-cap-yritysten osallistumista globaaliin arvoketjuun
  , ja niissä olisi lisäksi oltava tietoja vastaanottajien alkuperämaista, yksittäisissä hankkeissa mukana olleiden maiden määrästä ja, jos mahdollista, syntyneiden immateriaalioikeuksien jakautumisesta
  . Komissio saattaa myös ehdottaa muutoksia tähän asetukseen, jotta voidaan reagoida mahdolliseen rahaston täytäntöönpanon aikana ilmenevään kehitykseen. |
| --- | --- |

(40)

Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan nojalla tätä sääntelyä on arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen kuitenkin ylisääntelyä ja varsinkin jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Näihin vaatimuksiin voidaan tarvittaessa sisällyttää mitattavissa olevat indikaattorit, joiden perusteella arvioidaan sääntelyn vaikutuksia ruohonjuuritasolla. Komissio laatii väliarvioinnin viimeistään neljän vuoden kuluttua rahaston täytäntöönpanon alusta ja loppuarvioinnin rahaston täytäntöönpanokauden lopussa. Tässä yhteydessä se tarkastelee rahoitustoimintaa rahoituksen täytäntöönpanon tulosten ja mahdollisuuksien mukaan sillä hetkellä aikaansaatujen tulosten ja vaikutusten kannalta.
  Kyseisissä kertomuksissa
  olisi myös analysoitava pk-yritysten ja mid-cap-yritysten rajatylittävää osallistumista rahastosta tuettuihin hankkeisiin sekä pk-yritysten ja mid-cap-yritysten osallistumista globaaliin arvoketjuun
  , ja niissä olisi lisäksi oltava tietoja vastaanottajien alkuperämaista, yksittäisissä hankkeissa mukana olleiden maiden määrästä ja, jos mahdollista, syntyneiden immateriaalioikeuksien jakautumisesta
  . Komissio saattaa myös ehdottaa muutoksia tähän asetukseen, jotta voidaan reagoida mahdolliseen rahaston täytäntöönpanon aikana ilmenevään kehitykseen.

| (41) | Kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys ja unionin sitoutuminen Pariisin sopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon, tällä rahastolla edistetään ilmastotoimien sisällyttämistä osaksi unionin politiikkoja ja autetaan saavuttamaan yleinen tavoite, jonka mukaan vähintään 25 prosenttia EU:n talousarviomenoista tukee ilmastotavoitteita. Rahaston valmistelun ja toteuttamisen aikana yksilöidään asiaankuuluvia toimia, joita arvioidaan uudelleen rahaston väliarvioinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

(41)

Kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys ja unionin sitoutuminen Pariisin sopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon, tällä rahastolla edistetään ilmastotoimien sisällyttämistä osaksi unionin politiikkoja ja autetaan saavuttamaan yleinen tavoite, jonka mukaan vähintään 25 prosenttia EU:n talousarviomenoista tukee ilmastotavoitteita. Rahaston valmistelun ja toteuttamisen aikana yksilöidään asiaankuuluvia toimia, joita arvioidaan uudelleen rahaston väliarvioinnin yhteydessä.

| (42) | Koska rahastosta tuetaan ainoastaan puolustustuotteiden ja -teknologioiden
  T&K-vaiheita
  , unionilla ei ▌tulisi olla omistusoikeutta eikä immateriaalioikeuksia rahoitettavista toimista saataviin tuotteisiin tai teknologioihin, paitsi kun unionin tukea myönnetään hankinnan kautta. Tutkimustoimien osalta jäsenvaltioilla ja assosioituneilla mailla, joita asia koskee, olisi kuitenkin oltava mahdollisuus käyttää rahoitettujen toimien tuloksia ja osallistua yhteistyössä tehtävään jatkokehittämiseen. Tästä syystä kyseisestä periaatteesta olisi voitava poiketa. |
| --- | --- |

(42)

Koska rahastosta tuetaan ainoastaan puolustustuotteiden ja -teknologioiden
  T&K-vaiheita
  , unionilla ei ▌tulisi olla omistusoikeutta eikä immateriaalioikeuksia rahoitettavista toimista saataviin tuotteisiin tai teknologioihin, paitsi kun unionin tukea myönnetään hankinnan kautta. Tutkimustoimien osalta jäsenvaltioilla ja assosioituneilla mailla, joita asia koskee, olisi kuitenkin oltava mahdollisuus käyttää rahoitettujen toimien tuloksia ja osallistua yhteistyössä tehtävään jatkokehittämiseen. Tästä syystä kyseisestä periaatteesta olisi voitava poiketa.

| (43) | Unionin
  rahoitustukeen
  olisi
  yhdistettävä puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtoja koskevan
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/43/EY (12)

  täysimääräinen ja asianmukainen täytäntöönpano, eikä se saisi vaikuttaa
  tuotteiden, tarvikkeiden tai teknologioiden vientiin. |
| --- | --- |

(43)

Unionin
  rahoitustukeen
  olisi
  yhdistettävä puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtoja koskevan
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/43/EY (12)

  täysimääräinen ja asianmukainen täytäntöönpano, eikä se saisi vaikuttaa
  tuotteiden, tarvikkeiden tai teknologioiden vientiin.

| (43 a) | Yhteisöjen, jotka on oikeusistuimessa todettu syyllisiksi rikokseen, esimerkiksi virkamiehen lahjontaan tai unionin rajoittavien toimenpiteiden rikkomiseen, ei pitäisi olla rahoituskelpoisia. Komissio voi päättää, että tällaista yhteisöä tai yhteisöä, jonka ylin johto on todettu syylliseksi, estetään hakemasta rahoitusta vähintään 36 kuukauden ajan tuomion antamispäivästä. Komissio ylläpitää yleisesti saatavilla olevaa tietokantaa kaikista tällaisista yrityksistä. Kun yhteisö on uskottavan ja merkityksellisen rikostutkinnan kohteena, komission olisi pidätettävä itsellään oikeus odottaa tutkinnan lopputulosta ennen rahoituksen myöntämistä. [tark. 4] |
| --- | --- |

(43 a)

Yhteisöjen, jotka on oikeusistuimessa todettu syyllisiksi rikokseen, esimerkiksi virkamiehen lahjontaan tai unionin rajoittavien toimenpiteiden rikkomiseen, ei pitäisi olla rahoituskelpoisia. Komissio voi päättää, että tällaista yhteisöä tai yhteisöä, jonka ylin johto on todettu syylliseksi, estetään hakemasta rahoitusta vähintään 36 kuukauden ajan tuomion antamispäivästä. Komissio ylläpitää yleisesti saatavilla olevaa tietokantaa kaikista tällaisista yrityksistä. Kun yhteisö on uskottavan ja merkityksellisen rikostutkinnan kohteena, komission olisi pidätettävä itsellään oikeus odottaa tutkinnan lopputulosta ennen rahoituksen myöntämistä. [tark. 4]

| (43 b) | Rahastosta olisi tuettava toimialan parhaita omistajaohjauksen käytäntöjä ja hankintakäytäntöjä. Tähän olisi sisällyttävä mahdollisuus nimettömään ja luottamukselliseen väärinkäytösten paljastamiseen kolmansien osapuolten ylläpitämien vihjepuhelinnumeroiden kautta siten, että kostotoimien estämiseksi on olemassa menettelyjä. Myöntämismenettelyssä olisi tarkasteltava näitä omistajaohjauksen vaatimuksia yritysten vastuuvelvollisuutta koskevan vaatimustason nostamiseksi unionin puolustusalalla. [tark. 5] |
| --- | --- |

(43 b)

Rahastosta olisi tuettava toimialan parhaita omistajaohjauksen käytäntöjä ja hankintakäytäntöjä. Tähän olisi sisällyttävä mahdollisuus nimettömään ja luottamukselliseen väärinkäytösten paljastamiseen kolmansien osapuolten ylläpitämien vihjepuhelinnumeroiden kautta siten, että kostotoimien estämiseksi on olemassa menettelyjä. Myöntämismenettelyssä olisi tarkasteltava näitä omistajaohjauksen vaatimuksia yritysten vastuuvelvollisuutta koskevan vaatimustason nostamiseksi unionin puolustusalalla. [tark. 5]

| (44) | Arkaluonteisten taustatietojen käytöllä tai sivullisten pääsyllä arkaluonteisiin tuloksiin, jotka on saatu tutkimushankkeiden aikana, saattaa olla haitallisia vaikutuksia unionin tai yhden tai useamman jäsenvaltion etuihin. Näin ollen luottamuksellisten ja turvallisuusluokiteltujen tietojen käsittelyyn olisi sovellettava kaikkea asiaa koskevaa unionin lainsäädäntöä, myös toimielinten sisäisiä sääntöjä, muun muassa komission päätöstä (EU, Euratom) 2015/444 (13). |
| --- | --- |

(44)

Arkaluonteisten taustatietojen käytöllä tai sivullisten pääsyllä arkaluonteisiin tuloksiin, jotka on saatu tutkimushankkeiden aikana, saattaa olla haitallisia vaikutuksia unionin tai yhden tai useamman jäsenvaltion etuihin. Näin ollen luottamuksellisten ja turvallisuusluokiteltujen tietojen käsittelyyn olisi sovellettava kaikkea asiaa koskevaa unionin lainsäädäntöä, myös toimielinten sisäisiä sääntöjä, muun muassa komission päätöstä (EU, Euratom) 2015/444 (13).

| (45) | Komissiolle olisi tämän asetuksen täydentämiseksi tai muuttamiseksi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat rahoituksen myöntämistä kehittämistoimille, työohjelmien hyväksymistä ja vaikutuspolkuindikaattoreita. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(45)

Komissiolle olisi tämän asetuksen täydentämiseksi tai muuttamiseksi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat rahoituksen myöntämistä kehittämistoimille, työohjelmien hyväksymistä ja vaikutuspolkuindikaattoreita. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (46) | Komissio hallinnoi rahastoa ottaen asianmukaisesti huomioon luottamuksellisuus- ja turvallisuusvaatimukset, erityisesti turvallisuusluokiteltujen ja arkaluonteisten tietojen osalta. |
| --- | --- |

(46)

Komissio hallinnoi rahastoa ottaen asianmukaisesti huomioon luottamuksellisuus- ja turvallisuusvaatimukset, erityisesti turvallisuusluokiteltujen ja arkaluonteisten tietojen osalta.

| (46 a) | Sovellettava lainsäädäntö sitoo yrityksiä niiden ehdottaessa uusia puolustustuotteita tai -teknologioita tai olemassa olevien tuotteiden tai teknologioiden käyttötarkoituksen muuttamista. Kun helposti sovellettavaa lainsäädäntöä ei ole, niiden olisi sitouduttava noudattamaan yleismaailmallisia eettisiä periaatteita, jotka liittyvät perusoikeuksiin ja ihmisten hyvinvointiin, ihmisen perimän suojelemiseen, eläinten kohteluun, luonnonympäristön säilyttämiseen, kulttuuriperinnön suojeluun ja globaalien yhteisresurssien, kuten avaruuden ja kyberavaruuden, tasapuoliseen käyttöön. Komission olisi varmistettava, että ehdotukset seulotaan järjestelmällisesti, jotta voidaan tunnistaa toimet, joihin liittyy vakavia eettisiä kysymyksiä, ja teettää niistä eettinen arviointi. Toimien, jotka eivät ole eettisesti hyväksyttäviä, ei pitäisi saada unionin rahoitusta. |
| --- | --- |

(46 a)

Sovellettava lainsäädäntö sitoo yrityksiä niiden ehdottaessa uusia puolustustuotteita tai -teknologioita tai olemassa olevien tuotteiden tai teknologioiden käyttötarkoituksen muuttamista. Kun helposti sovellettavaa lainsäädäntöä ei ole, niiden olisi sitouduttava noudattamaan yleismaailmallisia eettisiä periaatteita, jotka liittyvät perusoikeuksiin ja ihmisten hyvinvointiin, ihmisen perimän suojelemiseen, eläinten kohteluun, luonnonympäristön säilyttämiseen, kulttuuriperinnön suojeluun ja globaalien yhteisresurssien, kuten avaruuden ja kyberavaruuden, tasapuoliseen käyttöön. Komission olisi varmistettava, että ehdotukset seulotaan järjestelmällisesti, jotta voidaan tunnistaa toimet, joihin liittyy vakavia eettisiä kysymyksiä, ja teettää niistä eettinen arviointi. Toimien, jotka eivät ole eettisesti hyväksyttäviä, ei pitäisi saada unionin rahoitusta.

| (46 b) | Neuvoston olisi pyrittävä tekemään päätös aseistettujen miehittämättömien ilma-alusten käytöstä ennen [31 päivää joulukuuta 2020]. Aseistettujen miehittämättömien ilma-alusten kehittämiseen ei pitäisi myöntää rahoitusta ennen kuin kyseinen päätös on tullut voimaan, |
| --- | --- |

(46 b)

Neuvoston olisi pyrittävä tekemään päätös aseistettujen miehittämättömien ilma-alusten käytöstä ennen [31 päivää joulukuuta 2020]. Aseistettujen miehittämättömien ilma-alusten kehittämiseen ei pitäisi myöntää rahoitusta ennen kuin kyseinen päätös on tullut voimaan,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I OSASTO

TUTKIMUKSEEN JA KEHITTÄMISEEN SOVELLETTAVAT YHTEISET SÄÄNNÖKSET

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

Tällä asetuksella perustetaan Euroopan puolustusrahasto, jäljempänä ”rahasto”.

Siinä vahvistetaan rahaston tavoitteet, talousarvio vuosiksi 2021–2027, unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

▌

| 2) | ”määräysvallalla” kykyä käyttää määräävää vaikutusvaltaa oikeussubjektissa joko suoraan tai yhden tai useamman muun oikeussubjektin välityksellä; |
| --- | --- |

2)

”määräysvallalla” kykyä käyttää määräävää vaikutusvaltaa oikeussubjektissa joko suoraan tai yhden tai useamman muun oikeussubjektin välityksellä;

| 3) | ”kehittämistoimella” tointa, joka koostuu pääasiassa puolustukseen liittyvästä kehittämisvaiheen toiminnasta, joka kattaa uudet tuotteet ja teknologiat tai jo olemassa olevien tuotteiden ja teknologioiden päivittämisen mutta ei sisällä aseiden tuotantoa tai käyttöä; |
| --- | --- |

3)

”kehittämistoimella” tointa, joka koostuu pääasiassa puolustukseen liittyvästä kehittämisvaiheen toiminnasta, joka kattaa uudet tuotteet ja teknologiat tai jo olemassa olevien tuotteiden ja teknologioiden päivittämisen mutta ei sisällä aseiden tuotantoa tai käyttöä;

| 4) | ”murroksellisella puolustusteknologialla” teknologiaa, jonka soveltaminen voi muuttaa mullistavasti puolustusasioihin liittyviä konsepteja ja toimintatapoja; |
| --- | --- |

4)

”murroksellisella puolustusteknologialla” teknologiaa, jonka soveltaminen voi muuttaa mullistavasti puolustusasioihin liittyviä konsepteja ja toimintatapoja;

| 5) | ”johtorakenteella” kansallisen lain mukaisesti nimettyä yhtä tai useampaa elintä, jolle on annettu valtuudet määritellä oikeussubjektin strategia, tavoitteet ja yleinen johtaminen ja joka valvoo ja seuraa johdon päätöksentekoa; |
| --- | --- |

5)

”johtorakenteella” kansallisen lain mukaisesti nimettyä yhtä tai useampaa elintä, jolle on annettu valtuudet määritellä oikeussubjektin strategia, tavoitteet ja yleinen johtaminen ja joka valvoo ja seuraa johdon päätöksentekoa;

| 6) | ”oikeussubjektilla” luonnollista henkilöä tai kansallisen oikeuden, unionin oikeuden tai kansainvälisen oikeuden perusteella muodostettua ja tunnustettua oikeushenkilöä, jolla on oikeushenkilöllisyys ja joka voi omissa nimissään käyttää oikeuksia ja jolle voidaan asettaa velvoitteita, tai varainhoitoasetuksen [197 artiklan 2 kohdan c alakohdan] mukaista yhteisöä, joka ei ole oikeushenkilö; |
| --- | --- |

6)

”oikeussubjektilla” luonnollista henkilöä tai kansallisen oikeuden, unionin oikeuden tai kansainvälisen oikeuden perusteella muodostettua ja tunnustettua oikeushenkilöä, jolla on oikeushenkilöllisyys ja joka voi omissa nimissään käyttää oikeuksia ja jolle voidaan asettaa velvoitteita, tai varainhoitoasetuksen [197 artiklan 2 kohdan c alakohdan] mukaista yhteisöä, joka ei ole oikeushenkilö;

| 7) | ”markkina-arvoltaan keskisuurella yrityksellä” tai ”mid-cap-yrityksellä” yritystä, joka ei ole mikroyritys eikä pieni tai keskisuuri yritys, jäljempänä ”pk-yritys”, siten kuin ne määritellään komission suosituksessa 2003/361/EY (14), ja jossa on enintään 3 000 työntekijää ja jonka henkilöstömäärä lasketaan mainitun suosituksen liitteessä olevan I osaston 3, 4, 5 ja 6 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

7)

”markkina-arvoltaan keskisuurella yrityksellä” tai ”mid-cap-yrityksellä” yritystä, joka ei ole mikroyritys eikä pieni tai keskisuuri yritys, jäljempänä ”pk-yritys”, siten kuin ne määritellään komission suosituksessa 2003/361/EY (14), ja jossa on enintään 3 000 työntekijää ja jonka henkilöstömäärä lasketaan mainitun suosituksen liitteessä olevan I osaston 3, 4, 5 ja 6 artiklan mukaisesti;

| 8) | ”esikaupallisella hankinnalla” tutkimus- ja kehittämispalvelujen hankintaa, joka perustuu riskien ja hyötyjen jakamiseen markkinaehdoilla, kehitystyön kilpailuttamiseen vaiheittain ja hankittujen tutkimus- ja kehittämispalvelujen selkeään erottamiseen lopputuotteiden kaupallisten erien käyttöönotosta; |
| --- | --- |

8)

”esikaupallisella hankinnalla” tutkimus- ja kehittämispalvelujen hankintaa, joka perustuu riskien ja hyötyjen jakamiseen markkinaehdoilla, kehitystyön kilpailuttamiseen vaiheittain ja hankittujen tutkimus- ja kehittämispalvelujen selkeään erottamiseen lopputuotteiden kaupallisten erien käyttöönotosta;

| 9) | ”projektipäälliköllä” jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan sijoittautunutta hankintaviranomaista, jonka jäsenvaltio tai assosioitunut maa tai jäsenvaltioiden ja/tai assosioituneiden maiden ryhmä on perustanut huolehtimaan pysyvästi tai tilapäisesti monikansallisten asevarusteluhankkeiden hallinnoinnista; |
| --- | --- |

9)

”projektipäälliköllä” jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan sijoittautunutta hankintaviranomaista, jonka jäsenvaltio tai assosioitunut maa tai jäsenvaltioiden ja/tai assosioituneiden maiden ryhmä on perustanut huolehtimaan pysyvästi tai tilapäisesti monikansallisten asevarusteluhankkeiden hallinnoinnista;

| 10) | ”vastaanottajalla” oikeussubjektia, joka saa tämän rahaston mukaista rahoitusta; |
| --- | --- |

10)

”vastaanottajalla” oikeussubjektia, joka saa tämän rahaston mukaista rahoitusta;

| 11) | ”tutkimustoimella” tointa, joka koostuu yksinomaan puolustussovelluksiin keskittyvästä tutkimustoiminnasta; |
| --- | --- |

11)

”tutkimustoimella” tointa, joka koostuu yksinomaan puolustussovelluksiin keskittyvästä tutkimustoiminnasta;

| 12) | ”tuloksilla” mitä tahansa toimen aineellista tai aineetonta vaikutusta, kuten data, tietämys tai tieto, missä tahansa muodossa ja riippumatta siitä, onko se suojattavissa vai ei, sekä kaikkia siihen liittyviä oikeuksia, teollis- ja tekijänoikeudet mukaan lukien; |
| --- | --- |

12)

”tuloksilla” mitä tahansa toimen aineellista tai aineetonta vaikutusta, kuten data, tietämys tai tieto, missä tahansa muodossa ja riippumatta siitä, onko se suojattavissa vai ei, sekä kaikkia siihen liittyviä oikeuksia, teollis- ja tekijänoikeudet mukaan lukien;

| 13) | ”erityiskertomuksella” tutkimustoimen tuotosta, jossa esitetään tiivistetysti toimen tulokset ja joka sisältää kattavat tiedot perusperiaatteista, päämääristä, saavutuksista, perusominaisuuksista, tehdyistä testeistä, mahdollisista hyödyistä, mahdollisista puolustussovelluksista ja tutkimuksen ennakoidusta hyödyntämiskehityksestä; |
| --- | --- |

13)

”erityiskertomuksella” tutkimustoimen tuotosta, jossa esitetään tiivistetysti toimen tulokset ja joka sisältää kattavat tiedot perusperiaatteista, päämääristä, saavutuksista, perusominaisuuksista, tehdyistä testeistä, mahdollisista hyödyistä, mahdollisista puolustussovelluksista ja tutkimuksen ennakoidusta hyödyntämiskehityksestä;

| 14) | ”järjestelmäprototyypillä” tuotteen tai teknologian mallia, jolla voidaan osoittaa suoritustaso operatiivisessa ympäristössä; |
| --- | --- |

14)

”järjestelmäprototyypillä” tuotteen tai teknologian mallia, jolla voidaan osoittaa suoritustaso operatiivisessa ympäristössä;

| 15) | ”kolmannella maalla” maata, joka ei ole unionin jäsenvaltio; |
| --- | --- |

15)

”kolmannella maalla” maata, joka ei ole unionin jäsenvaltio;

| 16) | ”muulla kuin assosioituneella kolmannella maalla” kolmatta maata, joka ei ole assosioitunut maa 5 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

16)

”muulla kuin assosioituneella kolmannella maalla” kolmatta maata, joka ei ole assosioitunut maa 5 artiklan mukaisesti;

| 17) | ”muun kuin assosioituneen kolmannen maan yhteisöllä” oikeussubjektia, joka on sijoittautunut muuhun kuin assosioituneeseen kolmanteen maahan tai jolla on johtorakenteet muussa kuin assosioituneessa kolmannessa maassa; |
| --- | --- |

17)

”muun kuin assosioituneen kolmannen maan yhteisöllä” oikeussubjektia, joka on sijoittautunut muuhun kuin assosioituneeseen kolmanteen maahan tai jolla on johtorakenteet muussa kuin assosioituneessa kolmannessa maassa;

| 17 a) | ”hyväksymisellä” koko prosessia, jossa osoitetaan, että puolustukseen liittyvän tuotteen, aineellisen tai aineettoman komponentin tai teknologian suunnittelu täyttää eritellyt vaatimukset. Kyseisessä prosessissa annetaan objektiivinen näyttö siitä, että tietyt suunnittelua koskevat vaatimukset on osoitetusti täytetty; |
| --- | --- |

17 a)

”hyväksymisellä” koko prosessia, jossa osoitetaan, että puolustukseen liittyvän tuotteen, aineellisen tai aineettoman komponentin tai teknologian suunnittelu täyttää eritellyt vaatimukset. Kyseisessä prosessissa annetaan objektiivinen näyttö siitä, että tietyt suunnittelua koskevat vaatimukset on osoitetusti täytetty;

| 17 b) | ”konsortiolla” oikeussubjektien yhteenliittymää, joka on muodostettu rahaston puitteissa toteutettavaa tointa varten; |
| --- | --- |

17 b)

”konsortiolla” oikeussubjektien yhteenliittymää, joka on muodostettu rahaston puitteissa toteutettavaa tointa varten;

| 17 c) | ”sertifioinnilla” prosessia, jossa kansallinen viranomainen varmentaa, että puolustukseen liittyvä tuote, aineellinen tai aineeton komponentti tai teknologia noudattaa sovellettavia säännöksiä; |
| --- | --- |

17 c)

”sertifioinnilla” prosessia, jossa kansallinen viranomainen varmentaa, että puolustukseen liittyvä tuote, aineellinen tai aineeton komponentti tai teknologia noudattaa sovellettavia säännöksiä;

| 17 d) | ”koordinaattorilla” konsortioon kuuluvaa oikeussubjektia, jonka kaikki konsortion jäsenet ovat nimittäneet pääasialliseksi yhteyspisteeksi suhteissa komissioon avustussopimuksen osalta. |
| --- | --- |

17 d)

”koordinaattorilla” konsortioon kuuluvaa oikeussubjektia, jonka kaikki konsortion jäsenet ovat nimittäneet pääasialliseksi yhteyspisteeksi suhteissa komissioon avustussopimuksen osalta.

3 artikla

Rahaston tavoitteet

1.   Rahaston yleisenä tavoitteena on edistää Euroopan puolustusteollisuuden kilpailukykyä, tehokkuutta ja innovointikapasiteettia tukemalla yhteistyötoimia sekä rajatylittävää yhteistyötä oikeussubjektien välillä
  kaikkialla unionissa
  , pk-yritykset ja mid-cap-yritykset mukaan lukien,
  vahvistamalla ja parantamalla puolustusalan toimitus- ja arvoketjujen ketteryyttä, laajentamalla rajatylittävää yhteistyötä oikeussubjektien välillä
  sekä kannustamalla innovoinnin, tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen mahdollisuuksien parempaan hyödyntämiseen
  puolustustuotteiden ja -teknologioiden
  elinkaaren kaikissa vaiheissa ▌. Rahastolla
  on
  myös edistettävä unionin toimintavapautta ja
  strategista
  riippumattomuutta
  erityisesti teknologian ja teollisuuden osalta
  .

2.   Rahastolla on seuraavat erityistavoitteet:

| a) | tuetaan
  huipputehokkaita
  yhteistoimintaan perustuvia tutkimushankkeita, joilla voidaan tehostaa merkittävästi
  eurooppalaisia
  valmiuksia tulevaisuudessa ja joiden tavoitteena on maksimoida innovointi sekä tuottaa uusia, myös murroksellisia puolustustuotteita ja -teknologioita; |
| --- | --- |

a)

tuetaan
  huipputehokkaita
  yhteistoimintaan perustuvia tutkimushankkeita, joilla voidaan tehostaa merkittävästi
  eurooppalaisia
  valmiuksia tulevaisuudessa ja joiden tavoitteena on maksimoida innovointi sekä tuottaa uusia, myös murroksellisia puolustustuotteita ja -teknologioita;

| b) | tuetaan yhteistoimintaan perustuvia
  eurooppalaisia
  puolustustuotteiden ja -teknologioiden kehittämishankkeita, jotka ovat yhdenmukaisia jäsenvaltioiden yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan puitteissa
  ja erityisesti yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan voimavarojen kehittämissuunnitelman yhteydessä
  yhteisesti sopimien puolustusvoimavarojen prioriteettien kanssa, jotta voidaan edistää puolustusmenojen tehokkaampaa käyttöä unionissa, saavuttaa parempia mittakaavaetuja sekä pienentää ▌päällekkäisyyksien riskiä
  , vähentää liiallista riippuvuutta kolmansista maista peräisin olevasta tuonnista ja näin lisätä jäsenvaltioiden tekemiä eurooppalaisten tarvikkeiden hankintoja
  ja siten vähentää
  puolustustuotteiden
  ja -teknologian
  markkinoiden
  hajanaisuutta unionissa
  samoin kuin pyrkiä lisäämään puolustusjärjestelmien standardointia ja
  jäsenvaltioiden voimavarojen yhteentoimivuutta. |
| --- | --- |

b)

tuetaan yhteistoimintaan perustuvia
  eurooppalaisia
  puolustustuotteiden ja -teknologioiden kehittämishankkeita, jotka ovat yhdenmukaisia jäsenvaltioiden yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan puitteissa
  ja erityisesti yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan voimavarojen kehittämissuunnitelman yhteydessä
  yhteisesti sopimien puolustusvoimavarojen prioriteettien kanssa, jotta voidaan edistää puolustusmenojen tehokkaampaa käyttöä unionissa, saavuttaa parempia mittakaavaetuja sekä pienentää ▌päällekkäisyyksien riskiä
  , vähentää liiallista riippuvuutta kolmansista maista peräisin olevasta tuonnista ja näin lisätä jäsenvaltioiden tekemiä eurooppalaisten tarvikkeiden hankintoja
  ja siten vähentää
  puolustustuotteiden
  ja -teknologian
  markkinoiden
  hajanaisuutta unionissa
  samoin kuin pyrkiä lisäämään puolustusjärjestelmien standardointia ja
  jäsenvaltioiden voimavarojen yhteentoimivuutta.

4 artikla

Talousarvio

1.   Rahoituspuitteet Euroopan puolustusrahaston toteuttamiseksi vuosina 2021–2027 ovat
  11 453 260 000 euroa vuoden 2018 hintoina (
  13 000 000 000 euroa käypinä hintoina).

2.   Seuraavassa esitetään 1 kohdassa tarkoitetun määrän ▌jakautuminen:

| a) | 3 612 182 000 vuoden 2018 hintoina (
  4 100 000 000 euroa käypinä hintoina) tutkimustoimiin; |
| --- | --- |

a)

3 612 182 000 vuoden 2018 hintoina (
  4 100 000 000 euroa käypinä hintoina) tutkimustoimiin;

| b) | 7 841 078 000 euroa vuoden 2018 hintoina (
  8 900 000 000 euroa käypinä hintoina) kehittämistoimiin. |
| --- | --- |

b)

7 841 078 000 euroa vuoden 2018 hintoina (
  8 900 000 000 euroa käypinä hintoina) kehittämistoimiin.

2 a
     .
  Voidakseen reagoida odottamattomiin tilanteisiin tai uusiin tapahtumiin ja tarpeisiin komissio voi vuosittaisen talousarviomenettelyn puitteissa poiketa 2 kohdassa tarkoitetuista määristä enintään 10 prosenttia.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua määrää voidaan käyttää rahaston toteuttamista koskevaan tekniseen ja hallinnolliseen apuun, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, mukaan lukien tietotekniikkajärjestelmät.
  Määrä ei saa ylittää 5:tä prosenttia 1 kohdassa tarkoitettujen rahoituspuitteiden arvosta.

4.   
  Vähintään
  5
  ja enintään 10
  prosenttia 1 kohdassa tarkoitetuista rahoituspuitteista osoitetaan murroksellisen puolustusteknologian tukemiseen.

▌

5 artikla

Assosioituneet maat

Rahasto on avoin Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenille, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, ETA-sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti.
  Rahastoon tämän artiklan mukaisesti maksetut rahoitusosuudet ovat varainhoitoasetuksen [21] artiklan [5] kohdan mukaisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja.

6 artikla

Murroksellisten puolustusteknologioiden tukeminen

1.   Komissio myöntää rahoitusta avointen ja julkisten kuulemisten perusteella
  yksinomaan puolustussovelluksiin keskittyviin murroksellisiin teknologioihin
  työohjelmissa määritellyillä toiminta-aloilla
  27 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.

2.   Komissio ▌käyttää tapauksen mukaan soveltuvinta rahoituksen muotoa
  murroksellisten teknologioiden
  rahoittamiseen.

7 artikla

Etiikka

1.   Rahastoon kuuluvissa toimissa on noudatettava

| — | eettisiä periaatteita sekä asiaankuuluvaa kansallista, unionin ja kansainvälistä lainsäädäntöä
  , mukaan lukien Euroopan unionin perusoikeuskirja ja Euroopan ihmisoikeussopimus ja sen pöytäkirjat sekä kansainvälinen humanitaarinen oikeus; |
| --- | --- |

—

eettisiä periaatteita sekä asiaankuuluvaa kansallista, unionin ja kansainvälistä lainsäädäntöä
  , mukaan lukien Euroopan unionin perusoikeuskirja ja Euroopan ihmisoikeussopimus ja sen pöytäkirjat sekä kansainvälinen humanitaarinen oikeus;

| — | korruption ja rahanpesun torjuntaa koskevia sääntöjä ja aloitteita. [tark. 6/rev ja 13] |
| --- | --- |

—

korruption ja rahanpesun torjuntaa koskevia sääntöjä ja aloitteita. [tark. 6/rev ja 13]

2.   
  Komissio seuloo
  ehdotukset
  ennalta
  järjestelmällisesti, jotta voidaan tunnistaa toimet, joihin liittyy monimutkaisia tai vakavia eettisiä kysymyksiä, ja
  tapauksen mukaan
  teettää niistä eettinen arviointi. Komissio suorittaa eettiset seulonnat ja arvioinnit
  eri taustoista tulevien riippumattomien
  asiantuntijoiden tuella. Komissio varmistaa eettisten menettelyjen mahdollisimman laajan läpinäkyvyyden
  ja raportoi tästä 31 ja 32 artiklan mukaisten raportointi- ja arviointivelvoitteidensa puitteissa
  .
  Kaikkien asiantuntijoiden on oltava unionin kansalaisia, ja heidän on oltava mahdollisimman monen jäsenvaltion kansalaisia.

3.   Toimeen osallistuvien yhteisöjen on hankittava kaikki hyväksynnät tai muut pakolliset asiakirjat asianomaisilta kansallisilta tai paikallisilta eettisiltä lautakunnilta tai muilta elimiltä, kuten tietosuojaviranomaisilta, ennen asianomaisten toimien aloittamista. Nämä asiakirjat on säilytettävä ja toimitettava komissiolle.

▌

5.   Toimet, jotka eivät ole eettisesti hyväksyttäviä,
  hylätään
  .

II LUKU

II LUKU

RAHOITUSTA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET

RAHOITUSTA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET

8 artikla

EU:n rahoituksen toteutus ja muodot

1.   
  Komissio käyttää
  rahaston täytäntöönpanossa ▌suoraa hallinnointia varainhoitoasetuksen mukaisesti.

2.   Rahastosta voidaan myöntää rahoitusta missä tahansa varainhoitoasetuksessa vahvistetussa muodossa, erityisesti avustuksina, palkintoina ja hankintoina. ▌

9 artikla

Kumulatiivinen, täydentävä ja yhdistetty rahoitus

1.   Toimi, joka on saanut rahoitusta jostain toisesta unionin ohjelmasta, voi saada rahoitusta myös tästä rahastosta edellyttäen, että rahoitusosuudet eivät kata samoja kuluja. Kunkin rahoitusta myöntävän unionin ohjelman/rahaston sääntöjä sovelletaan sen rahoitusosuuteen. Kumulatiivinen rahoitus ei saa ylittää toimen tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärää, ja unionin eri ohjelmista saatava tuki voidaan laskea määräsuhteessa tukiedellytykset vahvistavan asiakirjan mukaisesti.

▌

III LUKU

III LUKU

KELPOISUUSVAATIMUKSET, MYÖNTÄMISPERUSTEET JA RAHOITUS

KELPOISUUSVAATIMUKSET, MYÖNTÄMISPERUSTEET JA RAHOITUS

10 artikla

Tukikelpoiset yhteisöt

1.   Hakijat ja näiden
  toimeen osallistuvat
  alihankkijat ovat rahoituskelpoisia, jos ne ovat sijoittautuneet unioniin tai
  5 artiklassa tarkoitettuun
  assosioituneeseen maahan, niillä on johtorakenteet unionissa tai assosioituneessa maassa ja ne eivät ole muun kuin assosioituneen kolmannen maan tai muun kuin assosioituneen kolmannen maan yhteisön määräysvallassa.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, unioniin tai assosioituneeseen maahan sijoittautunut hakija
  tai toimeen osallistuva alihankkija
  , joka on muun kuin assosioituneen kolmannen maan tai muun kuin assosioituneen kolmannen maan yhteisön määräysvallassa, voi
  muodostaa rahoituskelpoisen yhteisön
  , jos se on tarpeen toimen tavoitteiden saavuttamiseksi ja edellyttäen, että sen osallistuminen ei vaaranna unionin ja sen jäsenvaltioiden
  turvallisuus- ja puolustusetuja tai 3 artiklassa vahvistettuja tavoitteita
  . Unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuusetujen suojaamiseksi ehdotuspyynnössä on edellytettävä, että hakija
  sitoutuu ennen toimen käynnistämistä toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä, joilla varmistetaan
  seuraavat:

| a) | hakijaan ei harjoiteta määräysvaltaa tavalla, joka millään tavalla rajoittaa sen kykyä toteuttaa toimi ja
  tuottaa tuloksia, rajoittaa sen infrastruktuuria, välineitä, omaisuutta, resursseja, immateriaalioikeuksia tai toimen edellyttämää osaamista taikka heikentää sen valmiuksia ja toimen toteuttamisen edellyttämiä standardeja
  ; |
| --- | --- |

a)

hakijaan ei harjoiteta määräysvaltaa tavalla, joka millään tavalla rajoittaa sen kykyä toteuttaa toimi ja
  tuottaa tuloksia, rajoittaa sen infrastruktuuria, välineitä, omaisuutta, resursseja, immateriaalioikeuksia tai toimen edellyttämää osaamista taikka heikentää sen valmiuksia ja toimen toteuttamisen edellyttämiä standardeja
  ;

| b) | muiden kuin assosioituneiden kolmansien maiden ja muiden kuin assosioituneiden kolmansien maiden yhteisöjen pääsy toimeen liittyviin turvallisuusluokiteltuihin ja turvallisuusluokittelemattomiin arkaluonteisiin tietoihin estetään, ja toimeen osallistuvilla
  työntekijöillä tai muilla henkilöillä
  on jäsenvaltion tai assosioituneen maan tekemä kansallinen turvallisuusselvitys; |
| --- | --- |

b)

muiden kuin assosioituneiden kolmansien maiden ja muiden kuin assosioituneiden kolmansien maiden yhteisöjen pääsy toimeen liittyviin turvallisuusluokiteltuihin ja turvallisuusluokittelemattomiin arkaluonteisiin tietoihin estetään, ja toimeen osallistuvilla
  työntekijöillä tai muilla henkilöillä
  on jäsenvaltion tai assosioituneen maan tekemä kansallinen turvallisuusselvitys;

| c) | omistusoikeus toimesta saataviin immateriaalioikeuksiin ja
  toimen tuloksiin säilyy tuensaajalla, ▌muut kuin assosioituneet kolmannet maat tai muiden kuin assosioituneiden kolmansien maiden yhteisöt eivät valvo tai rajoita niitä
  , eikä niitä viedä kolmanteen maahan tai kolmannen maan yhteisölle eikä kolmannesta maasta tai kolmannen maan yhteisöstä anneta niitä koskevia käyttöoikeuksia ilman sen jäsenvaltion suostumusta, johon tuensaaja on sijoittautunut, ja 3 artiklassa vahvistettuja tavoitteita noudatetaan toimen aikana ja avustussopimuksessa määriteltävänä ajanjaksona sen päättymisen jälkeen
  . |
| --- | --- |

c)

omistusoikeus toimesta saataviin immateriaalioikeuksiin ja
  toimen tuloksiin säilyy tuensaajalla, ▌muut kuin assosioituneet kolmannet maat tai muiden kuin assosioituneiden kolmansien maiden yhteisöt eivät valvo tai rajoita niitä
  , eikä niitä viedä kolmanteen maahan tai kolmannen maan yhteisölle eikä kolmannesta maasta tai kolmannen maan yhteisöstä anneta niitä koskevia käyttöoikeuksia ilman sen jäsenvaltion suostumusta, johon tuensaaja on sijoittautunut, ja 3 artiklassa vahvistettuja tavoitteita noudatetaan toimen aikana ja avustussopimuksessa määriteltävänä ajanjaksona sen päättymisen jälkeen
  .

Tämän kohdan mukaista poikkeusta ei myönnetä hakijalle tai toimeen osallistuvalle alihankkijalle, jolla on johtorakenteet unionissa tai assosioituneessa maassa ja joka on sellaisen muun kuin assosioituneen kolmannen maan tai muun kuin assosioituneen kolmannen maan yhteisön määräysvallassa, johon sovelletaan unionin rajoittavia toimenpiteitä.

3.   Kaikkien infrastruktuurien, välineiden, omaisuuden ja resurssien, joita käytetään rahastosta rahoitetuissa toimissa, on sijaittava unionin tai assosioituneiden maiden alueella
  , eivätkä muut kuin assosioituneet kolmannet maat tai muiden kuin assosioituneiden kolmansien maiden yhteisöt saa valvoa tai rajoittaa niitä
  . Lisäksi tuensaajat ja näiden
  toimeen osallistuvat
  alihankkijat saavat tukikelpoista tointa toteuttaessaan tehdä yhteistyötä ainoastaan sellaisten unioniin tai assosioituneeseen maahan sijoittautuneiden oikeussubjektien kanssa, jotka eivät ole muiden kuin assosioituneiden kolmansien maiden tai muiden kuin assosioituneiden kolmansien maiden yhteisöjen määräysvallassa.

4.   Poiketen siitä, mitä 3 kohdassa säädetään,
  jos unionissa ei ole helposti saatavilla kilpailukykyisiä korvikkeita,
  tuensaajat ja toimeen osallistuvat alihankkijat voivat käyttää omaisuuttaan, infrastruktuuriaan, välineitään ja resurssejaan, jotka sijaitsevat tai joita pidetään muun kuin assosioituneen kolmannen maan alueella, jos se on tarpeen toimen tavoitteiden saavuttamiseksi ja edellyttäen, että tämä ei vaaranna unionin ja sen jäsenvaltioiden
  turvallisuus- ja puolustusetuja tai 3 artiklassa vahvistettuja tavoitteita
  . Samoilla edellytyksillä tukikelpoista toimea toteuttaessaan tuensaajat ja näiden
  toimeen osallistuvat
  alihankkijat voivat tehdä yhteistyötä muuhun kuin assosioituneeseen kolmanteen maahan sijoittautuneen yhteisön kanssa. Tällaiseen infrastruktuurin, välineiden, omaisuuden tai resurssien käyttöön ja tällaiseen yhteistyöhön liittyviin kustannuksiin ei voida myöntää rahoitusta rahastosta.
  Joka tapauksessa tällaista poikkeusta ei myönnetä, jos kyseinen omaisuus, infrastruktuuri, välineet ja resurssit sijaitsevat tai niitä pidetään sellaisen muun kuin assosioituneen kolmannen maan alueella, johon sovelletaan unionin rajoittavia toimenpiteitä.

5.   Unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuusetujen suojaamiseksi ehdotuspyynnössä tai avustussopimuksessa on täsmennettävä
  kaikki edellytykset, myös tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetut edellytykset
  . Tällaisten edellytysten on liityttävä erityisesti määräyksiin, jotka koskevat toimen tulosten omistusoikeutta, pääsyä turvallisuusluokiteltuihin ja turvallisuusluokittelemattomiin arkaluonteisiin tietoihin sekä toimitusvarmuutta koskevia takeita.

6.   Hakijoiden on toimitettava kaikki asiaa koskevat tiedot, jotka ovat tarpeen 1–4 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisuusperusteiden ja edellytysten arvioimiseksi.

7.   Hakemuksia, jotka edellyttävät 2 tai 4 kohdan mukaisia tarkistuksia, saa tehdä ainoastaan sen jäsenvaltion tai assosioituneen maan suostumuksella, johon hakija on sijoittautunut.

8.   Jos toimen toteuttamisen aikana tapahtuu muutoksia, jotka saattaisivat kyseenalaistaa edellä mainittujen perusteiden ja edellytysten täyttymisen, tuensaajan on ilmoitettava tästä komissiolle, joka arvioi, täyttyvätkö kyseiset perusteet ja edellytykset edelleen, ja käsittelee toimen rahoitukseen liittyviä mahdollisia seurauksia
  (keskeyttäminen, peruuttaminen)
  .

9.   Tässä artiklassa alihankkijoilla tarkoitetaan tuensaajaan suorassa sopimussuhteessa olevia alihankkijoita, toisia alihankkijoita, joille on kohdennettu vähintään kymmenen prosenttia toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, sekä alihankkijoita, jotka saattavat toimen toteuttamiseksi edellyttää pääsyä komission päätöksen (EU, Euratom) 2015/444 mukaisiin turvallisuusluokiteltuihin tietoihin.

11 artikla

Tukikelpoiset toimet

1.   Rahoitusta voivat saada ainoastaan sellaiset toimet, joilla toteutetaan 3 artiklassa tarkoitettuja tavoitteita.

2.   Rahastosta tuetaan toimia, jotka koskevat joko uusien tuotteiden ja teknologioiden kehittämistä tai olemassa olevien tuotteiden ja teknologioiden parantamista, edellyttäen, että parantamistoimen toteuttamisen edellyttämän olemassa olevan tiedon käyttäminen ei ole muiden kuin assosioituneiden kolmansien maiden tai muiden kuin assosioituneiden kolmansien maiden yhteisöjen toimesta suoraan tai välillisesti rajoitettua.

3.   Tukikelpoisen toimen on liityttävä yhteen tai useampaan seuraavista:

| a) | toiminta, jolla luodaan, tuetaan ja parannetaan ▌tietämystä ja
  puolustustuotteita tai -teknologioita, myös murroksellisia puolustusteknologioita,
  joilla voidaan saavuttaa merkittäviä vaikutuksia puolustuksen alalla; |
| --- | --- |

a)

toiminta, jolla luodaan, tuetaan ja parannetaan ▌tietämystä ja
  puolustustuotteita tai -teknologioita, myös murroksellisia puolustusteknologioita,
  joilla voidaan saavuttaa merkittäviä vaikutuksia puolustuksen alalla;

| b) | toiminta, jonka tavoitteena on lisätä yhteentoimivuutta ja häiriönsietokykyä, mukaan lukien turvattu tiedon tuotanto ja vaihto, hallita kriittistä puolustusteknologiaa, parantaa toimitusvarmuutta tai mahdollistaa tulosten tehokas hyödyntäminen puolustustuotteiden ja -teknologioiden hyväksi; |
| --- | --- |

b)

toiminta, jonka tavoitteena on lisätä yhteentoimivuutta ja häiriönsietokykyä, mukaan lukien turvattu tiedon tuotanto ja vaihto, hallita kriittistä puolustusteknologiaa, parantaa toimitusvarmuutta tai mahdollistaa tulosten tehokas hyödyntäminen puolustustuotteiden ja -teknologioiden hyväksi;

| c) | tutkimukset, kuten toteutettavuustutkimukset uuden tai parannetun teknologian, tuotteen, prosessin, palvelun
  tai
  ratkaisun ▌toteutettavuuden selvittämiseksi; |
| --- | --- |

c)

tutkimukset, kuten toteutettavuustutkimukset uuden tai parannetun teknologian, tuotteen, prosessin, palvelun
  tai
  ratkaisun ▌toteutettavuuden selvittämiseksi;

| d) | puolustukseen liittyvän tuotteen, aineellisen tai aineettoman komponentin tai teknologian suunnittelu sekä sellaisten teknisten eritelmien määrittely, joihin tällainen suunnittelu on perustunut, mukaan lukien osittaiset testit riskien vähentämiseksi teollisuus- tai tunnusomaisessa ympäristössä; |
| --- | --- |

d)

puolustukseen liittyvän tuotteen, aineellisen tai aineettoman komponentin tai teknologian suunnittelu sekä sellaisten teknisten eritelmien määrittely, joihin tällainen suunnittelu on perustunut, mukaan lukien osittaiset testit riskien vähentämiseksi teollisuus- tai tunnusomaisessa ympäristössä;

| e) | puolustukseen liittyvän tuotteen, aineellisen tai aineettoman komponentin tai teknologian sellaisen mallin kehittäminen, jolla voidaan osoittaa valmiin elementin toimivuus operatiivisessa ympäristössä (järjestelmäprototyyppi); |
| --- | --- |

e)

puolustukseen liittyvän tuotteen, aineellisen tai aineettoman komponentin tai teknologian sellaisen mallin kehittäminen, jolla voidaan osoittaa valmiin elementin toimivuus operatiivisessa ympäristössä (järjestelmäprototyyppi);

| f) | puolustukseen liittyvän tuotteen, aineellisen tai aineettoman komponentin tai teknologian testaaminen; |
| --- | --- |

f)

puolustukseen liittyvän tuotteen, aineellisen tai aineettoman komponentin tai teknologian testaaminen;

| g) | puolustukseen liittyvän tuotteen, aineellisen tai aineettoman komponentin tai teknologian hyväksyminen ▌; |
| --- | --- |

g)

puolustukseen liittyvän tuotteen, aineellisen tai aineettoman komponentin tai teknologian hyväksyminen ▌;

| h) | puolustukseen liittyvän tuotteen, aineellisen tai aineettoman komponentin tai teknologian sertifiointi ▌; |
| --- | --- |

h)

puolustukseen liittyvän tuotteen, aineellisen tai aineettoman komponentin tai teknologian sertifiointi ▌;

| i) | sellaisten teknologioiden tai voimavarojen kehittäminen, jotka lisäävät puolustukseen liittyvien tuotteiden ja teknologioiden tehokkuutta niiden koko elinkaaren aikana; |
| --- | --- |

i)

sellaisten teknologioiden tai voimavarojen kehittäminen, jotka lisäävät puolustukseen liittyvien tuotteiden ja teknologioiden tehokkuutta niiden koko elinkaaren aikana;

▌

4.   ▌Toimi on toteutettava
  konsortiossa
  vähintään kolmen sellaisen oikeussubjektin yhteistyönä, jotka ovat sijoittautuneet vähintään kolmeen eri jäsenvaltioon ▌.
  Mahdollinen muu konsortioon osallistuva oikeussubjekti voi olla sijoittautunut 5 artiklassa tarkoitettuun assosioituneeseen maahan.
  Vähintään kolme näistä tukikelpoisista yhteisöistä, jotka ovat sijoittautuneet vähintään kahteen jäsenvaltioon ja/tai assosioituneeseen maahan, ei saa koko toimen toteuttamisaikana olla suoraan tai välillisesti saman yhteisön ▌määräysvallassa, eivätkä ne saa olla toistensa määräysvallassa.

5.   Edellä olevaa 4 kohtaa ei sovelleta 3 kohdan c ▌alakohdassa tarkoitettuihin toimiin eikä 6 artiklassa tarkoitettuihin toimiin.

6.   Sellaisten tuotteiden ja teknologioiden
  kehittämistoimet
  , joiden käyttö, kehittäminen tai tuotanto ovat sovellettavan kansainvälisen oikeuden mukaan kiellettyjä
  , eivät ole rahoituskelpoisia
  .
  Ohjelmasta ei erityisesti rahoiteta polttoaseita, mukaan lukien valkoinen fosfori, köyhdytettyä uraania sisältävät ammukset, tappavat autonomiset aseet, mukaan lukien miehittämättömät ilma-alukset, joissa ihminen ei voi merkityksellisesti valvoa yksittäisten kohteiden valintaa ja niihin iskemistä koskevia kriittisiä toimintoja, pienaseet ja kevyet aseet, jotka on kehitetty pääasiassa vientitarkoituksiin, kun yksikään jäsenvaltio ei ole esittänyt vaatimusta toimen toteuttamisesta. [tark. 29/rev]

6 a.
     
  Ohjelmasta ei voida rahoittaa sellaisten tuotteiden ja teknologioiden kehittämistoimia, joilla voidaan syyllistyä seuraaviin tekoihin tai helpottaa niitä:

| i) | kansainvälisen humanitaarisen oikeuden vakava loukkaus; |
| --- | --- |

i)

kansainvälisen humanitaarisen oikeuden vakava loukkaus;

| ii) | ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden vakava loukkaus; |
| --- | --- |

ii)

ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden vakava loukkaus;

| iii) | teko, joka on rikos terrorismia koskevien kansainvälisten sopimusten tai pöytäkirjojen mukaan; |
| --- | --- |

iii)

teko, joka on rikos terrorismia koskevien kansainvälisten sopimusten tai pöytäkirjojen mukaan;

| iv) | teko, joka on rikos kansainvälistä järjestäytynyttä rikollisuutta koskevien kansainvälisten sopimusten tai pöytäkirjojen mukaan. |
| --- | --- |

iv)

teko, joka on rikos kansainvälistä järjestäytynyttä rikollisuutta koskevien kansainvälisten sopimusten tai pöytäkirjojen mukaan.

6 b.
     
  Toimet, joilla edistetään osittain tai kokonaan, välittömästi tai välillisesti joukkotuhoaseiden ja niihin liittyvän taistelukärki- ja ohjusteknologian kehittämistä, eivät ole tukikelpoisia. [tark. 21]

12 artikla

Valinta- ja myöntämismenettely

▌ [tark. 30]

2.   Komissio myöntää rahoitusta valituille toimille kunkin ehdotuspyynnön jälkeen tai varainhoitoasetuksen [195 artiklan e alakohdan] soveltamisen jälkeen.

3.   Rahoituksen myöntämiseksi kehittämistoimille komissio antaa
  delegoituja säädöksiä
  , jotka hyväksytään 28
  a artiklassa
  tarkoitettua menettelyä noudattaen.

13 artikla

Myöntämisperusteet

1.   Kukin ehdotus on arvioitava seuraavilla perusteilla:

| a) | huippuosaamisen tai murrospotentiaalin edistäminen puolustusalalla erityisesti osoittamalla, että ehdotetulta toimelta odotettavat tulokset tarjoavat merkittäviä etuja nykyisiin puolustustuotteisiin tai -teknologioihin verrattuna; |
| --- | --- |

a)

huippuosaamisen tai murrospotentiaalin edistäminen puolustusalalla erityisesti osoittamalla, että ehdotetulta toimelta odotettavat tulokset tarjoavat merkittäviä etuja nykyisiin puolustustuotteisiin tai -teknologioihin verrattuna;

| b) | Euroopan puolustusteollisuuden innovoinnin ja teknologisen kehittämisen edistäminen erityisesti osoittamalla, että ehdotettu toimi sisältää uraauurtavia tai uusia konsepteja ja lähestymistapoja, uusia lupaavia tulevia teknologisia parannuksia tai sellaisten teknologioiden tai konseptien soveltamista, joita ei ole aiemmin sovellettu puolustusalalla; |
| --- | --- |

b)

Euroopan puolustusteollisuuden innovoinnin ja teknologisen kehittämisen edistäminen erityisesti osoittamalla, että ehdotettu toimi sisältää uraauurtavia tai uusia konsepteja ja lähestymistapoja, uusia lupaavia tulevia teknologisia parannuksia tai sellaisten teknologioiden tai konseptien soveltamista, joita ei ole aiemmin sovellettu puolustusalalla;

| c) | Euroopan puolustusteollisuuden kilpailukyvyn edistäminen erityisesti luomalla uusia markkinamahdollisuuksia ja vauhdittamalla yritysten kasvua kaikkialla unionissa; |
| --- | --- |

c)

Euroopan puolustusteollisuuden kilpailukyvyn edistäminen erityisesti luomalla uusia markkinamahdollisuuksia ja vauhdittamalla yritysten kasvua kaikkialla unionissa;

| c a) | unionin teollisen ja teknologisen riippumattomuuden edistäminen parantamalla puolustustuotteita tai -teknologioita jäsenvaltioiden YUTP:n puitteissa ja erityisesti YUTP:n voimavarojen kehittämissuunnitelman yhteydessä sopimien puolustusvoimavarojen prioriteettien mukaisesti; |
| --- | --- |

c a)

unionin teollisen ja teknologisen riippumattomuuden edistäminen parantamalla puolustustuotteita tai -teknologioita jäsenvaltioiden YUTP:n puitteissa ja erityisesti YUTP:n voimavarojen kehittämissuunnitelman yhteydessä sopimien puolustusvoimavarojen prioriteettien mukaisesti;

| d) | unionin turvallisuus- ja puolustusetujen edistäminen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen prioriteettien ja tarvittaessa alueellisten ja kansainvälisten yhteistyösopimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

unionin turvallisuus- ja puolustusetujen edistäminen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen prioriteettien ja tarvittaessa alueellisten ja kansainvälisten yhteistyösopimusten mukaisesti;

| e) | oikeussubjektien välisen uuden rajatylittävän yhteistyön perustamisen edistäminen, erityisesti sellaisten pk-yritysten
  ja mid-cap-yritysten
  osalta, jotka ovat sijoittautuneet muihin jäsenvaltioihin ja/tai assosioituneisiin maihin kuin niihin, joihin ne konsortion muodostaneet yhteisöt, jotka eivät ole pk-yrityksiä
  ja mid-cap-yrityksiä
  , ovat sijoittautuneet; |
| --- | --- |

e)

oikeussubjektien välisen uuden rajatylittävän yhteistyön perustamisen edistäminen, erityisesti sellaisten pk-yritysten
  ja mid-cap-yritysten
  osalta, jotka ovat sijoittautuneet muihin jäsenvaltioihin ja/tai assosioituneisiin maihin kuin niihin, joihin ne konsortion muodostaneet yhteisöt, jotka eivät ole pk-yrityksiä
  ja mid-cap-yrityksiä
  , ovat sijoittautuneet;

| f) | toimen toteuttamisen laatu ja tehokkuus. |
| --- | --- |

f)

toimen toteuttamisen laatu ja tehokkuus.

2.   Edellä olevan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti voidaan ottaa huomioon alueellisia ja kansainvälisiä prioriteetteja erityisesti tarpeettoman päällekkäisyyden välttämiseksi edellyttäen, että ne palvelevat unionin turvallisuus- ja puolustusetuja eivätkä sulje pois minkään jäsenvaltion osallistumista.

14 artikla

Yhteisrahoitusosuus

1.   Rahastosta
  rahoitetaan
  100 prosenttia toimen tukikelpoisista kustannuksista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisrahoitusperiaatteen soveltamista.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään:

| a) | 11 artiklan 3 kohdan e alakohdassa määriteltyjen toimien osalta rahaston rahoitustuki saa olla enintään 20 prosenttia toimen tukikelpoisista kustannuksista, |
| --- | --- |

a)

11 artiklan 3 kohdan e alakohdassa määriteltyjen toimien osalta rahaston rahoitustuki saa olla enintään 20 prosenttia toimen tukikelpoisista kustannuksista,

| b) | 11 artiklan 3 kohdan f–h alakohdassa määriteltyjen toimien osalta rahaston rahoitustuki saa olla enintään 80 prosenttia toimen tukikelpoisista kustannuksista. |
| --- | --- |

b)

11 artiklan 3 kohdan f–h alakohdassa määriteltyjen toimien osalta rahaston rahoitustuki saa olla enintään 80 prosenttia toimen tukikelpoisista kustannuksista.

3.   Kehittämistoimien osalta rahoitusosuutta korotetaan
  , tukikelpoisia kokonaiskustannuksia kuitenkaan ylittämättä,
  seuraavissa tapauksissa:

| a) | 11 päivänä joulukuuta 2017 annetulla neuvoston päätöksellä (YUTP) 2017/2315 vahvistetun pysyvän rakenteellisen yhteistyön yhteydessä kehitetyn toimen rahoitusosuutta
  korotetaan
  10 prosenttiyksiköllä; |
| --- | --- |

a)

11 päivänä joulukuuta 2017 annetulla neuvoston päätöksellä (YUTP) 2017/2315 vahvistetun pysyvän rakenteellisen yhteistyön yhteydessä kehitetyn toimen rahoitusosuutta
  korotetaan
  10 prosenttiyksiköllä;

| b) | toimen
  osalta rahoitusosuutta korotetaan prosenttiosuudella, joka vastaa toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista sellaisille pk-yrityksille kohdennettua prosenttiosuutta, jotka ovat sijoittautuneet muihin jäsenvaltioihin tai assosioituneisiin maihin kuin niihin, joihin ne konsortion muodostaneet yhteisöt, jotka eivät ole pk-yrityksiä
  ja mid-cap-yrityksiä
  , ovat sijoittautuneet; |
| --- | --- |

b)

toimen
  osalta rahoitusosuutta korotetaan prosenttiosuudella, joka vastaa toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista sellaisille pk-yrityksille kohdennettua prosenttiosuutta, jotka ovat sijoittautuneet muihin jäsenvaltioihin tai assosioituneisiin maihin kuin niihin, joihin ne konsortion muodostaneet yhteisöt, jotka eivät ole pk-yrityksiä
  ja mid-cap-yrityksiä
  , ovat sijoittautuneet;

| c) | toimen
  osalta rahoitusosuutta korotetaan prosenttiosuudella, joka vastaa neljännestä toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista sellaisille mid-cap-yrityksille kohdennetusta rahoitusosuudesta, jotka ovat sijoittautuneet muihin jäsenvaltioihin tai assosioituneisiin maihin kuin niihin, joihin ne konsortion muodostaneet yhteisöt, jotka eivät ole pk-yrityksiä ja mid-cap-yrityksiä, ovat sijoittautuneet; |
| --- | --- |

c)

toimen
  osalta rahoitusosuutta korotetaan prosenttiosuudella, joka vastaa neljännestä toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista sellaisille mid-cap-yrityksille kohdennetusta rahoitusosuudesta, jotka ovat sijoittautuneet muihin jäsenvaltioihin tai assosioituneisiin maihin kuin niihin, joihin ne konsortion muodostaneet yhteisöt, jotka eivät ole pk-yrityksiä ja mid-cap-yrityksiä, ovat sijoittautuneet;

| d) | toimen rahoitusosuuden kokonaiskorotus ei saa ylittää 30:tä prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

d)

toimen rahoitusosuuden kokonaiskorotus ei saa ylittää 30:tä prosenttiyksikköä.

15 artikla

Taloudelliset valmiudet

Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen [198] artiklassa säädetään:

| a) | taloudelliset valmiudet tarkistetaan vain koordinaattorin osalta ja ainoastaan, jos unionilta haettu rahoitus on vähintään 500 000 euroa. Jos kuitenkin on syytä epäillä taloudellisia valmiuksia, komissio tarkistaa myös muiden hakijoiden taloudelliset valmiudet tai koordinaattoreiden taloudelliset valmiudet myös ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetun kynnysarvon alapuolella; |
| --- | --- |

a)

taloudelliset valmiudet tarkistetaan vain koordinaattorin osalta ja ainoastaan, jos unionilta haettu rahoitus on vähintään 500 000 euroa. Jos kuitenkin on syytä epäillä taloudellisia valmiuksia, komissio tarkistaa myös muiden hakijoiden taloudelliset valmiudet tai koordinaattoreiden taloudelliset valmiudet myös ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetun kynnysarvon alapuolella;

| b) | taloudellisia valmiuksia ei tarkisteta niiden oikeussubjektien osalta, joiden elinkelpoisuuden jäsenvaltio takaa, eikä yliopistojen
  ja julkisten tutkimuskeskusten
  tapauksessa; |
| --- | --- |

b)

taloudellisia valmiuksia ei tarkisteta niiden oikeussubjektien osalta, joiden elinkelpoisuuden jäsenvaltio takaa, eikä yliopistojen
  ja julkisten tutkimuskeskusten
  tapauksessa;

| c) | jos taloudelliset valmiudet takaa rakenteellisesti jokin muu oikeussubjekti, on tarkistettava viimeksi mainitun taloudelliset valmiudet. |
| --- | --- |

c)

jos taloudelliset valmiudet takaa rakenteellisesti jokin muu oikeussubjekti, on tarkistettava viimeksi mainitun taloudelliset valmiudet.

16 artikla

Välilliset kustannukset

1.   Tukikelpoiset välilliset kustannukset määritetään soveltamalla 25 prosentin kiinteää osuutta tukikelpoisista välittömistä kokonaiskustannuksista, joihin ei lueta alihankinnan tukikelpoisia välittömiä kustannuksia, rahoitustukea kolmansille osapuolille eikä yksikkökustannuksia tai kertakorvauksia, jotka sisältävät välillisiä kustannuksia.

2.   
  Vaihtoehtoisesti
  tukikelpoiset välilliset kustannukset voidaan määrittää tuensaajan tavanomaisten kustannuslaskentakäytäntöjen mukaisesti tosiasiallisten välillisten kustannusten perusteella edellyttäen, että kansalliset viranomaiset hyväksyvät kyseiset kustannuslaskentakäytännöt vastaavissa rahoitusjärjestelmissä varainhoitoasetuksen [185] artiklan mukaisesti, ja ne ilmoitetaan komissiolle.

17 artikla

Kokonaiskertakorvauksen tai kustannuksiin perustumattoman rahoitusosuuden käyttäminen

1.   Edellä 11 artiklan 3 kohdan e alakohdassa tarkoitettuihin toimiin ja muihin toimiin, joiden talousarviosta jäsenvaltiot ja/tai assosioituneet maat rahoittavat
  yli 50 prosenttia
  , myönnettävien avustusten osalta komissio voi käyttää:

| a) | varainhoitoasetuksen [180 artiklan 3 kohdassa] tarkoitettua rahoitusosuutta, joka ei perustu kustannuksiin vaan toimenpiteen tulosten saavuttamiseen, jota mitataan suhteessa ennalta asetettuihin välitavoitteisiin tai tulosindikaattoreilla; tai |
| --- | --- |

a)

varainhoitoasetuksen [180 artiklan 3 kohdassa] tarkoitettua rahoitusosuutta, joka ei perustu kustannuksiin vaan toimenpiteen tulosten saavuttamiseen, jota mitataan suhteessa ennalta asetettuihin välitavoitteisiin tai tulosindikaattoreilla; tai

| b) | varainhoitoasetuksen [182] artiklassa tarkoitettua kokonaiskertakorvausta, joka määritetään yhteisrahoitukseen osallistuvien jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden kansallisten viranomaisten jo hyväksymän toimen alustavan talousarvion perusteella. |
| --- | --- |

b)

varainhoitoasetuksen [182] artiklassa tarkoitettua kokonaiskertakorvausta, joka määritetään yhteisrahoitukseen osallistuvien jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden kansallisten viranomaisten jo hyväksymän toimen alustavan talousarvion perusteella.

2.   Välilliset kustannukset sisältyvät kokonaiskertakorvaukseen.

18 artikla

Esikaupalliset hankinnat

1.   Unioni voi tukea esikaupallisia hankintoja myöntämällä avustuksia Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiveissä 2014/24/EU (15), 2014/25/EU (16) ja 2009/81/EY (17) määritellyille hankintaviranomaisille tai hankintayksiköille, jotka tekevät yhteisesti
  puolustusalan palvelujen
  tutkimusta ja kehittämistä koskevia hankintoja tai koordinoivat hankintamenettelyjään.

2.   Hankintamenettelyissä

| a) | on noudatettava tämän asetuksen säännöksiä; |
| --- | --- |

a)

on noudatettava tämän asetuksen säännöksiä;

| b) | voidaan sallia useampien hankintasopimusten tekeminen samassa menettelyssä (useiden hankintalähteiden käyttö); |
| --- | --- |

b)

voidaan sallia useampien hankintasopimusten tekeminen samassa menettelyssä (useiden hankintalähteiden käyttö);

| c) | on myönnettävä hankintasopimukset kokonaistaloudellisesti edullisimmalle tai edullisimmille tarjouksille. |
| --- | --- |

c)

on myönnettävä hankintasopimukset kokonaistaloudellisesti edullisimmalle tai edullisimmille tarjouksille.

19 artikla

Takuurahasto

Riski, joka liittyy varojen perintään takaisin vastaanottajilta, voidaan kattaa keskinäiseen vakuutusjärjestelmään suoritettavilla maksuilla, jotka katsotaan varainhoitoasetuksessa tarkoitetuksi riittäväksi vakuudeksi. Asetuksen XXX [takuurahastosta annetun asetuksen seuraaja] [X artiklan] säännöksiä sovelletaan.

▌

21 artikla

Rahoitusvälineiden saatavuus

Rahaston tuensaajat voivat käyttää InvestEU-ohjelmassa käyttöön otettavia rahoitustuotteita
  varainhoitoasetuksen X osaston mukaisesti.

II OSASTO

II OSASTO

TUTKIMUSTA KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖKSET

TUTKIMUSTA KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖKSET

22 artikla

Tulosten omistusoikeus

1.   Toimien tulosten omistusoikeus kuuluu tuensaajille, jotka tuottavat ne. Jos oikeussubjektit tuottavat yhdessä tuloksia ja jos ei voida varmistua siitä, mikä osuus kuuluu kullekin niistä, tai jos ei ole mahdollista erottaa toisistaan tällaisia yhteisiä tuloksia, oikeussubjekteilla on oltava yhteinen omistusoikeus kyseisiin tuloksiin.
  Yhteisomistajat tekevät sopimuksen yhteisen omistusoikeuden jakamisesta ja käytön ehdoista niille avustussopimuksen nojalla kuuluvien velvoitteiden mukaisesti.

2.   Jos unionin tukea myönnetään julkisena hankintana, unioni omistaa tulokset. Jäsenvaltioilla ja assosioituneilla mailla on oltava käyttöoikeudet tuloksiin maksutta
  kirjallisesta
  pyynnöstään.

3.   ▌Muut kuin assosioituneet kolmannet maat tai muiden kuin assosioituneiden kolmansien maiden yhteisöt eivät saa millään tavoin valvoa tai rajoittaa suoraan tai välillisesti yhden tai useamman muun oikeussubjektin välityksellä rahastosta rahoitettujen toimien tuloksia myöskään teknologian siirron osalta.

4.   Avustussopimuksessa on vahvistettava, jos se on perusteltua, komission oikeus saada tieto tulosten omistajuuden siirrosta tai tuloksia koskevan lisenssin myöntämisestä muulle kuin assosioituneelle kolmannelle maalle tai muun kuin assosioituneen kolmannen maan yhteisölle ja vastustaa näitä. Kyseiset siirrot eivät saa olla ristiriidassa unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuus- ja puolustusetujen kanssa tai 3 artiklassa tarkoitettujen tämän asetuksen tavoitteiden kanssa.

5.   Jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden kansallisilla viranomaisilla on käyttöoikeudet unionin rahoitusta saaneen
  toimen
  erityiskertomukseen. Tällaiset käyttöoikeudet on myönnettävä maksutta, ja komissio siirtää ne jäsenvaltioille ja assosioituneille maille sen jälkeen, kun on varmistettu, että asianmukaisia luottamuksellisuusvelvoitteita sovelletaan.
  Osallistujia ei missään tapauksessa saa velvoittaa antamaan tietoja, jotka ovat osa erityiskertomukseen sisältyviä immateriaalioikeuksia.

6.   Jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden kansalliset viranomaiset saavat käyttää erityiskertomusta yksinomaan asevoimiensa tai turvallisuus- tai tiedustelujoukkojensa tarpeisiin, myös yhteistyöohjelmiensa puitteissa. Tällaiseen käyttöön voivat kuulua ainakin selvitykset, evaluointi, arviointi, tutkimus, suunnittelu, kehittäminen, valmistaminen, parantaminen, muuttaminen, ylläpito, korjaus, kunnostaminen, tuotteiden hyväksyminen ja sertifiointi, käyttäminen, koulutus, loppukäsittely ja muut tuotteiden suunnitteluun ja käyttöönottoon liittyvät palvelut, samoin kuin hankintoja koskevien teknisten vaatimusten arviointi ja laatiminen.

7.   Tuensaajien on myönnettävä käyttöoikeudet niiden tuloksiin maksutta unionin toimielimille, elimille ja virastoille unionin politiikkojen tai ohjelmien asianmukaisesti perusteltua kehittämistä, täytäntöönpanoa ja seurantaa varten. Tällaiset käyttöoikeudet rajoitetaan muuhun kuin kaupallisessa tai kilpailutarkoituksessa tapahtuvaan käyttöön.

8.   Esikaupallisia hankintoja koskevissa avustus- ja muissa sopimuksissa on vahvistettava omistusoikeutta, käyttöoikeuksia ja lisensointia koskevia erityismääräyksiä, jotta voidaan varmistaa tulosten mahdollisimman laaja käyttöönotto ja välttää perusteettoman edun saaminen. ▌Jos toimeksisaaja ei hyödynnä tuloksia kaupallisesti tietyn ajan kuluessa esikaupallisen hankinnan jälkeen sopimuksessa määritellyllä tavalla, sen on
  mahdollisuuksien mukaan
  siirrettävä kaikki tulosten omistusoikeudet hankintaviranomaisille.

8 a.
     
  Kolmella tai useammalla jäsenvaltiolla tai assosioituneella maalla, jotka ovat monenvälisesti tai unionin organisaation puitteissa yhdessä tehneet yhden tai useamman sopimuksen yhden tai useamman osallistujan kanssa kehittääkseen edelleen yhdessä puolustusalan tutkimustointa koskevan avustussopimuksen perusteella rahoitusta saaneen erityistoimen puitteissa saatuja tuloksia, on käyttöoikeudet niihin toimen tuloksiin, joiden omistusoikeus kuuluu kyseiselle osallistujalle ja joita sopimuksen täytäntöönpano edellyttää. Tällaiset käyttöoikeudet on myönnettävä maksutta ja erityisehdoin, joilla varmistetaan, että näitä oikeuksia käytetään ainoastaan sopimuksen mukaiseen tarkoitukseen ja että asianmukaisia luottamuksellisuusvelvoitteita sovelletaan.

III OSASTO

III OSASTO

KEHITTÄMISTÄ KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖKSET

KEHITTÄMISTÄ KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖKSET

23 artikla

Erityiset tukikelpoisuusperusteet

1.   Konsortion on soveltuvin osin osoitettava, että tukikelpoisen toimen jäljellä olevat kustannukset, joita ei kateta unionin tuella, katetaan muilla rahoitustavoilla, kuten jäsenvaltioiden ja/tai assosioituneiden maiden rahoitusosuuksilla tai oikeussubjektien toteuttaman yhteisrahoituksen avulla.

2.   Jos toimi liittyy 11 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitettuihin toimiin, sen on perustuttava yhdenmukaistettuihin voimavaravaatimuksiin, joista jäsenvaltiot ja/tai assosioituneet maat ovat yhteisesti sopineet.

3.   Edellä 11 artiklan 3 kohdan e–h alakohdassa tarkoitettujen toimien osalta konsortion on osoitettava kansallisten viranomaisten myöntämillä asiakirjoilla, että

| a) | vähintään kaksi jäsenvaltiota ▌tai
  vähintään yksi jäsenvaltio assosioituneiden maiden kanssa antaa takeet siitä, että ne hankkivat
  kyseisen lopputuotteen tai
  käyttävät
  kyseistä teknologiaa koordinoidulla tavalla
  . Tämä voi tapahtua
  yhteisin hankinnoin; |
| --- | --- |

a)

vähintään kaksi jäsenvaltiota ▌tai
  vähintään yksi jäsenvaltio assosioituneiden maiden kanssa antaa takeet siitä, että ne hankkivat
  kyseisen lopputuotteen tai
  käyttävät
  kyseistä teknologiaa koordinoidulla tavalla
  . Tämä voi tapahtua
  yhteisin hankinnoin;

| b) | toimi perustuu sitä yhteisrahoittavien jäsenvaltioiden ja/tai assosioituneiden maiden yhteisesti sopimiin yhteisiin teknisiin eritelmiin. |
| --- | --- |

b)

toimi perustuu sitä yhteisrahoittavien jäsenvaltioiden ja/tai assosioituneiden maiden yhteisesti sopimiin yhteisiin teknisiin eritelmiin.

24 artikla

Erityiset myöntämisperusteet

Työohjelmassa voidaan 13 artiklassa tarkoitettujen myöntämisperusteiden lisäksi ottaa huomioon myös

| a) | panos tehokkuuden lisäämiseen puolustustuotteiden ja -teknologioiden koko elinkaaren aikana, mukaan lukien kustannustehokkuus ja mahdollisuus synergiaan hankinta- ja ylläpitoprosessissa sekä käytöstä poistamista koskevassa prosessissa; |
| --- | --- |

a)

panos tehokkuuden lisäämiseen puolustustuotteiden ja -teknologioiden koko elinkaaren aikana, mukaan lukien kustannustehokkuus ja mahdollisuus synergiaan hankinta- ja ylläpitoprosessissa sekä käytöstä poistamista koskevassa prosessissa;

| b) | tukikelpoiseen toimeen osallistuvien
  jäsenvaltioiden välisen yhteistyön taso ▌. |
| --- | --- |

b)

tukikelpoiseen toimeen osallistuvien
  jäsenvaltioiden välisen yhteistyön taso ▌.

| b a) | suunniteltujen hankintojen määrä ja odotetut vaikutukset jäsenvaltioiden puolustusvoimavaroihin ja -menoihin sekä unionin strategiseen autonomiaan. |
| --- | --- |

b a)

suunniteltujen hankintojen määrä ja odotetut vaikutukset jäsenvaltioiden puolustusvoimavaroihin ja -menoihin sekä unionin strategiseen autonomiaan.

25 artikla

Tulosten omistusoikeus

1.   Unioni ei omista kehittämistoimista saatavia tuotteita tai teknologioita, eikä sillä ole immateriaalioikeuksia toimien tuloksiin.

1 a.
     
  Toimien tulosten omistusoikeus kuuluu tuensaajille, jotka ovat tuottaneet ne. Jos oikeussubjektit tuottavat yhdessä tuloksia ja jos ei voida varmistua siitä, mikä osuus kuuluu kullekin niistä, tai jos ei ole mahdollista erottaa toisistaan tällaisia yhteisiä tuloksia, oikeussubjekteilla on oltava yhteinen omistusoikeus kyseisiin tuloksiin. Yhteisomistajat tekevät sopimuksen yhteisen omistusoikeuden jakamisesta ja käytön ehdoista niille avustussopimuksen nojalla kuuluvien velvoitteiden mukaisesti.

2.   Muut kuin assosioituneet kolmannet maat tai muiden kuin assosioituneiden kolmansien maiden yhteisöt eivät saa millään tavoin valvoa tai rajoittaa suoraan tai välillisesti yhden tai useamman muun oikeussubjektin välityksellä rahastosta rahoitettujen toimien tuloksia myöskään teknologian siirron osalta.

3.   Rahoituksen vastaanottajien
  tämän asetuksen mukaisesti
  tuottamien tulosten osalta komissiolle on ilmoitettava
  ennakolta vähintään kuutta viikkoa aiemmin
  mahdollisesta omistajuuden siirrosta tai lisenssin myöntämisestä muille kuin assosioituneille kolmansille maille
  tai muiden kuin assosioituneiden kolmansien maiden yhteisöille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 2 kohdan soveltamista
  .
  Jos
  tällainen omistajuuden siirto tai lisenssin myöntäminen
  on
  ristiriidassa unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuus- ja puolustusetujen kanssa tai 3 artiklassa tarkoitettujen tämän asetuksen tavoitteiden kanssa, rahastosta myönnetty rahoitus on maksettava takaisin.

4.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jos unionin tukea myönnetään julkisena hankintana, unioni omistaa tulokset ja jäsenvaltioilla ja/tai assosioituneilla mailla on oikeus saada kirjallisesta pyynnöstään maksutta rajoittamaton lupa hyödyntää tuloksia.

26 artikla

Projektipäällikön tiedot

Jos jäsenvaltiot ja assosioituneet maat nimittävät projektipäällikön, komissio
  kuulee projektipäällikköä toimen yhteydessä saavutetusta edistymisestä ennen maksun suorittamista tukikelpoisen toimen tuensaajalle
  .

IV OSASTO

IV OSASTO

HALLINNOINTI, SEURANTA, ARVIOINTI JA VALVONTA

HALLINNOINTI, SEURANTA, ARVIOINTI JA VALVONTA

27 artikla

Työohjelmat

1.   Rahasto toteutetaan varainhoitoasetuksen [110] artiklassa tarkoitetuilla vuotuisilla tai monivuotisilla työohjelmilla. ▌

1 a.
     
  Työohjelmissa voidaan erityisesti ottaa huomioon yleisessä strategisessa tutkimussuunnitelmassa ja voimavarojen kehittämissuunnitelman strategisissa tapaustutkimuksissa kehitetyt strategiat.

1 b.
     
  Komissio varmistaa työohjelmien johdonmukaisuuden puolustustuotteiden ja -teknologioiden koko elinkaaren aikana.

2.   Komissio hyväksyy nämä työohjelmat
  delegoiduilla säädöksillä
  28 
  a artiklassa
  tarkoitettua menettelyä noudattaen.

2 a.
     
  Työohjelmissa vahvistetaan yksityiskohtaisesti rahastosta rahoitettavien hankkeiden luokat. Työohjelmien on vastattava 3 artiklassa vahvistettuja tavoitteita.

2 b.
     
  Komissio tekee työohjelmien laatimisprosessin perusteella ennakkoarvioinnin mahdollisista päällekkäisyyksistä olemassa olevien voimavarojen tai unionissa jo rahoitettujen tutkimus- tai kehittämishankkeiden kanssa.

▌

28 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.
     
  Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.
     
  Siirretään komissiolle [voimaantulopäivästä] seitsemän vuoden ajaksi 27 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

3.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 27 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.
     
  Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa
   (18)

  vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

29 artikla

Riippumattomat asiantuntijat

1.   Komissio nimittää riippumattomia asiantuntijoita avustamaan ehdotusten arvioinnissa varainhoitoasetuksen [237] artiklan nojalla. ▌

2.   Riippumattomien asiantuntijoiden on oltava unionin kansalaisia
  mahdollisimman monesta jäsenvaltiosta, ja heidät
  on
  oltava
  yksilöity ja valittu ▌kiinnostuksenilmaisupyyntöjen perusteella ▌asiantuntijaluettelon laatimista varten. Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen [237] artiklassa säädetään, tätä luetteloa ei julkaista
  kokonaan tai osittain, jos se on tarpeen yleisen turvallisuuden suojeluun liittyvistä syistä
  .

3.   Riippumattomilla asiantuntijoilla on oltava jäsenvaltion tekemä asianmukainen turvallisuusselvitys.

▌

5.   Riippumattomat asiantuntijat valitaan heille annettavien tehtävien edellyttämän osaamisen, kokemuksen ja tietämyksen perusteella.

5 a.
     
  Komissio huolehtii siitä, että asiantuntija, jolla on eturistiriita asiassa, josta hänen on määrä antaa lausunto, ei arvioi tätä nimenomaista asiaa tai anna sitä koskevia neuvoja tai avusta siinä.

30 artikla

Turvallisuusluokiteltuja tietoja koskevien sääntöjen soveltaminen

1.   Tämän asetuksen soveltamisalalla

| a) | kunkin jäsenvaltion tai assosioituneen maan on varmistettava, että sen kansalliset turvallisuussäännökset tarjoavat vastaavan Euroopan unionin turvallisuusluokiteltujen tietojen suojan kuin EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevista säännöistä 13 päivänä maaliskuuta 2015 annetussa komission päätöksessä (EU, Euratom) 2015/444 (19) säädetyt turvallisuussäännöt ja päätöksen 2013/488/EU (20) liitteissä esitetyt neuvoston turvallisuussäännöt; |
| --- | --- |

a)

kunkin jäsenvaltion tai assosioituneen maan on varmistettava, että sen kansalliset turvallisuussäännökset tarjoavat vastaavan Euroopan unionin turvallisuusluokiteltujen tietojen suojan kuin EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevista säännöistä 13 päivänä maaliskuuta 2015 annetussa komission päätöksessä (EU, Euratom) 2015/444 (19) säädetyt turvallisuussäännöt ja päätöksen 2013/488/EU (20) liitteissä esitetyt neuvoston turvallisuussäännöt;

| b) | jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden on ilmoitettava viipymättä komissiolle a alakohdassa tarkoitetut kansalliset turvallisuussäännökset; |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden on ilmoitettava viipymättä komissiolle a alakohdassa tarkoitetut kansalliset turvallisuussäännökset;

| c) | muissa kuin assosioituneissa kolmansissa maissa oleskelevat luonnolliset henkilöt ja muihin kuin assosioituneisiin kolmansiin maihin sijoittautuneet oikeushenkilöt voivat käsitellä rahastoa koskevia Euroopan unionin turvallisuusluokiteltuja tietoja ainoastaan, jos niihin sovelletaan kyseisissä maissa sellaisia turvallisuussäännöksiä, joilla varmistetaan vähintään vastaava suoja kuin komission päätöksessä (EU, Euratom) 2015/444 säädetyillä turvallisuussäännöillä ja päätöksen 2013/488/EU liitteissä esitetyillä neuvoston turvallisuussäännöillä. Kolmannessa maassa tai kansainvälisessä järjestössä sovellettavien turvallisuussäännösten vastaavuus on määriteltävä unionin ja kyseisen kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön välillä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti tehtävässä tietoturvallisuussopimuksessa, mukaan lukien tarvittaessa yhteisöturvallisuutta koskevat asiat, ja ottaen huomioon päätöksen 2013/488/EU 13 artikla; |
| --- | --- |

c)

muissa kuin assosioituneissa kolmansissa maissa oleskelevat luonnolliset henkilöt ja muihin kuin assosioituneisiin kolmansiin maihin sijoittautuneet oikeushenkilöt voivat käsitellä rahastoa koskevia Euroopan unionin turvallisuusluokiteltuja tietoja ainoastaan, jos niihin sovelletaan kyseisissä maissa sellaisia turvallisuussäännöksiä, joilla varmistetaan vähintään vastaava suoja kuin komission päätöksessä (EU, Euratom) 2015/444 säädetyillä turvallisuussäännöillä ja päätöksen 2013/488/EU liitteissä esitetyillä neuvoston turvallisuussäännöillä. Kolmannessa maassa tai kansainvälisessä järjestössä sovellettavien turvallisuussäännösten vastaavuus on määriteltävä unionin ja kyseisen kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön välillä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti tehtävässä tietoturvallisuussopimuksessa, mukaan lukien tarvittaessa yhteisöturvallisuutta koskevat asiat, ja ottaen huomioon päätöksen 2013/488/EU 13 artikla;

| d) | luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle, kolmannelle maalle tai kansainväliselle järjestölle voidaan myöntää pääsy Euroopan unionin turvallisuusluokiteltuihin tietoihin, jos se asianomaisessa tapauksessa katsotaan tarpeelliseksi tällaisten tietojen luonteen ja sisällön, vastaanottajan tiedonsaantitarpeen ja unionille koituvan edun perusteella, sanotun vaikuttamatta päätöksen 2013/488/EU 13 artiklan ja komission päätöksessä (EU, Euratom) 2015/444 säädettyjen yhteisöturvallisuuden alaa koskevien sääntöjen soveltamiseen. |
| --- | --- |

d)

luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle, kolmannelle maalle tai kansainväliselle järjestölle voidaan myöntää pääsy Euroopan unionin turvallisuusluokiteltuihin tietoihin, jos se asianomaisessa tapauksessa katsotaan tarpeelliseksi tällaisten tietojen luonteen ja sisällön, vastaanottajan tiedonsaantitarpeen ja unionille koituvan edun perusteella, sanotun vaikuttamatta päätöksen 2013/488/EU 13 artiklan ja komission päätöksessä (EU, Euratom) 2015/444 säädettyjen yhteisöturvallisuuden alaa koskevien sääntöjen soveltamiseen.

2.   Jos toimiin liittyy, niissä edellytetään ja/tai ne sisältävät turvallisuusluokiteltuja tietoja, asianomaisen rahoituselimen on määritettävä ehdotus- tai tarjouspyyntöasiakirjoissa toimenpiteet ja vaatimukset, jotka ovat tarpeen näiden tietojen suojan varmistamiseksi vaaditulla tasolla.

3.   Helpottaakseen arkaluonteisten tietojen vaihtoa komission, vastaanottajien ja tarvittaessa jäsenvaltioiden välillä komissio perustaa
  suojatun
  sähköisen tietojenvaihtojärjestelmän.

31 artikla

Seuranta ja raportointi

1.   Indikaattorit, joiden avulla seurataan rahaston toteuttamista ja edistymistä 3 artiklassa säädettyjen yleisten ja erityistavoitteiden saavuttamisessa, esitetään liitteessä.

2.   Siirretään komissiolle valta antaa 36 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä indikaattorien tarkistamiseksi tai täydentämiseksi, jos se katsotaan tarpeelliseksi, ja täydennetään tätä asetusta säännöksillä, jotka koskevat seuranta- ja arviointipuitteiden perustamista, sen varmistamiseksi, että voidaan arvioida tehokkaasti edistymistä rahaston tavoitteiden saavuttamisessa.

3.   Komissio seuraa
  ja arvioi
  säännöllisesti rahaston toteuttamista ja laatii vuosittain
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  edistymistä koskevan kertomuksen.
  Vuosikertomukseen on sisällyttävä 7 artiklan täytäntöönpanoa koskeva osio.
  Komissio toteuttaa tätä varten tarvittavat seurantajärjestelyt.

4.   Tulosraportointijärjestelmällä on varmistettava, että rahaston toteuttamisen ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti. Sitä varten unionin rahoituksen vastaanottajille on asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset.

32 artikla

Rahaston arviointi

1.   Arvioinnit on suoritettava oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää päätöksenteossa.

2.   Rahaston väliarviointi on suoritettava heti kun rahaston toteuttamisesta on saatavilla riittävästi tietoa, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua siitä, kun rahaston täytäntöönpano on käynnistynyt. Väliarviointia koskevassa kertomuksessa
  on arvioitava
  viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 2024 erityisesti rahaston hallintoa,
  Euroopan puolustusteollisesta kehittämisohjelmasta ja puolustusalan tutkimusta koskevasta valmistelutoimesta saatuja kokemuksia, 7 artiklassa tarkoitettujen eettisten menettelyjen täytäntöönpanoa,
  toteutusastetta, hankkeiden myöntämisen tuloksia, mukaan lukien pk-yritysten ja mid-cap-yritysten osallistuminen ja niiden rajatylittävän osallistumisen aste,
  rahoituksen jakautumista 10 artiklan 9 kohdassa tarkoitetun määritelmän mukaisten erityyppisten alihankkijoiden kesken, murroksellisiin teknologioihin osoitettua talousarviota
  sekä varainhoitoasetuksen [195] artiklan mukaisesti myönnettyä rahoitusta.
  Väliarviointiin on lisäksi sisällyttävä tiedot vastaanottajien alkuperämaista, yksittäisissä hankkeissa mukana olleiden maiden määrästä ja, jos mahdollista, syntyneiden immateriaalioikeuksien jakautumisesta.
  Komissio voi esittää ehdotuksia tähän asetukseen mahdollisesti tehtäviksi asianmukaisiksi muutoksiksi.

3.   Komissio suorittaa toteutuskauden päätyttyä, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua 31 päivästä joulukuuta
  2027
  , rahaston toteutuksen lopullisen arvioinnin. Lopullisen arviointikertomuksen on sisällettävä toteutuksen tulokset ja rahaston vaikutus, siinä määrin kuin se on mahdollista ajoitus huomioon ottaen. Kyseisessä kertomuksessa, joka perustuu jäsenvaltioiden, assosioituneiden maiden ja tärkeimpien sidosryhmien asiaankuuluvien kuulemisten tuloksiin, arvioidaan etenkin edistymistä 3 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamisessa. Siinä analysoidaan myös muun muassa pk-yritysten ja mid-cap-yritysten rajatylittävää osallistumista rahastosta toteutettuihin hankkeisiin sekä pk-yritysten ja mid-cap-yritysten integroitumista globaaliin arvoketjuun. Arviointiin on lisäksi sisällyttävä tiedot vastaanottajien alkuperämaista ja, jos mahdollista, syntyneiden immateriaalioikeuksien jakautumisesta.

4.   Komissio toimittaa arviointien päätelmät ja niihin tekemät huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.

33 artikla

Tarkastukset

Henkilöiden tai yhteisöjen, mukaan lukien muut kuin unionin toimielinten tai elinten valtuuttamat henkilöt ja yhteisöt, tekemät unionin rahoitusosuuden käyttöä koskevat tarkastukset muodostavat yleisen varmuuden perustan varainhoitoasetuksen [127] artiklan mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa unionin kaikkia tuloja ja menoja koskevat tilit Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan mukaisesti.

34 artikla

Unionin taloudellisten etujen suojaaminen

Jos jokin kolmas maa osallistuu rahastoon kansainväliseen sopimukseen perustuvan päätöksen tai jonkin muun säädöksen nojalla, sen on myönnettävä toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. Euroopan petostentorjuntaviraston tapauksessa näihin oikeuksiin kuuluu oikeus tehdä tutkimuksia, mukaan lukien paikalla suoritettavat todentamiset ja tarkastukset, joista säädetään Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013.

35 artikla

Tiedotus, viestintä ja julkisuus

1.   Unionin rahoituksen vastaanottajien on ilmaistava rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys (erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia) tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa eri kohderyhmille, tiedotusvälineet ja suuri yleisö mukaan lukien.

2.   Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat rahastoa ja sen toimia ja tuloksia. Rahastolle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa komission tiedottamista sikäli kuin painopisteet liittyvät 3 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin.
  Näitä taloudellisia resursseja voidaan käyttää puolustusteollisuuden tilastoja koskeviin hankkeisiin ja tiedonkeruun pilotointia koskeviin hankkeisiin.

V OSASTO

V OSASTO

DELEGOIDUT SÄÄDÖKSET SEKÄ SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

DELEGOIDUT SÄÄDÖKSET SEKÄ SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

36 artikla

Delegoidut säädökset

1.   Siirretään komissiolle tämän asetuksen voimaantulopäivästä määräämättömäksi ajaksi 31 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

2.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 31 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

3.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Edellä olevan 31 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

37 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetus (EU) N:o .../.... (Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma) 1 päivästä tammikuuta 2021.

38 artikla

Siirtymäsäännökset

1.   Tämän asetuksen estämättä voidaan jatkaa tai muuttaa toimia niiden päättämiseen saakka noudattaen [Euroopan puolustusteollista kehittämisohjelmaa koskevaa asetusta] sekä puolustusalan tutkimusta koskevaa valmistelutointa, joita sovelletaan kyseisiin toimiin niiden päättämiseen asti.

2.   Rahaston rahoituspuitteet voivat kattaa myös teknisen ja hallinnollisen avun menoja, jotka ovat tarpeen toteutettaessa siirtyminen rahaston ja sen edeltäjien, [Euroopan puolustusteollista kehittämisohjelmaa koskevan asetuksen] ja puolustusalan tutkimusta koskevan valmistelutoimen mukaisesti hyväksyttyjen toimenpiteiden välillä.

3.   Talousarvioon voidaan 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen kulujen kattamiseksi tarvittaessa sisällyttää määrärahoja myös vuoden 2027 jälkeen, jotta voidaan hallinnoida toimia, joita ei ole saatu päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2027.

39 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2021.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A8-0412/2018).

1

(*1)  Tarkistukset: uusi tai muutettu teksti merkitään lihavoidulla kursiivilla, poistot symbolilla.

*1

(2)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1092, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, Euroopan puolustusteollisen kehittämisohjelman perustamisesta unionin puolustusteollisuuden kilpailukyvyn ja innovointikapasiteetin tukemiseksi (EUVL L 200, 7.8.2018, s. 30).

2

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1092, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, Euroopan puolustusteollisen kehittämisohjelman perustamisesta unionin puolustusteollisuuden kilpailukyvyn ja innovointikapasiteetin tukemiseksi (EUVL L 200, 7.8.2018, s. 30).

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/43/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2009, yhteisön sisällä tapahtuvia puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtoja koskevien ehtojen yksinkertaistamisesta (EUVL L 146, 10.6.2009, s. 1); Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/81/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden tekemien rakennusurakoita sekä tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta puolustus- ja turvallisuusalalla ja direktiivien 2004/17/EY ja 2004/18/EY muuttamisesta (EUVL L 216, 20.8.2009, s. 76).

3

(4)  Neuvoston päätös 2013/755/EU, annettu 25 päivänä marraskuuta 2013, merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin (MMA-assosiaatiopäätös) (EUVL L 344, 19.12.2013, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

5

(6)  Viittaus päivitettävä:
  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1. Sopimus on saatavilla osoitteessa
  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2013.373.01.0001.01.FIN&toc=OJ:C:2013:373:TOC

6

Viittaus päivitettävä:

Sopimus on saatavilla osoitteessa

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2013.373.01.0001.01.FIN&toc=OJ:C:2013:373:TOC

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).

7

(8)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2988/95, annettu 18 päivänä joulukuuta 1995, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta (EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1).

8

(9)  Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).

9

(10)  Neuvoston asetus (EU) 2017/1939, annettu 12 päivänä lokakuuta 2017, tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa (EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/1371, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2017, unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin (EUVL L 198, 28.7.2017, s. 29).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/43/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2009, yhteisön sisällä tapahtuvia puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtoja koskevien ehtojen yksinkertaistamisesta (EUVL L 146, 10.6.2009, s. 1).

12

(13)  Komission päätös (EU, Euratom) 2015/444, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2015, EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevista säännöistä (EUVL L 72, 17.3.2015, s. 53).

13

(14)  Komission suositus 2003/361/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2003, mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36).

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/24/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65).

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/25/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/81/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden tekemien rakennusurakoita sekä tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta puolustus- ja turvallisuusalalla ja direktiivien 2004/17/EY ja 2004/18/EY muuttamisesta (EUVL L 216, 20.8.2009, s. 76).

17

(18)  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

18

(19)  EUVL L 72, 17.3.2015, s. 53.

19

(20)  EUVL L 274, 15.10.2013, s. 1.

20

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/648 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/648

---

P8_TA(2018)0517

Verkkojen Eurooppa -väline ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 12. joulukuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Verkkojen Eurooppa -välineestä ja asetusten (EU) N:o 1316/2013 ja (EU) N:o 283/2014 kumoamisesta (COM(2018)0438 – C8-0255/2018– 2018/0228(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

[Tarkistus 1, ellei toisin ilmoitettu]

(2020/C 388/42)

EUROOPAN PARLAMENTIN TARKISTUKSET (*1)

komission ehdotukseen

Ehdotus

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS EU .../...,

annettu ... päivänä ...kuuta ...,

Verkkojen Eurooppa -välineestä ja asetusten (EU) N:o 1316/2013 ja (EU) N:o 283/2014 kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 172 ja 194 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun saavuttamiseksi ja työpaikkojen luomisen edistämiseksi
  sekä hiilestä irtautumista koskevien pitkän aikavälin sitoumusten noudattamiseksi
  unioni tarvitsee ajanmukaisen
  , multimodaalisen
  ja tehokkaan infrastruktuurin, joka edistää unionin ja sen eri alueiden
  , myös syrjäisten ja syrjäisimpien alueiden, saarialueiden, syrjäseutualueiden ja vuoristoalueiden,
  välisiä yhteyksiä ja yhdentymistä
  liikenne- ja energia-aloilla ja digitaalitaloudessa
  . Näillä yhteyksillä on määrä helpottaa henkilöiden
  , myös liikuntarajoitteisten henkilöiden, sekä
  tavaroiden, pääomien ja palvelujen vapaata liikkuvuutta. Euroopan laajuisilla verkoilla olisi helpotettava rajatylittäviä yhteyksiä, lujitettava taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta sekä edistettävä kilpailukykyisemmän
  ja kestävämmän
  sosiaalisen markkinatalouden luomista ja ilmastonmuutoksen torjuntaa. |
| --- | --- |

(1)

Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun saavuttamiseksi ja työpaikkojen luomisen edistämiseksi
  sekä hiilestä irtautumista koskevien pitkän aikavälin sitoumusten noudattamiseksi
  unioni tarvitsee ajanmukaisen
  , multimodaalisen
  ja tehokkaan infrastruktuurin, joka edistää unionin ja sen eri alueiden
  , myös syrjäisten ja syrjäisimpien alueiden, saarialueiden, syrjäseutualueiden ja vuoristoalueiden,
  välisiä yhteyksiä ja yhdentymistä
  liikenne- ja energia-aloilla ja digitaalitaloudessa
  . Näillä yhteyksillä on määrä helpottaa henkilöiden
  , myös liikuntarajoitteisten henkilöiden, sekä
  tavaroiden, pääomien ja palvelujen vapaata liikkuvuutta. Euroopan laajuisilla verkoilla olisi helpotettava rajatylittäviä yhteyksiä, lujitettava taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta sekä edistettävä kilpailukykyisemmän
  ja kestävämmän
  sosiaalisen markkinatalouden luomista ja ilmastonmuutoksen torjuntaa.

| (2) | Verkkojen Eurooppa -välineen, jäljempänä ”ohjelma”, tavoitteena on nopeuttaa investointeja Euroopan laajuisten verkkojen alalla ja luoda vipuvaikutusta rahoituksen hankkimiseksi sekä julkiselta että yksityiseltä sektorilta samalla, kun parannetaan oikeusvarmuutta ja noudatetaan teknologianeutraaliuden periaatetta. Ohjelman pitäisi auttaa hyödyntämään täysin liikenne- ja energia-alojen ja digitaalitalouden välinen synergia, mikä tehostaisi unionin toimia ja mahdollistaisi käyttöönottokustannusten optimoinnin. |
| --- | --- |

(2)

Verkkojen Eurooppa -välineen, jäljempänä ”ohjelma”, tavoitteena on nopeuttaa investointeja Euroopan laajuisten verkkojen alalla ja luoda vipuvaikutusta rahoituksen hankkimiseksi sekä julkiselta että yksityiseltä sektorilta samalla, kun parannetaan oikeusvarmuutta ja noudatetaan teknologianeutraaliuden periaatetta. Ohjelman pitäisi auttaa hyödyntämään täysin liikenne- ja energia-alojen ja digitaalitalouden välinen synergia, mikä tehostaisi unionin toimia ja mahdollistaisi käyttöönottokustannusten optimoinnin.

| (2 a) | Ohjelmalla olisi edistettävä alueellista saavutettavuutta ja yhteyksiä kaikilla unionin alueilla, mukaan lukien syrjäiset ja syrjäisimmät alueet, saarialueet, syrjäseutualueet, vuoristoalueet ja raja-alueet sekä väestökatoalueet ja harvaan asutut alueet. |
| --- | --- |

(2 a)

Ohjelmalla olisi edistettävä alueellista saavutettavuutta ja yhteyksiä kaikilla unionin alueilla, mukaan lukien syrjäiset ja syrjäisimmät alueet, saarialueet, syrjäseutualueet, vuoristoalueet ja raja-alueet sekä väestökatoalueet ja harvaan asutut alueet.

| (3) | Ohjelmalla olisi
  myös edistettävä EU:n
  ilmastonmuutoksen
  vastaisia toimia sekä tuettava
  ympäristön kannalta kestäviä sekä sosiaalisesti kestäviä hankkeita ja tarvittaessa toimia ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi. Erityisesti olisi vahvistettava ohjelman osuutta Pariisin sopimuksen tavoitteiden, ehdotettujen vuoteen 2030 ulottuvien ilmasto- ja energiatavoitteiden sekä hiilestä irtautumista koskevan pitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseen. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelmalla olisi
  myös edistettävä EU:n
  ilmastonmuutoksen
  vastaisia toimia sekä tuettava
  ympäristön kannalta kestäviä sekä sosiaalisesti kestäviä hankkeita ja tarvittaessa toimia ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi. Erityisesti olisi vahvistettava ohjelman osuutta Pariisin sopimuksen tavoitteiden, ehdotettujen vuoteen 2030 ulottuvien ilmasto- ja energiatavoitteiden sekä hiilestä irtautumista koskevan pitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseen.

| (3 a) | Ohjelmassa olisi taattava korkea avoimuuden taso tarjoamalla pääsy asiaankuuluviin asiakirjoihin erityisesti tapauksissa, joilla hankkeet vaikuttavat ympäristöön ja ihmisten terveyteen. Hankkeiden arviointimenettelyssä olisi myös otettava huomioon sosiaaliset ja koheesiopoliittiset perusteet ja erityisesti paikallisyhteisöjen hyväksyntä. [tark. 82] |
| --- | --- |

(3 a)

Ohjelmassa olisi taattava korkea avoimuuden taso tarjoamalla pääsy asiaankuuluviin asiakirjoihin erityisesti tapauksissa, joilla hankkeet vaikuttavat ympäristöön ja ihmisten terveyteen. Hankkeiden arviointimenettelyssä olisi myös otettava huomioon sosiaaliset ja koheesiopoliittiset perusteet ja erityisesti paikallisyhteisöjen hyväksyntä. [tark. 82]

| (4) | Koska Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoon ja
  seitsemääntoista
  Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen
  tavoitteeseen
  liittyvien unionin sitoumusten vuoksi on tärkeää torjua ilmastonmuutosta, ilmastotoimet olisi valtavirtaistettava tässä asetuksessa siten, että voidaan saavuttaa yleistavoite, jonka mukaan 25 prosenttia EU:n talousarvion menoista käytetään ilmastotavoitteiden tukemiseen (4). Ohjelmasta rahoitettavilta toimilta odotetaan, että 60 prosentilla ohjelman määrärahoista edistetään ilmastotavoitteiden saavuttamista, muun muassa ▌ Rion tunnusmerkkien perusteella. ▌ Menojen ▌, jotka liittyvät
  rautatie- ja vesiliikenneinfrastruktuuriin
  ,
  latausinfrastruktuuriin,
  vaihtoehtoisiin
  ja kestäviin
  polttoaineisiin
  kaikissa liikennemuodoissa, energiatehokkuuteen
  , puhtaaseen kaupunkiliikenteeseen, sähkön siirtoon ja varastointiin, älykkäisiin verkkoihin, hiilidioksidin siirtoon, uusiutuvaan energiaan
  , sisävesiliikenteeseen, multimodaalikuljetuksiin ja kaasuinfrastruktuuriin, olisi oltava ilmastotavoitteiden mukaisia
  . Tähän liittyviä toimia yksilöidään ohjelman valmistelun ja toteuttamisen yhteydessä, ja niitä arvioidaan uudelleen myöhemmissä arviointi- ja tarkasteluprosesseissa. Jotta voidaan ehkäistä infrastruktuurin haavoittuvuus mahdollisille ilmastonmuutoksen pitkän aikavälin vaikutuksille ja varmistaa, että hankkeesta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästökustannukset otetaan mukaan hankkeen taloudelliseen arviointiin, ohjelmasta tuettavien hankkeiden ilmastokestävyys olisi tarvittaessa varmistettava niiden ohjeiden mukaisesti, joita komission olisi laadittava tarvittaessa yhdenmukaisesti muita unionin ohjelmia koskevien ohjeiden kanssa.
  Ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämistä koskevien unionin tavoitteiden ja sitoumusten mukaisesti ohjelmalla kannustetaan liikennemuotosiirtymää kohti kestävämpiä liikennemuotoja, kuten rautateitä, puhdasta kaupunkiliikennettä, meriliikennettä ja sisävesiväyliä. |
| --- | --- |

(4)

Koska Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoon ja
  seitsemääntoista
  Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen
  tavoitteeseen
  liittyvien unionin sitoumusten vuoksi on tärkeää torjua ilmastonmuutosta, ilmastotoimet olisi valtavirtaistettava tässä asetuksessa siten, että voidaan saavuttaa yleistavoite, jonka mukaan 25 prosenttia EU:n talousarvion menoista käytetään ilmastotavoitteiden tukemiseen (4). Ohjelmasta rahoitettavilta toimilta odotetaan, että 60 prosentilla ohjelman määrärahoista edistetään ilmastotavoitteiden saavuttamista, muun muassa ▌ Rion tunnusmerkkien perusteella. ▌ Menojen ▌, jotka liittyvät
  rautatie- ja vesiliikenneinfrastruktuuriin
  ,
  latausinfrastruktuuriin,
  vaihtoehtoisiin
  ja kestäviin
  polttoaineisiin
  kaikissa liikennemuodoissa, energiatehokkuuteen
  , puhtaaseen kaupunkiliikenteeseen, sähkön siirtoon ja varastointiin, älykkäisiin verkkoihin, hiilidioksidin siirtoon, uusiutuvaan energiaan
  , sisävesiliikenteeseen, multimodaalikuljetuksiin ja kaasuinfrastruktuuriin, olisi oltava ilmastotavoitteiden mukaisia
  . Tähän liittyviä toimia yksilöidään ohjelman valmistelun ja toteuttamisen yhteydessä, ja niitä arvioidaan uudelleen myöhemmissä arviointi- ja tarkasteluprosesseissa. Jotta voidaan ehkäistä infrastruktuurin haavoittuvuus mahdollisille ilmastonmuutoksen pitkän aikavälin vaikutuksille ja varmistaa, että hankkeesta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästökustannukset otetaan mukaan hankkeen taloudelliseen arviointiin, ohjelmasta tuettavien hankkeiden ilmastokestävyys olisi tarvittaessa varmistettava niiden ohjeiden mukaisesti, joita komission olisi laadittava tarvittaessa yhdenmukaisesti muita unionin ohjelmia koskevien ohjeiden kanssa.
  Ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämistä koskevien unionin tavoitteiden ja sitoumusten mukaisesti ohjelmalla kannustetaan liikennemuotosiirtymää kohti kestävämpiä liikennemuotoja, kuten rautateitä, puhdasta kaupunkiliikennettä, meriliikennettä ja sisävesiväyliä.

| (5) | Jotta voidaan noudattaa tiettyjen ilman epäpuhtauksien kansallisten päästöjen vähentämisestä, direktiivin 2003/35/EY muuttamisesta sekä direktiivin 2001/81/EY kumoamisesta annetun direktiivin 2016/2284/EU 11 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädettyjä raportointivaatimuksia, jotka koskevat unionin varojen käyttöönottoa tukemaan direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettuja toimenpiteitä, tämän direktiivin mukaisten päästöjen tai ilman epäpuhtauksien vähennysten kustannuksia seurataan. |
| --- | --- |

(5)

Jotta voidaan noudattaa tiettyjen ilman epäpuhtauksien kansallisten päästöjen vähentämisestä, direktiivin 2003/35/EY muuttamisesta sekä direktiivin 2001/81/EY kumoamisesta annetun direktiivin 2016/2284/EU 11 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädettyjä raportointivaatimuksia, jotka koskevat unionin varojen käyttöönottoa tukemaan direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettuja toimenpiteitä, tämän direktiivin mukaisten päästöjen tai ilman epäpuhtauksien vähennysten kustannuksia seurataan.

| (6) | Yksi tämän ohjelman tärkeistä tavoitteista on lisätä synergiaa
  ja täydentävyyttä
  liikenteen, energian ja digitaalitalouden välillä. Tätä varten
  työohjelmilla
  voidaan puuttua
  tehokkaasti
  tiettyihin tukitoimien aloihin, joita ovat esimerkiksi verkotettu ja automatisoitu liikkuvuus tai
  kestävät
  vaihtoehtoiset polttoaineet
  , mukaan lukien asiaankuuluva infrastruktuuri kaikille liikennemuodoille tai yhteinen rajatylittävä infrastruktuuri, ja niillä olisi lisättävä joustavuutta näiden alojen taloudellisen tuen yhdistämiseksi
  .
  Digitaalisen viestinnän mahdollistaminen voisi olla olennainen osa yhteistä etua koskevaa hanketta energian ja liikenteen aloilla.
  Kullakin alalla olisi ohjelman mukaisesti voitava pitää avustuskelpoisina
  synergiatekijöitä
  toiselta alalta, jos tällainen lähestymistapa parantaa investoinnin sosioekonomista hyötyä. Alojen väliseen synergiaan olisi kannustettava toimien valinnan myöntämisperusteissa
  sekä lisäämällä yhteisrahoitusta
  . |
| --- | --- |

(6)

Yksi tämän ohjelman tärkeistä tavoitteista on lisätä synergiaa
  ja täydentävyyttä
  liikenteen, energian ja digitaalitalouden välillä. Tätä varten
  työohjelmilla
  voidaan puuttua
  tehokkaasti
  tiettyihin tukitoimien aloihin, joita ovat esimerkiksi verkotettu ja automatisoitu liikkuvuus tai
  kestävät
  vaihtoehtoiset polttoaineet
  , mukaan lukien asiaankuuluva infrastruktuuri kaikille liikennemuodoille tai yhteinen rajatylittävä infrastruktuuri, ja niillä olisi lisättävä joustavuutta näiden alojen taloudellisen tuen yhdistämiseksi
  .
  Digitaalisen viestinnän mahdollistaminen voisi olla olennainen osa yhteistä etua koskevaa hanketta energian ja liikenteen aloilla.
  Kullakin alalla olisi ohjelman mukaisesti voitava pitää avustuskelpoisina
  synergiatekijöitä
  toiselta alalta, jos tällainen lähestymistapa parantaa investoinnin sosioekonomista hyötyä. Alojen väliseen synergiaan olisi kannustettava toimien valinnan myöntämisperusteissa
  sekä lisäämällä yhteisrahoitusta
  .

| (7) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1315/2013 (5) vahvistetuissa Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) suuntaviivoissa, jäljempänä ”TEN-T-suuntaviivat”, yksilöidään TEN-T-verkon infrastruktuuri, täsmennetään siltä edellytettävät vaatimukset sekä säädetään täytäntöönpanoa koskevista toimenpiteistä. Näiden suuntaviivojen mukaisesti ydinverkko olisi saatava valmiiksi vuoteen 2030 mennessä siten, että luodaan uutta infrastruktuuria ja parannetaan merkittävästi olemassa olevan infrastruktuurin tasoa ja palautetaan sitä ennalleen. |
| --- | --- |

(7)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1315/2013 (5) vahvistetuissa Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) suuntaviivoissa, jäljempänä ”TEN-T-suuntaviivat”, yksilöidään TEN-T-verkon infrastruktuuri, täsmennetään siltä edellytettävät vaatimukset sekä säädetään täytäntöönpanoa koskevista toimenpiteistä. Näiden suuntaviivojen mukaisesti ydinverkko olisi saatava valmiiksi vuoteen 2030 mennessä siten, että luodaan uutta infrastruktuuria ja parannetaan merkittävästi olemassa olevan infrastruktuurin tasoa ja palautetaan sitä ennalleen.

| (7 a) | Ohjelmasta rahoitettavien toimien, jotka edistävät yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämistä liikennealalla, olisi perustuttava kaikkien liikennemuotojen täydentävyyteen, jotta voidaan tarjota tehokkaita, yhteenliitettyjä ja multimodaalisia verkkoja, joilla taataan yhteydet kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

(7 a)

Ohjelmasta rahoitettavien toimien, jotka edistävät yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämistä liikennealalla, olisi perustuttava kaikkien liikennemuotojen täydentävyyteen, jotta voidaan tarjota tehokkaita, yhteenliitettyjä ja multimodaalisia verkkoja, joilla taataan yhteydet kaikkialla unionissa.

| (8) | TEN-T-suuntaviivoissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi on tarpeen tukea ensi sijassa
  käynnissä olevien TEN-T-hankkeiden sekä
  rajatylittävien yhteyksien,
  pullonkaulojen, horisontaalisten painopisteiden,
  puuttuvien yhteyksien
  ja kaupunkisolmukohtien
  toteuttamista sekä varmistaa tarvittaessa, että tuetut toimet ovat yhdenmukaisia asetuksen (EU) N:o 1315/2013 47 artiklan mukaisesti laadittujen käytäviä koskevien työsuunnitelmien kanssa ja vastaavat verkon yleistä kehittämistä toimintavarmuuden ja yhteentoimivuuden osalta. |
| --- | --- |

(8)

TEN-T-suuntaviivoissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi on tarpeen tukea ensi sijassa
  käynnissä olevien TEN-T-hankkeiden sekä
  rajatylittävien yhteyksien,
  pullonkaulojen, horisontaalisten painopisteiden,
  puuttuvien yhteyksien
  ja kaupunkisolmukohtien
  toteuttamista sekä varmistaa tarvittaessa, että tuetut toimet ovat yhdenmukaisia asetuksen (EU) N:o 1315/2013 47 artiklan mukaisesti laadittujen käytäviä koskevien työsuunnitelmien kanssa ja vastaavat verkon yleistä kehittämistä toimintavarmuuden ja yhteentoimivuuden osalta.

| (8 a) | Joissain tapauksissa yhden jäsenvaltion alueella toteutetuilla hankkeilla on merkittävä rajatylittävä vaikutus ja ne luovat kansalliset rajat ylittävää arvoa parantamalla rajatylittäviä yhteyksiä rannikolla tai parantamalla laajemmin yhteyksiä sisämaan talouteen yli kansallisten rajojen. Hankkeet, joilla osoitetaan olevan tällainen vaikutus, olisi tämän vuoksi katsottava rajatylittäviksi. |
| --- | --- |

(8 a)

Joissain tapauksissa yhden jäsenvaltion alueella toteutetuilla hankkeilla on merkittävä rajatylittävä vaikutus ja ne luovat kansalliset rajat ylittävää arvoa parantamalla rajatylittäviä yhteyksiä rannikolla tai parantamalla laajemmin yhteyksiä sisämaan talouteen yli kansallisten rajojen. Hankkeet, joilla osoitetaan olevan tällainen vaikutus, olisi tämän vuoksi katsottava rajatylittäviksi.

| (8 b) | Jotta voidaan ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamiseen liittyvät poikkeukselliset olosuhteet, olisi varmistettava Irlannin yhteydet manner-Eurooppaan muuttamalla TEN-T-käytävien reittiä ja koostumusta siten, että niihin sisällytetään Irlannin ja mantereen ydinverkon ja kattavan verkon satamien väliset meriyhteydet. |
| --- | --- |

(8 b)

Jotta voidaan ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamiseen liittyvät poikkeukselliset olosuhteet, olisi varmistettava Irlannin yhteydet manner-Eurooppaan muuttamalla TEN-T-käytävien reittiä ja koostumusta siten, että niihin sisällytetään Irlannin ja mantereen ydinverkon ja kattavan verkon satamien väliset meriyhteydet.

| (9) | Jotta voidaan ottaa huomioon lisääntyvät liikennevirrat ja verkon kehittyminen, ydinverkon käytävien suuntausta, ennalta yksilöityjä osuuksia
  ja niiden kapasiteettia
  olisi mukautettava.
  Tällaiset ydinverkon mukautukset eivät saisi haitata sen valmistumista vuoteen 2030 mennessä, niiden olisi parannettava käytävien kattavuutta EU:n alueella, ja niiden
  olisi oltava oikeasuhteisia, jotta voidaan säilyttää käytävien kehittämisen ja koordinoinnin johdonmukaisuus ja tehokkuus. Sen vuoksi ydinverkon käytävien pituutta ei pitäisi lisätä yli 15 prosentilla.
  Kattavan verkon kehittymistä täytyy seurata ja arvioida, jotta voidaan taata osuuksien merkittävyys. |
| --- | --- |

(9)

Jotta voidaan ottaa huomioon lisääntyvät liikennevirrat ja verkon kehittyminen, ydinverkon käytävien suuntausta, ennalta yksilöityjä osuuksia
  ja niiden kapasiteettia
  olisi mukautettava.
  Tällaiset ydinverkon mukautukset eivät saisi haitata sen valmistumista vuoteen 2030 mennessä, niiden olisi parannettava käytävien kattavuutta EU:n alueella, ja niiden
  olisi oltava oikeasuhteisia, jotta voidaan säilyttää käytävien kehittämisen ja koordinoinnin johdonmukaisuus ja tehokkuus. Sen vuoksi ydinverkon käytävien pituutta ei pitäisi lisätä yli 15 prosentilla.
  Kattavan verkon kehittymistä täytyy seurata ja arvioida, jotta voidaan taata osuuksien merkittävyys.

| (10) | On tarpeen edistää
  julkisia ja yksityisiä
  investointeja älykkääseen,
  yhteentoimivaan,
  kestävään,
  multimodaaliseen,
  osallistavaan,
  liikuntarajoitteisten henkilöiden kannalta esteettömään,
  turvalliseen ja turvattuun liikkuvuuteen kaikkialla unionissa
  ja kaikkien liikennemuotojen
  osalta. Komissio antoi vuonna 2017 tiedonannon ”Eurooppa liikkeellä” (6). Siinä esitettiin laaja valikoima aloitteita, joiden tavoitteena oli tehdä liikenteestä turvallisempaa, kannustaa ottamaan käyttöön älykkäitä tiemaksujärjestelmiä, vähentää hiilidioksidipäästöjä, ilmansaasteita ja ruuhkia, edistää verkottunutta ja automatisoitua liikkumista sekä turvata työntekijöille asianmukaiset olosuhteet ja lepoajat. Näihin aloitteisiin olisi varattava unionin rahoitustukea, tarvittaessa myös tämän ohjelman kautta
  , esimerkiksi älykkäiden ajopiirtureiden käyttöönoton ja niiden jälkiasennusten vauhdittamiseksi
  . |
| --- | --- |

(10)

On tarpeen edistää
  julkisia ja yksityisiä
  investointeja älykkääseen,
  yhteentoimivaan,
  kestävään,
  multimodaaliseen,
  osallistavaan,
  liikuntarajoitteisten henkilöiden kannalta esteettömään,
  turvalliseen ja turvattuun liikkuvuuteen kaikkialla unionissa
  ja kaikkien liikennemuotojen
  osalta. Komissio antoi vuonna 2017 tiedonannon ”Eurooppa liikkeellä” (6). Siinä esitettiin laaja valikoima aloitteita, joiden tavoitteena oli tehdä liikenteestä turvallisempaa, kannustaa ottamaan käyttöön älykkäitä tiemaksujärjestelmiä, vähentää hiilidioksidipäästöjä, ilmansaasteita ja ruuhkia, edistää verkottunutta ja automatisoitua liikkumista sekä turvata työntekijöille asianmukaiset olosuhteet ja lepoajat. Näihin aloitteisiin olisi varattava unionin rahoitustukea, tarvittaessa myös tämän ohjelman kautta
  , esimerkiksi älykkäiden ajopiirtureiden käyttöönoton ja niiden jälkiasennusten vauhdittamiseksi
  .

| (11) | TEN-T-suuntaviivoissa edellytetään uusien teknologioiden ja innovoinnin osalta, että TEN-T mahdollistaa hiilestä irtautumisen kaikissa liikennemuodoissa edistämällä energiatehokkuutta ja vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä
  noudattaen teknologianeutraaliuden periaatetta
  . Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/94/EU (7) luodaan yhteinen toimenpidekehys vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotolle unionissa
  kaikkien liikennemuotojen osalta
  , jotta voidaan
  vähentää mahdollisimman paljon
  liikenteen
  riippuvuutta fossiilisista polttoaineista
  ja lieventää liikenteen
  ympäristö- ja ilmastovaikutuksia
  . Lisäksi kyseisessä direktiivissä jäsenvaltioiden edellytetään varmistavan, että julkisia lataus- ja tankkauspisteitä on saatavilla viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025. Marraskuussa 2017 annettujen komission ehdotusten (8) mukaan tarvitaan laaja joukko toimenpiteitä, joilla edistetään vähäpäästöistä liikkuvuutta, mukaan lukien rahoitustuki, jos markkinaolosuhteet eivät tarjoa riittävästi kannustimia. |
| --- | --- |

(11)

TEN-T-suuntaviivoissa edellytetään uusien teknologioiden ja innovoinnin osalta, että TEN-T mahdollistaa hiilestä irtautumisen kaikissa liikennemuodoissa edistämällä energiatehokkuutta ja vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä
  noudattaen teknologianeutraaliuden periaatetta
  . Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/94/EU (7) luodaan yhteinen toimenpidekehys vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotolle unionissa
  kaikkien liikennemuotojen osalta
  , jotta voidaan
  vähentää mahdollisimman paljon
  liikenteen
  riippuvuutta fossiilisista polttoaineista
  ja lieventää liikenteen
  ympäristö- ja ilmastovaikutuksia
  . Lisäksi kyseisessä direktiivissä jäsenvaltioiden edellytetään varmistavan, että julkisia lataus- ja tankkauspisteitä on saatavilla viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025. Marraskuussa 2017 annettujen komission ehdotusten (8) mukaan tarvitaan laaja joukko toimenpiteitä, joilla edistetään vähäpäästöistä liikkuvuutta, mukaan lukien rahoitustuki, jos markkinaolosuhteet eivät tarjoa riittävästi kannustimia.

| (12) | Antamassaan tiedonannossa ”Kestävä liikkuvuus Euroopassa: turvallinen, verkottunut ja puhdas liikenne” (9) komissio korosti, että ajoneuvojen automatisoinnin ja edistyneiden yhteyksien ansiosta ajoneuvoista tulee turvallisempia ja paremmin yhteiskäyttöön soveltuvia, minkä vuoksi ne tulevat olemaan myös paremmin kaikkien saatavilla, mukaan lukien esimerkiksi vanhukset ja
  liikuntarajoitteiset henkilöt
  , jotka nykyisin voivat olla liikkuvuuspalvelujen saavuttamattomissa. Samassa yhteydessä komissio esitti tieliikenneturvallisuutta koskevan EU:n strategisen toimintasuunnitelman ja ehdotti tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinnasta annetun direktiivin 2008/96/EY tarkistamista.
  Samaan tapaan myös muut säädökset, kuten Euroopan laajuisen tieverkon tunnelien turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista annettu direktiivi 2004/54/EY, täytyy mukauttaa uusiin liikennealan turvallisuutta ja digitalisointia koskeviin standardeihin. Turvallisuuden parantamisen pitää olla etusijalla myös rautatiealalla. Erityisen tärkeitä ovat investoinnit rautatieristeysten turvallisuuteen (eli merkkivalolaitteisiin ja infrastruktuurin parantamiseen). Vuonna 2012 EU:n 114 000 tasoristeyksessä tapahtui 573 merkittävää onnettomuutta, joissa kuoli 369 henkilöä ja loukkaantui vakavasti 339 henkilöä (Euroopan rautatievirasto, raportti vuodelta 2014). Siksi olisi yksilöitävä EU:n laajuisesti tasoristeykset, joista aiheutuu huomattava turvallisuusriski, jotta voidaan investoida infrastruktuurin parantamiseen. Pitkällä aikavälillä tällainen infrastruktuuri olisi korvattava silloilla ja alikulkutunneleilla. |
| --- | --- |

(12)

Antamassaan tiedonannossa ”Kestävä liikkuvuus Euroopassa: turvallinen, verkottunut ja puhdas liikenne” (9) komissio korosti, että ajoneuvojen automatisoinnin ja edistyneiden yhteyksien ansiosta ajoneuvoista tulee turvallisempia ja paremmin yhteiskäyttöön soveltuvia, minkä vuoksi ne tulevat olemaan myös paremmin kaikkien saatavilla, mukaan lukien esimerkiksi vanhukset ja
  liikuntarajoitteiset henkilöt
  , jotka nykyisin voivat olla liikkuvuuspalvelujen saavuttamattomissa. Samassa yhteydessä komissio esitti tieliikenneturvallisuutta koskevan EU:n strategisen toimintasuunnitelman ja ehdotti tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinnasta annetun direktiivin 2008/96/EY tarkistamista.
  Samaan tapaan myös muut säädökset, kuten Euroopan laajuisen tieverkon tunnelien turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista annettu direktiivi 2004/54/EY, täytyy mukauttaa uusiin liikennealan turvallisuutta ja digitalisointia koskeviin standardeihin. Turvallisuuden parantamisen pitää olla etusijalla myös rautatiealalla. Erityisen tärkeitä ovat investoinnit rautatieristeysten turvallisuuteen (eli merkkivalolaitteisiin ja infrastruktuurin parantamiseen). Vuonna 2012 EU:n 114 000 tasoristeyksessä tapahtui 573 merkittävää onnettomuutta, joissa kuoli 369 henkilöä ja loukkaantui vakavasti 339 henkilöä (Euroopan rautatievirasto, raportti vuodelta 2014). Siksi olisi yksilöitävä EU:n laajuisesti tasoristeykset, joista aiheutuu huomattava turvallisuusriski, jotta voidaan investoida infrastruktuurin parantamiseen. Pitkällä aikavälillä tällainen infrastruktuuri olisi korvattava silloilla ja alikulkutunneleilla.

| (13) | Jotta voidaan tehostaa liikennehankkeiden toteuttamista verkon vähemmän kehittyneissä osissa, ohjelmaan olisi siirrettävä koheesiorahastosta varoja liikennehankkeiden rahoittamiseen koheesiorahaston tukeen oikeutetuissa jäsenvaltioissa. Rahoituskelpoisten hankkeiden valinta olisi alkuvaiheessa ▌ toteutettava noudattaen koheesiorahaston kansallista määrärahajakoa.
  Alkuvaiheen lopussa ohjelmaan siirretyt varat, joita ei ole osoitettu johonkin liikenteen infrastruktuurihankkeeseen,
  olisi jaettava kilpailun pohjalta etupäässä rajatylittäville ja puuttuvien yhteyksien rakentamista koskeville hankkeille jäsenvaltioissa, jotka voivat saada rahoitusta koheesiorahastosta. Komission olisi tuettava koheesiorahastosta saatavaan rahoitukseen oikeutettuja jäsenvaltioita niiden pyrkiessä laatimaan asianmukaisia hankejatkumoita, erityisesti parantamalla asianomaisten julkishallintojen institutionaalisia valmiuksia. |
| --- | --- |

(13)

Jotta voidaan tehostaa liikennehankkeiden toteuttamista verkon vähemmän kehittyneissä osissa, ohjelmaan olisi siirrettävä koheesiorahastosta varoja liikennehankkeiden rahoittamiseen koheesiorahaston tukeen oikeutetuissa jäsenvaltioissa. Rahoituskelpoisten hankkeiden valinta olisi alkuvaiheessa ▌ toteutettava noudattaen koheesiorahaston kansallista määrärahajakoa.
  Alkuvaiheen lopussa ohjelmaan siirretyt varat, joita ei ole osoitettu johonkin liikenteen infrastruktuurihankkeeseen,
  olisi jaettava kilpailun pohjalta etupäässä rajatylittäville ja puuttuvien yhteyksien rakentamista koskeville hankkeille jäsenvaltioissa, jotka voivat saada rahoitusta koheesiorahastosta. Komission olisi tuettava koheesiorahastosta saatavaan rahoitukseen oikeutettuja jäsenvaltioita niiden pyrkiessä laatimaan asianmukaisia hankejatkumoita, erityisesti parantamalla asianomaisten julkishallintojen institutionaalisia valmiuksia.

| (14) | Siviili- ja puolustusalan
  liikkuvuuden parantamisesta Euroopan unionissa marraskuussa 2017 annetun yhteisen tiedonannon (10) jälkeen komissio ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja hyväksyivät 28 päivänä maaliskuuta 2018 sotilaallista liikkuvuutta koskevan toimintasuunnitelman (11), jossa korostettiin, että liikenneinfrastruktuuripolitiikka tarjoaa hyvän tilaisuuden parantaa synergioita puolustustarpeiden ja TEN-T-verkon välillä
  siten, että yleistavoitteena on parantaa liikkuvuutta kaikkialla unionia
  . Toimintasuunnitelmassa todetaan, että neuvostoa pyydetään käsittelemään ja hyväksymään liikenneinfrastruktuuriin liittyvät sotilaalliset vaatimukset vuoden 2018 puoliväliin mennessä ja että vuoteen 2019 mennessä komission yksiköt määrittelevät
  myös infrastruktuurin (siviili- ja puolustusalan) kaksikäyttöön
  soveltuvat Euroopan laajuisen liikenneverkon osat, mukaan lukien
  sellaiset osat, joissa nykyistä infrastruktuuria on mahdollista parantaa
  .
  Infrastruktuuri on aina kaksikäyttöistä.
  Unionin rahoitus kaksikäyttöhankkeiden täytäntöönpanoon olisi toteutettava tämän ohjelman kautta työohjelmilla
  sellaisten mitattavissa olevien toimien avulla, jotka täyttävät
  sovellettavat vaatimukset siten kuin työohjelman yhteydessä määritellään. |
| --- | --- |

(14)

Siviili- ja puolustusalan
  liikkuvuuden parantamisesta Euroopan unionissa marraskuussa 2017 annetun yhteisen tiedonannon (10) jälkeen komissio ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja hyväksyivät 28 päivänä maaliskuuta 2018 sotilaallista liikkuvuutta koskevan toimintasuunnitelman (11), jossa korostettiin, että liikenneinfrastruktuuripolitiikka tarjoaa hyvän tilaisuuden parantaa synergioita puolustustarpeiden ja TEN-T-verkon välillä
  siten, että yleistavoitteena on parantaa liikkuvuutta kaikkialla unionia
  . Toimintasuunnitelmassa todetaan, että neuvostoa pyydetään käsittelemään ja hyväksymään liikenneinfrastruktuuriin liittyvät sotilaalliset vaatimukset vuoden 2018 puoliväliin mennessä ja että vuoteen 2019 mennessä komission yksiköt määrittelevät
  myös infrastruktuurin (siviili- ja puolustusalan) kaksikäyttöön
  soveltuvat Euroopan laajuisen liikenneverkon osat, mukaan lukien
  sellaiset osat, joissa nykyistä infrastruktuuria on mahdollista parantaa
  .
  Infrastruktuuri on aina kaksikäyttöistä.
  Unionin rahoitus kaksikäyttöhankkeiden täytäntöönpanoon olisi toteutettava tämän ohjelman kautta työohjelmilla
  sellaisten mitattavissa olevien toimien avulla, jotka täyttävät
  sovellettavat vaatimukset siten kuin työohjelman yhteydessä määritellään.

| (14 a) | Siviili- ja puolustusalan liikkuvuutta unionissa koskevan toimintasuunnitelman laatiminen on osa liikkuvuuden parantamista EU:ssa koskevaa yleistä tavoitetta. Samalla se vastaa logistiikkaa ja liikkuvuutta koskeviin haasteisiin, jotka esitetään unionin yhteisessä turvallisuus- ja puolustuspolitiikassa (YTPP). Tässä tarkoituksessa on tärkeää yhdenmukaistaa rajatylittävät standardit ja tullimääräykset sekä hallinto- ja lainsäädäntömenettelyt. EU:n yhteisyrityksillä on tärkeä rooli muun muassa sekä Verkkojen Eurooppa -välinettä että siviili- ja puolustusalan liikkuvuutta koskevaa toimintasuunnitelmaa koskevien hallinto- ja lainsäädäntömenettelyjen yhdenmukaistamisessa. Siviili- ja puolustusalan liikkuvuus edistää Verkkojen Eurooppa -välineen kehittämistä, erityisesti talousarvioon liittyvien seikkojen ja uusiin ja tuleviin tarpeisiin vastaamiseksi toteutettavien toimenpiteiden osalta. |
| --- | --- |

(14 a)

Siviili- ja puolustusalan liikkuvuutta unionissa koskevan toimintasuunnitelman laatiminen on osa liikkuvuuden parantamista EU:ssa koskevaa yleistä tavoitetta. Samalla se vastaa logistiikkaa ja liikkuvuutta koskeviin haasteisiin, jotka esitetään unionin yhteisessä turvallisuus- ja puolustuspolitiikassa (YTPP). Tässä tarkoituksessa on tärkeää yhdenmukaistaa rajatylittävät standardit ja tullimääräykset sekä hallinto- ja lainsäädäntömenettelyt. EU:n yhteisyrityksillä on tärkeä rooli muun muassa sekä Verkkojen Eurooppa -välinettä että siviili- ja puolustusalan liikkuvuutta koskevaa toimintasuunnitelmaa koskevien hallinto- ja lainsäädäntömenettelyjen yhdenmukaistamisessa. Siviili- ja puolustusalan liikkuvuus edistää Verkkojen Eurooppa -välineen kehittämistä, erityisesti talousarvioon liittyvien seikkojen ja uusiin ja tuleviin tarpeisiin vastaamiseksi toteutettavien toimenpiteiden osalta.

| (15) | Tiedonannossaan ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa” (12) komissio toi esiin syrjäisimpien alueiden erityisiä
  liikenteeseen, energiaan ja digitaalitalouteen liittyviä tarpeita
  ja korosti, että näihin tarpeisiin vastaamiseksi tarvitaan
  asianmukaista
  unionin rahoitusta, myös tästä ohjelmasta
  , siten, että sovelletaan enintään 85 prosentin yhteisrahoitusosuuksia
  . |
| --- | --- |

(15)

Tiedonannossaan ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa” (12) komissio toi esiin syrjäisimpien alueiden erityisiä
  liikenteeseen, energiaan ja digitaalitalouteen liittyviä tarpeita
  ja korosti, että näihin tarpeisiin vastaamiseksi tarvitaan
  asianmukaista
  unionin rahoitusta, myös tästä ohjelmasta
  , siten, että sovelletaan enintään 85 prosentin yhteisrahoitusosuuksia
  .

| (16) | Ottaen huomioon merkittävät investoinnit, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan edetä kohti koko TEN-T-ydinverkon toteuttamista vuoteen 2030 mennessä (arviolta 350 miljardia euroa vuosina 2021–2027) ja kattavan TEN-T-verkon toteuttamista vuoteen 2050 mennessä, sekä hiilestä irtautumisen, digitalisaation ja kaupunkiliikenteen vaatimat investoinnit (arviolta 700 miljardia euroa vuosina 2021–2027) on syytä
  säilyttää liikennealan määrärahat asianmukaisella tasolla, joka vastaa ohjelmakauden 2014–2020 alussa varattuja määrärahoja, ja
  varmistaa unionin rahoitusohjelmien ja -välineiden mahdollisimman tehokas käyttö ja siten maksimoida unionin tukemien investointien lisäarvo. Tämä olisi saavutettavissa virtaviivaistamalla investointiprosessi ja mahdollistamalla näkyvyys liikenteen hankejatkumossa sekä johdonmukaisuus asiaankuuluvissa unionin ohjelmissa, erityisesti Verkkojen Eurooppa -välineessä, Euroopan aluekehitysrahastossa (EAKR), koheesiorahastossa ja InvestEU-rahastossa. Tarvittaessa olisi erityisesti otettava huomioon mahdollistavat edellytykset, jotka luetellaan [Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä ja rahoitussäännöistä sekä turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista rahoitussäännöistä] annetun asetuksen (EU) XXX liitteessä IV. |
| --- | --- |

(16)

Ottaen huomioon merkittävät investoinnit, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan edetä kohti koko TEN-T-ydinverkon toteuttamista vuoteen 2030 mennessä (arviolta 350 miljardia euroa vuosina 2021–2027) ja kattavan TEN-T-verkon toteuttamista vuoteen 2050 mennessä, sekä hiilestä irtautumisen, digitalisaation ja kaupunkiliikenteen vaatimat investoinnit (arviolta 700 miljardia euroa vuosina 2021–2027) on syytä
  säilyttää liikennealan määrärahat asianmukaisella tasolla, joka vastaa ohjelmakauden 2014–2020 alussa varattuja määrärahoja, ja
  varmistaa unionin rahoitusohjelmien ja -välineiden mahdollisimman tehokas käyttö ja siten maksimoida unionin tukemien investointien lisäarvo. Tämä olisi saavutettavissa virtaviivaistamalla investointiprosessi ja mahdollistamalla näkyvyys liikenteen hankejatkumossa sekä johdonmukaisuus asiaankuuluvissa unionin ohjelmissa, erityisesti Verkkojen Eurooppa -välineessä, Euroopan aluekehitysrahastossa (EAKR), koheesiorahastossa ja InvestEU-rahastossa. Tarvittaessa olisi erityisesti otettava huomioon mahdollistavat edellytykset, jotka luetellaan [Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä ja rahoitussäännöistä sekä turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista rahoitussäännöistä] annetun asetuksen (EU) XXX liitteessä IV.

| (17) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 347/2013 (13) yksilöidään Euroopan laajuiset ensisijaiset energiainfrastruktuurit, joiden toteuttaminen on olennaisen tärkeää unionin energia- ja ilmastopoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi, yksilöidään yhteistä etua koskevia hankkeita, jotka ovat tarpeen näiden ensisijaisten infrastruktuurien toteuttamiseksi, sekä säädetään lupien myöntämistä, julkisen sektorin osallistumista ja sääntelyä koskevista toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on nopeuttaa ja/tai helpottaa tällaisten hankkeiden toteuttamista, mukaan lukien perusteet, joilla määritetään näiden hankkeiden kelpoisuus saada unionin rahoitustukea.
  Luetteloa yhteistä etua koskevista hankkeista ja TEN-E-suuntaviivoja olisi tarkistettava, jotta voitaisiin ottaa huomioon Pariisin sopimuksen tavoitteet sekä vuotta 2030 ja sen jälkeistä aikaa koskevat unionin ilmasto- ja energiatavoitteet. |
| --- | --- |

(17)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 347/2013 (13) yksilöidään Euroopan laajuiset ensisijaiset energiainfrastruktuurit, joiden toteuttaminen on olennaisen tärkeää unionin energia- ja ilmastopoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi, yksilöidään yhteistä etua koskevia hankkeita, jotka ovat tarpeen näiden ensisijaisten infrastruktuurien toteuttamiseksi, sekä säädetään lupien myöntämistä, julkisen sektorin osallistumista ja sääntelyä koskevista toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on nopeuttaa ja/tai helpottaa tällaisten hankkeiden toteuttamista, mukaan lukien perusteet, joilla määritetään näiden hankkeiden kelpoisuus saada unionin rahoitustukea.
  Luetteloa yhteistä etua koskevista hankkeista ja TEN-E-suuntaviivoja olisi tarkistettava, jotta voitaisiin ottaa huomioon Pariisin sopimuksen tavoitteet sekä vuotta 2030 ja sen jälkeistä aikaa koskevat unionin ilmasto- ja energiatavoitteet.

| (18) | Direktiivissä [uudelleen laadittu uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi] painotetaan tarvetta luoda puitteet, jotka mahdollistavat unionin varojen tehostetun käytön. Erityisesti mainitaan toimet uusiutuvaa energiaa koskevan yhteistyön tukemiseksi yli rajojen. |
| --- | --- |

(18)

Direktiivissä [uudelleen laadittu uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi] painotetaan tarvetta luoda puitteet, jotka mahdollistavat unionin varojen tehostetun käytön. Erityisesti mainitaan toimet uusiutuvaa energiaa koskevan yhteistyön tukemiseksi yli rajojen.

| (19) | Verkkoinfrastruktuurin täydentäminen on edelleen keskeinen tekijä uusiutuvaa energiaa koskevassa kehitystyössä, ja uusiutuvaa energiaa koskevan rajatylittävän yhteistyön mukaan ottaminen
  ja älykkään ja tehokkaan energiajärjestelmän kehittäminen, mukaan lukien varastointia ja kysynnänohjausta koskevat ratkaisut, jotka auttavat tasapainottamaan verkkoa, vastaavat
  Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille -aloitteen yhteydessä omaksuttua lähestymistapaa, jossa tarkoituksena on yhteisvastuullisesti saavuttaa uusiutuvan energian tavoite vuoteen 2030 mennessä, sekä hiilestä irtautumisen pitkän aikavälin tavoitteiden myötä muuttunutta toimintapoliittista ympäristöä
  , jolla varmistetaan oikeudenmukainen ja asianmukainen sosiaalinen siirtymä
  . |
| --- | --- |

(19)

Verkkoinfrastruktuurin täydentäminen on edelleen keskeinen tekijä uusiutuvaa energiaa koskevassa kehitystyössä, ja uusiutuvaa energiaa koskevan rajatylittävän yhteistyön mukaan ottaminen
  ja älykkään ja tehokkaan energiajärjestelmän kehittäminen, mukaan lukien varastointia ja kysynnänohjausta koskevat ratkaisut, jotka auttavat tasapainottamaan verkkoa, vastaavat
  Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille -aloitteen yhteydessä omaksuttua lähestymistapaa, jossa tarkoituksena on yhteisvastuullisesti saavuttaa uusiutuvan energian tavoite vuoteen 2030 mennessä, sekä hiilestä irtautumisen pitkän aikavälin tavoitteiden myötä muuttunutta toimintapoliittista ympäristöä
  , jolla varmistetaan oikeudenmukainen ja asianmukainen sosiaalinen siirtymä
  .

| (20) | Innovatiivinen infrastruktuuriteknologia, joka mahdollistaa siirtymisen
  vähäpäästöisiin
  energia- ja liikkuvuusjärjestelmiin ja auttaa parantamaan toimitusvarmuutta
  siten, että pyritään lisäämään unionin energiaomavaraisuutta
  , on välttämätön unionin hiilestä irtautumisen tavoitteiden kannalta. Komissio painotti 23 päivänä marraskuuta 2017 antamassaan tiedonannossa Euroopan energiaverkkojen vahvistamisesta (14) erityisesti, että sähkön roolin vahvistuminen, jossa uusiutuvat energialähteet muodostavat puolet sähköntuotannosta vuoteen 2030 mennessä, edistää entistä enemmän hiilestä irtautumista tähän asti fossiilisten polttoaineiden hallitsemilla aloilla, kuten liikenteessä, teollisuudessa ja lämmityksessä ja jäähdytyksessä, ja että Euroopan laajuisen energiainfrastruktuurin politiikassa
  pitää keskittyä
  sähkön yhteenliitäntöihin, sähkön varastointiin, älykkäitä verkkoja koskeviin hankkeisiin
  ja kaasuinfrastruktuuriin tehtäviin investointeihin
  . Unionin hiilestä irtautumista koskevien tavoitteiden,
  sisämarkkinoiden yhdentymisen ja toimitusvarmuuden
  tukemiseksi olisi harkittava vakavasti ja käsiteltävä tärkeysjärjestyksessä ensisijaisina sellaisia teknologioita ja hankkeita, joilla edistetään siirtymistä
  vähäpäästöiseen
  talouteen. Komission tavoitteena on lisätä ohjelmasta tuettavia hankkeita, jotka koskevat älykkäitä verkkoja, innovatiivista varastointia ja hiilidioksidin siirtoa. |
| --- | --- |

(20)

Innovatiivinen infrastruktuuriteknologia, joka mahdollistaa siirtymisen
  vähäpäästöisiin
  energia- ja liikkuvuusjärjestelmiin ja auttaa parantamaan toimitusvarmuutta
  siten, että pyritään lisäämään unionin energiaomavaraisuutta
  , on välttämätön unionin hiilestä irtautumisen tavoitteiden kannalta. Komissio painotti 23 päivänä marraskuuta 2017 antamassaan tiedonannossa Euroopan energiaverkkojen vahvistamisesta (14) erityisesti, että sähkön roolin vahvistuminen, jossa uusiutuvat energialähteet muodostavat puolet sähköntuotannosta vuoteen 2030 mennessä, edistää entistä enemmän hiilestä irtautumista tähän asti fossiilisten polttoaineiden hallitsemilla aloilla, kuten liikenteessä, teollisuudessa ja lämmityksessä ja jäähdytyksessä, ja että Euroopan laajuisen energiainfrastruktuurin politiikassa
  pitää keskittyä
  sähkön yhteenliitäntöihin, sähkön varastointiin, älykkäitä verkkoja koskeviin hankkeisiin
  ja kaasuinfrastruktuuriin tehtäviin investointeihin
  . Unionin hiilestä irtautumista koskevien tavoitteiden,
  sisämarkkinoiden yhdentymisen ja toimitusvarmuuden
  tukemiseksi olisi harkittava vakavasti ja käsiteltävä tärkeysjärjestyksessä ensisijaisina sellaisia teknologioita ja hankkeita, joilla edistetään siirtymistä
  vähäpäästöiseen
  talouteen. Komission tavoitteena on lisätä ohjelmasta tuettavia hankkeita, jotka koskevat älykkäitä verkkoja, innovatiivista varastointia ja hiilidioksidin siirtoa.

| (20 a) | On tarpeen tukea älykkäitä verkkoja koskevia hankkeita, joihin on integroitu sähkön tuotanto, jakelu tai kulutus siten, että käytetään reaaliaikaista järjestelmänhallintaa ja vaikutetaan rajatylittäviin energiavirtoihin. Energiahankkeissa olisi otettava paremmin huomioon älyverkkojen keskeinen merkitys energiakäänteessä, ja ohjelmasta annettavalla tuella olisi autettava poistamaan rahoitusvajeet, joka nyt jarruttavat investointeja älyverkkoteknologian laajamittaiseen käyttöön. |
| --- | --- |

(20 a)

On tarpeen tukea älykkäitä verkkoja koskevia hankkeita, joihin on integroitu sähkön tuotanto, jakelu tai kulutus siten, että käytetään reaaliaikaista järjestelmänhallintaa ja vaikutetaan rajatylittäviin energiavirtoihin. Energiahankkeissa olisi otettava paremmin huomioon älyverkkojen keskeinen merkitys energiakäänteessä, ja ohjelmasta annettavalla tuella olisi autettava poistamaan rahoitusvajeet, joka nyt jarruttavat investointeja älyverkkoteknologian laajamittaiseen käyttöön.

| (20 b) | Sähkön yhteenliitäntöjen osalta [energiaunionin hallinnosta annetussa] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2018/... vahvistetaan jäsenvaltioiden sähköverkkojen yhteenliitäntää varten 15 prosentin tavoite vuodeksi 2030. Tämän ohjelman olisi edistettävä kyseisen tavoitteen saavuttamista. |
| --- | --- |

(20 b)

Sähkön yhteenliitäntöjen osalta [energiaunionin hallinnosta annetussa] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2018/... vahvistetaan jäsenvaltioiden sähköverkkojen yhteenliitäntää varten 15 prosentin tavoite vuodeksi 2030. Tämän ohjelman olisi edistettävä kyseisen tavoitteen saavuttamista.

| (21) | Digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamiseen tarvitaan digitaalisten yhteyksien infrastruktuuria. Euroopan teollisuuden digitalisaatio sekä liikenteen, energian, terveydenhuollon ja julkishallinnon kaltaisten alojen uudenaikaistaminen edellyttävät luotettavien ja edullisten suuren ja erittäin suuren kapasiteetin verkkoyhteyksien saatavuutta. Digitaalisista yhteyksistä on tullut yksi ratkaisevista tekijöistä, joilla voidaan edistää taloudellisten, sosiaalisten ja alueellisten erojen kaventamista sekä tukea paikallistalouksien uudenaikaistamista ja taloudellisen toiminnan monipuolistamista. Ohjelman tuki digitaalisten yhteyksien infrastruktuuria koskeville toimille olisi suhteutettava tällaisen infrastruktuurin kasvavaan tärkeyteen talouden ja koko yhteiskunnan kannalta. Sen vuoksi on tarpeen säätää yhteistä etua koskevista digitaalisen yhteenliitettävyyden infrastruktuurihankkeista, jotka ovat tarpeen unionin digitaalisten sisämarkkinoiden tavoitteiden saavuttamiseksi, ja kumota Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 283/2014 (15). |
| --- | --- |

(21)

Digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamiseen tarvitaan digitaalisten yhteyksien infrastruktuuria. Euroopan teollisuuden digitalisaatio sekä liikenteen, energian, terveydenhuollon ja julkishallinnon kaltaisten alojen uudenaikaistaminen edellyttävät luotettavien ja edullisten suuren ja erittäin suuren kapasiteetin verkkoyhteyksien saatavuutta. Digitaalisista yhteyksistä on tullut yksi ratkaisevista tekijöistä, joilla voidaan edistää taloudellisten, sosiaalisten ja alueellisten erojen kaventamista sekä tukea paikallistalouksien uudenaikaistamista ja taloudellisen toiminnan monipuolistamista. Ohjelman tuki digitaalisten yhteyksien infrastruktuuria koskeville toimille olisi suhteutettava tällaisen infrastruktuurin kasvavaan tärkeyteen talouden ja koko yhteiskunnan kannalta. Sen vuoksi on tarpeen säätää yhteistä etua koskevista digitaalisen yhteenliitettävyyden infrastruktuurihankkeista, jotka ovat tarpeen unionin digitaalisten sisämarkkinoiden tavoitteiden saavuttamiseksi, ja kumota Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 283/2014 (15).

| (22) | Tiedonannossa ”Verkkoyhteydet kilpailukykyisillä digitaalisilla sisämarkkinoilla – Kohti eurooppalaista gigabittiyhteiskuntaa” (16) (gigabittiyhteiskuntastrategia) esitetään vuoteen 2025 ulottuvat strategiset tavoitteet digitaaliyhteyksien infrastruktuurin optimoimiseksi. Direktiivin (EU) 2018/XXX [eurooppalainen sähköisen viestinnän säännöstö] tavoitteena on muun muassa luoda sääntely-ympäristö, joka luo kannustimia yksityisille investoinneille digitaalisten yhteyksien verkkoihin. On kuitenkin selvää, että verkkojen
  käyttöönotto vaatii pikaisesti enemmän huomiota, koska sen kustannustehokkuus on rajallinen
  eri puolilla unionia. Syitä tähän ovat esimerkiksi kaukainen sijainti ja alueelliset tai maantieteelliset erityispiirteet, alhainen väestötiheys ja monet erilaiset sosioekonomiset tekijät. Sen vuoksi
  ohjelmalla olisi pyrittävä myös tasoittamaan maaseutu- ja kaupunkialueiden välisiä eroja
  näiden gigabittiyhteiskuntastrategiassa esitettyjen strategisten tavoitteiden
  saavuttamiseksi
  täydentämällä tukea, jota myönnetään erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönottoon muista ohjelmista, erityisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (EAKR) ja InvestEU-rahastosta. |
| --- | --- |

(22)

Tiedonannossa ”Verkkoyhteydet kilpailukykyisillä digitaalisilla sisämarkkinoilla – Kohti eurooppalaista gigabittiyhteiskuntaa” (16) (gigabittiyhteiskuntastrategia) esitetään vuoteen 2025 ulottuvat strategiset tavoitteet digitaaliyhteyksien infrastruktuurin optimoimiseksi. Direktiivin (EU) 2018/XXX [eurooppalainen sähköisen viestinnän säännöstö] tavoitteena on muun muassa luoda sääntely-ympäristö, joka luo kannustimia yksityisille investoinneille digitaalisten yhteyksien verkkoihin. On kuitenkin selvää, että verkkojen
  käyttöönotto vaatii pikaisesti enemmän huomiota, koska sen kustannustehokkuus on rajallinen
  eri puolilla unionia. Syitä tähän ovat esimerkiksi kaukainen sijainti ja alueelliset tai maantieteelliset erityispiirteet, alhainen väestötiheys ja monet erilaiset sosioekonomiset tekijät. Sen vuoksi
  ohjelmalla olisi pyrittävä myös tasoittamaan maaseutu- ja kaupunkialueiden välisiä eroja
  näiden gigabittiyhteiskuntastrategiassa esitettyjen strategisten tavoitteiden
  saavuttamiseksi
  täydentämällä tukea, jota myönnetään erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönottoon muista ohjelmista, erityisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (EAKR) ja InvestEU-rahastosta.

| (23) | Kaikki internetiin yhteydessä olevat digitaalisten yhteyksien verkot ovat pääasiassa niiden mahdollistamien sovellusten ja palvelujen toiminnan vuoksi lähtökohtaisesti Euroopan laajuisia. Ohjelman tuen osalta etusijalle olisi kuitenkin asetettava toimet, joilla odotetaan olevan eniten vaikutusta digitaalisiin sisämarkkinoihin – esimerkiksi gigabittiyhteiskuntastrategiaa koskevan tiedonannon tavoitteiden osalta – sekä talouden ja yhteiskunnan digitalisaatiokehitykseen, ottaen huomioon todetut markkinoiden toimintapuutteet ja täytäntöönpanon esteet. |
| --- | --- |

(23)

Kaikki internetiin yhteydessä olevat digitaalisten yhteyksien verkot ovat pääasiassa niiden mahdollistamien sovellusten ja palvelujen toiminnan vuoksi lähtökohtaisesti Euroopan laajuisia. Ohjelman tuen osalta etusijalle olisi kuitenkin asetettava toimet, joilla odotetaan olevan eniten vaikutusta digitaalisiin sisämarkkinoihin – esimerkiksi gigabittiyhteiskuntastrategiaa koskevan tiedonannon tavoitteiden osalta – sekä talouden ja yhteiskunnan digitalisaatiokehitykseen, ottaen huomioon todetut markkinoiden toimintapuutteet ja täytäntöönpanon esteet.

| (24) | Muun muassa koulut, yliopistot, kirjastot ja paikalliset, alueelliset ja kansalliset hallintoelimet, keskeiset julkisten palvelujen tarjoajat, sairaalat ja terveyskeskukset, tärkeät liikenteen keskukset ja laajasti digitalisoituneet yritykset ovat tahoja ja paikkoja, jotka voivat edistää merkittävää sosioekonomista kehitystä alueellaan
  , mukaan lukien maaseutualueet ja harvan asutut alueet
  . Tällaisten sosioekonomisten vaikuttajien on tarpeen olla gigabittiyhteyksien eturintamassa, jotta unionin kansalaisille, yrityksille ja paikallisyhteisöille voidaan turvata parhaat mahdolliset palvelut ja sovellukset. Ohjelmasta olisi tuettava gigabittiyhteyksien
  ja nopeiden yhteyksien, myös kehittyneiden mobiiliyhteyksien,
  saatavuutta näille sosioekonomisille vaikuttajille, jotta voidaan maksimoida positiiviset heijastusvaikutukset talouteen ja yhteiskuntaan laajemminkin, myös tuottamalla lisää kysyntää yhteyksille ja palveluille. |
| --- | --- |

(24)

Muun muassa koulut, yliopistot, kirjastot ja paikalliset, alueelliset ja kansalliset hallintoelimet, keskeiset julkisten palvelujen tarjoajat, sairaalat ja terveyskeskukset, tärkeät liikenteen keskukset ja laajasti digitalisoituneet yritykset ovat tahoja ja paikkoja, jotka voivat edistää merkittävää sosioekonomista kehitystä alueellaan
  , mukaan lukien maaseutualueet ja harvan asutut alueet
  . Tällaisten sosioekonomisten vaikuttajien on tarpeen olla gigabittiyhteyksien eturintamassa, jotta unionin kansalaisille, yrityksille ja paikallisyhteisöille voidaan turvata parhaat mahdolliset palvelut ja sovellukset. Ohjelmasta olisi tuettava gigabittiyhteyksien
  ja nopeiden yhteyksien, myös kehittyneiden mobiiliyhteyksien,
  saatavuutta näille sosioekonomisille vaikuttajille, jotta voidaan maksimoida positiiviset heijastusvaikutukset talouteen ja yhteiskuntaan laajemminkin, myös tuottamalla lisää kysyntää yhteyksille ja palveluille.

| (25) | WiFi4EU-aloitteen hyvien tulosten pohjalta ohjelmasta olisi jatkettava tukea maksuttomien
  , turvattujen
  ja laadukkaiden paikallisten langattomien yhteyksien tarjoamiseen paikallisissa julkisen elämän keskuksissa, mukaan lukien julkisen palvelun tehtävää suorittavat yhteisöt, kuten viranomaiset ja julkisten palvelujen tarjoajat, sekä julkiset yleisölle avoimet ulkotilat. Näin voidaan edistää unionin digitaalista näkyvyyttä paikallisyhteisöissä. |
| --- | --- |

(25)

WiFi4EU-aloitteen hyvien tulosten pohjalta ohjelmasta olisi jatkettava tukea maksuttomien
  , turvattujen
  ja laadukkaiden paikallisten langattomien yhteyksien tarjoamiseen paikallisissa julkisen elämän keskuksissa, mukaan lukien julkisen palvelun tehtävää suorittavat yhteisöt, kuten viranomaiset ja julkisten palvelujen tarjoajat, sekä julkiset yleisölle avoimet ulkotilat. Näin voidaan edistää unionin digitaalista näkyvyyttä paikallisyhteisöissä.

| (25 a) | Digitaalinen infrastruktuuri on innovoinnin tärkeä perusta. Jotta voitaisiin maksimoida ohjelman vaikutus, sen olisi keskityttävä tällaisen infrastruktuurin rahoittamiseen. Yksittäiset digitaaliset palvelut ja sovellukset, kuten ne, joissa käytetään erilaisia hajautetun tilikirjan teknologioita tai tekoälyä, olisi sen vuoksi jätettävä ohjelman soveltamisalan ulkopuolelle ja niitä olisi sen sijaan käsiteltävä tarvittaessa muissa välineissä, kuten Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa. On myös tärkeää maksimoida eri ohjelmien väliset synergiat. |
| --- | --- |

(25 a)

Digitaalinen infrastruktuuri on innovoinnin tärkeä perusta. Jotta voitaisiin maksimoida ohjelman vaikutus, sen olisi keskityttävä tällaisen infrastruktuurin rahoittamiseen. Yksittäiset digitaaliset palvelut ja sovellukset, kuten ne, joissa käytetään erilaisia hajautetun tilikirjan teknologioita tai tekoälyä, olisi sen vuoksi jätettävä ohjelman soveltamisalan ulkopuolelle ja niitä olisi sen sijaan käsiteltävä tarvittaessa muissa välineissä, kuten Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa. On myös tärkeää maksimoida eri ohjelmien väliset synergiat.

| (26) | Nyt ennakoidaan jo seuraavan sukupolven digitaalisia palveluja, kuten esineiden internetin palvelut ja sovellukset, joiden odotetaan tuottavan merkittäviä hyötyjä monille eri aloille ja koko yhteiskunnalle. Niiden elinkelpoisuus vaatii 5G-verkkojen keskeytymätöntä rajatylittävää kattavuutta erityisesti, jotta käyttäjät ja esineet voivat säilyttää yhteydet myös liikkuessaan paikasta toiseen. 5G:n käyttöönoton kustannusten jakamista eri alojen välillä ei ole kuitenkaan vielä selkiytetty, ja kaupalliseen käyttöönottoon liittyy joillakin keskeisillä aloilla hyvin suuria riskejä. Maantieliikennekäytävien ja junayhteyksien odotetaan olevan merkitykseltään keskeisiä verkotetun liikkuvuuden uusien sovellusten ensimmäisessä vaiheessa. Sen vuoksi niitä pidetään tämän ohjelman rahoituksen kannalta olennaisen tärkeinä hankkeina. |
| --- | --- |

(26)

Nyt ennakoidaan jo seuraavan sukupolven digitaalisia palveluja, kuten esineiden internetin palvelut ja sovellukset, joiden odotetaan tuottavan merkittäviä hyötyjä monille eri aloille ja koko yhteiskunnalle. Niiden elinkelpoisuus vaatii 5G-verkkojen keskeytymätöntä rajatylittävää kattavuutta erityisesti, jotta käyttäjät ja esineet voivat säilyttää yhteydet myös liikkuessaan paikasta toiseen. 5G:n käyttöönoton kustannusten jakamista eri alojen välillä ei ole kuitenkaan vielä selkiytetty, ja kaupalliseen käyttöönottoon liittyy joillakin keskeisillä aloilla hyvin suuria riskejä. Maantieliikennekäytävien ja junayhteyksien odotetaan olevan merkitykseltään keskeisiä verkotetun liikkuvuuden uusien sovellusten ensimmäisessä vaiheessa. Sen vuoksi niitä pidetään tämän ohjelman rahoituksen kannalta olennaisen tärkeinä hankkeina.

| (27) | Ilman yhteyksiä olevat alueet kaikkialla unionissa, myös sen keskeisillä alueilla, muodostavat pullonkauloja ja tarkoittavat digitaalisille sisämarkkinoille hyödyntämättä jäävää potentiaalia. Korkealaatuiset internetyhteydet voivat useilla maaseutu- ja syrjäisillä alueilla olla tärkeässä asemassa, kun pyritään estämään digitaalisen kuilun syntymistä, eristyneisyyttä ja väestökatoa, sillä yhteyksien avulla voidaan vähentää sekä tavaroiden että palvelujen jakelukustannuksia ja jossain määrin kompensoida etäisyyttä. Korkealaatuiset internetyhteydet ovat välttämättömiä uusille taloudellisille mahdollisuuksille, jollaisia ovat esimerkiksi täsmäviljely tai biotalouden kehittäminen maaseutualueilla. Ohjelmalla olisi edistettävä erittäin suuren kapasiteetin kiinteiden tai langattomien yhteyksien saamista kaikille Euroopan kotitalouksille sekä maaseudulla että kaupungeissa ja keskityttävä sellaisiin yhteyksiin, joiden osalta on havaittu markkinoiden toimintapuutteita, joita voidaan käsitellä matalan intensiteetin avustuksilla. Tässä yhteydessä ohjelmalla olisi tavoiteltava kattavuutta kaikkien kotitalouksien ja alueiden osalta, sillä puuttuminen jo katetun alueen katveisiin myöhemmin ei ole taloudellisesti järkevää. |
| --- | --- |

(27)

Ilman yhteyksiä olevat alueet kaikkialla unionissa, myös sen keskeisillä alueilla, muodostavat pullonkauloja ja tarkoittavat digitaalisille sisämarkkinoille hyödyntämättä jäävää potentiaalia. Korkealaatuiset internetyhteydet voivat useilla maaseutu- ja syrjäisillä alueilla olla tärkeässä asemassa, kun pyritään estämään digitaalisen kuilun syntymistä, eristyneisyyttä ja väestökatoa, sillä yhteyksien avulla voidaan vähentää sekä tavaroiden että palvelujen jakelukustannuksia ja jossain määrin kompensoida etäisyyttä. Korkealaatuiset internetyhteydet ovat välttämättömiä uusille taloudellisille mahdollisuuksille, jollaisia ovat esimerkiksi täsmäviljely tai biotalouden kehittäminen maaseutualueilla. Ohjelmalla olisi edistettävä erittäin suuren kapasiteetin kiinteiden tai langattomien yhteyksien saamista kaikille Euroopan kotitalouksille sekä maaseudulla että kaupungeissa ja keskityttävä sellaisiin yhteyksiin, joiden osalta on havaittu markkinoiden toimintapuutteita, joita voidaan käsitellä matalan intensiteetin avustuksilla. Tässä yhteydessä ohjelmalla olisi tavoiteltava kattavuutta kaikkien kotitalouksien ja alueiden osalta, sillä puuttuminen jo katetun alueen katveisiin myöhemmin ei ole taloudellisesti järkevää.

| (28) | Sähköisen viestinnän runkoverkkojen käyttöönotto – myös merenalaisilla kaapeleilla, jotka yhdistävät Euroopan alueet kolmansiin maihin toisilla mantereilla taikka Euroopan saaret tai merentakaiset alueet mantereeseen – on tarpeen, jotta voidaan turvata tämän elintärkeän infrastruktuurin vikasietoisuus ja lisätä unionin digitaalisten verkkojen kapasiteettia ja häiriönsietokykyä. Usein tällaiset hankkeet eivät kuitenkaan ole kaupallisesti kannattavia ilman julkista tukea. |
| --- | --- |

(28)

Sähköisen viestinnän runkoverkkojen käyttöönotto – myös merenalaisilla kaapeleilla, jotka yhdistävät Euroopan alueet kolmansiin maihin toisilla mantereilla taikka Euroopan saaret tai merentakaiset alueet mantereeseen – on tarpeen, jotta voidaan turvata tämän elintärkeän infrastruktuurin vikasietoisuus ja lisätä unionin digitaalisten verkkojen kapasiteettia ja häiriönsietokykyä. Usein tällaiset hankkeet eivät kuitenkaan ole kaupallisesti kannattavia ilman julkista tukea.

| (29) | Yhteistä etua koskevissa digitaalisen yhteenliitettävyyden infrastruktuurihankkeissa olisi hyödynnettävä
  parasta käytettävissä olevaa ja
  sopivaa teknologiaa ja tarjottava paras mahdollinen huipputeknologioiden välinen tasapaino tiedonsiirtokapasiteetin, siirron turvallisuuden, verkon häiriönsietokyvyn
  , kyberturvallisuuden
  ja kustannustehokkuuden suhteen, ja niiden tärkeysjärjestyksestä olisi päätettävä työohjelmilla, joissa otetaan huomioon tässä asetuksessa säädetyt perusteet. Erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönottoon voi sisältyä passiivista infrastruktuuria sosioekonomisten ja ympäristöhyötyjen maksimoimiseksi. Toimien tärkeysjärjestyksessä olisi otettava huomioon myös yhteyksien positiiviset heijastusvaikutukset, esimerkiksi jos hanke toteutuessaan voi luoda toimintamallin kattavuuden laajentamiselle alueille tai väestönosiin alueilla, joilla yhteyksiä ei aikaisemmin ole ollut. |
| --- | --- |

(29)

Yhteistä etua koskevissa digitaalisen yhteenliitettävyyden infrastruktuurihankkeissa olisi hyödynnettävä
  parasta käytettävissä olevaa ja
  sopivaa teknologiaa ja tarjottava paras mahdollinen huipputeknologioiden välinen tasapaino tiedonsiirtokapasiteetin, siirron turvallisuuden, verkon häiriönsietokyvyn
  , kyberturvallisuuden
  ja kustannustehokkuuden suhteen, ja niiden tärkeysjärjestyksestä olisi päätettävä työohjelmilla, joissa otetaan huomioon tässä asetuksessa säädetyt perusteet. Erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönottoon voi sisältyä passiivista infrastruktuuria sosioekonomisten ja ympäristöhyötyjen maksimoimiseksi. Toimien tärkeysjärjestyksessä olisi otettava huomioon myös yhteyksien positiiviset heijastusvaikutukset, esimerkiksi jos hanke toteutuessaan voi luoda toimintamallin kattavuuden laajentamiselle alueille tai väestönosiin alueilla, joilla yhteyksiä ei aikaisemmin ole ollut.

| (30) | Unioni on kehittänyt omaa satelliittiperusteista paikannus-, navigointi- ja ajanmääritysteknologiaansa (EGNOS/Galileo) ja myös oman maanhavainnointijärjestelmänsä (Copernicus). Sekä EGNOS/Galileo että Copernicus tarjoavat kehittyneitä palveluja, jotka tuottavat merkittäviä taloudellisia hyötyjä julkisen ja yksityisen sektorin käyttäjille. Sen vuoksi kaikkien ohjelmasta rahoitettavien liikenteen, energian tai digitaalitalouden infrastruktuurien, joissa käytetään paikannus-, navigointi- ja ajanmääritys- tai maanhavainnointipalveluja, olisi oltava teknisesti yhteensopivia EGNOS/Galileo- ja Copernicus-järjestelmien kanssa. |
| --- | --- |

(30)

Unioni on kehittänyt omaa satelliittiperusteista paikannus-, navigointi- ja ajanmääritysteknologiaansa (EGNOS/Galileo) ja myös oman maanhavainnointijärjestelmänsä (Copernicus). Sekä EGNOS/Galileo että Copernicus tarjoavat kehittyneitä palveluja, jotka tuottavat merkittäviä taloudellisia hyötyjä julkisen ja yksityisen sektorin käyttäjille. Sen vuoksi kaikkien ohjelmasta rahoitettavien liikenteen, energian tai digitaalitalouden infrastruktuurien, joissa käytetään paikannus-, navigointi- ja ajanmääritys- tai maanhavainnointipalveluja, olisi oltava teknisesti yhteensopivia EGNOS/Galileo- ja Copernicus-järjestelmien kanssa.

| (31) | Myönteiset tulokset ensimmäisestä nykyisen ohjelman vuonna 2017 käynnistetystä ehdotuspyynnöstä, jossa oli kyse rahoituksen yhdistämisestä, osoittivat olevan hyödyllistä ja lisäarvoa tuottavaa yhdistää EU:n avustuksia rahoitukseen Euroopan investointipankista, kansallisista kehityspankeista tai muista kehitysrahoituslaitoksista tai julkisista rahoituslaitoksista sekä yksityisen sektorin rahoituslaitoksista ja yksityisen sektorin sijoittajilta, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet mukaan lukien.
  Rahoituksen yhdistämisen pitäisi houkutella yksityisiä investointeja ja tuottaa vipuvaikutusta julkisen sektorin kokonaisrahoitusosuuden käytölle Invest EU -ohjelman tavoitteiden mukaisesti.
  Sen vuoksi
  ohjelmasta
  olisi edelleenkin
  tuettava toimia
  , jotka mahdollistavat EU:n avustusten yhdistämisen muihin rahoituslähteisiin.
  Liikennealalla rahoitusta yhdistävien toimien osuus saa olla enintään 10 prosenttia tähän tarkoitukseen varatuista määrärahoista. |
| --- | --- |

(31)

Myönteiset tulokset ensimmäisestä nykyisen ohjelman vuonna 2017 käynnistetystä ehdotuspyynnöstä, jossa oli kyse rahoituksen yhdistämisestä, osoittivat olevan hyödyllistä ja lisäarvoa tuottavaa yhdistää EU:n avustuksia rahoitukseen Euroopan investointipankista, kansallisista kehityspankeista tai muista kehitysrahoituslaitoksista tai julkisista rahoituslaitoksista sekä yksityisen sektorin rahoituslaitoksista ja yksityisen sektorin sijoittajilta, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet mukaan lukien.
  Rahoituksen yhdistämisen pitäisi houkutella yksityisiä investointeja ja tuottaa vipuvaikutusta julkisen sektorin kokonaisrahoitusosuuden käytölle Invest EU -ohjelman tavoitteiden mukaisesti.
  Sen vuoksi
  ohjelmasta
  olisi edelleenkin
  tuettava toimia
  , jotka mahdollistavat EU:n avustusten yhdistämisen muihin rahoituslähteisiin.
  Liikennealalla rahoitusta yhdistävien toimien osuus saa olla enintään 10 prosenttia tähän tarkoitukseen varatuista määrärahoista.

| (31 a) | Liikennealalla rahoitusta yhdistävien toimien olisi ensisijaisesti koskettava hankkeita, joiden tavoitteena on alan digitalisointi, erityisesti SESAR ja ERTMS, joilta odotetaan taloudellista tuottavuutta. |
| --- | --- |

(31 a)

Liikennealalla rahoitusta yhdistävien toimien olisi ensisijaisesti koskettava hankkeita, joiden tavoitteena on alan digitalisointi, erityisesti SESAR ja ERTMS, joilta odotetaan taloudellista tuottavuutta.

| (32) | Tämän ohjelman toimintatavoitteisiin pyrittäessä hyödynnetään myös rahoitusvälineitä ja talousarviotakuita InvestEU-rahaston investointi-ikkunan/-ikkunoiden [...] mukaisesti. Ohjelman toimilla olisi
  edistettävä investointeja käsittelemällä
  markkinoiden toimintapuutteita tai epäoptimaalisia investointitilanteita oikeasuhteisesti
  ja asianmukaisesti, ne eivät saisi olla päällekkäisiä
  yksityisen rahoituksen kanssa
  tai syrjäyttää sitä
  , ja
  niiden
  olisi
  tarjottava
  selkeää eurooppalaista lisäarvoa. |
| --- | --- |

(32)

Tämän ohjelman toimintatavoitteisiin pyrittäessä hyödynnetään myös rahoitusvälineitä ja talousarviotakuita InvestEU-rahaston investointi-ikkunan/-ikkunoiden [...] mukaisesti. Ohjelman toimilla olisi
  edistettävä investointeja käsittelemällä
  markkinoiden toimintapuutteita tai epäoptimaalisia investointitilanteita oikeasuhteisesti
  ja asianmukaisesti, ne eivät saisi olla päällekkäisiä
  yksityisen rahoituksen kanssa
  tai syrjäyttää sitä
  , ja
  niiden
  olisi
  tarjottava
  selkeää eurooppalaista lisäarvoa.

| (33) | Innovaatiosyklin integroidun kehittämisen edistämiseksi on tarpeen varmistaa unionin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmien yhteydessä kehitettyjen innovatiivisten ratkaisujen ja Verkkojen Eurooppa -välineen tuella toteutettujen innovatiivisten ratkaisujen välinen täydentävyys. Tätä varten synergialla Euroopan horisontti -ohjelman kanssa varmistetaan, että a) liikenne-, energia- ja digitaalialan tutkimus- ja innovointitarpeet EU:ssa yksilöidään ja vahvistetaan Euroopan horisontti -ohjelman strategisessa suunnitteluprosessissa; b) Verkkojen Eurooppa -välineellä tuetaan
  tiiviissä yhteistyössä Euroopan horisontti -ohjelman kanssa
  innovatiivisten teknologioiden ja ratkaisujen – erityisesti Euroopan horisontti -ohjelman avulla saavutettujen teknologioiden ja ratkaisujen – laajamittaista käyttöönottoa ja yleistymistä liikenteen, energian ja digitaalitalouden infrastruktuurin aloilla
  ja näiden alojen välisissä synergioissa
  ; c) helpotetaan tietojen ja datan vaihtamista Euroopan horisontti -ohjelman ja Verkkojen Eurooppa -välineen välillä esimerkiksi yksilöimällä Euroopan horisontti -ohjelman avulla toteutettuja markkinavalmiita teknologioita, joiden käyttöönottoa Verkkojen Eurooppa -välineen avulla voidaan edistää. |
| --- | --- |

(33)

Innovaatiosyklin integroidun kehittämisen edistämiseksi on tarpeen varmistaa unionin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmien yhteydessä kehitettyjen innovatiivisten ratkaisujen ja Verkkojen Eurooppa -välineen tuella toteutettujen innovatiivisten ratkaisujen välinen täydentävyys. Tätä varten synergialla Euroopan horisontti -ohjelman kanssa varmistetaan, että a) liikenne-, energia- ja digitaalialan tutkimus- ja innovointitarpeet EU:ssa yksilöidään ja vahvistetaan Euroopan horisontti -ohjelman strategisessa suunnitteluprosessissa; b) Verkkojen Eurooppa -välineellä tuetaan
  tiiviissä yhteistyössä Euroopan horisontti -ohjelman kanssa
  innovatiivisten teknologioiden ja ratkaisujen – erityisesti Euroopan horisontti -ohjelman avulla saavutettujen teknologioiden ja ratkaisujen – laajamittaista käyttöönottoa ja yleistymistä liikenteen, energian ja digitaalitalouden infrastruktuurin aloilla
  ja näiden alojen välisissä synergioissa
  ; c) helpotetaan tietojen ja datan vaihtamista Euroopan horisontti -ohjelman ja Verkkojen Eurooppa -välineen välillä esimerkiksi yksilöimällä Euroopan horisontti -ohjelman avulla toteutettuja markkinavalmiita teknologioita, joiden käyttöönottoa Verkkojen Eurooppa -välineen avulla voidaan edistää.

| (34) | Tässä asetuksessa vahvistetaan koko ohjelmakauden 2021–2027 rahoituspuitteet, joita pidetään ensisijaisena rahoitusohjeena vuosittaisessa talousarviomenettelyssä [viite täydennettävä uuden toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti: talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen31 17 kohdan mukaisesti].
  Rahoituspuitteet olisi säilytettävä ohjelman koko keston ajan, eikä määrärahoja saisi vähentää tai kohdentaa uudelleen muihin ohjelmiin, jotta säilytetään paitsi alkuperäinen tasapaino myös kompromissit ja temaattiset ja alueelliset jakautumat koko ohjelmakauden ajan. |
| --- | --- |

(34)

Tässä asetuksessa vahvistetaan koko ohjelmakauden 2021–2027 rahoituspuitteet, joita pidetään ensisijaisena rahoitusohjeena vuosittaisessa talousarviomenettelyssä [viite täydennettävä uuden toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti: talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen31 17 kohdan mukaisesti].
  Rahoituspuitteet olisi säilytettävä ohjelman koko keston ajan, eikä määrärahoja saisi vähentää tai kohdentaa uudelleen muihin ohjelmiin, jotta säilytetään paitsi alkuperäinen tasapaino myös kompromissit ja temaattiset ja alueelliset jakautumat koko ohjelmakauden ajan.

| (35) | Unionin tasolla talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso on kehys, jonka puitteissa voidaan yksilöidä tärkeimmät kansalliset uudistustarpeet ja seurata uudistustavoitteiden täytäntöönpanoa. Jäsenvaltiot laativat omat kansalliset monivuotiset investointistrategiansa näiden uudistustavoitteiden tukemiseksi. Nämä strategiat olisi esitettävä kansallisten uudistusohjelmien yhteydessä, jotta voidaan hahmotella ja koordinoida kansallisella ja/tai unionin rahoituksella tuettavia ensisijaisia investointihankkeita. Niiden olisi myös autettava käyttämään unionin rahoitusta johdonmukaisesti ja maksimoimaan tapauksen mukaan erityisesti Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), koheesiorahaston, Euroopan investointien vakautusjärjestelyn, InvestEU:n ja Verkkojen Eurooppa -välineen rahoitustuesta saatava lisäarvo. Rahoitustukea olisi myös käytettävä tavalla, joka on tarvittaessa yhdenmukainen unionin ja kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien kanssa. |
| --- | --- |

(35)

Unionin tasolla talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso on kehys, jonka puitteissa voidaan yksilöidä tärkeimmät kansalliset uudistustarpeet ja seurata uudistustavoitteiden täytäntöönpanoa. Jäsenvaltiot laativat omat kansalliset monivuotiset investointistrategiansa näiden uudistustavoitteiden tukemiseksi. Nämä strategiat olisi esitettävä kansallisten uudistusohjelmien yhteydessä, jotta voidaan hahmotella ja koordinoida kansallisella ja/tai unionin rahoituksella tuettavia ensisijaisia investointihankkeita. Niiden olisi myös autettava käyttämään unionin rahoitusta johdonmukaisesti ja maksimoimaan tapauksen mukaan erityisesti Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), koheesiorahaston, Euroopan investointien vakautusjärjestelyn, InvestEU:n ja Verkkojen Eurooppa -välineen rahoitustuesta saatava lisäarvo. Rahoitustukea olisi myös käytettävä tavalla, joka on tarvittaessa yhdenmukainen unionin ja kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien kanssa.

| ▌ | [erillinen äänestys] |
| --- | --- |

▌

[erillinen äänestys]

| (37) | Tämän asetuksen mukaiset rahoitustyypit ja toteutustavat olisi valittava sen perusteella, miten niillä voidaan saavuttaa toimien erityistavoitteet ja tuottaa tuloksia ottaen huomioon erityisesti tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasite ja oletettu noudattamatta jättämisen riski. Olisi myös harkittava kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannusten käyttämistä sekä varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua rahoitusta, joka ei perustu toimien kustannuksiin. |
| --- | --- |

(37)

Tämän asetuksen mukaiset rahoitustyypit ja toteutustavat olisi valittava sen perusteella, miten niillä voidaan saavuttaa toimien erityistavoitteet ja tuottaa tuloksia ottaen huomioon erityisesti tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasite ja oletettu noudattamatta jättämisen riski. Olisi myös harkittava kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannusten käyttämistä sekä varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua rahoitusta, joka ei perustu toimien kustannuksiin.

| (38) | Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluvat kolmannet maat voivat osallistua unionin ohjelmiin ETA-sopimuksen mukaisen yhteistyön puitteissa. Sopimuksessa määrätään ohjelmien toteuttamisesta sen mukaisesti tehtävällä päätöksellä. Kolmannet maat voivat osallistua myös muiden oikeudellisten välineiden nojalla. Tähän asetukseen olisi sisällytettävä erityinen säännös, jolla annetaan toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat oikeudet ja oikeus käyttää toimivaltaansa kattavasti. |
| --- | --- |

(38)

Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluvat kolmannet maat voivat osallistua unionin ohjelmiin ETA-sopimuksen mukaisen yhteistyön puitteissa. Sopimuksessa määrätään ohjelmien toteuttamisesta sen mukaisesti tehtävällä päätöksellä. Kolmannet maat voivat osallistua myös muiden oikeudellisten välineiden nojalla. Tähän asetukseen olisi sisällytettävä erityinen säännös, jolla annetaan toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat oikeudet ja oikeus käyttää toimivaltaansa kattavasti.

| (39) | Avustusten myöntämistä koskevat säännöt vahvistetaan varainhoitoasetuksessa. Jotta voidaan ottaa huomioon ohjelmasta tuettavien toimien erityisluonne ja varmistaa yhdenmukainen toteutus ohjelman kattamilla eri aloilla, on tarpeen säätää avustuskelpoisuutta ja myöntämisperusteita koskevista lisätiedoista.
  Komissiolla ja/tai ohjelman toteuttamisesta vastaavilla toimeenpanovirastoilla ei ole valtuuksia luoda toimien valintaa ja rahoittamista koskevia lisävelvoitteita, joista ei säädetä tässä asetuksessa. Varainhoitoasetuksesta poikkeamatta työohjelmissa voidaan ottaa käyttöön yksinkertaistettuja menettelyjä tietyissä tapauksissa, joissa ehdotuspyyntöjen tavoitteilla ei ole strategisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

(39)

Avustusten myöntämistä koskevat säännöt vahvistetaan varainhoitoasetuksessa. Jotta voidaan ottaa huomioon ohjelmasta tuettavien toimien erityisluonne ja varmistaa yhdenmukainen toteutus ohjelman kattamilla eri aloilla, on tarpeen säätää avustuskelpoisuutta ja myöntämisperusteita koskevista lisätiedoista.
  Komissiolla ja/tai ohjelman toteuttamisesta vastaavilla toimeenpanovirastoilla ei ole valtuuksia luoda toimien valintaa ja rahoittamista koskevia lisävelvoitteita, joista ei säädetä tässä asetuksessa. Varainhoitoasetuksesta poikkeamatta työohjelmissa voidaan ottaa käyttöön yksinkertaistettuja menettelyjä tietyissä tapauksissa, joissa ehdotuspyyntöjen tavoitteilla ei ole strategisia vaikutuksia.

| (39 a) | Varainhoitoasetuksen mukaisesti valinta- ja myöntämisperusteet määritellään työohjelmissa. Liikennealalla hankkeen laatua ja merkityksellisyyttä olisi arvioitava myös ottaen huomioon sen odotettu vaikutus yhteenliitettävyyteen unionissa, esteettömyysvaatimusten mukaisuus ja tulevia kunnossapitotarpeita koskeva strategia. |
| --- | --- |

(39 a)

Varainhoitoasetuksen mukaisesti valinta- ja myöntämisperusteet määritellään työohjelmissa. Liikennealalla hankkeen laatua ja merkityksellisyyttä olisi arvioitava myös ottaen huomioon sen odotettu vaikutus yhteenliitettävyyteen unionissa, esteettömyysvaatimusten mukaisuus ja tulevia kunnossapitotarpeita koskeva strategia.

| (40) | Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (17), neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (18), neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2185/96 (19) ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/193 (20) mukaan unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, korjaaminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Erityisesti asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (EY, Euratom) N:o 2185/96 nojalla Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi tehdä hallinnollisia tutkimuksia, mukaan luettuina paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, selvittääkseen, onko kyse unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta. Asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi tutkia petoksia ja muita rikoksia, jotka vahingoittavat unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niistä syytteen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (21) mukaisesti. Varainhoitoasetuksen mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, Euroopan syyttäjänvirastolle (EPPO) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet. |
| --- | --- |

(40)

Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (17), neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (18), neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2185/96 (19) ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/193 (20) mukaan unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, korjaaminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Erityisesti asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (EY, Euratom) N:o 2185/96 nojalla Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi tehdä hallinnollisia tutkimuksia, mukaan luettuina paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, selvittääkseen, onko kyse unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta. Asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi tutkia petoksia ja muita rikoksia, jotka vahingoittavat unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niistä syytteen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (21) mukaisesti. Varainhoitoasetuksen mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, Euroopan syyttäjänvirastolle (EPPO) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet.

| (40 a) | Ohjelman täytäntöönpanon onnistuminen on hyvin vahvasti riippuvainen yhteiseen hankkeeseen osallistuvien yhteisöjen yhteistyön tasosta. Näin ollen yhteisyritykseen perustuvan rakenteen perustamiseen olisi kannustettava muun muassa suuremmalla yhteisrahoitusosuudella. |
| --- | --- |

(40 a)

Ohjelman täytäntöönpanon onnistuminen on hyvin vahvasti riippuvainen yhteiseen hankkeeseen osallistuvien yhteisöjen yhteistyön tasosta. Näin ollen yhteisyritykseen perustuvan rakenteen perustamiseen olisi kannustettava muun muassa suuremmalla yhteisrahoitusosuudella.

| (41) | [Viittaus päivitettävä tarvittaessa merentakaisia maita ja alueita koskevan uuden päätöksen mukaisesti: Neuvoston päätöksen 2013/755/EU (22) 94 artiklan] nojalla merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat saada rahoitusta ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa. |
| --- | --- |

(41)

[Viittaus päivitettävä tarvittaessa merentakaisia maita ja alueita koskevan uuden päätöksen mukaisesti: Neuvoston päätöksen 2013/755/EU (22) 94 artiklan] nojalla merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat saada rahoitusta ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa.

| (42) | Unionin olisi pyrittävä johdonmukaisuuteen ja synergiaan unionin ulkoisia politiikkoja koskevien ohjelmien kanssa, mukaan lukien tiedonannon ”Uskottavat jäsenyysnäkymät ja EU:n tehostettu sitoumus Länsi-Balkanin maille” (23) mukaisesti annettuihin sitoumuksiin perustuva liittymistä valmisteleva tuki. |
| --- | --- |

(42)

Unionin olisi pyrittävä johdonmukaisuuteen ja synergiaan unionin ulkoisia politiikkoja koskevien ohjelmien kanssa, mukaan lukien tiedonannon ”Uskottavat jäsenyysnäkymät ja EU:n tehostettu sitoumus Länsi-Balkanin maille” (23) mukaisesti annettuihin sitoumuksiin perustuva liittymistä valmisteleva tuki.

| (43) | Kun kolmannet maat tai kolmansiin maihin sijoittautuneet yhteisöt osallistuvat yhteistä etua koskevia hankkeita tai uusiutuvaa energiaa koskevia rajatylittäviä hankkeita edistäviin toimiin, rahoitustukea olisi oltava saatavilla vain, jos se on välttämätöntä näiden hankkeiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(43)

Kun kolmannet maat tai kolmansiin maihin sijoittautuneet yhteisöt osallistuvat yhteistä etua koskevia hankkeita tai uusiutuvaa energiaa koskevia rajatylittäviä hankkeita edistäviin toimiin, rahoitustukea olisi oltava saatavilla vain, jos se on välttämätöntä näiden hankkeiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (43 a) | Direktiivin 2014/25/EU 85 artiklan mukaisesti ja kun kyse on kolmansista maista, joiden kanssa unioni ei ole tehnyt monenkeskistä tai kahdenvälistä sopimusta, jolla varmistetaan unionin yrityksille vastaava ja tosiasiallinen pääsy kyseisten kolmansien maiden markkinoille, Verkkojen Eurooppa -välineestä yhteisrahoitetun hankkeen yhteydessä hankintasopimuksen tekemiseksi jätetty tarjous voidaan hylätä, jos kolmansista maista peräisin olevien tuotteiden osuus ylittää 50 prosenttia tarjouksen muodostavien tuotteiden kokonaisarvosta. |
| --- | --- |

(43 a)

Direktiivin 2014/25/EU 85 artiklan mukaisesti ja kun kyse on kolmansista maista, joiden kanssa unioni ei ole tehnyt monenkeskistä tai kahdenvälistä sopimusta, jolla varmistetaan unionin yrityksille vastaava ja tosiasiallinen pääsy kyseisten kolmansien maiden markkinoille, Verkkojen Eurooppa -välineestä yhteisrahoitetun hankkeen yhteydessä hankintasopimuksen tekemiseksi jätetty tarjous voidaan hylätä, jos kolmansista maista peräisin olevien tuotteiden osuus ylittää 50 prosenttia tarjouksen muodostavien tuotteiden kokonaisarvosta.

| (44) | Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (24) 22 ja 23 kohdan mukaisesti tätä ohjelmaa on tarpeen arvioida
  esimerkiksi ilmastokestävyyden varmistamista koskevia
  erityisiä seurantavaatimuksia soveltamalla kerättyjen tietojen pohjalta välttäen kuitenkin ylisääntelyä ja varsinkin jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Komission olisi tehtävä arviointeja ja tiedotettava niiden tuloksista Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle arvioidakseen rahoituksen tehokkuutta ja toimivuutta ja sen vaikutusta ohjelman yleistavoitteisiin
  sekä tehtävä tarpeen mukaan mukautuksia
  . |
| --- | --- |

(44)

Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (24) 22 ja 23 kohdan mukaisesti tätä ohjelmaa on tarpeen arvioida
  esimerkiksi ilmastokestävyyden varmistamista koskevia
  erityisiä seurantavaatimuksia soveltamalla kerättyjen tietojen pohjalta välttäen kuitenkin ylisääntelyä ja varsinkin jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Komission olisi tehtävä arviointeja ja tiedotettava niiden tuloksista Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle arvioidakseen rahoituksen tehokkuutta ja toimivuutta ja sen vaikutusta ohjelman yleistavoitteisiin
  sekä tehtävä tarpeen mukaan mukautuksia
  .

| (45) | Olisi toteutettava
  avoimia, vastuuvelvollisuuteen perustuvia ja
  asianmukaisia seuranta- ja raportointitoimenpiteitä, joihin sisältyy
  mitattavissa olevia
  indikaattoreita ja joiden avulla voidaan
  arvioida ohjelman edistymistä
  tässä asetuksessa säädettyjen yleisten ja erityisten tavoitteiden saavuttamisessa
  ja raportoida siitä sekä edistää ohjelmalla saavutettavia tuloksia
  . Tällä tulosraportointijärjestelmällä olisi varmistettava, että ohjelman toteutuksen ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot
  soveltuvat aikaansaadun edistymisen ja ydinverkon käytävillä kohdattujen ongelmien perusteelliseen analysointiin ja että nämä tiedot ja tulokset
  kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti. On tarpeen asettaa unionin varojen saajille oikeasuhteiset raportointivaatimukset ohjelmaa koskevien merkityksellisten tietojen keräämiseksi. |
| --- | --- |

(45)

Olisi toteutettava
  avoimia, vastuuvelvollisuuteen perustuvia ja
  asianmukaisia seuranta- ja raportointitoimenpiteitä, joihin sisältyy
  mitattavissa olevia
  indikaattoreita ja joiden avulla voidaan
  arvioida ohjelman edistymistä
  tässä asetuksessa säädettyjen yleisten ja erityisten tavoitteiden saavuttamisessa
  ja raportoida siitä sekä edistää ohjelmalla saavutettavia tuloksia
  . Tällä tulosraportointijärjestelmällä olisi varmistettava, että ohjelman toteutuksen ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot
  soveltuvat aikaansaadun edistymisen ja ydinverkon käytävillä kohdattujen ongelmien perusteelliseen analysointiin ja että nämä tiedot ja tulokset
  kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti. On tarpeen asettaa unionin varojen saajille oikeasuhteiset raportointivaatimukset ohjelmaa koskevien merkityksellisten tietojen keräämiseksi.

| (45 a) | Ohjelma olisi pantava täytäntöön työohjelmilla. Komission olisi laadittava maaliskuun 2021 loppuun mennessä puiteohjelma, joka sisältää työohjelmien ennakoidun aikataulun, ehdotuspyynnöt, niiden aiheet, niille myönnetyn rahoituksen ja muut tarvittavat yksityiskohtaiset tiedot avoimuuden ja ennakoitavuuden varmistamiseksi koko ohjelman keston ajan sekä hankkeiden laadun parantamiseksi. |
| --- | --- |

(45 a)

Ohjelma olisi pantava täytäntöön työohjelmilla. Komission olisi laadittava maaliskuun 2021 loppuun mennessä puiteohjelma, joka sisältää työohjelmien ennakoidun aikataulun, ehdotuspyynnöt, niiden aiheet, niille myönnetyn rahoituksen ja muut tarvittavat yksityiskohtaiset tiedot avoimuuden ja ennakoitavuuden varmistamiseksi koko ohjelman keston ajan sekä hankkeiden laadun parantamiseksi.

| (45 b) | Olisi suoritettava ohjelman kattava arviointi, jotta taataan ohjelman investointiprioriteettien johdonmukaisuus unionin ilmastonmuutossitoumusten kanssa. |
| --- | --- |

(45 b)

Olisi suoritettava ohjelman kattava arviointi, jotta taataan ohjelman investointiprioriteettien johdonmukaisuus unionin ilmastonmuutossitoumusten kanssa.

| (46) | ▌ Tämän asetuksen
  täydentämiseksi
  komissiolle olisi siirrettävä
  valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat
  työohjelmien
  ja puiteohjelman hyväksymistä
  . ▌ |
| --- | --- |

(46)

▌ Tämän asetuksen
  täydentämiseksi
  komissiolle olisi siirrettävä
  valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat
  työohjelmien
  ja puiteohjelman hyväksymistä
  . ▌

| (47) | Jotta voidaan tarvittaessa mukauttaa ohjelman seurannassa käytettäviä indikaattoreita ▌ ja ydinverkon liikennekäytävien määrittelyä, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tämän asetuksen liitteessä olevien I, II ja III osan
  sekä sotilaallisten vaatimusten
  muuttamista
  , sotilaallisiin kuljetuksiin soveltuvien Euroopan laajuisen liikenneverkon osien luettelon laatimista tai muuttamista, ensisijaisten kaksikäyttöinfrastruktuurihankkeiden luettelon laatimista tai muuttamista sekä sotilaalliseen liikkuvuuteen liittyvien toimien avustuskelpoisuutta koskevan arviointimenettelyn vahvistamista tai muuttamista
  . On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(47)

Jotta voidaan tarvittaessa mukauttaa ohjelman seurannassa käytettäviä indikaattoreita ▌ ja ydinverkon liikennekäytävien määrittelyä, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tämän asetuksen liitteessä olevien I, II ja III osan
  sekä sotilaallisten vaatimusten
  muuttamista
  , sotilaallisiin kuljetuksiin soveltuvien Euroopan laajuisen liikenneverkon osien luettelon laatimista tai muuttamista, ensisijaisten kaksikäyttöinfrastruktuurihankkeiden luettelon laatimista tai muuttamista sekä sotilaalliseen liikkuvuuteen liittyvien toimien avustuskelpoisuutta koskevan arviointimenettelyn vahvistamista tai muuttamista
  . On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (48) | Asetukset (EU) N:o 1316/2013 ja (EU) N:o 283/2014 olisi selvyyden vuoksi kumottava. Asetuksen (EU) N:o 1316/2013 29 artiklan, jolla muutetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 913/2010 (25) liitettä tavaraliikennekäytävien luettelon osalta, vaikutukset olisi kuitenkin pidettävä voimassa. |
| --- | --- |

(48)

Asetukset (EU) N:o 1316/2013 ja (EU) N:o 283/2014 olisi selvyyden vuoksi kumottava. Asetuksen (EU) N:o 1316/2013 29 artiklan, jolla muutetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 913/2010 (25) liitettä tavaraliikennekäytävien luettelon osalta, vaikutukset olisi kuitenkin pidettävä voimassa.

| (49) | Jotta tässä asetuksessa säädetyt delegoidut säädökset ja täytäntöönpanosäädökset voidaan hyväksyä hyvissä ajoin, sen on tarpeen tulla voimaan heti, kun se on julkaistu, |
| --- | --- |

(49)

Jotta tässä asetuksessa säädetyt delegoidut säädökset ja täytäntöönpanosäädökset voidaan hyväksyä hyvissä ajoin, sen on tarpeen tulla voimaan heti, kun se on julkaistu,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

Tällä asetuksella perustetaan Verkkojen Eurooppa -väline, jäljempänä ”ohjelma”.

Siinä vahvistetaan ohjelman tavoitteet, talousarvio vuosiksi 2021–2027, unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| a) | ”toimella” mitä tahansa rahoituksellisesti ja teknisesti riippumattomaksi määriteltyä, ajallisesti rajattua toimintaa, joka on tarpeen hankkeen toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

a)

”toimella” mitä tahansa rahoituksellisesti ja teknisesti riippumattomaksi määriteltyä, ajallisesti rajattua toimintaa, joka on tarpeen hankkeen toteuttamiseksi;

| b) | ”vaihtoehtoisilla polttoaineilla” direktiivin 2014/94/EU 2 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä vaihtoehtoisia polttoaineita
  kaikissa liikennemuodoissa
  ; |
| --- | --- |

b)

”vaihtoehtoisilla polttoaineilla” direktiivin 2014/94/EU 2 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä vaihtoehtoisia polttoaineita
  kaikissa liikennemuodoissa
  ;

| c) | ”assosioituneella maalla” kolmatta maata, joka on osapuolena sellaisessa unionin kanssa tehdyssä sopimuksessa, joka mahdollistaa sen osallistumisen ohjelmaan 5 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

”assosioituneella maalla” kolmatta maata, joka on osapuolena sellaisessa unionin kanssa tehdyssä sopimuksessa, joka mahdollistaa sen osallistumisen ohjelmaan 5 artiklan mukaisesti;

| c a) | ”tuensaajalla” yhteisöä, joka on valittu saamaan unionin rahoitustukea tämän asetuksen 11 artiklassa vahvistettujen osallistumiskelpoisuusperusteiden ja varainhoitoasetuksen [197] artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

c a)

”tuensaajalla” yhteisöä, joka on valittu saamaan unionin rahoitustukea tämän asetuksen 11 artiklassa vahvistettujen osallistumiskelpoisuusperusteiden ja varainhoitoasetuksen [197] artiklan mukaisesti;

| d) | ”rahoitusta yhdistävällä toimella” EU:n talousarviosta tuettavia toimia, muun muassa asetuksen (EU, Euratom) 2018/XXX, jäljempänä ”varainhoitoasetus”, [2 artiklan 6 alakohdassa] tarkoitettuja rahoitusta yhdistäviä välineitä, joiden tarkoituksena on yhdistää sekä EU:n talousarviosta rahoitettavia tukimuotoja, joita ei makseta takaisin, ja/tai rahoitusvälineitä ja/tai talousarviotakuita että kehitysrahoituslaitosten tai muiden julkisten rahoituslaitosten sekä kaupallisten rahoituslaitosten ja sijoittajien rahoittamia, takaisin maksettavia tukimuotoja; |
| --- | --- |

d)

”rahoitusta yhdistävällä toimella” EU:n talousarviosta tuettavia toimia, muun muassa asetuksen (EU, Euratom) 2018/XXX, jäljempänä ”varainhoitoasetus”, [2 artiklan 6 alakohdassa] tarkoitettuja rahoitusta yhdistäviä välineitä, joiden tarkoituksena on yhdistää sekä EU:n talousarviosta rahoitettavia tukimuotoja, joita ei makseta takaisin, ja/tai rahoitusvälineitä ja/tai talousarviotakuita että kehitysrahoituslaitosten tai muiden julkisten rahoituslaitosten sekä kaupallisten rahoituslaitosten ja sijoittajien rahoittamia, takaisin maksettavia tukimuotoja;

| d a)” | pullonkaulalla” fyysistä, teknistä tai toiminnallista estettä, josta aiheutuva järjestelmäkatkos vaikuttaa kaukoliikennevirtojen tai rajatylittävien virtojen sujuvuuteen ja joka voidaan poistaa ottamalla käyttöön uutta infrastruktuuria tai parantamalla merkittävästi olemassa olevaa infrastruktuuria, mikä voisi synnyttää huomattavia parannuksia, jotka ratkaisevat pullonkaulojen aiheuttamat rajoitukset; |
| --- | --- |

d a)”

pullonkaulalla” fyysistä, teknistä tai toiminnallista estettä, josta aiheutuva järjestelmäkatkos vaikuttaa kaukoliikennevirtojen tai rajatylittävien virtojen sujuvuuteen ja joka voidaan poistaa ottamalla käyttöön uutta infrastruktuuria tai parantamalla merkittävästi olemassa olevaa infrastruktuuria, mikä voisi synnyttää huomattavia parannuksia, jotka ratkaisevat pullonkaulojen aiheuttamat rajoitukset;

| e) | ”kattavalla verkolla” asetuksen (EU) N:o 1315/2013 II luvun mukaisesti yksilöityä liikenneinfrastruktuuria; |
| --- | --- |

e)

”kattavalla verkolla” asetuksen (EU) N:o 1315/2013 II luvun mukaisesti yksilöityä liikenneinfrastruktuuria;

| f) | ”ydinverkolla” asetuksen (EU) N:o 1315/2013 III luvun mukaisesti yksilöityä liikenneinfrastruktuuria; |
| --- | --- |

f)

”ydinverkolla” asetuksen (EU) N:o 1315/2013 III luvun mukaisesti yksilöityä liikenneinfrastruktuuria;

| g) | ”ydinverkkokäytävillä” välinettä, joka helpottaa sen ydinverkon koordinoitua täytäntöönpanoa, josta säädetään asetuksen (EU) N:o 1315/2013 IV luvussa ja joka esitetään tämän asetuksen liitteessä olevassa III osassa esitetyssä luettelossa; |
| --- | --- |

g)

”ydinverkkokäytävillä” välinettä, joka helpottaa sen ydinverkon koordinoitua täytäntöönpanoa, josta säädetään asetuksen (EU) N:o 1315/2013 IV luvussa ja joka esitetään tämän asetuksen liitteessä olevassa III osassa esitetyssä luettelossa;

| g a)” | rajatylittävällä yhteydellä” liikenneinfrastruktuurin alalla hankkeita, jotka kattavat jäsenvaltioiden tai jonkin jäsenvaltion ja kolmannen maan välisen rautatie-, maantie-, sisävesi- tai meriosuuden, tai yhdessä jäsenvaltiossa toteutettuja mitä tahansa liikennemuotoa koskevia hankkeita, joilla osoitetaan olevan merkittävä rajatylittävä vaikutus, koska ne tehostavat rajatylittäviä liikennevirtoja kahden jäsenvaltion välillä; |
| --- | --- |

g a)”

rajatylittävällä yhteydellä” liikenneinfrastruktuurin alalla hankkeita, jotka kattavat jäsenvaltioiden tai jonkin jäsenvaltion ja kolmannen maan välisen rautatie-, maantie-, sisävesi- tai meriosuuden, tai yhdessä jäsenvaltiossa toteutettuja mitä tahansa liikennemuotoa koskevia hankkeita, joilla osoitetaan olevan merkittävä rajatylittävä vaikutus, koska ne tehostavat rajatylittäviä liikennevirtoja kahden jäsenvaltion välillä;

| h) | ”rajatylittävällä hankkeella uusiutuvan energian alalla” uusiutuvaa energiaa koskevaan suunnitteluun tai käyttöönottoon liittyvää hanketta, joka on valittu tai voi tulla valituksi jäsenvaltioiden tai jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisen yhteistyösopimuksen tai muun järjestelyn mukaisesti, siten kuin ne määritellään [
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivin
  (EU) 2018/...
   (+) (1) (+)

  8, 9, 11 tai 13
   artiklassa], tämän asetuksen liitteessä olevassa IV osassa vahvistettuja perusteita noudattaen; |
| --- | --- |

h)

”rajatylittävällä hankkeella uusiutuvan energian alalla” uusiutuvaa energiaa koskevaan suunnitteluun tai käyttöönottoon liittyvää hanketta, joka on valittu tai voi tulla valituksi jäsenvaltioiden tai jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisen yhteistyösopimuksen tai muun järjestelyn mukaisesti, siten kuin ne määritellään [
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivin
  (EU) 2018/...
   (+) (1) (+)

  8, 9, 11 tai 13
   artiklassa], tämän asetuksen liitteessä olevassa IV osassa vahvistettuja perusteita noudattaen;

| h a) | ”energiatehokkuus etusijalle -periaatteella” sitä, että kaikessa energiaa koskevassa suunnittelussa, politiikassa ja investointipäätöksissä otetaan mahdollisimman tarkkaan huomioon vaihtoehtoiset kustannustehokkaat energiatehokkuustoimenpiteet, joilla tehostetaan energian kysyntää ja tarjontaa erityisesti kustannustehokkaiden energian loppukäyttöä koskevien säästöjen, joustotehoa koskevien aloitteiden sekä energian tehokkaamman muuntamisen, siirtämisen ja jakelun avulla siten, että kuitenkin saavutetaan niitä koskevien päätösten tavoitteet; |
| --- | --- |

h a)

”energiatehokkuus etusijalle -periaatteella” sitä, että kaikessa energiaa koskevassa suunnittelussa, politiikassa ja investointipäätöksissä otetaan mahdollisimman tarkkaan huomioon vaihtoehtoiset kustannustehokkaat energiatehokkuustoimenpiteet, joilla tehostetaan energian kysyntää ja tarjontaa erityisesti kustannustehokkaiden energian loppukäyttöä koskevien säästöjen, joustotehoa koskevien aloitteiden sekä energian tehokkaamman muuntamisen, siirtämisen ja jakelun avulla siten, että kuitenkin saavutetaan niitä koskevien päätösten tavoitteet;

| i) | ”digitaalisella yhteenliitettävyysinfrastruktuurilla” erittäin suuren kapasiteetin verkkoja, 5G-järjestelmiä, erittäin korkealaatuisia paikallisia langattomia yhteyksiä, runkoverkkoja sekä liikenne- ja energiainfrastruktuuriin suoraan yhteydessä olevia operatiivisia digitaalisia alustoja; |
| --- | --- |

i)

”digitaalisella yhteenliitettävyysinfrastruktuurilla” erittäin suuren kapasiteetin verkkoja, 5G-järjestelmiä, erittäin korkealaatuisia paikallisia langattomia yhteyksiä, runkoverkkoja sekä liikenne- ja energiainfrastruktuuriin suoraan yhteydessä olevia operatiivisia digitaalisia alustoja;

| j) | ”5G-järjestelmillä” joukkoa digitaalisen infrastruktuurin osatekijöitä, jotka perustuvat matkaviestinnän ja langattoman viestinnän maailmanlaajuisesti sovittujen standardien mukaiseen teknologiaan, jota käytetään sellaisissa yhteenliitettävyys- ja lisäarvopalveluissa, joihin liittyy edistyneitä suorituskykyominaisuuksia – kuten hyvin suuret datanopeudet ja kapasiteetti, lyhyt vasteaika ja korkea luotettavuusaste – taikka tukemaan suurta määrää verkkoon liitettyjä laitteita; |
| --- | --- |

j)

”5G-järjestelmillä” joukkoa digitaalisen infrastruktuurin osatekijöitä, jotka perustuvat matkaviestinnän ja langattoman viestinnän maailmanlaajuisesti sovittujen standardien mukaiseen teknologiaan, jota käytetään sellaisissa yhteenliitettävyys- ja lisäarvopalveluissa, joihin liittyy edistyneitä suorituskykyominaisuuksia – kuten hyvin suuret datanopeudet ja kapasiteetti, lyhyt vasteaika ja korkea luotettavuusaste – taikka tukemaan suurta määrää verkkoon liitettyjä laitteita;

| k) | ”5G-käytävällä” liikenneväylää, tietä, rautatietä
  tai sisävesiväylää
  , joka on kokonaan digitaalisen yhteenliitettävyysinfrastruktuurin ja erityisesti 5G-järjestelmien kattama ja mahdollistaa keskeytymättömät digitaaliset synergiapalvelut, kuten verkotettu ja automatisoitu liikkuminen, vastaavat älykkäät liikkuvuuspalvelut rautateillä
  tai digitaalinen yhteenliitettävyys sisävesiväylillä
  ; |
| --- | --- |

k)

”5G-käytävällä” liikenneväylää, tietä, rautatietä
  tai sisävesiväylää
  , joka on kokonaan digitaalisen yhteenliitettävyysinfrastruktuurin ja erityisesti 5G-järjestelmien kattama ja mahdollistaa keskeytymättömät digitaaliset synergiapalvelut, kuten verkotettu ja automatisoitu liikkuminen, vastaavat älykkäät liikkuvuuspalvelut rautateillä
  tai digitaalinen yhteenliitettävyys sisävesiväylillä
  ;

| k a) | ”puuttuvalla yhteydellä” TEN-T-käytävän kaikkia liikennemuotoja koskevaa osuutta taikka ydinverkot tai kattavat verkot TEN-T-käytäviin yhdistävää liikenneosuutta, joka puuttuu tai johon sisältyy yksi tai useampi pullonkaula, joka vaikuttaa TEN-T-käytävän jatkuvuuteen; |
| --- | --- |

k a)

”puuttuvalla yhteydellä” TEN-T-käytävän kaikkia liikennemuotoja koskevaa osuutta taikka ydinverkot tai kattavat verkot TEN-T-käytäviin yhdistävää liikenneosuutta, joka puuttuu tai johon sisältyy yksi tai useampi pullonkaula, joka vaikuttaa TEN-T-käytävän jatkuvuuteen;

| l) | ”liikenne- ja energiainfrastruktuuriin suoraan yhteydessä olevilla operatiivisilla digitaalisilla alustoilla” viestintäinfrastruktuurin päällä käytettäviä fyysisen ja virtuaalisen tieto- ja viestintäteknologian resursseja, jotka tukevat liikenne- ja/tai energiainfrastruktuureja koskevan datan virtaamista, säilyttämistä, käsittelyä ja analysointia; |
| --- | --- |

l)

”liikenne- ja energiainfrastruktuuriin suoraan yhteydessä olevilla operatiivisilla digitaalisilla alustoilla” viestintäinfrastruktuurin päällä käytettäviä fyysisen ja virtuaalisen tieto- ja viestintäteknologian resursseja, jotka tukevat liikenne- ja/tai energiainfrastruktuureja koskevan datan virtaamista, säilyttämistä, käsittelyä ja analysointia;

| m) | ”yhteistä etua koskevalla hankkeella” hanketta, joka yksilöidään asetuksessa (EU) N:o 1315/2013, asetuksessa (EU) N:o 347/2013 tai tämän asetuksen 8 artiklassa; |
| --- | --- |

m)

”yhteistä etua koskevalla hankkeella” hanketta, joka yksilöidään asetuksessa (EU) N:o 1315/2013, asetuksessa (EU) N:o 347/2013 tai tämän asetuksen 8 artiklassa;

| n) | ”tutkimuksilla” hankkeen toteuttamisen valmistelemiseksi tarvittavia toimia, kuten valmistelevat tutkimukset, kartoitukset, toteutettavuustutkimukset, arvioinnit, testit ja validointitutkimukset, mukaan lukien ohjelmistojen muodossa olevat tutkimukset, sekä muut tekniset tukitoimenpiteet, kuten ennakolta toteutettavat toimet, joita tarvitaan hankkeen suunnittelussa ja kehittämisessä ja hankkeen rahoitusta koskevien päätösten tekemisessä; näitä ovat esimerkiksi asianomaisten kohteiden tutkiminen ja rahoitusjärjestelyn valmistelu; |
| --- | --- |

n)

”tutkimuksilla” hankkeen toteuttamisen valmistelemiseksi tarvittavia toimia, kuten valmistelevat tutkimukset, kartoitukset, toteutettavuustutkimukset, arvioinnit, testit ja validointitutkimukset, mukaan lukien ohjelmistojen muodossa olevat tutkimukset, sekä muut tekniset tukitoimenpiteet, kuten ennakolta toteutettavat toimet, joita tarvitaan hankkeen suunnittelussa ja kehittämisessä ja hankkeen rahoitusta koskevien päätösten tekemisessä; näitä ovat esimerkiksi asianomaisten kohteiden tutkiminen ja rahoitusjärjestelyn valmistelu;

| o) | ”sosioekonomisilla vaikuttajilla” yhteisöjä, jotka voivat tehtävänsä, luonteensa tai sijaintinsa vuoksi tuottaa suoraan tai välillisesti merkittäviä sosioekonomisia hyötyjä kansalaisille, yrityksille ja paikallisyhteisöille lähialueellaan
  tai vaikutusalueellaan
  ; |
| --- | --- |

o)

”sosioekonomisilla vaikuttajilla” yhteisöjä, jotka voivat tehtävänsä, luonteensa tai sijaintinsa vuoksi tuottaa suoraan tai välillisesti merkittäviä sosioekonomisia hyötyjä kansalaisille, yrityksille ja paikallisyhteisöille lähialueellaan
  tai vaikutusalueellaan
  ;

| p) | ”kolmannella maalla” maata, joka ei ole Euroopan unionin jäsenvaltio; |
| --- | --- |

p)

”kolmannella maalla” maata, joka ei ole Euroopan unionin jäsenvaltio;

| q) | ”erittäin suuren kapasiteetin verkolla” direktiivin (EU) 2018/XXX [eurooppalainen sähköisen viestinnän säännöstö] [2 artiklan
  2
   alakohdassa] määriteltyä erittäin suuren kapasiteetin verkkoa; |
| --- | --- |

q)

”erittäin suuren kapasiteetin verkolla” direktiivin (EU) 2018/XXX [eurooppalainen sähköisen viestinnän säännöstö] [2 artiklan
  2
   alakohdassa] määriteltyä erittäin suuren kapasiteetin verkkoa;

| r) | ”töillä” osien, järjestelmien ja palvelujen, mukaan lukien ohjelmistot, ostoa, toimittamista ja käyttöönottoa sekä hankkeeseen liittyvien kehitys-, rakennus- ja asennustöiden toteuttamista, laitteistojen vastaanottoa ja hankkeen käynnistämistä; |
| --- | --- |

r)

”töillä” osien, järjestelmien ja palvelujen, mukaan lukien ohjelmistot, ostoa, toimittamista ja käyttöönottoa sekä hankkeeseen liittyvien kehitys-, rakennus- ja asennustöiden toteuttamista, laitteistojen vastaanottoa ja hankkeen käynnistämistä;

| r a) | ”siviili- ja puolustusalan kaksikäyttöinfrastruktuurilla” infrastruktuuria, jota käytetään pääasiassa siviilitarkoituksiin mutta joka on myös strategisesti tärkeä puolustus- ja kriisinhallintatarkoituksiin ja joka voitaisiin mukauttaa siviili- ja sotilasalan kaksikäyttötarpeisiin. |
| --- | --- |

r a)

”siviili- ja puolustusalan kaksikäyttöinfrastruktuurilla” infrastruktuuria, jota käytetään pääasiassa siviilitarkoituksiin mutta joka on myös strategisesti tärkeä puolustus- ja kriisinhallintatarkoituksiin ja joka voitaisiin mukauttaa siviili- ja sotilasalan kaksikäyttötarpeisiin.

3 artikla

Tavoitteet

1.   Ohjelman yleinen tavoite on
  rakentaa,
  kehittää ja uudenaikaistaa Euroopan laajuisia verkkoja liikenteen, energian ja digitaalitalouden aloilla sekä helpottaa rajatylittävää yhteistyötä uusiutuvan energian alalla,
  jotta autetaan parantamaan Euroopan kilpailukykyä ja pääsyä sisämarkkinoille, edistetään älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua ja vahvistetaan alueellista, sosiaalista ja taloudellista yhteenkuuluvuutta, edistäen
  hiilestä irtautumista
  koskevia
  pitkän aikavälin
  sitoumuksia
  ja painottaen
  täysimääräisesti
  synergiaa
  liikenteen, energian ja digitaalitalouden
  alojen välillä.

2.   Ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat:

| a) | liikennealalla:






  i) | edistää tehokkaisiin, yhteenliitettyihin
  , yhteentoimiviin ja multimodaalisiin
  verkkoihin ja infrastruktuuriin liittyvien yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämistä älykkään, kestävän, osallistavan,
  esteettömän,
  turvallisen ja turvatun liikkuvuuden
  sekä Euroopan liikennealueen
  toteuttamiseksi; |
| --- | --- | --- |

a)

liikennealalla:

i)

edistää tehokkaisiin, yhteenliitettyihin
  , yhteentoimiviin ja multimodaalisiin
  verkkoihin ja infrastruktuuriin liittyvien yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämistä älykkään, kestävän, osallistavan,
  esteettömän,
  turvallisen ja turvatun liikkuvuuden
  sekä Euroopan liikennealueen
  toteuttamiseksi;

| ii) | sopeuttaa
  Euroopan laajuisen liikenneverkon sotilaallisiin kuljetuksiin soveltuvat osat siviili- ja puolustusalan
  liikkuvuuden vaatimuksiin; |
| --- | --- |

ii)

sopeuttaa
  Euroopan laajuisen liikenneverkon sotilaallisiin kuljetuksiin soveltuvat osat siviili- ja puolustusalan
  liikkuvuuden vaatimuksiin;

| b) | energia-alalla edistää sellaisten yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämistä, jotka liittyvät
  tehokkaiden ja kilpailukykyisten
  energian sisämarkkinoiden yhdentämisen jatkamiseen ja verkkojen yhteentoimivuuteen yli rajojen ja eri alojen välillä, helpottavat
  talouden
  hiilestä irtautumista
  sekä mahdollistavat
  toimitusvarmuuden
  ja EU:n energiaomavaraisuuden turvaamisen,
  sekä
  helpottaa
  rajatylittävää yhteistyötä
  energian, mukaan lukien
  uusiutuvan energian, alalla
  ja edistää energiatehokkuutta
  ; |
| --- | --- |

b)

energia-alalla edistää sellaisten yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämistä, jotka liittyvät
  tehokkaiden ja kilpailukykyisten
  energian sisämarkkinoiden yhdentämisen jatkamiseen ja verkkojen yhteentoimivuuteen yli rajojen ja eri alojen välillä, helpottavat
  talouden
  hiilestä irtautumista
  sekä mahdollistavat
  toimitusvarmuuden
  ja EU:n energiaomavaraisuuden turvaamisen,
  sekä
  helpottaa
  rajatylittävää yhteistyötä
  energian, mukaan lukien
  uusiutuvan energian, alalla
  ja edistää energiatehokkuutta
  ;

| c) | digitaalitalouden alalla edistää
  sellaisten yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämistä, jotka edistävät turvallisten ja turvattujen
  erittäin suuren kapasiteetin digitaalisten verkkojen ja 5G-järjestelmien käyttöönottoa ja runkoverkkojen parempaa häiriönsietokykyä ja kapasiteettia EU:n eri alueilla yhdistämällä niitä naapurialueisiin sekä liikenne- ja energiaverkkojen digitalisaatiota. |
| --- | --- |

c)

digitaalitalouden alalla edistää
  sellaisten yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämistä, jotka edistävät turvallisten ja turvattujen
  erittäin suuren kapasiteetin digitaalisten verkkojen ja 5G-järjestelmien käyttöönottoa ja runkoverkkojen parempaa häiriönsietokykyä ja kapasiteettia EU:n eri alueilla yhdistämällä niitä naapurialueisiin sekä liikenne- ja energiaverkkojen digitalisaatiota.

4 artikla

Talousarvio

1.   Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat
  43 850 768 000 euroa kiinteinä hintoina (XXX
  euroa käypinä hintoina).

2.   Tämä määrä jakautuu seuraavasti:

| a) | 33 513 524 000
   euroa
  kiinteinä hintoina (XXX euroa käypinä hintoina)
  3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin, josta:






  i) | 17 746 000 000
   euroa
  kiinteinä hintoina (XXX euroa käypinä hintoina)
  Euroopan strategisten investointien klusterista; |
| --- | --- | --- |

a)

33 513 524 000
   euroa
  kiinteinä hintoina (XXX euroa käypinä hintoina)
  3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin, josta:

i)

17 746 000 000
   euroa
  kiinteinä hintoina (XXX euroa käypinä hintoina)
  Euroopan strategisten investointien klusterista;

| ii) | 10 000 000 000 euroa kiinteinä hintoina (
  11 285 493 000 euroa
  käypinä hintoina)
  siirretään koheesiorahastosta käytettäväksi tämän asetuksen mukaisesti ainoastaan niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat oikeutettuja koheesiorahaston rahoitukseen; |
| --- | --- |

ii)

10 000 000 000 euroa kiinteinä hintoina (
  11 285 493 000 euroa
  käypinä hintoina)
  siirretään koheesiorahastosta käytettäväksi tämän asetuksen mukaisesti ainoastaan niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat oikeutettuja koheesiorahaston rahoitukseen;

| iii) | 5 767 524 000 euroa kiinteinä hintoina (
  6 500 000 000 euroa
  käypinä hintoina) otsakkeesta Turvallisuus ja puolustus
  3 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen; |
| --- | --- |

iii)

5 767 524 000 euroa kiinteinä hintoina (
  6 500 000 000 euroa
  käypinä hintoina) otsakkeesta Turvallisuus ja puolustus
  3 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen;

| b) | enintään 8 650 000 000 euroa 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin, josta
  20
  prosenttia rajatylittäviin hankkeisiin uusiutuvan energian alalla; [tark. 9] |
| --- | --- |

b)

enintään 8 650 000 000 euroa 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin, josta
  20
  prosenttia rajatylittäviin hankkeisiin uusiutuvan energian alalla; [tark. 9]

| c) | 2 662 000 000 euroa kiinteinä hintoina (
  3 000 000 000 euroa
  käypinä hintoina)
  3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin. |
| --- | --- |

c)

2 662 000 000 euroa kiinteinä hintoina (
  3 000 000 000 euroa
  käypinä hintoina)
  3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin.

3.   Komissio ei saa poiketa 2 kohdan a alakohdan ii alakohdassa mainitusta määrästä.

4.   Edellä 1 kohdassa
  tarkoitetusta määrästä enintään 3 prosenttia
  voidaan käyttää
  myös
  ohjelman toteuttamista ja alakohtaisten suuntaviivojen täytäntöönpanoa koskevaan tekniseen ja hallinnolliseen apuun, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, mukaan lukien tieto- ja teknologiajärjestelmät. Tätä määrää voidaan käyttää myös hankkeiden valmistelua tukevien liitännäistoimenpiteiden rahoittamiseen.

5.   Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiksi eriksi.

5 a.
     
  Läpinäkyvyys ja kansalaisten osallistuminen suuriin hankkeisiin on taattava [tark. 27]

6.   Menot, jotka aiheutuvat ensimmäiseen työohjelmaan sisältyvien hankkeiden toimista, voivat olla avustuskelpoisia 1 päivästä tammikuuta 2021, sanotun kuitenkaan rajoittamatta varainhoitoasetuksen soveltamista.

7.   Koheesiorahastosta siirrettävä määrä on käytettävä tämän asetuksen mukaisesti, ellei 8 kohdasta muuta johdu ja sanotun kuitenkaan rajoittamatta 14 artiklan 2 kohdan b alakohdan soveltamista.

8.   Koheesiorahastosta
  siirrettävien määrien osalta
  rahoituskelpoisten hankkeiden valinnassa on 31 päivään joulukuuta
  2022
  asti noudatettava ▌ koheesiorahaston kansallista määrärahajakoa. Ohjelmaan siirretyt varat, joita ei ole osoitettu johonkin liikenteen infrastruktuurihankkeeseen, asetetaan 1 päivästä tammikuuta
  2023
  alkaen
  kilpailun pohjalta
  kaikkien koheesiorahaston tukeen oikeutettujen jäsenvaltioiden saataville liikenteen infrastruktuurihankkeiden rahoittamiseksi tämän asetuksen mukaisesti.

9.   
  Jäsenvaltiolle
  yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa myönnettyjä varoja voidaan
  sen
  pyynnöstä
  ja yhteisymmärryksessä asianomaisen hallintoviranomaisen kanssa
  siirtää ohjelman käyttöön
  , jotta varoja voidaan käyttää osana rahoitusta yhdistävää toimea tai kyseisen jäsenvaltion toimittamaan ehdotukseen sisältyvää muiden unionin ohjelmien kanssa synergioita tarjoavaa toimea, jonka komissio on ilmoittanut avustuskelpoiseksi työohjelmaa koskevassa menettelyssä
  . Komissio käyttää kyseisiä varoja joko suoraan varainhoitoasetuksen [62 artiklan 1 kohdan a alakohdan] mukaisesti tai välillisesti saman artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. ▌

5 artikla

Ohjelmaan assosioituneet kolmannet maat

1.   Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat kolmannet maat:

| a) | Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenet, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, ETA-sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenet, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, ETA-sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti;

| b) | liittyvät maat, ehdokkaat ja mahdolliset ehdokkaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen; |
| --- | --- |

b)

liittyvät maat, ehdokkaat ja mahdolliset ehdokkaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen;

| c) | Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen; |
| --- | --- |

c)

Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen;

| d) | muut kolmannet maat sellaisessa erityissopimuksessa määrätyin edellytyksin, joka kattaa kolmannen maan osallistumisen unionin ohjelmiin, jos sopimuksella






  — | varmistetaan asianmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvien kolmansien maiden maksamien rahoitusosuuksien ja niille koituvien hyötyjen välillä; |
| --- | --- | --- |

d)

muut kolmannet maat sellaisessa erityissopimuksessa määrätyin edellytyksin, joka kattaa kolmannen maan osallistumisen unionin ohjelmiin, jos sopimuksella

—

varmistetaan asianmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvien kolmansien maiden maksamien rahoitusosuuksien ja niille koituvien hyötyjen välillä;

| — | vahvistetaan ohjelmiin osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien ja niiden hallintokustannusten laskentatapa. Nämä rahoitusosuudet ovat varainhoitoasetuksen [21 artiklan 5 kohdan] mukaisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja; |
| --- | --- |

—

vahvistetaan ohjelmiin osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien ja niiden hallintokustannusten laskentatapa. Nämä rahoitusosuudet ovat varainhoitoasetuksen [21 artiklan 5 kohdan] mukaisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja;

| — | ei anneta kolmannelle maalle päätösvaltaa ohjelmassa; |
| --- | --- |

—

ei anneta kolmannelle maalle päätösvaltaa ohjelmassa;

| — | taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan; |
| --- | --- |

—

taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan;

| — | tarjotaan vastavuoroinen mahdollisuus osallistua samankaltaisiin ohjelmiin kolmannessa maassa, erityisesti julkisiin hankintoihin. |
| --- | --- |

—

tarjotaan vastavuoroinen mahdollisuus osallistua samankaltaisiin ohjelmiin kolmannessa maassa, erityisesti julkisiin hankintoihin.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut kolmannet maat ja kyseisiin maihin sijoittautuneet oikeussubjektit eivät voi saada tämän asetuksen mukaista rahoitustukea, paitsi jos se on välttämätöntä tietyn yhteistä etua koskevan hankkeen tavoitteiden saavuttamiseksi, ja ainoastaan 19 artiklassa tarkoitetuissa työohjelmissa esitettyjen edellytysten
  ja asetuksen (EU) N:o 1315/2013 8 artiklan säännösten
  mukaisesti.

6 artikla

EU:n rahoituksen toteutus ja muodot

1.   Ohjelman toteutuksessa käytetään suoraa hallinnointia varainhoitoasetuksen mukaisesti tai välillistä hallinnointia varainhoitoasetuksen [61 artiklan 1 kohdan c alakohdassa] tarkoitettujen elinten kanssa.

2.   Ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta ▌ varainhoitoasetuksessa vahvistetussa
  avustusten ja hankintojen
  muodossa. ▌ Ohjelmasta
  myönnettyä
  rahoitusta
  voidaan käyttää
  rahoitusta
  yhdistävissä toimissa, myös [InvestEU-asetuksen] 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisten varojen kanssa
  .
  Liikennealalla rahoitusta yhdistävien toimien osuus ei saa olla yli 10 prosenttia tähän tarkoitukseen varatuista määrärahoista ja ne on tarkoitettu ensisijaisesti liitteen III osassa olevassa - 1 kohdassa lueteltuihin horisontaalisiin painopisteisiin.
  Tämän ohjelman mukaisesti päätetyt rahoitusta yhdistävät toimet toteutetaan InvestEU-asetuksen ja varainhoitoasetuksen X osaston mukaisesti.

3.   Komissio voi varainhoitoasetuksen 69 artiklan mukaisesti siirtää toimeenpanovirastoille valtuudet toteuttaa osa ohjelmasta, jotta ohjelman hallinnointi olisi mahdollisimman tehokasta ja voidaan ottaa huomioon tehokkuusvaatimukset liikenteen, energian ja digitaalitalouden aloilla.

4.   Keskinäiseen vakuutusjärjestelmään suoritettavat maksut voivat kattaa riskit, jotka liittyvät varojen takaisinperintään vastaanottajilta, ja niitä on pidettävä riittävänä takeena varainhoitoasetuksen mukaisesti. Asetuksen XXX [takuurahastoa koskevan asetuksen seuraaja] [X artiklan] säännöksiä sovelletaan.

6 a artikla

TEN-T-verkkojen mukauttaminen siviili- ja puolustusalan kaksikäyttöön

1.
     
  Yhteistä etua koskevilla hankkeilla on edistettävä TEN-T-verkkojen mukauttamista asetuksen (EU) N:o 1315/2013 määritelmän mukaisesti, jotta mahdollistetaan infrastruktuurin siviili- ja sotilasalan kaksikäyttö siviili- ja puolustusalan liikkuvuuden vaatimusten mukaisesti sekä tämän artiklan 2 kohdassa yksilöidyt ensisijaiset kaksikäyttöinfrastruktuurihankkeet.

2.
     
  Komissio antaa 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä tämän asetuksen 24 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa täsmennetään siviili- ja puolustusalan liikkuvuuden vaatimukset, luetellaan sotilaallisiin kuljetuksiin soveltuvat Euroopan laajuisen liikenneverkon osat, luetellaan ensisijaiset kaksikäyttöinfrastruktuurihankkeet sekä vahvistetaan siviili- ja puolustusalan kaksikäyttöinfrastruktuuriin liittyvien toimien avustuskelpoisuutta koskeva arviointimenettely. Ensisijaisten hankkeiden määrittelyssä on otettava huomioon unionin itä- ja eteläosassa sijaitsevien jäsenvaltioiden tilanne.

3.
     
  Tutkimuksiin, joiden tavoitteena on kehittää ja yksilöidä sotilaallisiin kuljetuksiin soveltuvien Euroopan laajuisen liikenneverkon osien yhteistä etua koskevia hankkeita, jotka perustuvat aina olemassa oleviin TEN-T-verkon toteuttamiskelpoisuutta koskeviin tutkimuksiin, hankkeisiin ja niiden täytäntöönpanoon, on sisällytettävä myös tarvittavat toimet neuvoston hyväksymien siviili- ja puolustusalan liikkuvuuden vaatimusten täyttämiseksi sekä ensisijaiset siviili- ja puolustusalan kaksikäyttöinfrastruktuurihankkeet.

Kaikkiin ehdotettuihin hankkeisiin on sisällyttävä mitattavissa olevia toimia neuvoston hyväksymien siviili- ja puolustusalan liikkuvuuden vaatimusten integroimiseksi.

Ehdotukset, jotka sisältävät ainoastaan sotilaalliseen liikkuvuuteen liittyviä toimia, ovat avustuskelpoisia vain, jos niillä laajennetaan olemassa olevaa siviili-infrastruktuuria.

Kaikki siviili- ja puolustusalan liikkuvuuden vaatimusten täyttämiseen liittyvät toimet rahoitetaan 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan iii alakohdan mukaisista varoista, ja niiden on mahdollistettava infrastruktuurin siviili- ja puolustusalan kaksikäyttö.

4.
     
  Komissio suorittaa 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä arvioinnin, joka koskee 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan iii alakohdassa esitetystä määrästä jo käytettyä osaa sekä kyseisen määrän käyttöön liittyviä suunnitelmia. Tämän arvioinnin tuloksen perusteella komissio voi päättää siirtää varat, joita ei ole sidottu, 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan iii alakohdasta i alakohtaan.

6 b artikla

Rajatylittävät hankkeet liikennealalla

1.
     
  Rajatylittävään liikennehankkeeseen osallistuvat jäsenvaltiot, alueviranomaiset tai muut yhteisöt voivat perustaa yhteiselimen (keskitetyn asiointipisteen) hankkeen hallinnointia varten. Näillä yhteiselimillä on oltava laajat koordinointivaltuudet, niiden on noudatettava ensisijaisesti EU:n sääntöjä, ja niiden tehtävänä on helpottaa kaikkien ympäristövaikutusten arviointien sekä aluesuunnittelu- ja rakennuslupien hallinnointia.

2.
     
  Jotta voidaan ratkaista rajatylittävien TEN-T-infrastruktuurihankkeiden lupamenettelyjen koordinointiin liittyvät ongelmat, eurooppalaisten koordinaattoreiden on valvottava hankkeiden koordinointia ja ehdotettava menettelyjä niiden synkronoinnin ja loppuun saattamisen helpottamiseksi.

3.
     
  Koska on tarpeen varmistaa nimetyn yhteisen toimivaltaisen viranomaisen välityksellä tapahtuva jäsenvaltioiden välinen koordinointi ja yhteistyö ja sekä vahvistaa yhteiset määräajat rajatylittävien lupien myöntämistä ja yhteisiä rajatylittäviä hankkeita koskevien julkisten hankintojen käynnistämistä varten, tarvittavien toimenpiteiden on oltava Euroopan laajuisen liikenneverkon toteuttamista edistävistä yhdenmukaistamistoimenpiteistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (COM(2018)0277) mukaisia.

7 artikla

Rajatylittävät hankkeet uusiutuvan energian alalla

1.   
  Rajatylittävien hankkeiden
  uusiutuvan energian alalla
  on edistettävä hiilestä irtautumista, energian sisämarkkinoiden loppuun saattamista ja toimitusvarmuuden parantamista, niihin
  on osallistuttava vähintään kaksi jäsenvaltiota, ja ne on sisällytettävä
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivin
  (EU) 2018/...
   (+)

  8, 9, 11 tai 13
   artiklan mukaiseen jäsenvaltioiden
  väliseen, tarvittaessa myös aluetasolla,
  tai jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliseen yhteistyösopimukseen tai muuhun järjestelyyn. Nämä hankkeet on yksilöitävä tämän asetuksen liitteessä olevassa IV osassa esitettyjen
  yleisten
  perusteiden ja
  prosessien
  mukaisesti.

2.   Komissio hyväksyy 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä tämän asetuksen 23 artiklan d alakohdan mukaisesti delegoidun säädöksen, jossa täsmennetään
  , rajoittamatta 13 artiklassa säädettyjä myöntämisperusteita, erityisiä
  valintaperusteita ja säädetään hankkeiden valintamenettelyn yksityiskohdista, sekä julkaisee menetelmät, joilla arvioidaan hankkeen osuutta suhteessa yleisiin perusteisiin sekä sen
  kustannus-hyötyanalyysia
  liitteessä olevan IV osan mukaisesti

3.   Tutkimukset, joiden tarkoituksena on kehittää ja yksilöidä rajatylittäviä hankkeita uusiutuvan energian alalla, ovat oikeutettuja tämän asetuksen mukaiseen rahoitukseen.

4.   Rajatylittävät hankkeet uusiutuvan energian alalla ovat oikeutettuja töitä varten myönnettävään unionin rahoitukseen, jos seuraavat lisäperusteet täyttyvät:

| a) | liitteessä olevan IV osan 3 kohdan
  mukaisen hankekohtaisen kustannus-hyötyanalyysin on oltava pakollinen kaikille tuetuille hankkeille, se on toteutettava avoimesti ja kattavasti, sen on oltava täydellinen, ja sen on annettava
  näyttöä merkittävistä kustannussäästöistä ja/tai hyödyistä
  kestävyyden,
  järjestelmäintegroinnin, toimitusvarmuuden tai innovoinnin suhteen; |
| --- | --- |

a)

liitteessä olevan IV osan 3 kohdan
  mukaisen hankekohtaisen kustannus-hyötyanalyysin on oltava pakollinen kaikille tuetuille hankkeille, se on toteutettava avoimesti ja kattavasti, sen on oltava täydellinen, ja sen on annettava
  näyttöä merkittävistä kustannussäästöistä ja/tai hyödyistä
  kestävyyden,
  järjestelmäintegroinnin, toimitusvarmuuden tai innovoinnin suhteen;

| b) | hakija osoittaa, että hanketta ei voitaisi toteuttaa ilman avustusta tai että hanke ei voisi olla kaupallisesti kannattava ilman avustusta. Analyysissa on otettava huomioon kaikki tukijärjestelmistä mahdollisesti saatavat tulot. |
| --- | --- |

b)

hakija osoittaa, että hanketta ei voitaisi toteuttaa ilman avustusta tai että hanke ei voisi olla kaupallisesti kannattava ilman avustusta. Analyysissa on otettava huomioon kaikki tukijärjestelmistä mahdollisesti saatavat tulot.

5.   Töitä varten myönnettävän avustuksen määrän on oltava oikeassa suhteessa liitteessä olevan IV osan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin kustannussäästöihin ja/tai hyötyihin,
  se ei
  saa ylittää määrää, joka on tarpeen sen varmistamiseksi, että hanke toteutuu tai siitä tulee kaupallisesti kannattava
  , ja sen on noudatettava 14 artiklan 3 kohdan säännöksiä
  .

8 artikla

Yhteistä etua koskevat hankkeet digitaalisen yhteenliitettävyysinfrastruktuurin alalla

1.   Digitaalisen yhteenliitettävyysinfrastruktuurin alalla
  toteutettavat
  yhteistä etua
  koskevat hankkeet ovat hankkeita, jotka edistävät merkittävästi

| a) | Euroopan digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamista |
| --- | --- |

a)

Euroopan digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamista

| b) | unionin strategisia yhteenliitettävyystavoitteita ja |
| --- | --- |

b)

unionin strategisia yhteenliitettävyystavoitteita ja

| c) | talouden ja yhteiskunnan digitalisaatiokehitystä tukevan perusverkkoinfrastruktuurin luomista
  . |
| --- | --- |

c)

talouden ja yhteiskunnan digitalisaatiokehitystä tukevan perusverkkoinfrastruktuurin luomista
  .

1 a.
     
  Digitaalisen yhteenliitettävyysinfrastruktuurin alalla toteutettavien yhteistä etua koskevien hankkeiden on oltava seuraavien perusteiden mukaisia:

| a) | hanke edistää 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetyn erityistavoitteen saavuttamista; |
| --- | --- |

a)

hanke edistää 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetyn erityistavoitteen saavuttamista;

| b) | hankkeessa käytetään parasta käytettävissä olevaa teknologiaa ja tarjotaan paras mahdollinen tasapaino tiedonsiirtokapasiteetin, siirron turvallisuuden, verkon häiriönsietokyvyn ja kustannustehokkuuden suhteen. |
| --- | --- |

b)

hankkeessa käytetään parasta käytettävissä olevaa teknologiaa ja tarjotaan paras mahdollinen tasapaino tiedonsiirtokapasiteetin, siirron turvallisuuden, verkon häiriönsietokyvyn ja kustannustehokkuuden suhteen.

2.   Tutkimukset, joiden tarkoituksena on kehittää ja yksilöidä yhteisen edun mukaisia hankkeita digitaalisen yhteenliitettävyysinfrastruktuurin alalla, ovat oikeutettuja tämän asetuksen mukaiseen rahoitukseen.

3.   Rajoittamatta 13 artiklassa säädettyjen myöntämisperusteiden soveltamista rahoituksen ensisijaisuudesta on päätettävä ottaen huomioon seuraavat perusteet:

| a) | toimet, joilla edistetään sosioekonomisten vaikuttajien pääsyä erittäin suuren kapasiteetin verkkoihin, jotka kykenevät tarjoamaan gigabittiyhteyksiä,
  mukaan lukien 5G-yhteydet tai muut kehittyneet mobiiliyhteydet,
  on asetettava etusijalle
  . Unionin maailmanlaajuinen kilpailukyky ja investointien hyödyntämiskapasiteetti otetaan huomioon seuraavien lisäksi: sosioekonomiset vaikuttajat
  , yhteyksien mahdollistamien digitaalisten palvelujen ja sovellusten merkittävyys sekä mahdolliset sosioekonomiset hyödyt kansalaisille, yrityksille ja paikallisyhteisöille, mukaan lukien mahdolliset positiiviset heijastusvaikutukset yhteyksien laajenemiseen, liitteessä olevan V osan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

toimet, joilla edistetään sosioekonomisten vaikuttajien pääsyä erittäin suuren kapasiteetin verkkoihin, jotka kykenevät tarjoamaan gigabittiyhteyksiä,
  mukaan lukien 5G-yhteydet tai muut kehittyneet mobiiliyhteydet,
  on asetettava etusijalle
  . Unionin maailmanlaajuinen kilpailukyky ja investointien hyödyntämiskapasiteetti otetaan huomioon seuraavien lisäksi: sosioekonomiset vaikuttajat
  , yhteyksien mahdollistamien digitaalisten palvelujen ja sovellusten merkittävyys sekä mahdolliset sosioekonomiset hyödyt kansalaisille, yrityksille ja paikallisyhteisöille, mukaan lukien mahdolliset positiiviset heijastusvaikutukset yhteyksien laajenemiseen, liitteessä olevan V osan mukaisesti;

| b) | toimet, joilla edistetään erittäin korkealaatuisten paikallisten langattomien yhteyksien tarjoamista paikallisyhteisöissä, liitteessä olevassa V osan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

toimet, joilla edistetään erittäin korkealaatuisten paikallisten langattomien yhteyksien tarjoamista paikallisyhteisöissä, liitteessä olevassa V osan mukaisesti;

| c) | 5G-järjestelmien käyttöönottoa edistävien toimien osalta etusija on annettava 5G-käytävien käyttöönotolle keskeisten maaliikenneväylien varrella, mukaan lukien Euroopan laajuiset liikenneverkot
  , sekä sosioekonomisille keskuksille
  . Lisäksi on otettava huomioon, missä määrin toimi edistää kattavuutta keskeisillä liikenneväylillä ja mahdollistaa digitaalisten synergiapalvelujen keskeytymättömän tarjoamisen sekä maksimoi mahdolliset positiiviset heijastusvaikutukset alueisiin ja väestöön hankkeen lähiympäristössä. Suuntaa-antava luettelo mahdollisesti avustuskelpoisista hankkeista on liitteessä olevassa V osassa; |
| --- | --- |

c)

5G-järjestelmien käyttöönottoa edistävien toimien osalta etusija on annettava 5G-käytävien käyttöönotolle keskeisten maaliikenneväylien varrella, mukaan lukien Euroopan laajuiset liikenneverkot
  , sekä sosioekonomisille keskuksille
  . Lisäksi on otettava huomioon, missä määrin toimi edistää kattavuutta keskeisillä liikenneväylillä ja mahdollistaa digitaalisten synergiapalvelujen keskeytymättömän tarjoamisen sekä maksimoi mahdolliset positiiviset heijastusvaikutukset alueisiin ja väestöön hankkeen lähiympäristössä. Suuntaa-antava luettelo mahdollisesti avustuskelpoisista hankkeista on liitteessä olevassa V osassa;

| d) | hankkeet, joiden tavoitteena on ottaa käyttöön rajatylittäviä
  erittäin suuren kapasiteetin verkkoja ja
  runkoverkkoja unionin yhdistämiseksi kolmansiin maihin ja yhteyksien lujittamiseksi unionin alueella, myös merenalaisten kaapelien avulla, on asetettava etusijalle sen mukaan, missä määrin ne edistävät merkittävällä tavalla sähköisen viestinnän verkkojen häiriönsietokykyä ja kapasiteettia unionin alueella; |
| --- | --- |

d)

hankkeet, joiden tavoitteena on ottaa käyttöön rajatylittäviä
  erittäin suuren kapasiteetin verkkoja ja
  runkoverkkoja unionin yhdistämiseksi kolmansiin maihin ja yhteyksien lujittamiseksi unionin alueella, myös merenalaisten kaapelien avulla, on asetettava etusijalle sen mukaan, missä määrin ne edistävät merkittävällä tavalla sähköisen viestinnän verkkojen häiriönsietokykyä ja kapasiteettia unionin alueella;

| e) | erittäin suuren kapasiteetin verkkojen kattavuuden osalta etusija on annettava toimille, joilla laajennetaan alue- ja väestöpeittoa käänteisessä suhteessa hankkeen toteutuksen edellyttämään avustustuen intensiteettiin ottaen huomioon 14 artiklassa säädetyt yhteisrahoituksen enimmäismäärät. Lisäksi on otettava huomioon, missä määrin toimi edistää laajaa alue- ja väestöpeittoa tietyllä hankkeen käyttöönottoalueella sekä maksimoi mahdolliset positiiviset heijastusvaikutukset alueisiin ja väestöön hankkeen lähiympäristössä; |
| --- | --- |

e)

erittäin suuren kapasiteetin verkkojen kattavuuden osalta etusija on annettava toimille, joilla laajennetaan alue- ja väestöpeittoa käänteisessä suhteessa hankkeen toteutuksen edellyttämään avustustuen intensiteettiin ottaen huomioon 14 artiklassa säädetyt yhteisrahoituksen enimmäismäärät. Lisäksi on otettava huomioon, missä määrin toimi edistää laajaa alue- ja väestöpeittoa tietyllä hankkeen käyttöönottoalueella sekä maksimoi mahdolliset positiiviset heijastusvaikutukset alueisiin ja väestöön hankkeen lähiympäristössä;

| f) | operatiivisten digitaalisten alustojen käyttöönottoa koskevien hankkeiden osalta etusija on annettava toimille, jotka perustuvat huipputeknologiaan, ottaen huomioon sellaiset seikat kuin yhteentoimivuus, kyberturvallisuus, tietosuoja ja uudelleenkäyttö. |
| --- | --- |

f)

operatiivisten digitaalisten alustojen käyttöönottoa koskevien hankkeiden osalta etusija on annettava toimille, jotka perustuvat huipputeknologiaan, ottaen huomioon sellaiset seikat kuin yhteentoimivuus, kyberturvallisuus, tietosuoja ja uudelleenkäyttö.

▌.

8 a artikla

Julkisten hankintasopimusten ja/tai toimitussopimusten tekeminen

1.
     
  Tehdessään julkisia hankintoja ohjelman tuella tuensaajat eivät saisi käyttää hankintasopimuksen tekoperusteena yksinomaan kokonaistaloudellisesti edullisinta tarjousta, vaan niiden olisi otettava huomioon myös kustannustehokkuusmalli siten, että keskitytään laadullisiin, sosiaalisiin ja ympäristöön liittyviin tietoihin.

2.
     
  Ohjelman tukea koskevaa julkisia hankintoja ja/tai toimitussopimusta koskeva tarjous katsotaan tukikelpoiseksi, jos sellaisista kolmansista maista peräisin olevien tuotteiden osuus, joiden kanssa unioni ei ole tehnyt sopimusta, jolla varmistetaan unionin yrityksille yhdenvertainen ja todellinen pääsy näiden kolmansien maiden markkinoille, ei ylitä 50:tä prosenttia tarjouksen kattamien tuotteiden kokonaisarvosta. [tark. 35]

II LUKU

II LUKU

AVUSTUSKELPOISUUS

AVUSTUSKELPOISUUS

9 artikla

Avustuskelpoiset toimet

1.   Rahoitusta voivat saada ainoastaan sellaiset toimet, joilla edistetään 3 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamista
  ja joiden ilmastokestävyys on varmistettu
  . Tällaisia toimia ovat erityisesti tutkimukset, työt ja muut liitännäistoimenpiteet, jotka ovat tarpeen ohjelman ja alakohtaisten suuntaviivojen hallinnoimiseksi ja toteuttamiseksi.
  Tutkimukset ovat avustuskelpoisia ainoastaan, jos ne liittyvät tämän ohjelman mukaisesti avustuskelpoisiin hankkeisiin ja ne on sisällytetty ehdotuspyyntöön työohjelmissa. Tämän asetuksen mukaiseen toimien valintaan ja rahoitukseen ei saa liittyä mitään muita velvoitteita, joista ei ole säädetty tässä asetuksessa.

2.   Liikennealalla seuraavat toimet ovat oikeutettuja saamaan tämän asetuksen mukaista unionin rahoitustukea:

| a) | tehokkaisiin, yhteenliitettyihin
  , yhteentoimiviin ja multimodaalisiin
  verkkoihin liittyvät toimet:






  i) | ydinverkon toteuttamiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 III luvun mukaisesti toteutettavat toimet, mukaan lukien asetuksen (EU) N:o 1315/2013 liitteessä II määriteltyjä ydinverkon kaupunkisolmukohtia,
  rautateiden yhteentoimivuutta, multimodaalisia logistiikkakeskuksia, lentoasemia, meri- ja sisävesisatamia
  ,
  sisävesiväylien navigoitavuutta, sisämaasatamia
  ja rautatie-/maantieterminaaleja koskevat toimet
  , pääasiassa tämän asetuksen liitteessä olevan III osan 1 kohdassa luetellut toimet, sekä verkkojen yhteenliittämistä koskevat toimet
  . Ydinverkon toteuttamista koskeviin toimiin voi sisältyä niihin liittyviä osatekijöitä kattavassa verkossa, jos se on tarpeen investointien optimoimiseksi ja tämän asetuksen 19 artiklassa tarkoitetussa työohjelmassa täsmennettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

a)

tehokkaisiin, yhteenliitettyihin
  , yhteentoimiviin ja multimodaalisiin
  verkkoihin liittyvät toimet:

i)

ydinverkon toteuttamiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 III luvun mukaisesti toteutettavat toimet, mukaan lukien asetuksen (EU) N:o 1315/2013 liitteessä II määriteltyjä ydinverkon kaupunkisolmukohtia,
  rautateiden yhteentoimivuutta, multimodaalisia logistiikkakeskuksia, lentoasemia, meri- ja sisävesisatamia
  ,
  sisävesiväylien navigoitavuutta, sisämaasatamia
  ja rautatie-/maantieterminaaleja koskevat toimet
  , pääasiassa tämän asetuksen liitteessä olevan III osan 1 kohdassa luetellut toimet, sekä verkkojen yhteenliittämistä koskevat toimet
  . Ydinverkon toteuttamista koskeviin toimiin voi sisältyä niihin liittyviä osatekijöitä kattavassa verkossa, jos se on tarpeen investointien optimoimiseksi ja tämän asetuksen 19 artiklassa tarkoitetussa työohjelmassa täsmennettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti;

| ii) | toimet kattavan verkon rajatylittävien hankkeiden toteuttamiseksi
  ja edistämiseksi
  asetuksen (EU) N:o 1315/2013 II luvun mukaisesti ja erityisesti tämän asetuksen liitteessä
  olevan
  III 
  osan 2 kohdassa
  tarkoitettujen osuuksien toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

ii)

toimet kattavan verkon rajatylittävien hankkeiden toteuttamiseksi
  ja edistämiseksi
  asetuksen (EU) N:o 1315/2013 II luvun mukaisesti ja erityisesti tämän asetuksen liitteessä
  olevan
  III 
  osan 2 kohdassa
  tarkoitettujen osuuksien toteuttamiseksi;

| ii a) | toimenpiteet, joilla tuetaan rajatylittävien standardien ja tullimääräysten sekä hallinto- ja lainsäädäntömenettelyjen yhdenmukaistamista (jotta voidaan kehittää koko EU:ta koskeva siviili- ja puolustusalan liikkuvuutta koskeva sääntelykehys); |
| --- | --- |

ii a)

toimenpiteet, joilla tuetaan rajatylittävien standardien ja tullimääräysten sekä hallinto- ja lainsäädäntömenettelyjen yhdenmukaistamista (jotta voidaan kehittää koko EU:ta koskeva siviili- ja puolustusalan liikkuvuutta koskeva sääntelykehys);

| ii b) | toimet hylättyjen tai purettujen puuttuvien alueellisten rajatylittävien rautatieyhteyksien palauttamiseksi; |
| --- | --- |

ii b)

toimet hylättyjen tai purettujen puuttuvien alueellisten rajatylittävien rautatieyhteyksien palauttamiseksi;

| iii) | syrjäisimmillä alueilla sijaitsevien kattavan verkon osuuksien toteuttamiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 III luvun mukaisesti toteutettavat toimet, mukaan lukien asetuksen (EU) N:o 1315/2013 liitteessä II määriteltyjä kyseeseen tulevia kattavan verkon kaupunkisolmukohtia,
  lentoasemia, multimodaalisia logistiikkakeskuksia,
  merisatamia, sisävesisatamia ja rautatie-/maantieterminaaleja koskevat toimet; |
| --- | --- |

iii)

syrjäisimmillä alueilla sijaitsevien kattavan verkon osuuksien toteuttamiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 III luvun mukaisesti toteutettavat toimet, mukaan lukien asetuksen (EU) N:o 1315/2013 liitteessä II määriteltyjä kyseeseen tulevia kattavan verkon kaupunkisolmukohtia,
  lentoasemia, multimodaalisia logistiikkakeskuksia,
  merisatamia, sisävesisatamia ja rautatie-/maantieterminaaleja koskevat toimet;

| iii a) | toimet yhteentoimivuuden esteiden poistamiseksi, erityisesti käytävä-/verkkovaikutusten aikaan saamiseksi, kiinnittämällä erityistä huomiota rautateiden tavaraliikenteen lisäämisen vauhdittamiseen; [tark. 33] |
| --- | --- |

iii a)

toimet yhteentoimivuuden esteiden poistamiseksi, erityisesti käytävä-/verkkovaikutusten aikaan saamiseksi, kiinnittämällä erityistä huomiota rautateiden tavaraliikenteen lisäämisen vauhdittamiseen; [tark. 33]

| iv) | yhteistä etua koskevia hankkeita tukevat toimet Euroopan laajuisen verkon yhdistämiseksi naapurimaiden infrastruktuuriverkkoihin asetuksen (EU) N:o 1315/2013 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

iv)

yhteistä etua koskevia hankkeita tukevat toimet Euroopan laajuisen verkon yhdistämiseksi naapurimaiden infrastruktuuriverkkoihin asetuksen (EU) N:o 1315/2013 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| b) | älykkääseen,
  yhteentoimivaan,
  kestävään,
  multimodaaliseen,
  osallistavaan,
  esteettömään,
  turvalliseen ja turvattuun liikkuvuuteen liittyvät toimet:






  i) | toimet merten moottoriteiden tukemiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 21 artiklan mukaisesti
  painopisteenä rajatylittävä lähimerenkulku
  . |
| --- | --- | --- |

b)

älykkääseen,
  yhteentoimivaan,
  kestävään,
  multimodaaliseen,
  osallistavaan,
  esteettömään,
  turvalliseen ja turvattuun liikkuvuuteen liittyvät toimet:

i)

toimet merten moottoriteiden tukemiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 21 artiklan mukaisesti
  painopisteenä rajatylittävä lähimerenkulku
  .

| ii) | toimet telemaattisten sovellusten
  , kuten ERTMS- ja SESAR-hankkeiden,
  tukemiseksi, myös turvallisuustarkoituksiin, asetuksen (EU) N:o 1315/2013 31 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

ii)

toimet telemaattisten sovellusten
  , kuten ERTMS- ja SESAR-hankkeiden,
  tukemiseksi, myös turvallisuustarkoituksiin, asetuksen (EU) N:o 1315/2013 31 artiklan mukaisesti;

| iii) | toimet tavaraliikennepalvelujen tukemiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 32 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

iii)

toimet tavaraliikennepalvelujen tukemiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 32 artiklan mukaisesti;

| iv) | toimet uuden teknologian ja innovaatioiden tukemiseksi, mukaan lukien automaatio, tehostetut liikennepalvelut, liikennemuotojen integrointi ja vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuri
  kaikissa liikennemuodoissa sekä liikennealan hiilestä irtautuminen
  , asetuksen (EU) N:o 1315/2013 33 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

iv)

toimet uuden teknologian ja innovaatioiden tukemiseksi, mukaan lukien automaatio, tehostetut liikennepalvelut, liikennemuotojen integrointi ja vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuri
  kaikissa liikennemuodoissa sekä liikennealan hiilestä irtautuminen
  , asetuksen (EU) N:o 1315/2013 33 artiklan mukaisesti;

| v) | toimet yhteentoimivuuden esteiden poistamiseksi
  erityisesti asetuksen (EU) N:o 1315/2013 30 artiklassa määritellyissä kaupunkisolmukohdissa ja
  erityisesti käytävä-/verkkovaikutusten aikaan saamiseksi; |
| --- | --- |

v)

toimet yhteentoimivuuden esteiden poistamiseksi
  erityisesti asetuksen (EU) N:o 1315/2013 30 artiklassa määritellyissä kaupunkisolmukohdissa ja
  erityisesti käytävä-/verkkovaikutusten aikaan saamiseksi;

| vi) | toimet turvallisen ja turvatun infrastruktuurin ja liikkumisen varmistamiseksi, liikenneturvallisuus mukaan lukien, asetuksen (EU) N:o 1315/2013 34 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

vi)

toimet turvallisen ja turvatun infrastruktuurin ja liikkumisen varmistamiseksi, liikenneturvallisuus mukaan lukien, asetuksen (EU) N:o 1315/2013 34 artiklan mukaisesti;

| vii) | toimet, joilla parannetaan liikenneinfrastruktuurin kykyä sietää ilmastonmuutosta ja luonnonkatastrofeja; |
| --- | --- |

vii)

toimet, joilla parannetaan liikenneinfrastruktuurin kykyä sietää ilmastonmuutosta ja luonnonkatastrofeja;

| viii) | toimet, joilla parannetaan liikenneinfrastruktuurin saavutettavuutta
  ja esteettömyyttä kaikkien liikennemuotojen sekä
  kaikkien käyttäjien
  ja erityisesti liikuntarajoitteisten henkilöiden
  kannalta, asetuksen (EU) N:o 1315/2013 37 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

viii)

toimet, joilla parannetaan liikenneinfrastruktuurin saavutettavuutta
  ja esteettömyyttä kaikkien liikennemuotojen sekä
  kaikkien käyttäjien
  ja erityisesti liikuntarajoitteisten henkilöiden
  kannalta, asetuksen (EU) N:o 1315/2013 37 artiklan mukaisesti;

| ix) | toimet, joilla parannetaan liikenneinfrastruktuurin saavutettavuutta ja saatavuutta turvallisuus- ja pelastuspalvelutarkoituksiin; |
| --- | --- |

ix)

toimet, joilla parannetaan liikenneinfrastruktuurin saavutettavuutta ja saatavuutta turvallisuus- ja pelastuspalvelutarkoituksiin;

| ix a) | toimet rautateiden tavaraliikenteen melun vähentämiseksi; |
| --- | --- |

ix a)

toimet rautateiden tavaraliikenteen melun vähentämiseksi;

| c) | 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetun erityistavoitteen saavuttamiseksi
  ja 6 a artiklan mukaisesti
  :








  i) | ▌ toimiin sisältyvät erityistoiminnot
  sotilaallisiin kuljetuksiin soveltuvien Euroopan laajuisen liikenneverkon uusien tai olemassa olevien osien
  tukemiseksi ▌ sen sopeuttamiseksi
  siviili- ja puolustusalan
  liikkuvuuden vaatimuksiin, jotta mahdollistetaan infrastruktuurin siviili- ja sotilasalan kaksikäyttö; |
| --- | --- | --- |

c)

3 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetun erityistavoitteen saavuttamiseksi
  ja 6 a artiklan mukaisesti
  :

i)

▌ toimiin sisältyvät erityistoiminnot
  sotilaallisiin kuljetuksiin soveltuvien Euroopan laajuisen liikenneverkon uusien tai olemassa olevien osien
  tukemiseksi ▌ sen sopeuttamiseksi
  siviili- ja puolustusalan
  liikkuvuuden vaatimuksiin, jotta mahdollistetaan infrastruktuurin siviili- ja sotilasalan kaksikäyttö;

| i a) | toimet, joilla parannetaan liikenneinfrastruktuurin saavutettavuutta ja saatavuutta turvallisuus- ja pelastuspalvelutarkoituksiin; |
| --- | --- |

i a)

toimet, joilla parannetaan liikenneinfrastruktuurin saavutettavuutta ja saatavuutta turvallisuus- ja pelastuspalvelutarkoituksiin;

| i b) | toimet, joilla parannetaan kyberturvallisuusuhkien sietokykyä
  . |
| --- | --- |

i b)

toimet, joilla parannetaan kyberturvallisuusuhkien sietokykyä
  .

3.   Energia-alalla seuraavat toimet ovat oikeutettuja saamaan tämän asetuksen mukaista unionin rahoitustukea:

| a) | asetuksen (EU) N:o 347/2013 14 artiklan mukaiset yhteistä etua koskeviin hankkeisiin liittyvät toimet; |
| --- | --- |

a)

asetuksen (EU) N:o 347/2013 14 artiklan mukaiset yhteistä etua koskeviin hankkeisiin liittyvät toimet;

| b) | toimet, joilla tuetaan tämän asetuksen liitteessä olevassa IV osassa määriteltyjä rajatylittäviä hankkeita uusiutuvan energian alalla – niiden suunnittelu mukaan lukien – edellyttäen, että tämän asetuksen 7 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

b)

toimet, joilla tuetaan tämän asetuksen liitteessä olevassa IV osassa määriteltyjä rajatylittäviä hankkeita uusiutuvan energian alalla – niiden suunnittelu mukaan lukien – edellyttäen, että tämän asetuksen 7 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

4.   Digitaalitalouden alalla seuraavat toimet ovat oikeutettuja saamaan tämän asetuksen mukaista unionin rahoitustukea:

| a) | sosioekonomisten vaikuttajien
  gigabitti- ja 5G-yhteyksiä
  tukevat toimet; |
| --- | --- |

a)

sosioekonomisten vaikuttajien
  gigabitti- ja 5G-yhteyksiä
  tukevat toimet;

| b) | toimet, joilla tuetaan erittäin korkealaatuisten paikallisten langattomien yhteyksien tarjoamista paikallisyhteisöissä maksutta ja ilman syrjiviä ehtoja; |
| --- | --- |

b)

toimet, joilla tuetaan erittäin korkealaatuisten paikallisten langattomien yhteyksien tarjoamista paikallisyhteisöissä maksutta ja ilman syrjiviä ehtoja;

| c) | toimet, joilla tuetaan 5G-järjestelmien keskeytymättömän kattavuuden toteuttamista kaikilla keskeisillä maaliikenneväylillä, mukaan lukien Euroopan laajuiset liikenneverkot; |
| --- | --- |

c)

toimet, joilla tuetaan 5G-järjestelmien keskeytymättömän kattavuuden toteuttamista kaikilla keskeisillä maaliikenneväylillä, mukaan lukien Euroopan laajuiset liikenneverkot;

| d) | toimet, joilla tuetaan
  uusien tai olemassa olevien
  runkoverkkojen käyttöönottoa
  ja integrointia
  , myös merenalaisten kaapelien avulla, kaikissa jäsenvaltioissa sekä unionin ja kolmansien maiden välillä; |
| --- | --- |

d)

toimet, joilla tuetaan
  uusien tai olemassa olevien
  runkoverkkojen käyttöönottoa
  ja integrointia
  , myös merenalaisten kaapelien avulla, kaikissa jäsenvaltioissa sekä unionin ja kolmansien maiden välillä;

| e) | toimet, joilla tuetaan eurooppalaisten kotitalouksien pääsyä erittäin suuren kapasiteetin verkkoihin
  ja EU:n strategisten yhteenliitettävyystavoitteiden toteuttamista
  ; |
| --- | --- |

e)

toimet, joilla tuetaan eurooppalaisten kotitalouksien pääsyä erittäin suuren kapasiteetin verkkoihin
  ja EU:n strategisten yhteenliitettävyystavoitteiden toteuttamista
  ;

| f) | toimet digitaalisen yhteenliitettävyysinfrastruktuurin vaatimusten toteuttamiseksi rajatylittävien hankkeiden yhteydessä liikenteen tai energian aloilla ja/tai liikenne- tai energiainfrastruktuureihin suoraan liittyvien operatiivisten digitaalisten alustojen tukemiseksi. |
| --- | --- |

f)

toimet digitaalisen yhteenliitettävyysinfrastruktuurin vaatimusten toteuttamiseksi rajatylittävien hankkeiden yhteydessä liikenteen tai energian aloilla ja/tai liikenne- tai energiainfrastruktuureihin suoraan liittyvien operatiivisten digitaalisten alustojen tukemiseksi.

Suuntaa-antava luettelo mahdollisesti avustuskelpoisista hankkeista digitaalialalla on liitteessä olevassa V osassa.

10 artikla

Synergiat

  liikenteen, energian ja digitaalitalouden alojen välillä

1.   Toimet, joilla edistetään
  samanaikaisesti
  yhden tai useamman tavoitteen toteutumista vähintään kahdella 3 artiklan 2 kohdan a, b tai c alakohdassa säädetyistä aloista, ovat oikeutettuja saamaan tämän asetuksen mukaista unionin rahoitustukea
  ja suuremman yhteisrahoitusosuuden 14 artiklan mukaisesti
  . Tällaiset toimet on toteutettava ▌ työohjelmilla, joissa käsitellään vähintään kahta alaa, jotka sisältävät erityiset myöntämisperusteet ja joita rahoitetaan asianomaisten alojen talousarvion rahoitusosuuksilla.

2.   Edellä olevan 9 artiklan mukaisesti avustuskelpoisiin toimiin liikenteen, energian tai digitaalitalouden aloilla voi sisältyä
  mihin tahansa muista aloista liittyviä synergiaelementtejä
  , jotka eivät ▌ liity 9 artiklan 2, 3 tai 4 kohdassa säädettyihin avustuskelpoisiin toimiin, jos ne täyttävät kaikki seuraavat vaatimukset:

| a) | näiden
  synergiaelementtien
  kustannukset eivät ole yli 20 prosenttia toimen avustuskelpoisista kokonaiskustannuksista; ja |
| --- | --- |

a)

näiden
  synergiaelementtien
  kustannukset eivät ole yli 20 prosenttia toimen avustuskelpoisista kokonaiskustannuksista; ja

| b) | nämä
  synergiaelementit
  liittyvät liikenteen, energian tai digitaalitalouden alaan; ja |
| --- | --- |

b)

nämä
  synergiaelementit
  liittyvät liikenteen, energian tai digitaalitalouden alaan; ja

| c) | näillä
  synergiaelementeillä
  voidaan merkittävästi parantaa toimen sosioekonomisia taikka ilmastoon tai ympäristöön liittyviä hyötyjä. |
| --- | --- |

c)

näillä
  synergiaelementeillä
  voidaan merkittävästi parantaa toimen sosioekonomisia taikka ilmastoon tai ympäristöön liittyviä hyötyjä.

11 artikla

Osallistumiskelpoiset yhteisöt

1.   Varainhoitoasetuksen [197] artiklassa säädettyjen perusteiden lisäksi sovelletaan tässä artiklassa vahvistettuja osallistumiskelpoisuusperusteita.

2.   Osallistumiskelpoisia ovat seuraavat yhteisöt:

| a) | jäsenvaltioon sijoittautuneet oikeussubjektit
  , myös yhteisyritykset
  ; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltioon sijoittautuneet oikeussubjektit
  , myös yhteisyritykset
  ;

| b) | ohjelmaan assosioituneeseen kolmanteen maahan sijoittautuneet oikeussubjektit; |
| --- | --- |

b)

ohjelmaan assosioituneeseen kolmanteen maahan sijoittautuneet oikeussubjektit;

| c) | unionin oikeuden mukaisesti perustetut oikeussubjektit ja kansainväliset organisaatiot, jos työohjelmissa niin määrätään. |
| --- | --- |

c)

unionin oikeuden mukaisesti perustetut oikeussubjektit ja kansainväliset organisaatiot, jos työohjelmissa niin määrätään.

3.   Luonnolliset henkilöt eivät ole osallistumiskelpoisia.

4.   Oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin kolmanteen maahan, joka ei ole assosioitunut ohjelmaan, ovat poikkeustapauksissa oikeutettuja tukeen ohjelmasta, jos se on välttämätöntä tietyn
  liikenteen, energian ja digitaalitalouden alalla toteutettavan
  yhteistä etua koskevan hankkeen tai uusiutuvan energian alalla toteutettavan rajatylittävän hankkeen tavoitteiden saavuttamiseksi.

5.   Jäljempänä 19 artiklassa tarkoitetuissa työohjelmissa voidaan määrätä, että avustuskelpoisia ovat ainoastaan sellaiset ehdotukset, joita ovat esittäneet yksi tai useampi jäsenvaltio
  tai yhteisyritykset
  tai,
  asianomaisia jäsenvaltioita kuullen
  ,
  alue- tai paikallisviranomaiset tai
  kansainväliset järjestöt ▌ tai julkiset tai yksityiset yritykset tai elimet.

III LUKU

III LUKU

AVUSTUKSET

AVUSTUKSET

12 artikla

Avustukset

Avustusten myöntämiseen ohjelmasta ja niiden hallinnointiin sovelletaan varainhoitoasetuksen [VIII] osaston säännöksiä.

13 artikla

Myöntämisperusteet

1.   Myöntämisperusteet on määriteltävä 19 artiklassa tarkoitetuissa työohjelmissa ja ehdotuspyynnöissä
  , ja niihin on sisällyttävä
  mahdollisuuksien mukaan ▌ seuraavat osatekijät:

| a) | taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset (hyödyt ja kustannukset)
  , mukaan lukien analyysin luotettavuus, kattavuus ja avoimuus
  ; |
| --- | --- |

a)

taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset (hyödyt ja kustannukset)
  , mukaan lukien analyysin luotettavuus, kattavuus ja avoimuus
  ;

| a a) | direktiivin 2014/25/EU 82 ja 85 artiklan säännösten noudattaminen; |
| --- | --- |

a a)

direktiivin 2014/25/EU 82 ja 85 artiklan säännösten noudattaminen;

| b) | innovaatiot, turvallisuus,
  digitalisaatio,
  yhteentoimivuus ja saavutettavuus; |
| --- | --- |

b)

innovaatiot, turvallisuus,
  digitalisaatio,
  yhteentoimivuus ja saavutettavuus;

| c) | rajatylittävä ulottuvuus
  ja yhteenliitettävyysulottuvuus
  ; |
| --- | --- |

c)

rajatylittävä ulottuvuus
  ja yhteenliitettävyysulottuvuus
  ;

| c a) | yhteydet ja alueellinen saavutettavuus, myös syrjäisimpien alueiden ja saarten osalta; |
| --- | --- |

c a)

yhteydet ja alueellinen saavutettavuus, myös syrjäisimpien alueiden ja saarten osalta;

| c b) | eurooppalainen lisäarvo; |
| --- | --- |

c b)

eurooppalainen lisäarvo;

| d) | synergiat liikenteen, energian ja digitaalitalouden alojen välillä; |
| --- | --- |

d)

synergiat liikenteen, energian ja digitaalitalouden alojen välillä;

| e) | toimen toteuttamisvalmius hankkeen suunnitteluvaiheessa; |
| --- | --- |

e)

toimen toteuttamisvalmius hankkeen suunnitteluvaiheessa;

| e a) | hankkeiden elinkaari ja valmista hanketta varten ehdotetun kunnossapitostrategian mielekkyys; |
| --- | --- |

e a)

hankkeiden elinkaari ja valmista hanketta varten ehdotetun kunnossapitostrategian mielekkyys;

| f) | ehdotetun toteutussuunnitelman mielekkyys; |
| --- | --- |

f)

ehdotetun toteutussuunnitelman mielekkyys;

| g) | unionin rahoitustuen katalyyttinen vaikutus investointeihin; |
| --- | --- |

g)

unionin rahoitustuen katalyyttinen vaikutus investointeihin;

| h) | tarve ratkaista taloudellisia ongelmia kuten riittämätön kaupallinen kannattavuus
  , suuret alkuvaiheen kustannukset
  tai markkinarahoituksen puute; |
| --- | --- |

h)

tarve ratkaista taloudellisia ongelmia kuten riittämätön kaupallinen kannattavuus
  , suuret alkuvaiheen kustannukset
  tai markkinarahoituksen puute;

| h a) | siviili- ja puolustusalan liikkuvuuden vaatimusten integroimisen edistäminen; |
| --- | --- |

h a)

siviili- ja puolustusalan liikkuvuuden vaatimusten integroimisen edistäminen;

| h b) | esteettömyys liikuntarajoitteisten henkilöiden kannalta; |
| --- | --- |

h b)

esteettömyys liikuntarajoitteisten henkilöiden kannalta;

| i) | ▌ unionin ja kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien
  edistäminen
  ; |
| --- | --- |

i)

▌ unionin ja kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien
  edistäminen
  ;

| i a) | hankkeella saavutettu hiilestä irtautuminen; |
| --- | --- |

i a)

hankkeella saavutettu hiilestä irtautuminen;

| i b) | energiatehokkuus etusijalle -periaatteen edistäminen. |
| --- | --- |

i b)

energiatehokkuus etusijalle -periaatteen edistäminen.

2.   Kun ehdotuksia arvioidaan myöntämisperusteiden pohjalta, ilmastonmuutoksen kielteisten vaikutusten sietokyky on tarvittaessa otettava huomioon ilmastohaavoittuvuus- ja riskiarvioinnilla, johon sisältyy tarvittavia mukautustoimenpiteitä.

3.   Kun ehdotuksia arvioidaan myöntämisperusteiden pohjalta, on varmistettava, että jos työohjelmiin sisältyy ohjelmasta tuettavia toimia, joissa on mukana paikannus-, navigointi- ja ajanmäärityspalveluteknologiaa, ne ovat teknisesti yhteensopivia EGNOS/Galileon ja Copernicus-ohjelman kanssa.

4.   Arvioitaessa liikennealan ehdotuksia 1 kohdassa tarkoitettujen myöntämisperusteiden pohjalta on tarvittaessa varmistettava, että ehdotetut toimet ovat yhdenmukaisia asetuksen (EU) N:o 1315/2013 47 artiklassa säädettyjen käytävän työsuunnitelmien ja täytäntöönpanosäädösten kanssa, sekä otettava huomioon kyseisen asetuksen 45 artiklan 8 kohdan mukaisen käytävästä vastaavan eurooppalaisen koordinaattorin lausunto.
  Arvioinnissa on myös selvitettävä, uhkaako Verkkojen Eurooppa -välineestä rahoitettavien toimien täytäntöönpano häiritä tavara- ja matkustajavirtoja hankkeeseen kuuluvalla osuudella, ja viime kädessä tarjottava ratkaisuja.

5.   Kun on kyse toimista, jotka koskevat rajatylittäviä hankkeita uusiutuvan energian alalla, työohjelmissa ja ehdotuspyynnöissä määritellyissä myöntämisperusteissa on otettava huomioon 7 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset.

6.   Kun kyseessä ovat yhteistä etua koskeviin digitaalisiin yhteenliitettävyyden hankkeisiin liittyvät toimet, työohjelmissa ja ehdotuspyynnöissä määritellyissä myöntämisperusteissa on otettava huomioon 8 artiklan 3 kohdassa säädetyt edellytykset.

14 artikla

Yhteisrahoitusosuudet

1.   Tutkimusten osalta unionin rahoitustuki saa olla enintään
  40
   prosenttia avustuskelpoisista kokonaiskustannuksista. Koheesiorahastosta siirrettävillä määrillä rahoitettavien tutkimusten osalta yhteisrahoitusosuuksiin sovelletaan samoja enimmäismääriä kuin koheesiorahastoon 2 kohdan b alakohdan mukaisesti.

2.   Liikennealan töiden osalta sovelletaan seuraavia yhteisrahoitusosuuksien enimmäismääriä:

| a) | 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin liittyvien töiden osalta unionin rahoitustuki saa olla enintään 30 prosenttia avustuskelpoisista kokonaiskustannuksista. Yhteisrahoitusosuudet voidaan korottaa enintään 50 prosenttiin seuraavissa tapauksissa: toimet, jotka liittyvät
  minkä tahansa liikennemuodon
  rajatylittäviin yhteyksiin tämän kohdan c alakohdassa täsmennetyillä edellytyksillä; toimet, joilla tuetaan telemaattisten sovellusten järjestelmiä;
  toimet, joilla tuetaan sisävesiväyliä, rautateitä tai merten moottoriteitä;
  toimet, joilla tuetaan uutta teknologiaa ja innovaatioita; toimet, joilla tuetaan infrastruktuurin turvallisuuden parantamista asiaa koskevan unionin lainsäädännön mukaisesti; ▌ toimet syrjäisimmillä alueilla
  ; sekä toimet, joilla tuetaan alueiden saavutettavuuden ja yhteyksien parantamista
  .
  Syrjäisimmillä alueilla toteutettavien töiden yhteisrahoitusosuudet saavat olla enintään 85 prosenttia
  ; |
| --- | --- |

a)

3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin liittyvien töiden osalta unionin rahoitustuki saa olla enintään 30 prosenttia avustuskelpoisista kokonaiskustannuksista. Yhteisrahoitusosuudet voidaan korottaa enintään 50 prosenttiin seuraavissa tapauksissa: toimet, jotka liittyvät
  minkä tahansa liikennemuodon
  rajatylittäviin yhteyksiin tämän kohdan c alakohdassa täsmennetyillä edellytyksillä; toimet, joilla tuetaan telemaattisten sovellusten järjestelmiä;
  toimet, joilla tuetaan sisävesiväyliä, rautateitä tai merten moottoriteitä;
  toimet, joilla tuetaan uutta teknologiaa ja innovaatioita; toimet, joilla tuetaan infrastruktuurin turvallisuuden parantamista asiaa koskevan unionin lainsäädännön mukaisesti; ▌ toimet syrjäisimmillä alueilla
  ; sekä toimet, joilla tuetaan alueiden saavutettavuuden ja yhteyksien parantamista
  .
  Syrjäisimmillä alueilla toteutettavien töiden yhteisrahoitusosuudet saavat olla enintään 85 prosenttia
  ;

| b) | koheesiorahastosta siirrettävien määrien osalta yhteisrahoitusosuuksiin sovelletaan samoja enimmäismääriä kuin koheesiorahastoon siten kuin tarkoitetaan asetuksessa (EU) XXX [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus]. Nämä yhteisrahoitusosuudet voidaan korottaa enintään 85 prosenttiin sellaisten toimien osalta, jotka liittyvät rajatylittäviin
  ja puuttuviin
  yhteyksiin tämän kohdan c alakohdassa täsmennetyin edellytyksin
  , ja sellaisten toimien osalta, jotka liittyvät alueiden yhteyksien ja saavutettavuuden parantamiseen
  ; |
| --- | --- |

b)

koheesiorahastosta siirrettävien määrien osalta yhteisrahoitusosuuksiin sovelletaan samoja enimmäismääriä kuin koheesiorahastoon siten kuin tarkoitetaan asetuksessa (EU) XXX [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus]. Nämä yhteisrahoitusosuudet voidaan korottaa enintään 85 prosenttiin sellaisten toimien osalta, jotka liittyvät rajatylittäviin
  ja puuttuviin
  yhteyksiin tämän kohdan c alakohdassa täsmennetyin edellytyksin
  , ja sellaisten toimien osalta, jotka liittyvät alueiden yhteyksien ja saavutettavuuden parantamiseen
  ;

| c) | kun kyseessä ovat rajatylittäviin yhteyksiin liittyvät toimet, a ja b alakohdan mukaisesti korotettuja yhteisrahoituksen enimmäisosuuksia saa soveltaa ainoastaan toimiin, joiden toteutukseen ja suunnitteluun on osoitettu hyvin suuressa määrin sisältyvän 13 artiklan 1 kohdan c
  tai c a
   alakohdassa tarkoitetun myöntämisperusteen tavoite; tämä voi erityisesti tarkoittaa yhden hankeyrityksen perustamista, yhteistä hallintorakennetta ja kahdenvälistä puitesopimusta tai täytäntöönpanosäädöstä asetuksen (EU) N:o 1315/2013 47 artiklan mukaisesti
  tai asianomaisten jäsenvaltioiden tai alueviranomaisten välistä kirjallista sopimusta; lisäksi 11 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisiin yhteisyrityksen toteuttamiin hankkeisiin sovellettavaa yhteisrahoitusosuutta voidaan korottaa 10 prosentilla; yhteisrahoitusosuus ei saa olla yli 90 prosenttia avustuskelpoisista kokonaiskustannuksista; |
| --- | --- |

c)

kun kyseessä ovat rajatylittäviin yhteyksiin liittyvät toimet, a ja b alakohdan mukaisesti korotettuja yhteisrahoituksen enimmäisosuuksia saa soveltaa ainoastaan toimiin, joiden toteutukseen ja suunnitteluun on osoitettu hyvin suuressa määrin sisältyvän 13 artiklan 1 kohdan c
  tai c a
   alakohdassa tarkoitetun myöntämisperusteen tavoite; tämä voi erityisesti tarkoittaa yhden hankeyrityksen perustamista, yhteistä hallintorakennetta ja kahdenvälistä puitesopimusta tai täytäntöönpanosäädöstä asetuksen (EU) N:o 1315/2013 47 artiklan mukaisesti
  tai asianomaisten jäsenvaltioiden tai alueviranomaisten välistä kirjallista sopimusta; lisäksi 11 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisiin yhteisyrityksen toteuttamiin hankkeisiin sovellettavaa yhteisrahoitusosuutta voidaan korottaa 10 prosentilla; yhteisrahoitusosuus ei saa olla yli 90 prosenttia avustuskelpoisista kokonaiskustannuksista;

| c a) | kun kyseessä ovat 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut toimet, nämä yhteisrahoitusosuudet voidaan korottaa enintään 85 prosenttiin sellaisten toimien osalta, jotka liittyvät rajatylittäviin yhteyksiin tämän kohdan c alakohdassa täsmennetyin edellytyksin. |
| --- | --- |

c a)

kun kyseessä ovat 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut toimet, nämä yhteisrahoitusosuudet voidaan korottaa enintään 85 prosenttiin sellaisten toimien osalta, jotka liittyvät rajatylittäviin yhteyksiin tämän kohdan c alakohdassa täsmennetyin edellytyksin.

3.   Energia-alan töiden osalta sovelletaan seuraavia yhteisrahoitusosuuksien enimmäismääriä:

| a) | 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin liittyvien töiden osalta unionin rahoitustuki saa olla enintään 50 prosenttia avustuskelpoisista kokonaiskustannuksista
  ; syrjäisimmillä alueilla toteutettavien töiden yhteisrahoitusosuudet saavat olla enintään 85 prosenttia
  ; |
| --- | --- |

a)

3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin liittyvien töiden osalta unionin rahoitustuki saa olla enintään 50 prosenttia avustuskelpoisista kokonaiskustannuksista
  ; syrjäisimmillä alueilla toteutettavien töiden yhteisrahoitusosuudet saavat olla enintään 85 prosenttia
  ;

| b) | rahoitusosuudet voidaan korottaa enintään 75 prosenttiin sellaisissa yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämistä koskevissa toimissa,
  joilla on merkittävä hiilidioksidipäästöjä vähentävä vaikutus tai
  jotka asetuksen (EU) N:o 347/2013 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun näytön perusteella tarjoavat merkittävää alueellista tai unionin laajuista toimitusvarmuutta, lisäävät yhteenkuuluvuutta unionissa tai sisältävät huomattavan innovatiivisia ratkaisuja. |
| --- | --- |

b)

rahoitusosuudet voidaan korottaa enintään 75 prosenttiin sellaisissa yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämistä koskevissa toimissa,
  joilla on merkittävä hiilidioksidipäästöjä vähentävä vaikutus tai
  jotka asetuksen (EU) N:o 347/2013 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun näytön perusteella tarjoavat merkittävää alueellista tai unionin laajuista toimitusvarmuutta, lisäävät yhteenkuuluvuutta unionissa tai sisältävät huomattavan innovatiivisia ratkaisuja.

4.   Digitaalitalouden alan töiden osalta sovelletaan seuraavia yhteisrahoitusosuuksien enimmäismääriä: 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin liittyvien töiden osalta unionin rahoitustuki saa olla enintään 30 prosenttia avustuskelpoisista kokonaiskustannuksista.
  Syrjäisimmillä alueilla toteutettavien töiden yhteisrahoitusosuudet saavat olla enintään 85 prosenttia
  . Yhteisrahoitusosuudet voidaan korottaa 50 prosenttiin saakka sellaisten toimien osalta, joissa on vahva rajatylittävä ulottuvuus, esimerkiksi 5G-järjestelmien keskeytymätön kattavuus kaikilla keskeisillä liikenneväylillä tai runkoverkkojen käyttöönotto jäsenvaltioiden ja unionin ja kolmansien maiden välillä, sekä 75 prosenttiin toimissa, jotka koskevat sosioekonomisten vaikuttajien gigabittiyhteyksien toteuttamista. Paikallisten langattomien yhteyksien tarjoamista paikallisyhteisöissä koskevia toimia rahoitetaan unionin rahoitustuella, joka voi kattaa enintään 100 prosenttia avustuskelpoisista kustannuksista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisrahoituksen periaatteen noudattamista.

5.   Edellä 10 artiklassa tarkoitettuihin ▌ toimiin sovellettava yhteisrahoituksen enimmäisosuus on korkein kyseisiin aloihin sovellettava yhteisrahoitusosuus.
  Näihin toimiin sovellettavaa yhteisrahoitusosuutta voidaan myös korottaa 10 prosentilla; yhteisrahoitusosuus ei saa olla yli 90 prosenttia avustuskelpoisista kokonaiskustannuksista.

5 a.   
  Komissio toimittaa yhteisrahoitusosuutta koskevan päätöksen tekemisen jälkeen avustuksen myöntämisen yhteydessä hankkeen toteuttajille luettelon kaikista mahdollisuuksista ja keinoista, joiden avulla nämä voivat aikanaan saada rahoitustuen loppuosan.

15 artikla

Avustuskelpoiset kustannukset

Varainhoitoasetuksen [186] artiklassa säädettyjen edellytysten lisäksi sovelletaan seuraavia avustuskelpoisuusperusteita:

| a) | avustuskelpoisia voivat olla ainoastaan jäsenvaltioissa aiheutuneet menot, paitsi jos yhteistä etua koskeva hanke tai rajatylittävä uusiutuvan energian hanke liittyy yhden tai useamman tämän asetuksen 5 artiklassa tai 11 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun kolmannen maan alueeseen tai kansainvälisiin vesialueisiin ja toimi on välttämätön asianomaisen hankkeen tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

a)

avustuskelpoisia voivat olla ainoastaan jäsenvaltioissa aiheutuneet menot, paitsi jos yhteistä etua koskeva hanke tai rajatylittävä uusiutuvan energian hanke liittyy yhden tai useamman tämän asetuksen 5 artiklassa tai 11 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun kolmannen maan alueeseen tai kansainvälisiin vesialueisiin ja toimi on välttämätön asianomaisen hankkeen tavoitteiden saavuttamiseksi;

| b) | laite-, varuste- ja infrastruktuurikustannukset, joita pidetään tuensaajan pääomamenoina, voivat olla kokonaisuudessaan avustuskelpoisia; |
| --- | --- |

b)

laite-, varuste- ja infrastruktuurikustannukset, joita pidetään tuensaajan pääomamenoina, voivat olla kokonaisuudessaan avustuskelpoisia;

| c) | maan ostoon liittyvät menot eivät ole avustuskelpoisia kustannuksia; |
| --- | --- |

c)

maan ostoon liittyvät menot eivät ole avustuskelpoisia kustannuksia;

| d) | avustuskelpoisiin kustannuksiin ei sisälly arvonlisäveroa; |
| --- | --- |

d)

avustuskelpoisiin kustannuksiin ei sisälly arvonlisäveroa;

| d a) | sotilaallisiin vaatimuksiin liittyvät menot ovat avustuskelpoisia toimen avustuskelpoisuusajan alkamispäivästä lähtien riippumatta 6 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen delegoitujen säädösten voimaantulopäivästä. |
| --- | --- |

d a)

sotilaallisiin vaatimuksiin liittyvät menot ovat avustuskelpoisia toimen avustuskelpoisuusajan alkamispäivästä lähtien riippumatta 6 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen delegoitujen säädösten voimaantulopäivästä.

16 artikla

Avustusten yhdistäminen muihin rahoituslähteisiin

1.   Avustuksia voi käyttää yhdistettyinä rahoitukseen Euroopan investointipankista, kansallisista kehityspankeista tai muista kehitysrahoituslaitoksista tai julkisista rahoituslaitoksista sekä yksityisen sektorin rahoituslaitoksista ja yksityisen sektorin sijoittajilta, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet mukaan lukien.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu avustusten käyttäminen voidaan toteuttaa kohdennetuilla ehdotuspyynnöillä.

17 artikla

Avustusten määrän pienentäminen tai avustusten lopettaminen

1.   Varainhoitoasetuksen [131 artiklan 4 kohdassa] mainittujen perusteiden lisäksi avustuksen määrää voidaan
  asianmukaisesti perusteltuja tapauksia lukuun ottamatta
  pienentää seuraavin perustein:

| a) | toimi ei ole käynnistynyt yhden vuoden kuluessa avustussopimuksessa mainitusta alkamispäivästä
  , jos on kyse tutkimuksesta, ja kahden vuoden kuluessa alkamispäivästä, jos on kyse jostakin muusta tämän asetuksen nojalla rahoitustukeen oikeutetusta toimesta
  ; |
| --- | --- |

a)

toimi ei ole käynnistynyt yhden vuoden kuluessa avustussopimuksessa mainitusta alkamispäivästä
  , jos on kyse tutkimuksesta, ja kahden vuoden kuluessa alkamispäivästä, jos on kyse jostakin muusta tämän asetuksen nojalla rahoitustukeen oikeutetusta toimesta
  ;

| b) | toimen etenemistä koskevan arvioinnin perusteella todetaan, että toimen toteutuksessa
  on ylitetty [asetuksen XXX – SmartTEN-T] 6 artiklassa säädetyt peräkkäisten vaiheiden määräajat tai siinä
  on esiintynyt merkittäviä viiveitä, joiden takia toimen tavoitteita ei todennäköisesti saavuteta. |
| --- | --- |

b)

toimen etenemistä koskevan arvioinnin perusteella todetaan, että toimen toteutuksessa
  on ylitetty [asetuksen XXX – SmartTEN-T] 6 artiklassa säädetyt peräkkäisten vaiheiden määräajat tai siinä
  on esiintynyt merkittäviä viiveitä, joiden takia toimen tavoitteita ei todennäköisesti saavuteta.

2.   Avustussopimus voidaan 1 kohdassa mainittujen perusteiden nojalla purkaa.

2 a.
     
  Edellä olevan 1 tai 2 kohdan soveltamisen seurauksena vapautuva määrä jaetaan 4 artiklan 2 kohdassa säädettyjen vastaavien rahoituspuitteiden mukaisesti ehdotettuihin muihin työohjelmiin.

18 artikla

Synergiat muiden unionin ohjelmien kanssa

1.   Toimi, joka on saanut rahoitusta ohjelmasta, voi saada rahoitusta myös muusta unionin ohjelmasta – myös yhteistyössä hallinnoiduista rahastoista – edellyttäen, että rahoitusosuudet eivät kata samoja kuluja.
  Täytäntöönpanossa on noudatettava varainhoitoasetuksen [xxx] artiklan sääntöjä
  . Kumulatiivinen rahoitus ei saa ylittää toimen avustuskelpoisia kokonaiskustannuksia, ja unionin eri ohjelmien tuki voidaan laskea suhteutetusti tukiedellytyksiä koskevien asiakirjojen mukaan.

2.   Toimet, jotka täyttävät
  kaikki
  seuraavat kumulatiiviset ▌ edellytykset:

| a) | ne on arvioitu ohjelman mukaisessa ehdotuspyynnössä; |
| --- | --- |

a)

ne on arvioitu ohjelman mukaisessa ehdotuspyynnössä;

| b) | ne täyttävät kyseisen ehdotuspyynnön vähimmäislaatuvaatimukset; |
| --- | --- |

b)

ne täyttävät kyseisen ehdotuspyynnön vähimmäislaatuvaatimukset;

| c) | niitä ei voida rahoittaa kyseisen ehdotuspyynnön puitteissa talousarviorajoitteiden vuoksi, |
| --- | --- |

c)

niitä ei voida rahoittaa kyseisen ehdotuspyynnön puitteissa talousarviorajoitteiden vuoksi,

voivat saada tukea
  ilman lisäarviointia
  Euroopan aluekehitysrahastosta tai koheesiorahastosta asetuksen (EU) XXX [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] [67 artiklan 5 kohdan] mukaisesti edellyttäen, että kyseiset toimet ovat asianomaisen ohjelman tavoitteiden mukaisia. Sovelletaan sen rahaston sääntöjä, josta tuki myönnetään.

IV LUKU

IV LUKU

OHJELMASUUNNITTELU, SEURANTA, ARVIOINTI JA VALVONTA

OHJELMASUUNNITTELU, SEURANTA, ARVIOINTI JA VALVONTA

19 artikla

Työohjelmat

1.   Ohjelma toteutetaan varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitetuilla työohjelmilla. ▌.

1 a.
     
  Komissio laatii vuoden 2021 maaliskuun loppuun mennessä puiteohjelman, joka sisältää työohjelmien ja ehdotuspyyntöjen aikataulun, niiden aiheet, niille myönnetyn rahoituksen ja muut tarvittavat yksityiskohtaiset tiedot avoimuuden ja ennakoitavuuden varmistamiseksi koko ohjelman keston ajan sekä hankkeiden laadun parantamiseksi. Puiteohjelma hyväksytään 24 artiklan mukaisesti delegoidulla säädöksellä.

1 b.
     
  Työohjelman julkaisemisen yhteydessä komissio julkaisee ilmoituksen työohjelmassa esitetyistä ehdotuspyynnöistä; ilmoituksen on sisällettävä varainhoitoasetuksen 194 artiklan mukaisesti vähintään seuraavat tiedot kustakin luetteloidusta ehdotuspyynnöstä:

| a) | painopisteet; |
| --- | --- |

a)

painopisteet;

| b) | alustava aloitusajankohta; |
| --- | --- |

b)

alustava aloitusajankohta;

| c) | alustava päätösajankohta; |
| --- | --- |

c)

alustava päätösajankohta;

| d) | arvioitu talousarvio. |
| --- | --- |

d)

arvioitu talousarvio.

2.   Komissio hyväksyy työohjelmat
  delegoidulla säädöksellä
  tämän asetuksen 24 
  artiklan mukaisesti
  .

2 a.
     

  Asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 200 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikissa ehdotuspyynnöissä on oltava kaksivaiheinen valintamenettely ja ne on toteutettava seuraavasti:

| a) | Hakijat jättävät yksinkertaistetun asiakirjan, jossa esitetään melko lyhyesti tiedot, joiden avulla voidaan suorittaa hankkeiden kelpoisuutta koskeva ennakkovalinta. |
| --- | --- |

a)

Hakijat jättävät yksinkertaistetun asiakirjan, jossa esitetään melko lyhyesti tiedot, joiden avulla voidaan suorittaa hankkeiden kelpoisuutta koskeva ennakkovalinta.

| b) | Ensimmäisestä vaiheesta jatkoon päässeet hakijat toimittavat täydellisen asiakirjan ensimmäisen vaiheen päätyttyä. |
| --- | --- |

b)

Ensimmäisestä vaiheesta jatkoon päässeet hakijat toimittavat täydellisen asiakirjan ensimmäisen vaiheen päätyttyä.

| c) | Komissio julkaisee ehdotuspyynnöt vähintään kolme kuukautta ennen menettelyn aloittamista. |
| --- | --- |

c)

Komissio julkaisee ehdotuspyynnöt vähintään kolme kuukautta ennen menettelyn aloittamista.

20 artikla

Seuranta ja raportointi

-1.
     
  Komissio määrittelee menetelmän sellaisten laadullisten indikaattoreiden vahvistamiseksi, joiden avulla voidaan arvioida tarkasti hankekohtaista edistymistä TEN-T-verkossa ja 3 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamisessa koko ohjelman ajan. Tämän menetelmän perusteella komissio täydentää liitteessä olevan I osan delegoidulla säädöksellä viimeistään 1 päivään tammikuuta 2021 mennessä 24 artiklan mukaisesti.

1.   Indikaattorit, joiden avulla raportoidaan ohjelman edistymisestä 3 artiklassa säädettyjen yleisten ja erityistavoitteiden saavuttamisessa, esitetään liitteessä olevassa I osassa.

2.   Jotta voidaan arvioida ohjelman toteuttamisen edistymistä suhteessa tavoitteisiin, komissiolle siirretään valta antaa 24 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteessä olevaa I osaa indikaattorien tarkistamiseksi tai täydentämiseksi, jos sitä pidetään tarpeellisena, ja joilla täydennetään tätä asetusta seuranta- ja arviointipuitteiden vahvistamista koskevilla säännöksillä.

3.   Tulosraportointijärjestelmällä on varmistettava, että ohjelman toteuttamisen ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot
  soveltuvat aikaansaadun edistymisen ja ydinverkon käytävillä kohdattujen ongelmien perusteelliseen analysointiin ja ne
  kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti. Sitä varten unionin varojen saajille ja tarvittaessa jäsenvaltioille on asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset.

3 a.
     
  Komissio perustaa tätä varten verkkosivuston, jolla julkaistaan reaaliaikainen kartta toteutusvaiheessa olevista hankkeista ja niitä koskevat tiedot (vaikutustenarvioinnit, arvo, tuensaaja, täytäntöönpanosta vastaava yhteisö, tilanne).

21 artikla

Arviointi

  ja uudelleentarkastelu

1.   Arvioinnit on suoritettava oikea-aikaisesti
  , kuitenkin vähintään joka toinen vuosi
  , jotta niitä voidaan hyödyntää päätöksenteossa.

1 a.
     
  Arvioinneissa arvioidaan ohjelman täytäntöönpanoa sen 3 artiklassa säädettyjen yleisten ja alakohtaisten tavoitteiden mukaisesti ja selvitetään, onko eri aloilla edetty suunnitellusti, onko talousarviositoumusten kokonaismäärä myönnetyn kokonaismäärän mukainen, ovatko käynnissä olevat hankkeet riittävän lähellä loppuun saattamista, ovatko ne edelleen toteuttamiskelpoisia ja onko niiden toteuttaminen edelleen suotavaa.

2.   Ohjelman väliarviointi on suoritettava heti kun ohjelman toteuttamisesta on saatavilla riittävästi tietoa
  20 artiklan mukaisesti toteutetun seurannan perusteella
  , kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua siitä, kun ohjelman toteuttaminen on käynnistynyt.
  Siihen on myös sisällyttävä kattava arviointi siitä, soveltuvatko menettelyt, tavoitteet ja osallistumiskelpoisuusperusteet 3 artiklassa säädettyjen yleisten ja alakohtaisten tavoitteiden saavuttamiseen.


  Tämän väliarvioinnin tulosten perusteella ehdotetaan ohjelman uudelleentarkastelua koskevia suosituksia.

3.   Komissio suorittaa ohjelman toteuttamisen päätyttyä, kuitenkin viimeistään
  kahden
  vuoden kuluttua 1 artiklassa mainitun ajanjakson päättymisestä, ohjelman lopullisen arvioinnin.

4.   Komissio toimittaa arviointien päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.

22 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa Verkkojen Eurooppa -koordinointikomitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

23 artikla

Delegoidut säädökset

Siirretään komissiolle valta antaa tämän asetuksen 24 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla

| a) | muutetaan liitteessä olevaa I osaa, joka koskee indikaattoreita, sekä vahvistetaan seuranta- ja arviointipuitteet; |
| --- | --- |

a)

muutetaan liitteessä olevaa I osaa, joka koskee indikaattoreita, sekä vahvistetaan seuranta- ja arviointipuitteet;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| c) | muutetaan liitteessä olevaa III osaa, joka koskee liikennealan ydinverkon käytävien ja ennalta yksilöityjen osuuksien sekä kattavan verkon ennalta yksilöityjen osuuksien määrittelyä; |
| --- | --- |

c)

muutetaan liitteessä olevaa III osaa, joka koskee liikennealan ydinverkon käytävien ja ennalta yksilöityjen osuuksien sekä kattavan verkon ennalta yksilöityjen osuuksien määrittelyä;

| d) | muutetaan liitteessä olevaa IV osaa, joka koskee rajatylittävien hankkeiden yksilöintiä uusiutuvan energian alalla; |
| --- | --- |

d)

muutetaan liitteessä olevaa IV osaa, joka koskee rajatylittävien hankkeiden yksilöintiä uusiutuvan energian alalla;

| e) | muutetaan liitteessä olevaa V osaa, joka koskee yhteistä etua koskevien digitaalisen yhteenliitettävyyden hankkeiden määrittelyä; |
| --- | --- |

e)

muutetaan liitteessä olevaa V osaa, joka koskee yhteistä etua koskevien digitaalisen yhteenliitettävyyden hankkeiden määrittelyä;

| e a) | hyväksytään työohjelma; |
| --- | --- |

e a)

hyväksytään työohjelma;

| e b) | hyväksytään puiteohjelma; |
| --- | --- |

e b)

hyväksytään puiteohjelma;

| e c) | täsmennetään tai muutetaan sotilaallisia vaatimuksia, laaditaan sotilaallisiin kuljetuksiin soveltuvien Euroopan laajuisen liikenneverkon osien luettelo tai muutetaan sitä, laaditaan ensisijaisten kaksikäyttöinfrastruktuurihankkeiden luettelo tai muutetaan sitä sekä vahvistetaan 6 a artiklan mukaisten sotilaalliseen liikkuvuuteen liittyvien toimien avustuskelpoisuutta koskeva arviointimenettely tai muutetaan sitä; |
| --- | --- |

e c)

täsmennetään tai muutetaan sotilaallisia vaatimuksia, laaditaan sotilaallisiin kuljetuksiin soveltuvien Euroopan laajuisen liikenneverkon osien luettelo tai muutetaan sitä, laaditaan ensisijaisten kaksikäyttöinfrastruktuurihankkeiden luettelo tai muutetaan sitä sekä vahvistetaan 6 a artiklan mukaisten sotilaalliseen liikkuvuuteen liittyvien toimien avustuskelpoisuutta koskeva arviointimenettely tai muutetaan sitä;

| e d) | määritellään menetelmä sellaisten laadullisten indikaattoreiden vahvistamiseksi, joiden avulla voidaan arvioida tarkasti hankekohtaista edistymistä TEN-T-verkossa koko ohjelman ajan. |
| --- | --- |

e d)

määritellään menetelmä sellaisten laadullisten indikaattoreiden vahvistamiseksi, joiden avulla voidaan arvioida tarkasti hankekohtaista edistymistä TEN-T-verkossa koko ohjelman ajan.

24 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 31 päivään joulukuuta 2028 saakka 23 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 23 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 23 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

25 artikla

Tiedotus, viestintä ja julkisuus

1.   Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys (erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia) tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa eri kohderyhmille, tiedotusvälineet ja suuri yleisö mukaan lukien.

2.   Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat ohjelmaa ja sen toimia ja tuloksia. Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa komission tiedottamista sikäli kuin painopisteet liittyvät 3 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin.

26 artikla

Unionin taloudellisten etujen suojaaminen

Jos jokin kolmas maa osallistuu ohjelmaan kansainvälisen sopimuksen mukaisella päätöksellä tai jonkin muun oikeudellisen välineen nojalla, sen on myönnettävä toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. OLAFin osalta näihin kuuluu oikeus tehdä tutkimuksia, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 säädetyt paikan päällä suoritettavat todentamiset ja tarkastukset mukaan lukien.

Asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi tutkia petoksia ja muita rikoksia, jotka vahingoittavat unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niistä syytteen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 mukaisesti.

VI LUKU

VI LUKU

SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

27 artikla

Kumoaminen ja siirtymäsäännökset

1.   Kumotaan asetukset (EU) N:o 1316/2013 ja (EU) N:o 283/2014.

2.   Tämän asetuksen estämättä voidaan jatkaa tai muuttaa toimia niiden päättämiseen saakka noudattaen asetusta (EU) N:o 1316/2013, jota sovelletaan kyseisiin toimiin niiden päättämiseen asti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista.

2 a.
     
  Asetusta (EU) N:o 347/2013 on tarkistettava ajoissa ennen seuraavaa monivuotista rahoituskehystä, jotta suuntaviivat voidaan yhdenmukaistaa vuotta 2030 koskevien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden sekä pitkän aikavälin hiilivapaaksi saattamista koskevan EU:n sitoumuksen kanssa. [tark. 10]

3.   Ohjelman rahoituspuitteet voivat kattaa myös teknisen ja hallinnollisen avun menoja, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa siirtyminen ohjelman ja sen edeltäjän, asetuksen (EU) N:o 1316/2013 mukaisen Verkkojen Eurooppa -välineen, mukaisesti hyväksyttyjen toimenpiteiden välillä.

4.   Talousarvioon voidaan tämän asetuksen 4 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen kulujen kattamiseksi tarvittaessa sisällyttää määrärahoja myös vuoden 2027 jälkeen, jotta voidaan hallinnoida toimia, joita ei ole saatu päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2027.

28 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2021.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä

Euroopan parlamentin puolesta

Neuvoston puolesta

Puhemies

Puheenjohtaja

LIITE

I OSA – INDIKAATTORIT

Ohjelmaa seurataan tarkasti sellaisten indikaattoreiden perusteella, joiden tarkoituksena on mitata, missä määrin ohjelman yleis- ja erityistavoitteet on saavutettu, sekä hallinnollisten rasitteiden ja kustannusten minimoimiseksi. Tätä varten kerätään tietoja seuraavista avainindikaattoreista.

| Alat | Erityistavoitteet | Indikaattorit |
| --- | --- | --- |
| Liikenne | Tehokkaat ja yhteenliitetyt verkot ja infrastruktuuri älykkäälle,
  yhteentoimivalle,
  kestävälle,
  multimodaaliselle,
  osallistavalle, turvalliselle ja turvatulle liikkuvuudelle. | Verkkojen Eurooppa -välineen tuella käsiteltyjen rajatylittävien ja puuttuvien yhteyksien lukumäärä (mukaan lukien TEN-T-ydinverkon
  ja kattavan verkon
  kaupunkisolmukohtia
  , alueellisia rajatylittäviä rautatieyhteyksiä,
  merisatamia, sisävesisatamia
  , lentoasemia
  ja rautatie-/maantieterminaaleja koskevat toimet) |
| | | Verkkojen Eurooppa -välineestä tuettujen liikenteen digitalisaatiota edistävien toimien
  (ERTMS, SESAR)
  lukumäärä |
| | | Verkkojen Eurooppa -välineen tuella rakennettujen tai uudistettujen vaihtoehtoisten polttoaineiden jakelupisteiden lukumäärä |
| | | Verkkojen Eurooppa -välineestä tuettujen liikenteen turvallisuutta edistävien toimien lukumäärä |
| | | Liikenteen esteettömyyttä vammaisten henkilöiden kannalta edistävien Verkkojen Eurooppa -toimien lukumäärä |
| | | Verkkojen Eurooppa -välineestä tuettujen rautateiden tavaraliikenteen melua vähentävien toimien lukumäärä |
| | Sopeuttaminen
  siviili- ja puolustusalan
  liikkuvuuden vaatimuksiin | Niiden liikenneinfrastruktuurin osatekijöiden lukumäärä, joita on mukautettu
  siviili- ja puolustusalan
  liikkuvuuden tarpeisiin vastaamiseksi |
| Energia | Yhteenliitettävyyden ja markkinaintegraation edistäminen | Niiden Verkkojen Eurooppa -toimien lukumäärä, joilla edistetään hankkeita jäsenvaltioiden verkkojen yhteenliittämiseksi ja sisäisten rajoitteiden poistamiseksi |
| | Energian toimitusvarmuus | Niiden Verkkojen Eurooppa -toimien lukumäärä, joilla edistetään hankkeita häiriönsietokykyisen kaasuverkon turvaamiseksi |
| | | Niiden Verkkojen Eurooppa -toimien lukumäärä, joilla edistetään verkkojen digitalisaatiota ja muuttamista älyverkoiksi sekä energian varastointikapasiteetin lisäämistä |
| | Kestävä kehitys mahdollistamalla irtautuminen hiilestä | Niiden Verkkojen Eurooppa -toimien lukumäärä, joilla edistetään uusiutuvista lähteistä tuotetun energian määrän lisäämistä energiajärjestelmissä |
| | | Niiden Verkkojen Eurooppa -toimien lukumäärä, joilla edistetään rajatylittävää yhteistyötä uusiutuvan energian alalla |
| Digitaaliala | Digitaaliyhteyksien infrastruktuurin käyttöönoton edistäminen kaikkialla Euroopassa | Uudet yhteydet erittäin suuren kapasiteetin verkkoihin sosioekonomisille vaikuttajille ja erittäin korkealaatuiset langattomat yhteydet paikallisyhteisöille |
| | | Niiden Verkkojen Eurooppa -toimien lukumäärä, joilla edistetään 5G-yhteyksiä liikenneväylillä |
| | | Niiden Verkkojen Eurooppa -toimien lukumäärä, jotka mahdollistavat uudet yhteydet kotitalouksien liittämiseksi erittäin suuren kapasiteetin verkkoihin |
| | | Verkkojen Eurooppa -välineestä tuettujen energia- ja liikennealojen digitalisaatiota edistävien toimien lukumäärä |

Alat

Erityistavoitteet

Indikaattorit

Liikenne

Tehokkaat ja yhteenliitetyt verkot ja infrastruktuuri älykkäälle,
  yhteentoimivalle,
  kestävälle,
  multimodaaliselle,
  osallistavalle, turvalliselle ja turvatulle liikkuvuudelle.

Verkkojen Eurooppa -välineen tuella käsiteltyjen rajatylittävien ja puuttuvien yhteyksien lukumäärä (mukaan lukien TEN-T-ydinverkon
  ja kattavan verkon
  kaupunkisolmukohtia
  , alueellisia rajatylittäviä rautatieyhteyksiä,
  merisatamia, sisävesisatamia
  , lentoasemia
  ja rautatie-/maantieterminaaleja koskevat toimet)

Verkkojen Eurooppa -välineestä tuettujen liikenteen digitalisaatiota edistävien toimien
  (ERTMS, SESAR)
  lukumäärä

Verkkojen Eurooppa -välineen tuella rakennettujen tai uudistettujen vaihtoehtoisten polttoaineiden jakelupisteiden lukumäärä

Verkkojen Eurooppa -välineestä tuettujen liikenteen turvallisuutta edistävien toimien lukumäärä

Liikenteen esteettömyyttä vammaisten henkilöiden kannalta edistävien Verkkojen Eurooppa -toimien lukumäärä

Verkkojen Eurooppa -välineestä tuettujen rautateiden tavaraliikenteen melua vähentävien toimien lukumäärä

Sopeuttaminen
  siviili- ja puolustusalan
  liikkuvuuden vaatimuksiin

Niiden liikenneinfrastruktuurin osatekijöiden lukumäärä, joita on mukautettu
  siviili- ja puolustusalan
  liikkuvuuden tarpeisiin vastaamiseksi

Energia

Yhteenliitettävyyden ja markkinaintegraation edistäminen

Niiden Verkkojen Eurooppa -toimien lukumäärä, joilla edistetään hankkeita jäsenvaltioiden verkkojen yhteenliittämiseksi ja sisäisten rajoitteiden poistamiseksi

Energian toimitusvarmuus

Niiden Verkkojen Eurooppa -toimien lukumäärä, joilla edistetään hankkeita häiriönsietokykyisen kaasuverkon turvaamiseksi

Niiden Verkkojen Eurooppa -toimien lukumäärä, joilla edistetään verkkojen digitalisaatiota ja muuttamista älyverkoiksi sekä energian varastointikapasiteetin lisäämistä

Kestävä kehitys mahdollistamalla irtautuminen hiilestä

Niiden Verkkojen Eurooppa -toimien lukumäärä, joilla edistetään uusiutuvista lähteistä tuotetun energian määrän lisäämistä energiajärjestelmissä

Niiden Verkkojen Eurooppa -toimien lukumäärä, joilla edistetään rajatylittävää yhteistyötä uusiutuvan energian alalla

Digitaaliala

Digitaaliyhteyksien infrastruktuurin käyttöönoton edistäminen kaikkialla Euroopassa

Uudet yhteydet erittäin suuren kapasiteetin verkkoihin sosioekonomisille vaikuttajille ja erittäin korkealaatuiset langattomat yhteydet paikallisyhteisöille

Niiden Verkkojen Eurooppa -toimien lukumäärä, joilla edistetään 5G-yhteyksiä liikenneväylillä

Niiden Verkkojen Eurooppa -toimien lukumäärä, jotka mahdollistavat uudet yhteydet kotitalouksien liittämiseksi erittäin suuren kapasiteetin verkkoihin

Verkkojen Eurooppa -välineestä tuettujen energia- ja liikennealojen digitalisaatiota edistävien toimien lukumäärä

II OSA: OHJEELLISET PROSENTTIOSUUDET LIIKENTEEN ALALLA

Talousarviovarat, joita tarkoitetaan 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan i ja ii alakohdassa, jaetaan seuraavasti:

| — | 60 prosenttia 9 artiklan 2 kohdan a alakohdassa lueteltuihin toimiin: ”Tehokkaisiin ja yhteenliitettyihin verkkoihin liittyvät toimet” |
| --- | --- |

—

60 prosenttia 9 artiklan 2 kohdan a alakohdassa lueteltuihin toimiin: ”Tehokkaisiin ja yhteenliitettyihin verkkoihin liittyvät toimet”

| — | 40 prosenttia 9 artiklan 2 kohdan b alakohdassa lueteltuihin toimiin: ”Älykkääseen, kestävään, osallistavaan, turvalliseen ja turvattuun liikkuvuuteen liittyvät toimet”. |
| --- | --- |

—

40 prosenttia 9 artiklan 2 kohdan b alakohdassa lueteltuihin toimiin: ”Älykkääseen, kestävään, osallistavaan, turvalliseen ja turvattuun liikkuvuuteen liittyvät toimet”.

Talousarviovarat, joista rahoitetaan
  9 artiklan 2 kohdan a alakohdassa
  lueteltuja toimia, jaetaan seuraavasti:
  75 prosenttia ▌ olisi osoitettava toimiin ydinverkon käytävissä, 10 prosenttia toimiin ydinverkossa ydinverkon käytävien ulkopuolella ja 15 prosenttia toimiin kattavassa verkossa.

III OSA: HORISONTAALISET PAINOPISTEET, LIIKENTEEN YDINVERKKOKÄYTÄVÄT JA ENNALTA YKSILÖIDYT OSUUDET; ENNALTA YKSILÖIDYT OSUUDET KATTAVASSA VERKOSSA

-1 a.
     
  Horisontaaliset painopisteet

SESAR, ERTMS, ITS, RIS, VTMIS, älykkään teknologian laitteet

1.   Ydinverkon käytävät ja ennalta yksilöidyt osuudet

| Ydinverkon käytävä ”Atlantti” |
| --- |
| Suuntaus | Gijón – León – Valladolid |
| | A Coruña – Vigo – Orense – León– |
| | Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao |
| | Bordeaux – Toulouse |
| | Teneriffa/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba |
| | Algeciras – Bobadilla – Madrid |
| | Madeira
  /Sines –
  Ermidas
  /Lissabon – Madrid – Valladolid |
| | Lissabon – Aveiro – Leixões/Porto – Dourojoki/
  Vigo |
| | Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux –
  La Rochelle
   – Tours – Pariisi – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg |
| | Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Pariisi |
| | Dublin/Cork — Brest – Roscoff —
  Saint Nazaire – Nantes – Tours —
  Dijon |
| Ennalta yksilöidyt osuudet | Rajat-ylittävät | Evora – Merida | Rautatiet |
| | | Vitoria-Gasteiz – San Sebastián – Bayonne – Bordeaux | |
| | | Aveiro – Salamanca | |
| | | Dourojoki (Navegável do Douron kautta) | Sisävesiväylät |
| | Puuttuva yhteys | Pariisi (yhteys Orly – Versailles ja Orly – Ch. De Gaullen lentoasema) | Multimodaali |

Ydinverkon käytävä ”Atlantti”

Suuntaus

Gijón – León – Valladolid

A Coruña – Vigo – Orense – León–

Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao

Bordeaux – Toulouse

Teneriffa/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba

Algeciras – Bobadilla – Madrid

Madeira
  /Sines –
  Ermidas
  /Lissabon – Madrid – Valladolid

Lissabon – Aveiro – Leixões/Porto – Dourojoki/
  Vigo

Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux –
  La Rochelle
   – Tours – Pariisi – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Pariisi

Dublin/Cork — Brest – Roscoff —
  Saint Nazaire – Nantes – Tours —
  Dijon

Ennalta yksilöidyt osuudet

Rajat-ylittävät

Evora – Merida

Rautatiet

Vitoria-Gasteiz – San Sebastián – Bayonne – Bordeaux

Aveiro – Salamanca

Dourojoki (Navegável do Douron kautta)

Sisävesiväylät

Puuttuva yhteys

Pariisi (yhteys Orly – Versailles ja Orly – Ch. De Gaullen lentoasema)

Multimodaali

| Ydinverkon käytävä ”Itämeri – Adrianmeri” |
| --- |
| Suuntaus | Gdynia – Gdańsk – Katowice/Sławków |
| | Gdańsk – Varsova – Katowice |
| | Katowice – Ostrava – Brno – Wien |
| | Szczecin/Świnoujście – Poznań – Wrocław – Ostrava |
| | Katowice – Žilina – Bratislava – Wien |
| | Wien – Graz– Villach – Udine – Trieste |
| | Udine – Venetsia – Padova – Bologna – Ravenna – Ancona –
  Foggia |
| | Graz – Maribor –Ljubljana – Koper/Trieste |
| Ennalta yksilöidyt osuudet | Rajatylittävät | Katowice – Ostrava | Rautatiet |
| | Katowice – Žilina | |
| | Opole – Ostrava | |
| | Bratislava – Wien | |
| | Graz – Maribor | |
| | Trieste – Divaca | |
| | Katowice – Žilina | Maantiet |
| | Brno – Wien | |
| | Puuttuva yhteys | Gloggnitz – Mürzzuschlag: | Rautatiet |
| | Semmeringin tunneli | |
| | Graz – Klagenfurt: Koralmin rautatie ja tunneli | |
| | Koper – Divača | |

Ydinverkon käytävä ”Itämeri – Adrianmeri”

Suuntaus

Gdynia – Gdańsk – Katowice/Sławków

Gdańsk – Varsova – Katowice

Katowice – Ostrava – Brno – Wien

Szczecin/Świnoujście – Poznań – Wrocław – Ostrava

Katowice – Žilina – Bratislava – Wien

Wien – Graz– Villach – Udine – Trieste

Udine – Venetsia – Padova – Bologna – Ravenna – Ancona –
  Foggia

Graz – Maribor –Ljubljana – Koper/Trieste

Ennalta yksilöidyt osuudet

Rajatylittävät

Katowice – Ostrava

Rautatiet

Katowice – Žilina

Opole – Ostrava

Bratislava – Wien

Graz – Maribor

Trieste – Divaca

Katowice – Žilina

Maantiet

Brno – Wien

Puuttuva yhteys

Gloggnitz – Mürzzuschlag:

Rautatiet

Semmeringin tunneli

Graz – Klagenfurt: Koralmin rautatie ja tunneli

Koper – Divača

| Ydinverkon käytävä ”Välimeri” |
| --- |
| Suuntaus | Algeciras – Bobadilla –Madrid – Zaragoza – Tarragona |
| | Zaragoza — Teruel — Valencia/Sagunto |
| | Sagunto — Valencia — Madrid |
| | Sevilla – Bobadilla – Murcia |
| | Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona |
| | Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon –
  La Spezia
   – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venetsia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest |
| | Toulouse – Narbonne |
| | Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – Ukrainan raja |
| Ennalta yksilöidyt osuudet | Rajatylittävät | Lyon – Torino: tunneli ja liityntäyhteydet | Rautatiet |
| | | Barcelona – Perpignan | |
| | | Nizza – Ventimiglia | |
| | | Trieste – Divača | |
| | | Ljubljana – Zagreb | |
| | | Zagreb – Budapest | |
| | | Budapest – Miskolc – Ukrainan raja | |
| | | Lendava – Letenye | Maantiet |
| | | Vásárosnamény – Ukrainan raja | |
| | Puuttuva yhteys | Perpignan – Montpellier | Rautatiet |
| | | Madrid — Zaragoza — Barcelona | |
| | | Koper – Divača | |
| | | Rijeka – Zagreb | |
| | | Milano – Cremona – Mantova –
  Ferrara
   – Porto Levante/Venetsia – Trieste/Ravenna –
  Porto Garibaldi | Sisävesiväylät |

Ydinverkon käytävä ”Välimeri”

Suuntaus

Algeciras – Bobadilla –Madrid – Zaragoza – Tarragona

Zaragoza — Teruel — Valencia/Sagunto

Sagunto — Valencia — Madrid

Sevilla – Bobadilla – Murcia

Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona

Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon –
  La Spezia
   – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venetsia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest

Toulouse – Narbonne

Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – Ukrainan raja

Ennalta yksilöidyt osuudet

Rajatylittävät

Lyon – Torino: tunneli ja liityntäyhteydet

Rautatiet

Barcelona – Perpignan

Nizza – Ventimiglia

Trieste – Divača

Ljubljana – Zagreb

Zagreb – Budapest

Budapest – Miskolc – Ukrainan raja

Lendava – Letenye

Maantiet

Vásárosnamény – Ukrainan raja

Puuttuva yhteys

Perpignan – Montpellier

Rautatiet

Madrid — Zaragoza — Barcelona

Koper – Divača

Rijeka – Zagreb

Milano – Cremona – Mantova –
  Ferrara
   – Porto Levante/Venetsia – Trieste/Ravenna –
  Porto Garibaldi

Sisävesiväylät

| Ydinverkon käytävä ”Pohjanmeri–Itämeri” |
| --- |
| Suuntaus | Luulaja – Helsinki – Tallinna – Riika |
| | Ventspils – Riika |
| | Riika – Kaunas |
| | Klaipeda – Kaunas – Vilna |
| | Kaunas – Varsova |
| | Valko-Venäjän raja – Varsova –
  Łódź/Poznań
   – Frankfurt/Oder – Berliini – Hampuri – Kiel |
| | Łódź – Katowice/Wrocław |
| | Ukrainan/Puolan raja – Rzeszów
   – Katowice – Wrocław – Falkenberg – Magdeburg |
| | Szczecin/Świnoujście – Berliini – Magdeburg – Braunschweig – Hannover |
| | Hannover – Bremen – Bremerhaven/Wilhelmshaven |
| | Hannover – Osnabrück —
  / Kleve – Nijmegen /
   – Hengelo — Almelo – Deventer – Utrecht |
| | Utrecht – Amsterdam |
| | Utrecht – Rotterdam – Antwerpen |
| | Hannover – Köln – Antwerpen |
| Ennalta yksilöidyt osuudet | Rajatylittävät | Tallinna – Riika – Kaunas
  /Vilna
   – Varsova: Rail Baltican uusi täysin yhteentoimiva UIC-raideleveyden rata | Rautatiet |
| | | Antwerpen – Duisburg | Rautatiet |
| | | Świnoujście/Szczecin /
  Karninin silta
   – Berliini | Rautatiet/sisävesiväylät |
| | | Via Baltica -käytävä EE-LV-LT-PL | Maantiet |
| | Puuttuva yhteys | ▌ | Rautatiet |
| | | Varsova/Idzikowice – Poznań/Wrocław, mukaan lukien yhteydet suunniteltuun liikenteen keskukseen | |
| | | Kielin kanava | Sisävesiväylät |
| | | Berliini – Magdeburg – Hannover; Mittellandkanal; läntisen Saksan kanavat | |
| | | Rein, Waal | |
| | | Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal | |
| | Osuuden parantaminen (kaksiraiteinen rata) | Ruhrin alue – Münster – Osnabrück – Hampuri | Rautatiet |

Ydinverkon käytävä ”Pohjanmeri–Itämeri”

Suuntaus

Luulaja – Helsinki – Tallinna – Riika

Ventspils – Riika

Riika – Kaunas

Klaipeda – Kaunas – Vilna

Kaunas – Varsova

Valko-Venäjän raja – Varsova –
  Łódź/Poznań
   – Frankfurt/Oder – Berliini – Hampuri – Kiel

Łódź – Katowice/Wrocław

Ukrainan/Puolan raja – Rzeszów
   – Katowice – Wrocław – Falkenberg – Magdeburg

Szczecin/Świnoujście – Berliini – Magdeburg – Braunschweig – Hannover

Hannover – Bremen – Bremerhaven/Wilhelmshaven

Hannover – Osnabrück —
  / Kleve – Nijmegen /
   – Hengelo — Almelo – Deventer – Utrecht

Utrecht – Amsterdam

Utrecht – Rotterdam – Antwerpen

Hannover – Köln – Antwerpen

Ennalta yksilöidyt osuudet

Rajatylittävät

Tallinna – Riika – Kaunas
  /Vilna
   – Varsova: Rail Baltican uusi täysin yhteentoimiva UIC-raideleveyden rata

Rautatiet

Antwerpen – Duisburg

Rautatiet

Świnoujście/Szczecin /
  Karninin silta
   – Berliini

Rautatiet/sisävesiväylät

Via Baltica -käytävä EE-LV-LT-PL

Maantiet

Puuttuva yhteys

▌

Rautatiet

Varsova/Idzikowice – Poznań/Wrocław, mukaan lukien yhteydet suunniteltuun liikenteen keskukseen

Kielin kanava

Sisävesiväylät

Berliini – Magdeburg – Hannover; Mittellandkanal; läntisen Saksan kanavat

Rein, Waal

Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal

Osuuden parantaminen (kaksiraiteinen rata)

Ruhrin alue – Münster – Osnabrück – Hampuri

Rautatiet

| Ydinverkon käytävä ”Pohjanmeri–Välimeri” |
| --- |
| Suuntaus | ▌ |
| | Derry
   –
  Sligo
   –
  Galway
   – Shannon Foynes/Cork |
| | ▌ |
| | ▌ |
| | Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork – Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam |
| | Dublin – Cork – Calais – Dunkerque – Zeebrugge – Antwerpen – Rotterdam |
| | Yhdistyneen kuningaskunnan raja
   – Lille – Bryssel |
| | Lontoo – Lille –
  rajatylittävä rautatieyhteys Bryssel–Quiévrain–Valenciennes
   – Bryssel |
| | Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Bryssel – Luxemburg |
| | Luxemburg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille |
| | Luxemburg – Metz – Strasbourg – Basel |
| | Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Pariisi |
| Ennalta yksilöidyt osuudet | Rajatylittävät | Bryssel – Luxemburg – Strasbourg | Rautatiet |
| | | Terneuzen – Gent | Sisävesiväylät |
| | | Seine – Escaut’n verkosto ja siihen liittyvät Seine-, Escaut- ja Meus-jokien vesistöalueet | |
| | | Rein–Scheldt -käytävä | |
| | Puuttuva yhteys | Albertkanaal / Bocholt-Herentals-kanava | Sisävesiväylät |
| | Dunkerque – Lille |

Ydinverkon käytävä ”Pohjanmeri–Välimeri”

Suuntaus

▌

Derry
   –
  Sligo
   –
  Galway
   – Shannon Foynes/Cork

▌

▌

Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork – Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam

Dublin – Cork – Calais – Dunkerque – Zeebrugge – Antwerpen – Rotterdam

Yhdistyneen kuningaskunnan raja
   – Lille – Bryssel

Lontoo – Lille –
  rajatylittävä rautatieyhteys Bryssel–Quiévrain–Valenciennes
   – Bryssel

Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Bryssel – Luxemburg

Luxemburg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille

Luxemburg – Metz – Strasbourg – Basel

Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Pariisi

Ennalta yksilöidyt osuudet

Rajatylittävät

Bryssel – Luxemburg – Strasbourg

Rautatiet

Terneuzen – Gent

Sisävesiväylät

Seine – Escaut’n verkosto ja siihen liittyvät Seine-, Escaut- ja Meus-jokien vesistöalueet

Rein–Scheldt -käytävä

Puuttuva yhteys

Albertkanaal / Bocholt-Herentals-kanava

Sisävesiväylät

Dunkerque – Lille

| Ydinverkon käytävä ”Itäinen Välimeri” |
| --- |
| Suuntaus | Hampuri – Berliini |
| | Rostock – Berliini – Dresden |
| | Bremerhaven/Wilhelmshaven – Magdeburg – Dresden |
| | Dresden – Ústí nad Labem – Melnik/Praha – Lysá nad Labem/Poříčany – Kolin |
| | Kolin – Pardubice – Brno – Wien/Bratislava – Budapest – Arad – Timişoara – Craiova – Calafat – Vidin – Sofia |
| | Sofia – Plovdiv – Burgas |
| | Plovdiv – Turkin raja – Alexandropouli – Kavala – Thessaloniki – Ioannina – Kakavia/Igoumenitsa |
| | Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian raja – Thessaloniki |
| | Sofia – Thessaloniki – Ateena – Piraeus/Ikonio – Heraklion – Lemesos (Vasiliko) – Lefkosia |
| | Ateena – Patras/Igoumenitsa |
| Ennalta yksilöidyt osuudet | Rajatylittävät | Dresden – Praha | Rautatiet |
| | | Wien/Bratislava – Budapest | |
| | | Békéscsaba – Arad | |
| | | Calafat – Vidin – Sofia – Thessaloniki | |
| | | Turkin raja – Alexandropouli | |
| | | Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian raja – Thessaloniki | |
| | | Ioannina – Kakavia (Albanian raja) | Maantiet |
| | | Craiova – Vidin | |
| | | Hampuri – Dresden – Praha – Pardubice | Sisävesiväylät |
| | Puuttuva yhteys | Thessaloniki – Kavala | Rautatiet |
| | | Budapest Kelenföld
   –
  Ferencváros | |
| | | Szolnokin rautatieasema | |

Ydinverkon käytävä ”Itäinen Välimeri”

Suuntaus

Hampuri – Berliini

Rostock – Berliini – Dresden

Bremerhaven/Wilhelmshaven – Magdeburg – Dresden

Dresden – Ústí nad Labem – Melnik/Praha – Lysá nad Labem/Poříčany – Kolin

Kolin – Pardubice – Brno – Wien/Bratislava – Budapest – Arad – Timişoara – Craiova – Calafat – Vidin – Sofia

Sofia – Plovdiv – Burgas

Plovdiv – Turkin raja – Alexandropouli – Kavala – Thessaloniki – Ioannina – Kakavia/Igoumenitsa

Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian raja – Thessaloniki

Sofia – Thessaloniki – Ateena – Piraeus/Ikonio – Heraklion – Lemesos (Vasiliko) – Lefkosia

Ateena – Patras/Igoumenitsa

Ennalta yksilöidyt osuudet

Rajatylittävät

Dresden – Praha

Rautatiet

Wien/Bratislava – Budapest

Békéscsaba – Arad

Calafat – Vidin – Sofia – Thessaloniki

Turkin raja – Alexandropouli

Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian raja – Thessaloniki

Ioannina – Kakavia (Albanian raja)

Maantiet

Craiova – Vidin

Hampuri – Dresden – Praha – Pardubice

Sisävesiväylät

Puuttuva yhteys

Thessaloniki – Kavala

Rautatiet

Budapest Kelenföld
   –
  Ferencváros

Szolnokin rautatieasema

| Ydinverkon käytävä ”Rein–Alpit” |
| --- |
| Suuntaus | Genova – Milano – Lugano – Basel |
| | Genova – Novara – Brig – Bern – Basel –
  rajatylittävän rautatiesillan Freiburg (Breisgau)–Colmar uudelleen rakentaminen
   –
  rajatylittävä yhteys Rastatt–Haguenau
   – Karlsruhe – Mannheim – Mainz – Koblenz – Köln |
| | Milano – Verona – Trento – Bozen – Innsbruck – München, mukaan lukien Brennerin käytävä |
| | Köln – Düsseldorf – Duisburg – Nijmegen/Arnhem – Utrecht – Amsterdam |
| | Nijmegen – Rotterdam – Vlissingen |
| | Köln – Liège – Bryssel – Gent |
| | Liège – Antwerpen – Gent – Zeebrugge |
| Ennalta yksilöidyt osuudet | Rajatylittävät | Zevenaar – Emmerich – Oberhausen | Rautatiet |
| | | Karlsruhe – Basel | |
| | | Milano/Novara – Sveitsin raja | |
| | | Antwerpen – Duisburg | |
| | | Basel – Antwerpen/Rotterdam – Amsterdam | Sisävesiväylät |
| | Puuttuva yhteys | Genova – Tortona/Novi Ligure | Rautatiet |

Ydinverkon käytävä ”Rein–Alpit”

Suuntaus

Genova – Milano – Lugano – Basel

Genova – Novara – Brig – Bern – Basel –
  rajatylittävän rautatiesillan Freiburg (Breisgau)–Colmar uudelleen rakentaminen
   –
  rajatylittävä yhteys Rastatt–Haguenau
   – Karlsruhe – Mannheim – Mainz – Koblenz – Köln

Milano – Verona – Trento – Bozen – Innsbruck – München, mukaan lukien Brennerin käytävä

Köln – Düsseldorf – Duisburg – Nijmegen/Arnhem – Utrecht – Amsterdam

Nijmegen – Rotterdam – Vlissingen

Köln – Liège – Bryssel – Gent

Liège – Antwerpen – Gent – Zeebrugge

Ennalta yksilöidyt osuudet

Rajatylittävät

Zevenaar – Emmerich – Oberhausen

Rautatiet

Karlsruhe – Basel

Milano/Novara – Sveitsin raja

Antwerpen – Duisburg

Basel – Antwerpen/Rotterdam – Amsterdam

Sisävesiväylät

Puuttuva yhteys

Genova – Tortona/Novi Ligure

Rautatiet

| Ydinverkon käytävä ”Rein–Tonava” |
| --- |
| Suuntaus | Pariisi
   – Strasbourg – Stuttgart –
  Augsburg
   – München –
  Salzburg
   – Wels/Linz |
| | Strasbourg – Mannheim – Frankfurt – Würzburg – Nürnberg – Regensburg – Passau – Wels/Linz |
| | München/Nürnberg – Praha – Ostrava/Přerov – Žilina – Košice – Ukrainan raja |
| | Wels/Linz – Wien – Bratislava – Budapest – Vukovar |
| | Wien/Bratislava – Budapest – Arad – Brašov/Craiova – Bukarest –
  Focșani
   –
  Albita (Moldovan raja)
   / Constanța – Sulina |
| Ennalta yksilöidyt osuudet | Rajatylittävät | München – Praha | Rautatiet |
| | | Nürnberg – Plzen | |
| | | München – Mühldorf – Freilassing – Salzburg | |
| | | Strasbourg – Kehl Appenweier | |
| | | Hranice – Žilina | |
| | | Wien – Bratislava/Budapest | |
| | | Bratislava – Budapest | |
| | | Békéscsaba – Arad | |
| | | Tonava (Kehlheim – Constanța/Midia/Sulina) ja siihen liittyvät Sava- ja Tiszajokien vesistöalueet | Sisävesiväylät |
| | | Zlín – Žilina | Maantiet |
| | Puuttuva yhteys | Stuttgart – Ulm | Rautatiet |
| | | Salzburg – Linz | |
| | | Arad – Craiova | |
| | | Bukarest – Constanța | |
| | | Arad – Brasov | Rautatiet |
| | | Brasov – Predeal | Rautatiet |
| | | Bukarest – Craiova | Rautatiet |

Ydinverkon käytävä ”Rein–Tonava”

Suuntaus

Pariisi
   – Strasbourg – Stuttgart –
  Augsburg
   – München –
  Salzburg
   – Wels/Linz

Strasbourg – Mannheim – Frankfurt – Würzburg – Nürnberg – Regensburg – Passau – Wels/Linz

München/Nürnberg – Praha – Ostrava/Přerov – Žilina – Košice – Ukrainan raja

Wels/Linz – Wien – Bratislava – Budapest – Vukovar

Wien/Bratislava – Budapest – Arad – Brašov/Craiova – Bukarest –
  Focșani
   –
  Albita (Moldovan raja)
   / Constanța – Sulina

Ennalta yksilöidyt osuudet

Rajatylittävät

München – Praha

Rautatiet

Nürnberg – Plzen

München – Mühldorf – Freilassing – Salzburg

Strasbourg – Kehl Appenweier

Hranice – Žilina

Wien – Bratislava/Budapest

Bratislava – Budapest

Békéscsaba – Arad

Tonava (Kehlheim – Constanța/Midia/Sulina) ja siihen liittyvät Sava- ja Tiszajokien vesistöalueet

Sisävesiväylät

Zlín – Žilina

Maantiet

Puuttuva yhteys

Stuttgart – Ulm

Rautatiet

Salzburg – Linz

Arad – Craiova

Bukarest – Constanța

Arad – Brasov

Rautatiet

Brasov – Predeal

Rautatiet

Bukarest – Craiova

Rautatiet

| Ydinverkon käytävä ”Skandinavia–Välimeri” |
| --- |
| Suuntaus | Venäjän raja – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Tukholma – Örebro – Malmö |
| | Narvik/Oulu – Luulaja – Uumaja – Tukholma |
| | Oslo – Göteborg – Malmö – Trelleborg |
| | Malmö – Kööpenhamina – Fredericia – Århus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn |
| | Kööpenhamina – Kolding/Lyypekki – Hampuri – Hannover |
| | Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg |
| | Rostock – Berliini –
  Halle/
  Leipzig –
  Erfurt/Weimar
   – München |
| | Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze |
| | Livorno/La Spezia – Firenze – Rooma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta |
| | Napoli –
  Cagliari
   /Gioia Tauro – Palermo/Augusta – Valletta –
  Marsaxlokk |
| Ennalta yksilöidyt osuudet | Rajatylittävät | Venäjän raja – Helsinki | Rautatiet |
| | | Kööpenhamina – Hampuri: Fehmarninsalmen kiinteän yhteyden liityntäyhteydet | |
| | | München – Wörgl – Innsbruck – Fortezza – Bolzano – Trento – Verona: Brennerin tunneli ja liityntäyhteydet | |
| | | Trelleborg – Malmö – Göteborg – Norjan raja (rajatylittävä, rautatie) | |
| | | Göteborg – Oslo | |
| | | Helsingborg – Helsingør | |
| | | Kööpenhamina – Malmö | |
| | | Kööpenhamina – Hampuri: Fehmarninsalmen kiinteän yhteyden liityntäyhteydet | Rautatiet/maantiet |

Ydinverkon käytävä ”Skandinavia–Välimeri”

Suuntaus

Venäjän raja – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Tukholma – Örebro – Malmö

Narvik/Oulu – Luulaja – Uumaja – Tukholma

Oslo – Göteborg – Malmö – Trelleborg

Malmö – Kööpenhamina – Fredericia – Århus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn

Kööpenhamina – Kolding/Lyypekki – Hampuri – Hannover

Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg

Rostock – Berliini –
  Halle/
  Leipzig –
  Erfurt/Weimar
   – München

Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze

Livorno/La Spezia – Firenze – Rooma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta

Napoli –
  Cagliari
   /Gioia Tauro – Palermo/Augusta – Valletta –
  Marsaxlokk

Ennalta yksilöidyt osuudet

Rajatylittävät

Venäjän raja – Helsinki

Rautatiet

Kööpenhamina – Hampuri: Fehmarninsalmen kiinteän yhteyden liityntäyhteydet

München – Wörgl – Innsbruck – Fortezza – Bolzano – Trento – Verona: Brennerin tunneli ja liityntäyhteydet

Trelleborg – Malmö – Göteborg – Norjan raja (rajatylittävä, rautatie)

Göteborg – Oslo

Helsingborg – Helsingør

Kööpenhamina – Malmö

Kööpenhamina – Hampuri: Fehmarninsalmen kiinteän yhteyden liityntäyhteydet

Rautatiet/maantiet

2.   Ennalta yksilöidyt osuudet kattavassa verkossa

Tämän asetuksen
  9 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuihin ydinverkon toteuttamista koskeviin toimiin liittyviin osatekijöihin kattavassa verkossa ja
  9 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuihin rajatylittäviin
  yhteyksiin
  kattavassa verkossa sisältyvät erityisesti seuraavat osuudet:

| Dublin – Strabane – Letterkenny | Maantiet |
| --- | --- |
| Derry
   –
  Sligo
   –
  Galway | Rautatiet |
| Pau – Huesca | Rautatiet |
| Lyon – Sveitsin raja | Rautatiet |
| Athus – Mont-Saint-Martin | Rautatiet |
| ▌ | Rautatiet |
| Mons – Valenciennes | Rautatiet |
| Gent – Terneuzen | Rautatiet |
| Heerlen – Aachen | Rautatiet |
| Groningen – Bremen | Rautatiet |
| Stuttgart – Sveitsin raja | Rautatiet |
| Berliini – Rzepin/Horka – Wrocław | Rautatiet |
| Praha – Linz | Rautatiet |
| Villach – Ljubljana | Rautatiet |
| Ancona – Foggia | Rautatiet/maantiet |
| Pivka – Rijeka | Rautatiet |
| Plzeň – České Budějovice – Wien | Rautatiet |
| Wien – Gyor | Rautatiet |
| Graz –
  Celldömölk
   – Gyor | Rautatiet |
| Neumarkt – Kalham – Mühldorf | Rautatiet |
| Meripihkakäytävä PL-SK-HU | Rautatiet |
| Via Karpatia -käytävä Valko-Venäjän/Ukrainan raja-PL-SK-HU-RO | Maantiet |
| Budpaest – Osijek – Svilaj (Bosnia ja Hertsegovinan raja) | Maantiet |
| Timișoara
   –
  Moravița | Maantiet |
| Faro – Huelva | Rautatiet |
| Porto – Vigo | Rautatiet |
| Bukarest
   – Giurgiu – Varna/Bourgas | Rautatiet |
| Svilengrad – Pithio | Rautatiet |
| Siret
   –
  Suceava | Maantiet |
| Focșani
   –
  Albița | Maantiet |
| München – Salzburg – Laibach | Rautatiet |
| Gallarate/Sesto C. – Laveno/Luino | Rautatiet |

Dublin – Strabane – Letterkenny

Maantiet

Derry
   –
  Sligo
   –
  Galway

Rautatiet

Pau – Huesca

Rautatiet

Lyon – Sveitsin raja

Rautatiet

Athus – Mont-Saint-Martin

Rautatiet

▌

Rautatiet

Mons – Valenciennes

Rautatiet

Gent – Terneuzen

Rautatiet

Heerlen – Aachen

Rautatiet

Groningen – Bremen

Rautatiet

Stuttgart – Sveitsin raja

Rautatiet

Berliini – Rzepin/Horka – Wrocław

Rautatiet

Praha – Linz

Rautatiet

Villach – Ljubljana

Rautatiet

Ancona – Foggia

Rautatiet/maantiet

Pivka – Rijeka

Rautatiet

Plzeň – České Budějovice – Wien

Rautatiet

Wien – Gyor

Rautatiet

Graz –
  Celldömölk
   – Gyor

Rautatiet

Neumarkt – Kalham – Mühldorf

Rautatiet

Meripihkakäytävä PL-SK-HU

Rautatiet

Via Karpatia -käytävä Valko-Venäjän/Ukrainan raja-PL-SK-HU-RO

Maantiet

Budpaest – Osijek – Svilaj (Bosnia ja Hertsegovinan raja)

Maantiet

Timișoara
   –
  Moravița

Maantiet

Faro – Huelva

Rautatiet

Porto – Vigo

Rautatiet

Bukarest
   – Giurgiu – Varna/Bourgas

Rautatiet

Svilengrad – Pithio

Rautatiet

Siret
   –
  Suceava

Maantiet

Focșani
   –
  Albița

Maantiet

München – Salzburg – Laibach

Rautatiet

Gallarate/Sesto C. – Laveno/Luino

Rautatiet

LIITE – IV OSA: RAJATYLITTÄVIEN HANKKEIDEN YKSILÖINTI UUSIUTUVAN ENERGIAN ALALLA

1.   Uusiutuvaa energiaa koskevien rajatylittävien hankkeiden tavoite

Rajatylittävillä hankkeilla uusiutuvan energian alalla on edistettävä jäsenvaltioiden rajatylittävää yhteistyötä uusiutuvia energialähteitä koskevan suunnittelun ja kehittämisen sekä niiden kustannustehokkaan hyödyntämisen alalla
  , millä edistetään hiilestä irtautumiseen liittyviä unionin pitkän aikavälin tavoitteita
  .

2.   Yleiset perusteet

Jotta hanketta voidaan pitää rajatylittävänä hankkeena uusiutuvan energian alalla, sen on täytettävä kaikki seuraavat yleiset perusteet:

| a) | sen on sisällyttävä direktiivin 2009/28/EY 6, 7, 9 tai 11 artiklan mukaiseen jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliseen yhteistyösopimukseen tai muuhun järjestelyyn; |
| --- | --- |

a)

sen on sisällyttävä direktiivin 2009/28/EY 6, 7, 9 tai 11 artiklan mukaiseen jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliseen yhteistyösopimukseen tai muuhun järjestelyyn;

| b) | siitä on oltava seurauksena kustannussäästöjä uusiutuvien energialähteiden käyttöönotossa ja/tai hyötyjä järjestelmäintegraation, toimitusvarmuuden tai innovoinnin kannalta verrattuna yhden osallistuvan jäsenvaltion yksin toteuttamaan
  vaihtoehtoiseen rajatylittävään energiahankkeeseen tai uusiutuvaa energiaa koskevaan
  hankkeeseen; |
| --- | --- |

b)

siitä on oltava seurauksena kustannussäästöjä uusiutuvien energialähteiden käyttöönotossa ja/tai hyötyjä järjestelmäintegraation, toimitusvarmuuden tai innovoinnin kannalta verrattuna yhden osallistuvan jäsenvaltion yksin toteuttamaan
  vaihtoehtoiseen rajatylittävään energiahankkeeseen tai uusiutuvaa energiaa koskevaan
  hankkeeseen;

| c) | yhteistyön mahdolliset yleiset hyödyt ylittävät sen kustannukset, myös pitkällä aikavälillä, siten kuin on arvioitu 3 kohdassa tarkoitetun kustannus-hyötyanalyysin pohjalta ja soveltaen [7] artiklassa tarkoitettuja menetelmiä. |
| --- | --- |

c)

yhteistyön mahdolliset yleiset hyödyt ylittävät sen kustannukset, myös pitkällä aikavälillä, siten kuin on arvioitu 3 kohdassa tarkoitetun kustannus-hyötyanalyysin pohjalta ja soveltaen [7] artiklassa tarkoitettuja menetelmiä.

3.   Kustannus-hyötyanalyysi

Edellä 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa kustannus-hyötyanalyysissa on otettava huomioon kunkin osallistuvan jäsenvaltion tai kolmannen maan osalta muun muassa vaikutus seuraaviin:

| a) | energiantuotannon kustannukset; |
| --- | --- |

a)

energiantuotannon kustannukset;

| b) | järjestelmäintegraation kustannukset; |
| --- | --- |

b)

järjestelmäintegraation kustannukset;

| c) | tukikustannukset; |
| --- | --- |

c)

tukikustannukset;

| d) | kasvihuonekaasupäästöt; |
| --- | --- |

d)

kasvihuonekaasupäästöt;

| e) | toimitusvarmuus; |
| --- | --- |

e)

toimitusvarmuus;

| f) | ilmansaasteet ja muu paikallinen saastuminen
  tai vaikutukset paikalliseen luontoon ja ympäristöön
  ; |
| --- | --- |

f)

ilmansaasteet ja muu paikallinen saastuminen
  tai vaikutukset paikalliseen luontoon ja ympäristöön
  ;

| g) | innovaatiot. |
| --- | --- |

g)

innovaatiot.

4.   Menettely

Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivin
  (EU) 2018/...
   (+) (1) (+) ▌ 9 tai 11 artiklan mukaisen jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisen
  uusiutuvan energian alaan liittyvän
  yhteistyösopimuksen tai muun järjestelyn mukaiseksi rajatylittäväksi hankkeeksi uusiutuvan energian alalla mahdollisesti kelpuutettavan hankkeen toteuttajien, jäsenvaltiot mukaan lukien, jotka hakevat uusiutuvan energian alaa koskevan rajatylittävän hankkeen asemaa, on tehtävä komissiolle hakemus, joka koskee valintaa rajatylittäväksi hankkeeksi uusiutuvan energian alalla. Hakemukseen on sisällyttävä tiedot, joiden perusteella komissio voi arvioida hankkeen suhteessa 2 ja 3 kohdassa esitettyihin perusteisiin 7 artiklassa tarkoitettujen menetelmien mukaisesti.

Komissio varmistaa, että hankkeiden toteuttajilla on mahdollisuus hakea uusiutuvan energian alaa koskevan rajatylittävän hankkeen asemaa vähintään kerran vuodessa.

Komissio toteuttaa asiaankuuluvat kuulemiset niiden hankkeiden luettelosta, joita on esitetty rajatylittäviksi hankkeiksi uusiutuvan energian alalla.

Komissio arvioi hakemukset suhteessa 2 ja 3 kohdassa esitettyihin perusteisiin.

Valittaessa rajatylittäviä hankkeita uusiutuvan energian alalla komissio pyrkii hallittavissa olevaan kokonaismäärään. Komissio pyrkii varmistamaan asianmukaisen maantieteellisen tasapainon yksilöitäessä rajatylittäviä hankkeita uusiutuvan energian alalla. Hankkeiden yksilöinnissä voi käyttää alueellisia ryhmittymiä.

Hanketta ei pidä valita rajatylittäväksi hankkeeksi uusituvan energian alalla tai siltä on peruutettava tällaisen hankkeen asema, jos arviointi on ratkaisevilta osin perustunut vääriin tietoihin tai jos hanke ei ole unionin lainsäädännön mukainen.

Komissio julkaisee verkkosivustollaan luettelon hankkeista, jotka on valittu rajatylittäviksi hankkeiksi uusiutuvan energian alalla.

V OSA – YHTEISTÄ ETUA KOSKEVAT HANKKEET DIGITAALISEN YHTEENLIITETTÄVYYSINFRASTRUKTUURIN ALALLA

1.   
  Gigabitti- ja 5G-yhteydet tai muut kehittyneet mobiiliyhteydet
  sosioekonomisille vaikuttajille

Etusijalle on asetettava toimet, joissa otetaan huomioon sosioekonomisten vaikuttajien tehtävät, yhteyksien mahdollistamien digitaalisten palvelujen ja sovellusten merkittävyys sekä mahdolliset sosioekonomiset hyödyt kansalaisille, yrityksille ja paikallisyhteisöille, mukaan lukien mahdolliset yhteyksiin liittyvät heijastusvaikutukset. Saatavilla olevat varat on jaettava maantieteellisesti tasapainoisesti jäsenvaltioiden kesken.

Etusijalle on asetettava toimet, joilla edistetään seuraavia:

| — | gigabittiyhteydet sairaaloille ja terveyskeskuksille terveydenhuoltojärjestelmän digitalisaation tavoitteen mukaisesti ja jotta voidaan parantaa EU:n kansalaisten hyvinvointia ja muuttaa sitä, miten potilaat saavat terveys- ja hoitopalveluja (26); |
| --- | --- |

—

gigabittiyhteydet sairaaloille ja terveyskeskuksille terveydenhuoltojärjestelmän digitalisaation tavoitteen mukaisesti ja jotta voidaan parantaa EU:n kansalaisten hyvinvointia ja muuttaa sitä, miten potilaat saavat terveys- ja hoitopalveluja (26);

| — | koulutus- ja tutkimuskeskusten gigabittiyhteydet
  muun muassa suurteholaskennan, pilvisovellusten ja massadatan käytön helpottamista ja
  digitaalisen kuilun kaventamista koskevan tavoitteen mukaisesti ja koulutusjärjestelmien innovoimiseksi, oppimistulosten parantamiseksi sekä tasavertaisuuden ja tehokkuuden parantamiseksi (27). |
| --- | --- |

—

koulutus- ja tutkimuskeskusten gigabittiyhteydet
  muun muassa suurteholaskennan, pilvisovellusten ja massadatan käytön helpottamista ja
  digitaalisen kuilun kaventamista koskevan tavoitteen mukaisesti ja koulutusjärjestelmien innovoimiseksi, oppimistulosten parantamiseksi sekä tasavertaisuuden ja tehokkuuden parantamiseksi (27).

| — | 5G-yhteydet tai erittäin suuren kapasiteetin langattomat laajakaistayhteydet koulutus- ja tutkimuskeskuksille, sairaaloille ja terveyskeskuksille langattomien 5G-laajakaistayhteyksien keskeytymättömän kattavuuden laajentamista kaikkiin kaupunkikeskuksiin vuoteen 2025 mennessä koskevan tavoitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

—

5G-yhteydet tai erittäin suuren kapasiteetin langattomat laajakaistayhteydet koulutus- ja tutkimuskeskuksille, sairaaloille ja terveyskeskuksille langattomien 5G-laajakaistayhteyksien keskeytymättömän kattavuuden laajentamista kaikkiin kaupunkikeskuksiin vuoteen 2025 mennessä koskevan tavoitteen mukaisesti.

2.   Langattomat yhteydet paikallisyhteisöissä

Toimien, joiden tavoitteena on paikallisten langattomien yhteyksien tarjoaminen maksutta ja syrjimättömin ehdoin paikallisissa julkisen elämän keskuksissa, mukaan lukien julkiset yleisölle avoimet ulkotilat, joilla on suuri merkitys paikallisyhteisöjen julkisessa elämässä, on täytettävä seuraavat edellytykset, jotta niille voidaan myöntää rahoitusta:

| — | niiden toteuttaja on jäljempänä tarkoitettu julkisen sektorin elin, joka kykenee suunnittelemaan ja valvomaan paikallisten langattomien liityntäpisteiden asennuksen julkisiin sisä- tai ulkotiloihin sekä varmistamaan toimintakustannusten rahoittamisen vähintään kolmen vuoden ajan; |
| --- | --- |

—

niiden toteuttaja on jäljempänä tarkoitettu julkisen sektorin elin, joka kykenee suunnittelemaan ja valvomaan paikallisten langattomien liityntäpisteiden asennuksen julkisiin sisä- tai ulkotiloihin sekä varmistamaan toimintakustannusten rahoittamisen vähintään kolmen vuoden ajan;

| — | niiden on perustuttava erittäin suuren kapasiteetin digitaalisiin verkkoihin, jotka mahdollistavat käyttäjille erittäin laadukkaat internetyhteydet, jotka:






  — | ovat maksuttomia ja perustuvat syrjimättömyyteen, ovat helposti saatavilla ja turvallisia sekä perustuvat uusimpiin ja parhaiten saatavilla oleviin laitteisiin, joilla voidaan tarjota käyttäjille nopeita yhteyksiä; ja |
| --- | --- | --- |

—

niiden on perustuttava erittäin suuren kapasiteetin digitaalisiin verkkoihin, jotka mahdollistavat käyttäjille erittäin laadukkaat internetyhteydet, jotka:

—

ovat maksuttomia ja perustuvat syrjimättömyyteen, ovat helposti saatavilla ja turvallisia sekä perustuvat uusimpiin ja parhaiten saatavilla oleviin laitteisiin, joilla voidaan tarjota käyttäjille nopeita yhteyksiä; ja

| — | tukevat innovatiivisten digitaalisten palvelujen
  yhdenvertaista
  saatavuutta; |
| --- | --- |

—

tukevat innovatiivisten digitaalisten palvelujen
  yhdenvertaista
  saatavuutta;

| — | niissä käytetään komission tarjoamaa
  useilla kielillä saatavilla olevaa
  yhteistä visuaalista identiteettiä ja yhteyksiä tähän liittyviin verkkovälineisiin; |
| --- | --- |

—

niissä käytetään komission tarjoamaa
  useilla kielillä saatavilla olevaa
  yhteistä visuaalista identiteettiä ja yhteyksiä tähän liittyviin verkkovälineisiin;

| — | niissä sitoudutaan hankkimaan tarvittavat välineet ja/tai asennuspalvelut sovellettavan lainsäädännön mukaisesti siten, että hankkeet eivät kohtuuttomasti vääristä kilpailua. |
| --- | --- |

—

niissä sitoudutaan hankkimaan tarvittavat välineet ja/tai asennuspalvelut sovellettavan lainsäädännön mukaisesti siten, että hankkeet eivät kohtuuttomasti vääristä kilpailua.

Rahoitustukea myönnetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/2102 (28) 3 artiklan 1 kohdassa määritellyille julkisen sektorin elimille, jotka osallistuvat kansallisen lainsäädännön mukaisesti maksuttomien ja käyttöehdoiltaan syrjimättömien paikallisten langattomien internetyhteyksien tarjoamiseen asennuttamalla paikallisia langattomia liityntäpisteitä.

Rahoitetut toimet eivät saa olla päällekkäisiä jo olemassa olevien samanlaisia piirteitä – myös laadun osalta – sisältävien yksityisten tai julkisten tarjousten kanssa samassa julkisessa tilassa.

Saatavilla olevat varat on jaettava maantieteellisesti tasapainoisesti jäsenvaltioiden kesken.

3.   Alustava luettelo rahoituskelpoisista 5G-käytävistä
  ja rajatylittävistä yhteyksistä

Yhdenmukaisesti niiden komission asettamien gigabittiyhteiskuntatavoitteiden kanssa, joiden mukaan tärkeimmillä maaliikenneväylillä olisi oltava keskeytymättömät 5G-yhteydet vuoteen 2025 mennessä (29), 9 artiklan 4 kohdan c alakohdan mukaisiin 5G-järjestelmien keskeytymätöntä kattavuutta koskeviin toimiin on ensimmäisessä vaiheessa sisällyttävä VAL-kokeilujen (30) rajatylittäviä osuuksia koskevia toimia ja toisessa vaiheessa laajempia osuuksia koskevia toimia VAL:n toteuttamiseksi laajemmassa mittakaavassa käytävillä, kuten esitetään alla olevassa taulukossa (alustava luettelo). Tässä yhteydessä perustana käytetään TEN-T-käytäviä, mutta 5G:n käyttöönotto ei välttämättä rajoitu niihin (31).

| Ydinverkon käytävä ”Atlantti” |
| --- |
| VAL-kokeilujen rajatylittävät osuudet | Porto – Vigo ja Merida – Evora |
| | Azorit/Madeira – Lissabon – Pariisi – Amsterdam – Frankfurt |
| | Aveiro – Salamanca |
| Suurempi osuus VAL:n laajamittaisempaa käyttöönottoa varten | Metz – Pariisi – Bordeaux – Bilbao – Vigo – Porto – Lissabon |
| | — | Bilbao – Madrid – Lissabon |

Ydinverkon käytävä ”Atlantti”

VAL-kokeilujen rajatylittävät osuudet

Porto – Vigo ja Merida – Evora

Azorit/Madeira – Lissabon – Pariisi – Amsterdam – Frankfurt

Aveiro – Salamanca

Suurempi osuus VAL:n laajamittaisempaa käyttöönottoa varten

Metz – Pariisi – Bordeaux – Bilbao – Vigo – Porto – Lissabon

—

Bilbao – Madrid – Lissabon

Ydinverkon käytävä ”Itämeri – Adrianmeri”

VAL-kokeilujen rajatylittävät osuudet

—

Suurempi osuus VAL:n laajamittaisempaa käyttöönottoa varten

Gdansk – Varsova – Brno – Wien – Graz – Ljubljana – Trieste

Ydinverkon käytävä ”Välimeri”

VAL-kokeilujen rajatylittävät osuudet

| — | Merenalaiset kaapeliverkot Lissabon – Marseille – Milano |
| --- | --- |

—

Merenalaiset kaapeliverkot Lissabon – Marseille – Milano

Suurempi osuus VAL:n laajamittaisempaa käyttöönottoa varten

Budapest – Zagreb – Ljubljana / Rijeka / Split

Ydinverkon käytävä ”Pohjanmeri–Itämeri”

VAL-kokeilujen rajatylittävät osuudet

Itämeren käytävä (täsmennetään)

Suurempi osuus VAL:n laajamittaisempaa käyttöönottoa varten

Tallinna – Kaunas

Ydinverkon käytävä ”Pohjanmeri–Välimeri”

VAL-kokeilujen rajatylittävät osuudet

Metz – Merzig – Luxemburg

Rotterdam – Antwerpen – Eindhoven

Suurempi osuus VAL:n laajamittaisempaa käyttöönottoa varten

Amsterdam – Rotterdam – Breda – Lille – Pariisi

Bryssel – Metz – Basel

Mulhouse – Lyon – Marseille

Ydinverkon käytävä ”Itäinen Välimeri”

VAL-kokeilujen rajatylittävät osuudet

Sofia – Thessaloniki – Belgrad

Suurempi osuus VAL:n laajamittaisempaa käyttöönottoa varten

Berliini – Praha – Brno – Bratislava

Timisoara – Sofia – Turkin raja

– Sofia – Thessaloniki – Ateena

Ydinverkon käytävä ”Rein–Alpit”

VAL-kokeilujen rajatylittävät osuudet

Bologna – Innsbrück – München (Brennerin käytävä)

Suurempi osuus VAL:n laajamittaisempaa käyttöönottoa varten

Rotterdam – Oberhausen – Frankfurt (M)

Basel – Milano – Genova

Ydinverkon käytävä ”Rein–Tonava”

VAL-kokeilujen rajatylittävät osuudet

München – Salzburg

Suurempi osuus VAL:n laajamittaisempaa käyttöönottoa varten

Frankfurt (M) – Passau – Wien – Budapest – Bukarest –
  Iași/
  Constanta

Karlsruhe – München – Salzburg – Wels

Frankfurt (M) – Strasbourg

Ydinverkon käytävä ”Skandinavia–Välimeri”

VAL-kokeilujen rajatylittävät osuudet

Oulu – Tromssa

Oslo – Tukholma – Helsinki

Suurempi osuus VAL:n laajamittaisempaa käyttöönottoa varten

Turku – Helsinki –Venäjän raja

Tukholma / Oslo – Malmö

Malmö – Kööpenhamina – Hampuri – Würzburg

Nürnberg – München – Verona

Rosenheim – Bologna – Napoli – Catania – Palermo

Napoli – Bari – Taranto

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A8-0409/2018).

1

(*1)  Tarkistukset: uusi tai muutettu teksti merkitään lihavoidulla kursiivilla, poistot symbolilla.

*1

(2)  EUVL C, s. .

2

(3)  EUVL C, s. .

3

(4)  COM(2018)0321, s 13.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1315/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ja päätöksen N:o 661/2010/EU kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 1).

5

(6)  Komission tiedonanto ”Eurooppa liikkeellä: Puhdas, kilpailukykyinen ja verkotettu liikenne ja liikkuvuus kaikille sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla” (COM(2017)0283).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/94/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2014, vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta (EUVL L 307, 28.10.2014, s. 1).

7

(8)  Komission tiedonanto ”Vähäpäästöisen liikkuvuuden toteuttaminen – Euroopan unioni, joka suojelee maapalloa, antaa kuluttajille vaikutusmahdollisuuksia sekä puolustaa teollisuutta ja työntekijöitä” (COM(2017)0675).

8

(9)  COM(2018)0293.

9

(10)  JOIN(2017)0041.

10

(11)  JOIN(2018)0005.

11

(12)  COM(2017)0623.

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 347/2013, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013, Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1364/2006/EY kumoamisesta sekä asetusten (EY) N:o 713/2009, (EY) N:o 714/2009 ja (EY) N:o 715/2009 muuttamisesta (EUVL L 115, 25.4.2013, s. 39).

13

(14)  COM(2017)0718.

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 283/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, Euroopan laajuisia verkkoja televiestintäinfrastruktuurien alalla koskevista suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1336/97/EY kumoamisesta (EUVL L 86, 21.3.2014, s. 14).

15

(16)  COM(2016)0587.

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).

17

(18)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2988/95, annettu 18 päivänä joulukuuta 1995, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta (EUVL L 312, 23.12.1995, s. 1).

18

(19)  Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).

19

(20)  Neuvoston asetus (EU) 2017/1939, annettu 12 päivänä lokakuuta 2017, tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa (EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1).

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/1371, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2017, unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin (EUVL L 198, 28.7.2017, s. 29).

21

(22)  EUVL L 344, 19.12.2013, s. 1.

22

(23)  COM(2018)0065.

23

(24)  Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välillä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehty toimielinten sopimus paremmasta lainsäädännöstä (EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1).

24

(25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 913/2010, annettu 22 päivänä syyskuuta 2010, kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaisesta rautatieverkosta (EUVL L 276, 20.10.2010, s. 22).

25

(+)  Virallinen lehti: Lisätään tekstiin asiakirjassa PE-CONS 55/18 (2016/0375(COD)) olevan asetuksen numero ja lisätään alaviitteeseen kyseisen asetuksen numero, antopäivä, nimi ja EUVL-julkaisuviite.

+

(1)  EUVL ...

1

(+)  Virallinen lehti: Lisätään nimi, numero ja julkaisuviite menettelyn COD 2016/0382 (uusiutuva energia) asiakirjasta.

+

(+)  Virallinen lehti: Lisätään nimi, numero ja julkaisuviite menettelyn COD 2016/0382 (uusiutuva energia) asiakirjasta.

+

(+)  Virallinen lehti: Lisätään tekstiin asiakirjassa PE-CONS 55/18 (2016/0375(COD)) olevan asetuksen numero ja lisätään alaviitteeseen kyseisen asetuksen numero, antopäivä, nimi ja EUVL-julkaisuviite.

+

(1)  EUVL ...

1

(+)  Virallinen lehti: Lisätään nimi, numero ja julkaisuviite menettelyn COD 2016/0382 (uusiutuva energia) asiakirjasta.

+

(26)  Ks. myös COM(2018)0233 final – Komission tiedonanto terveys- ja hoitoalan digitaalimurroksen edellytyksistä digitaalisilla sisämarkkinoilla: kansalaisten voimaannuttaminen ja terveemmän yhteiskunnan rakentaminen.

26

(27)  Ks. myös COM(2018)0022 final – Komission tiedonanto digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmasta.

27

(28)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2102, annettu 26 päivänä lokakuuta 2016, julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuudesta (EUVL L 327, 2.12.2016, s. 1).

28

(29)  Verkkoyhteydet kilpailukykyisillä digitaalisilla sisämarkkinoilla – Kohti eurooppalaista gigabittiyhteiskuntaa – COM(2016)0587.

29

(30)  Verkotettu ja automatisoitu liikkuminen.

30

(31)  Kursivoidut osuudet sijaitsevat TEN-T-ydinverkon käytävien ulkopuolella, mutta sisältyvät 5G-käytäviin.

31

---

Torstai 13. joulukuuta 2018

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/692 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/692

---

P8_TA(2018)0519

Kaupallisten riitojen nopeutettu ratkaiseminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2018 suosituksista komissiolle kaupallisten riitojen nopeutetusta ratkaisemisesta (2018/2079(INL))

(2020/C 388/43)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 225 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 225 artiklan,

| — | ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 67 artiklan 4 kohdan sekä 81 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 67 artiklan 4 kohdan sekä 81 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 19 artiklan 1 kohdan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 19 artiklan 1 kohdan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston teettämän tutkimuksen kauppaoikeuden alan osaamisen kehittämisestä jäsenvaltioissa (”Building competence in commercial law in the Member States”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston teettämän tutkimuksen kauppaoikeuden alan osaamisen kehittämisestä jäsenvaltioissa (”Building competence in commercial law in the Member States”),

| — | ottaa huomioon vuoden 2018 EU:n oikeusalan tulostaulun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 2018 EU:n oikeusalan tulostaulun,

| — | ottaa huomioon Euroopan juridisen koulutusverkoston vuonna 2016 hyväksymät oikeusalan koulutuksen periaatteet (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan juridisen koulutusverkoston vuonna 2016 hyväksymät oikeusalan koulutuksen periaatteet (1),

| — | ottaa huomioon yksityisoikeudellista yhteistyötä koskevan unionin säännöstön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yksityisoikeudellista yhteistyötä koskevan unionin säännöstön,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 46 ja 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 46 ja 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0396/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0396/2018),

| A. | toteaa, että perusoikeuskirjan 47 artiklassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklassa vahvistettu oikeus kohtuullisen ajan kuluessa oikeudenmukaiseen ja julkiseen oikeudenkäyntiin on yksi oikeusvaltioperiaatteen ja demokratian kunnioittamisen perustavanlaatuisista takeista ja olennainen osa kaikkia siviilioikeudellisia menettelyjä; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että perusoikeuskirjan 47 artiklassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklassa vahvistettu oikeus kohtuullisen ajan kuluessa oikeudenmukaiseen ja julkiseen oikeudenkäyntiin on yksi oikeusvaltioperiaatteen ja demokratian kunnioittamisen perustavanlaatuisista takeista ja olennainen osa kaikkia siviilioikeudellisia menettelyjä;

| B. | katsoo, että eurooppalaisen nopeutetun siviilioikeudellisen menettelyn käyttöönotto voisi edistää kansallisten menettelyjen uudistamista ja tasapuolisten toimintaedellytysten toteutumista yrityksille sekä lisätä talouskasvua tarjoamalla vaikuttavat ja tehokkaat oikeusjärjestelmät ja että se voisi samalla myös parantaa oikeussuojan saatavuutta unionissa sekä myötävaikuttaa unionin perusvapauksien takaamiseen; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että eurooppalaisen nopeutetun siviilioikeudellisen menettelyn käyttöönotto voisi edistää kansallisten menettelyjen uudistamista ja tasapuolisten toimintaedellytysten toteutumista yrityksille sekä lisätä talouskasvua tarjoamalla vaikuttavat ja tehokkaat oikeusjärjestelmät ja että se voisi samalla myös parantaa oikeussuojan saatavuutta unionissa sekä myötävaikuttaa unionin perusvapauksien takaamiseen;

| C. | ottaa huomioon, että vuoden 2018 oikeusalan tulostaulu osoitti, että oikeusavun saatavuudella ja oikeudenkäyntimaksujen suuruudella on merkittävä vaikutus erityisesti vähävaraisten kansalaisten oikeussuojan saatavuuteen; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vuoden 2018 oikeusalan tulostaulu osoitti, että oikeusavun saatavuudella ja oikeudenkäyntimaksujen suuruudella on merkittävä vaikutus erityisesti vähävaraisten kansalaisten oikeussuojan saatavuuteen;

| D. | ottaa huomioon, että oikeudellista yhteistyötä on edistetty, tuettu ja kannustettu useilla unionin johdettuun oikeuteen sisältyvillä menettelysäädöksillä, mukaan lukien vähäisiä vaatimuksia koskeva asetus, oikeusapudirektiivi, asetus todisteiden vastaanottamisesta sekä asiakirjojen tiedoksiantoa koskeva asetus; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että oikeudellista yhteistyötä on edistetty, tuettu ja kannustettu useilla unionin johdettuun oikeuteen sisältyvillä menettelysäädöksillä, mukaan lukien vähäisiä vaatimuksia koskeva asetus, oikeusapudirektiivi, asetus todisteiden vastaanottamisesta sekä asiakirjojen tiedoksiantoa koskeva asetus;

| E. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden välisen oikeudellisen yhteistyön tavoitteina on muun muassa varmistaa, että oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin kunnioitetaan täysimääräisesti rajatylittävissä tapauksissa, taata tehokkaat ja sujuvat oikeudelliset menettelyt myös näissä tilanteissa ja vahvistaa keskinäistä luottamusta oikeusjärjestelmiin, mihin tuomioiden vastavuoroisen tunnustamisen edistäminen kaikkialla unionissa perustuu; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden välisen oikeudellisen yhteistyön tavoitteina on muun muassa varmistaa, että oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin kunnioitetaan täysimääräisesti rajatylittävissä tapauksissa, taata tehokkaat ja sujuvat oikeudelliset menettelyt myös näissä tilanteissa ja vahvistaa keskinäistä luottamusta oikeusjärjestelmiin, mihin tuomioiden vastavuoroisen tunnustamisen edistäminen kaikkialla unionissa perustuu;

| F. | ottaa huomioon, että monia siviilioikeuden alan prosessioikeuteen liittyviä seikkoja säännellään kansallisella tasolla, minkä vuoksi tämän alan prosessioikeus vaihtelee jäsenvaltioittain, mikä on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukaista; katsoo, että nopeutettu menettely voisi johtaa menettelyjä koskevien järjestelmien lähentämiseen unionissa, mikä on tarpeen; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että monia siviilioikeuden alan prosessioikeuteen liittyviä seikkoja säännellään kansallisella tasolla, minkä vuoksi tämän alan prosessioikeus vaihtelee jäsenvaltioittain, mikä on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukaista; katsoo, että nopeutettu menettely voisi johtaa menettelyjä koskevien järjestelmien lähentämiseen unionissa, mikä on tarpeen;

| G. | katsoo, että on tarpeen lujittaa jäsenvaltioiden viranomaisten ja oikeuslaitosten välistä tehostettua yhteistyötä unionin tasolla, jotta voidaan poistaa mahdolliset esteet, jotka voivat aiheutua erilaisten oikeudellisten ja hallinnollisten järjestelmien yhteensopimattomuudesta; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että on tarpeen lujittaa jäsenvaltioiden viranomaisten ja oikeuslaitosten välistä tehostettua yhteistyötä unionin tasolla, jotta voidaan poistaa mahdolliset esteet, jotka voivat aiheutua erilaisten oikeudellisten ja hallinnollisten järjestelmien yhteensopimattomuudesta;

| H. | ottaa huomioon, että Bryssel I -asetuksessa säädetään tuomioistuimen toimivaltaa sekä tuomioiden tunnustamista ja täytäntöönpanoa rajatylittävissä asioissa siviili- ja kauppaoikeuden alalla koskevista perussäännöistä unionissa; ottaa huomioon, että vuodesta 2015 sovelletulla uudelleenlaaditulla versiolla (Bryssel I a -asetus) otettiin käyttöön joitakin keskeisiä mukautuksia rajatylittävien riitojen ratkaisemiseksi unionissa siten, että säästetään yritysten ja yksityishenkilöiden aikaa ja rahaa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Bryssel I -asetuksessa säädetään tuomioistuimen toimivaltaa sekä tuomioiden tunnustamista ja täytäntöönpanoa rajatylittävissä asioissa siviili- ja kauppaoikeuden alalla koskevista perussäännöistä unionissa; ottaa huomioon, että vuodesta 2015 sovelletulla uudelleenlaaditulla versiolla (Bryssel I a -asetus) otettiin käyttöön joitakin keskeisiä mukautuksia rajatylittävien riitojen ratkaisemiseksi unionissa siten, että säästetään yritysten ja yksityishenkilöiden aikaa ja rahaa;

| I. | ottaa huomioon, että Rooma I -asetuksessa vahvistetaan siviili- ja kauppaoikeudellisiin sopimusvelvoitteisiin sovellettavaa lakia koskevat säännöt; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Rooma I -asetuksessa vahvistetaan siviili- ja kauppaoikeudellisiin sopimusvelvoitteisiin sovellettavaa lakia koskevat säännöt;

| J. | toteaa, että menettelysääntöjen olisi taattava sekä osapuolten oikeuksien suojeleminen että riitojen nopea ratkaiseminen; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että menettelysääntöjen olisi taattava sekä osapuolten oikeuksien suojeleminen että riitojen nopea ratkaiseminen;

| K. | toteaa, että kaupallisten riitojen ratkaiseminen jäsenvaltioiden yleisissä tuomioistuimissa on pääsääntöisesti hidasta eikä vastaa kaupallisten riitojen osapuolten odotuksia, mitä tosiseikkaa korostaa eurooppalaisen vähäisiin vaatimuksiin sovellettavan menettelyn käyttöönotto, mikä on puolestaan johtanut kuluttajariitojen huomattavasti nopeampaan ratkaisemiseen; toteaa, että tieto- ja viestintätekniikan asianmukainen käyttö tuomioistuimissa nopeuttaa menettelyjä ja vähentää kustannuksia; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että kaupallisten riitojen ratkaiseminen jäsenvaltioiden yleisissä tuomioistuimissa on pääsääntöisesti hidasta eikä vastaa kaupallisten riitojen osapuolten odotuksia, mitä tosiseikkaa korostaa eurooppalaisen vähäisiin vaatimuksiin sovellettavan menettelyn käyttöönotto, mikä on puolestaan johtanut kuluttajariitojen huomattavasti nopeampaan ratkaisemiseen; toteaa, että tieto- ja viestintätekniikan asianmukainen käyttö tuomioistuimissa nopeuttaa menettelyjä ja vähentää kustannuksia;

| L. | katsoo, että kaupallisten riitojen hidas ratkaiseminen unionissa saattaisi johtaa siihen, että kaupalliset osapuolet alkavat etsiä vaihtoehtoista riidanratkaisua tai muualla kuin jäsenvaltioissa tapahtuvaa riidanratkaisua ja päättävät soveltaa sopimuksiin muun kuin jäsenvaltion kansallista lakia; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että kaupallisten riitojen hidas ratkaiseminen unionissa saattaisi johtaa siihen, että kaupalliset osapuolet alkavat etsiä vaihtoehtoista riidanratkaisua tai muualla kuin jäsenvaltioissa tapahtuvaa riidanratkaisua ja päättävät soveltaa sopimuksiin muun kuin jäsenvaltion kansallista lakia;

| M. | toteaa, että kaupallisten riitojen korkealaatuinen ratkaiseminen riippuu siitä, onko tuomioistuimissa tuomareita, asianajajia ja muita juristeja, joilla on vahvaa osaamista ja kokemusta näissä asioissa; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että kaupallisten riitojen korkealaatuinen ratkaiseminen riippuu siitä, onko tuomioistuimissa tuomareita, asianajajia ja muita juristeja, joilla on vahvaa osaamista ja kokemusta näissä asioissa;

| N. | katsoo, että jos käytettävissä olisi nopea ja kustannustehokas nopeutettu menettely ja sen tukena erittäin kokeneet ja pätevät tuomarit ja muut juristit jäsenvaltioissa, jäsenvaltion kansallisen lain valitseminen olisi todennäköisempää, minkä seurauksena siviili- ja kauppaoikeuden alan osaaminen monipuolistuisi jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että jos käytettävissä olisi nopea ja kustannustehokas nopeutettu menettely ja sen tukena erittäin kokeneet ja pätevät tuomarit ja muut juristit jäsenvaltioissa, jäsenvaltion kansallisen lain valitseminen olisi todennäköisempää, minkä seurauksena siviili- ja kauppaoikeuden alan osaaminen monipuolistuisi jäsenvaltioissa;

| O. | katsoo, että on tarpeen löytää erilaisiin kielijärjestelyihin soveltuva ratkaisu, joka voisi koostua kaikilla unionin virallisilla kielillä saatavilla olevista yhdenmukaistetuista lomakkeista; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että on tarpeen löytää erilaisiin kielijärjestelyihin soveltuva ratkaisu, joka voisi koostua kaikilla unionin virallisilla kielillä saatavilla olevista yhdenmukaistetuista lomakkeista;

| P. | katsoo, että kauppaoikeuteen erikoistuneet tuomioistuimet ja tuomioistuinten jaostot takaavat vahvemman osaamisen ja riippumattomuuden kyseisissä asioissa ja siten houkuttelevat saattamaan kyseisenlaisia tapauksia jäsenvaltioiden tuomioistuinten tutkittavaksi; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että kauppaoikeuteen erikoistuneet tuomioistuimet ja tuomioistuinten jaostot takaavat vahvemman osaamisen ja riippumattomuuden kyseisissä asioissa ja siten houkuttelevat saattamaan kyseisenlaisia tapauksia jäsenvaltioiden tuomioistuinten tutkittavaksi;

| 1. | toteaa, että kaupallisten riitojen sopiminen on hitaampaa kuin se voisi olla, sillä se kestää keskimäärin kolmesta neljään vuoteen, ja että tämä aiheuttaa yrityksille merkittäviä taloudellisia tappioita ja kuluttaa myös aikaa, energiaa ja muita resursseja, jotka voisi suunnata muihin mahdollisuuksiin; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa tarvetta varmistaa, että Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettua osapuolten oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin kunnioitetaan täysimääräisesti, ja taata kaupallisia asioita koskevien oikeudenkäyntien korkea laatu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa eurooppalaisen vähäisiin vaatimuksiin sovellettavan menettelyn menestyksekästä täytäntöönpanoa ja toteaa, että se on tarjonnut keinon ratkaista vaatimuksiltaan vähäisiä kuluttajariitoja ja muita rajatylittäviä riitoja unionissa nopeasti ja kustannustehokkaasti sekä pitää samalla kiinni osapuolten oikeuksien suojelusta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tähdentää, että keskinäinen luottamus on monimutkainen käsite ja että monet tekijät vaikuttavat tämän luottamuksen syntymiseen, muun muassa oikeusalan koulutus ja ammatillinen täydennyskoulutus, rajatylittävä oikeudellinen yhteistyö sekä kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihto tuomareiden välillä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja oikeussuojan saatavuuteen liittyen, että yhteistyöverkostoja ja tietokantoja, joiden avulla edistetään oikeudellista yhteistyötä ja tietojenvaihtoa, olisi ylläpidettävä ja laajennettava edelleen, mukaan lukien Euroopan oikeudellinen verkosto ja Euroopan oikeusportaali, josta on tarkoitus tulla oikeusalan keskitetty asiointipiste unionissa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väittää, että eurooppalaisesta vähäisiin vaatimuksiin sovellettavasta menettelystä annettua asetusta vastaavan eurooppalaista nopeutettua siviilioikeudellista menettelyä koskevan, rajatylittäviin kaupallisiin riitoihin sovellettavan asetuksen antaminen olisi paras tapa puuttua kaupallisten riitojen pitkiä käsittelyaikoja koskevaan ongelmaan unionissa ja että siitä voisi aiheutua huomattavia säästöjä eurooppalaisille yrityksille ja sen avulla voitaisiin saada käyttöön käyttämätöntä pääomaa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väittää, että kaupallisilla osapuolilla on paremmat mahdollisuudet maksaa edustamisesta ja valmistautua oikeudenkäyntiin, mikä tarkoittaa, että niillä on paremmat mahdollisuudet suojella oikeuksiaan, jolloin nopeampi menettely olisi mahdollinen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toteaa, että tällainen menettely voisi perustua vaatimuksiin osapuolten huolellisista valmisteluista ennen menettelyn käynnistämistä, tiukkoihin määräaikoihin, vähäisiin mahdollisuuksiin lisätä tosiseikkoja tai todisteita menettelyn aikana ja siihen, että erillistä menettelypäätöksiä koskevaa muutoksenhakua ei ole, jolloin voidaan saada aikaan nopeutettu menettely; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on sitä mieltä, että tällainen tiukka prosessuaalinen järjestelmä on sopusoinnussa osapuolten oikeuksien suojelun kanssa sillä edellytyksellä, että eurooppalainen nopeutettu siviilioikeudellinen menettely on vapaaehtoinen ja että sitä sovelletaan vain,






  — | kun osapuolet ovat niin sopineet riidan syntymisen jälkeen tai |
| --- | --- | --- |

9.

—

kun osapuolet ovat niin sopineet riidan syntymisen jälkeen tai

| — | mikäli vastaaja suostuu osallistumaan menettelyyn sen jälkeen, kun kantaja on nostanut kanteen eurooppalaisen nopeutetun siviilioikeudellisen menettelyn nojalla edellyttäen, että vastaajalla on riittävästi aikaa valmistautua asianmukaisesti ennen menettelyn käynnistymistä; |
| --- | --- |

—

mikäli vastaaja suostuu osallistumaan menettelyyn sen jälkeen, kun kantaja on nostanut kanteen eurooppalaisen nopeutetun siviilioikeudellisen menettelyn nojalla edellyttäen, että vastaajalla on riittävästi aikaa valmistautua asianmukaisesti ennen menettelyn käynnistymistä;

| 10. | katsoo, että eurooppalainen nopeutettu siviilioikeudellinen menettely voi olla pätevä vain, jos osapuolille on asianmukaisesti tiedotettu etukäteen tällaisen menettelyn käytön hyväksymisen seurauksista; katsoo, että eurooppalaisen nopeutetun siviilioikeudellisen menettelyn kustannukset eivät saisi olla osapuolille kohtuuttomia, jotta taataan oikeussuojan saatavuuden kunnioittaminen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että riidan osapuolet päätyvät usein sovintoratkaisuun ainoastaan silloin, kun olosuhteet ja argumentit ovat loppuun asti tutkittuja ja perusteltuja, mikä tarkoittaa, että prosessuaalisessa järjestelmässä, jossa osapuolten edellytetään tutkivan olosuhteita ja perustelevan edelleen argumenttejaan ennen tuomioistuimen käsittelyä, yhä useampaan riitaan voitaisiin löytää sovintoratkaisu aiemmassa vaiheessa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toteaa, että tavoitetta kaupallisten riitojen nopeutetusta ja aikaisempaa kustannustehokkaammasta ratkaisemisesta unionissa ei voida saavuttaa pelkästään yhdenmukaistetun nopeutetun prosessuaalisen järjestelmän käyttöönotolla; toteaa, että tätä varten tarvittaisiin tuomioistuimia, tuomareita, asianajajia ja muita juristeja, joilla on erittäin paljon osaamista ja kokemusta kauppaoikeuden ja kansainvälisen yksityisoikeuden aloilta, jotta tällainen prosessuaalinen järjestelmä olisi tehokas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että se, miten kaupallisiin sopimuksiin sovellettavan lain valinta jakautuu nykyään eurooppalaisilla lainkäyttöalueilla, ei ole yhtäläistä eri jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toteaa, että sovellettavan lain valinta on usein monitahoisen harkinnan tulos mutta että monesti vieraan maan lain ja tuomioistuimen yhdistelmä asettaa osapuolen alttiiksi huomattaville taloudellisille riskeille ja että sellaiset määräykset ovat erityisen kyseenalaisia, joista sovitaan osana vakiosopimuksia tai tilanteissa, joissa yhdellä osapuolella ei ole mahdollisuutta tai on vain hyvin pieni mahdollisuus vaikuttaa sopimukseen tältä osin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ymmärtää, että kielimuurit saattavat muodostaa lisäesteen ja siten syyn valita tietty sovellettava laki jonkun toisen asemasta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että yhdenmukaisten vakiolomakkeiden saatavuus kaikilla unionin virallisilla kielillä helpottaisi eurooppalaisen nopeutetun siviilioikeudellisen menettelyn käyttämistä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ehdottaa, että yhdenmukaisten vakiolomakkeiden laatimisen varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa paremmasta lainsäädännöstä 13. huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa komissiota arvioimaan tarvetta tarkastella uudelleen Rooma I, Rooma II ja Bryssel I a -asetuksia, jotta voidaan vahvistaa sopimusten tavoitteen ja kohteen sekä valitun lain välistä yhteyttä ja samalla varmistaa heikompien osapuolten suojelu yritysten välisissä suhteissa ja sopimuksissa sekä säilyttää osapuolten autonomia lain valintaan nähden; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että lainsäädäntötoimenpiteillä ei yksinään voida käsitellä näitä kysymyksiä, vaan tarvitaan myös käytännön toimenpiteitä tuomioistuinten ja juristien asiantuntemuksen lisäämiseksi, kuten parempaa koulutusta kauppaoikeuden alalla ja parempia mahdollisuuksia tutustua unionin oikeuteen ja jäsenvaltioiden kansalliseen lakiin, erityisesti oikeuskäytäntöön; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toteaa, että kauppaoikeus ja kansainvälinen yksityisoikeus eivät ole niin kodifioituja kuin muut oikeudenalat, mikä tarkoittaa, että akateemisella tutkimuksella on suurempi merkitys, joten yksi toimenpiteistä, joilla vahvistetaan kauppaoikeuden alan osaamista jäsenvaltioissa, on lisäresurssien ohjaaminen tämän alan tutkimukseen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | suhtautuu siksi myönteisesti Euroopan juridisen koulutusverkoston yleiskokouksessa vuonna 2016 hyväksyttyihin yhdeksään oikeusalan koulutuksen periaatteeseen, sillä niillä luodaan yhteinen perusta ja kehys Euroopan oikeuslaitoksille ja oikeusalan koulutuslaitoksille; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että kauppaoikeuden alaan sovellettavan lain laadulla ja sillä, kuinka hyvin se on mukautunut kaupallisen alan käytäntöihin ja kehitykseen, on suuri merkitys; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pyytää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan nojalla komissiota näin ollen tekemään 1. tammikuuta 2020 mennessä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 81 artiklan 2 kohdan perusteella ehdotuksen säädökseksi eurooppalaisesta nopeutetusta siviilioikeudellisesta menettelystä ja tekemään tämän päätöslauselmaesityksen liitteessä esitettyjen suositusten mukaisesti mahdollisesti ehdotuksen Rooma I, Rooma II ja Bryssel I a -asetusten muuttamisesta sen jälkeen, kun se on arvioinut tällaisen uudelleentarkastelun tarpeen; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita täydentämään näitä ehdotuksia muilla tukitoimenpiteillä, joiden tavoitteena on jäsenvaltioissa olevan asiantuntemuksen lisääminen kauppaoikeuden ja kansainvälisen yksityisoikeuden aloilla; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vahvistaa, että tämän päätöslauselman liitteenä olevissa suosituksissa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan kansallisen menettelyllisen autonomian periaatetta sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita; |
| --- | --- |

25.

| 26. | katsoo, että ehdotuksen rahoitusvaikutukset ja eurooppalaisen nopeutetun siviilioikeudellisen menettelyn nojalla käynnistettävien oikeudenkäyntien kustannukset kompensoituvat vastaavilla säästöillä, koska eurooppalainen nopeutettu siviilioikeudellinen menettely on todennäköisesti huomattavasti kustannustehokkaampi kuin jäsenvaltioiden tavanomaiset menettelyt ja koska kyseisiä riitoja ei saatettaisi käsiteltäviksi kyseessä olevan jäsenvaltion yleisen prosessuaalisen järjestelmän puitteissa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että kauppaoikeus on vain yksi alue, jolla tarvitaan unionin tason lisätoimia, jotta varmistetaan parempi oikeussuojan saatavuus, korkealaatuisemmat menettelyt, vahvempi suoja osapuolille ja riitojen nopeampi ratkaisu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman sekä liitteenä olevat suositukset komissiolle ja neuvostolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  http://www.ejtn.eu/PageFiles/15756/Judicial%20Training%20Principles_FI.pdf

---

PÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

TOIMENPIDESUOSITUKSET EUROOPPALAISEN NOPEUTETUN SIVIILIOIKEUDELLISEN MENETTELYN KÄYTTÖÖNOTTAMISEKSI JA TUKEMISEKSI

PYYDETTYJEN EHDOTUSTEN PERIAATTEET JA TAVOITTEET

I.   Eurooppalainen nopeutettu siviilioikeudellinen menettely

Seuraavan ehdotuksen päätavoitteena on ottaa käyttöön vapaaehtoinen eurooppalainen nopeutettu siviilioikeudellinen menettely, jotta eurooppalaiset yritykset saavat mahdollisuuden ratkaista kaupalliset riidat kohtuullisessa ajassa.

Eurooppalainen nopeutettu siviilioikeudellinen menettely voisi perustua seuraaviin periaatteisiin:

| 1. | sitä olisi sovellettava rajatylittäviin kaupallisiin riitoihin, joihin ei sovelleta eurooppalaista vähäisiin vaatimuksiin sovellettavaa menettelyä; |
| --- | --- |

1.

sitä olisi sovellettava rajatylittäviin kaupallisiin riitoihin, joihin ei sovelleta eurooppalaista vähäisiin vaatimuksiin sovellettavaa menettelyä;

| 2. | sitä olisi sovellettava, jos osapuolet sopivat niin riidan alettua tai jos kantaja esittää kanteen menettelyn nojalla ja vastaaja hyväksyy sen; |
| --- | --- |

2.

sitä olisi sovellettava, jos osapuolet sopivat niin riidan alettua tai jos kantaja esittää kanteen menettelyn nojalla ja vastaaja hyväksyy sen;

| 3. | sitä olisi sovellettava vain, jos osapuolille on asianmukaisesti tiedotettu etukäteen tämän menettelyn käytön hyväksymisen seurauksista; |
| --- | --- |

3.

sitä olisi sovellettava vain, jos osapuolille on asianmukaisesti tiedotettu etukäteen tämän menettelyn käytön hyväksymisen seurauksista;

| 4. | siinä olisi velvoitettava osapuolet valmistelemaan kanteensa mahdollisimman pitkälle ennen tuomioistuimeen menoa ja poissuljettava hyvissä ajoin mahdollisuus uusien tosiseikkojen tai uusien todisteiden esittämiseen tuomioistuinkäsittelyssä; |
| --- | --- |

4.

siinä olisi velvoitettava osapuolet valmistelemaan kanteensa mahdollisimman pitkälle ennen tuomioistuimeen menoa ja poissuljettava hyvissä ajoin mahdollisuus uusien tosiseikkojen tai uusien todisteiden esittämiseen tuomioistuinkäsittelyssä;

| 5. | siinä ei saisi olla erillistä menettelypäätöksiä koskevaa muutoksenhakua; |
| --- | --- |

5.

siinä ei saisi olla erillistä menettelypäätöksiä koskevaa muutoksenhakua;

| 6. | se voisi periaatteessa olla kirjallinen menettely, jossa voi olla suullisia käsittelyjä, jos vähintään yksi osapuoli niitä pyytää; |
| --- | --- |

6.

se voisi periaatteessa olla kirjallinen menettely, jossa voi olla suullisia käsittelyjä, jos vähintään yksi osapuoli niitä pyytää;

| 7. | siinä olisi lähtökohtaisesti sovellettava menettelyyn erittäin lyhyitä määräaikoja, mutta tuomioistuin voisi osapuolten suostumuksella soveltaa pidempiä määräaikoja monimutkaisemmissa tapauksissa; |
| --- | --- |

7.

siinä olisi lähtökohtaisesti sovellettava menettelyyn erittäin lyhyitä määräaikoja, mutta tuomioistuin voisi osapuolten suostumuksella soveltaa pidempiä määräaikoja monimutkaisemmissa tapauksissa;

| 8. | sen olisi edistettävä rajatylittävien kaupallisten riitojen sovinnollista ratkaisua tuomioistuimissa ja niiden ulkopuolella muun muassa sovittelun avulla; |
| --- | --- |

8.

sen olisi edistettävä rajatylittävien kaupallisten riitojen sovinnollista ratkaisua tuomioistuimissa ja niiden ulkopuolella muun muassa sovittelun avulla;

| 9. | siinä olisi kannustettava nykytekniikan käyttöön suullisia käsittelyjä, todisteiden vastaanottamista ja oikeudellisten asiakirjojen tiedoksiantoa varten; |
| --- | --- |

9.

siinä olisi kannustettava nykytekniikan käyttöön suullisia käsittelyjä, todisteiden vastaanottamista ja oikeudellisten asiakirjojen tiedoksiantoa varten;

| 10. | menettelyn kustannukset olisi pidettävä rajallisina, jotta voidaan taata oikeussuojan saatavuus; |
| --- | --- |

10.

menettelyn kustannukset olisi pidettävä rajallisina, jotta voidaan taata oikeussuojan saatavuus;

| 11. | siinä olisi sallittava menettelyn lopullisen tuomion tunnustaminen ja täytäntöönpano unionin oikeuden nojalla käytettävissä olevalla yksinkertaisimmalla ja käyttäjäystävällisimmällä tavalla. |
| --- | --- |

11.

siinä olisi sallittava menettelyn lopullisen tuomion tunnustaminen ja täytäntöönpano unionin oikeuden nojalla käytettävissä olevalla yksinkertaisimmalla ja käyttäjäystävällisimmällä tavalla.

II.   Mahdolliset muutokset Rooma I, Rooma II ja Bryssel I a -asetukseen

Eurooppalaista nopeutettua siviilioikeudellista menettelyä koskevaa ehdotusta voitaisiin tukea Rooma I, Rooma II ja Bryssel I a -asetusten muuttamista koskevalla ehdotuksella, jotta vahvistettaisiin sopimusten tarkoituksen ja tavoitteen sekä valitun unionissa sovellettavan lain välistä yhteyttä ja tarjottaisiin puhtaasti kaupallisten sopimusten osapuolille lisää autonomiaa sekä varmistettaisiin samalla heikompien osapuolten suojelu yritysten välisissä suhteissa.

Rooma I -asetukseen tehtävät muutokset voisivat sisältää seuraavaa:

| 1. | valitun lain ja sopimuksen sisällön, tavoitteen ja tarkoituksen sekä osapuolten välisen yhteyden vahvistamisen tarkastelu; |
| --- | --- |

1.

valitun lain ja sopimuksen sisällön, tavoitteen ja tarkoituksen sekä osapuolten välisen yhteyden vahvistamisen tarkastelu;

| 2. | sovellettavan lain valinnan pätevyyttä koskevien sääntöjen uudelleentarkastelu, mikä tulisi suorittaa sopimukseen oletusarvoisesti sovellettavan lain näkökulmasta. |
| --- | --- |

2.

sovellettavan lain valinnan pätevyyttä koskevien sääntöjen uudelleentarkastelu, mikä tulisi suorittaa sopimukseen oletusarvoisesti sovellettavan lain näkökulmasta.

III.   Muut toimet kauppaoikeuden alan osaamisen kehittämiseksi jäsenvaltioissa

| 1. | Ehdotuksia olisi tuettava myös kauppaoikeuden alan osaamisen kehittämistä koskevilla komission ja jäsenvaltioiden toimilla, kuten seuraavilla:






  a) | kauppaoikeuden alaa koskeva koulutus tuomareille ja asianajajille ja muille juristeille; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

kauppaoikeuden alaa koskeva koulutus tuomareille ja asianajajille ja muille juristeille;

| b) | yksinkertaistettu ja parannettu mahdollisuus tutustua unionin oikeuteen ja jäsenvaltioiden kansalliseen lakiin oikeuskäytäntö mukaan luettuna; |
| --- | --- |

b)

yksinkertaistettu ja parannettu mahdollisuus tutustua unionin oikeuteen ja jäsenvaltioiden kansalliseen lakiin oikeuskäytäntö mukaan luettuna;

| c) | keskittyminen enemmän kauppaoikeuteen ja kansainväliseen yksityisoikeuteen oikeudellisen alan koulutuksessa; |
| --- | --- |

c)

keskittyminen enemmän kauppaoikeuteen ja kansainväliseen yksityisoikeuteen oikeudellisen alan koulutuksessa;

| d) | lisäresurssit kauppaoikeuden ja kansainvälisen yksityisoikeuden alojen akateemiseen tutkimukseen; sekä |
| --- | --- |

d)

lisäresurssit kauppaoikeuden ja kansainvälisen yksityisoikeuden alojen akateemiseen tutkimukseen; sekä

| e) | vieraan kielen ja sen oikeudellisen terminologian osaaminen. |
| --- | --- |

e)

vieraan kielen ja sen oikeudellisen terminologian osaaminen.

| 2. | Jäsenvaltioita kehotetaan lisäksi varmistamaan, että eurooppalaista nopeutettua siviilioikeudellista menettelyä soveltavissa tuomioistuimissa on kauppaoikeuden alan erityisosaamista, esimerkiksi nimeämällä tai vahvistamalla olemassa olevia kauppatuomioistuimia tai kaupallisten asioiden jaostoja. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komissiota kehotetaan lisäksi selvittämään tarkemmin mahdollisuutta perustaa eurooppalainen kauppatuomioistuin, joka täydentäisi jäsenvaltioiden tuomioistuimia ja tarjoaisi osapuolille ylimääräisen kansainvälisen foorumin, jonka erikoisala olisi kaupallisten riitojen ratkaiseminen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jäsenvaltioita kehotetaan viimeisenä toimena harkitsemaan kauppaoikeudellisiin asioihin yritysten välisissä suhteissa sovellettavien lakiensa tarkistamista, sillä yksi sovellettavan lain valinnan tärkeistä tekijöistä on se, kuinka tehokas ja korkealaatuinen maan kauppaoikeus on. |
| --- | --- |

4.

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/698 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/698

---

P8_TA(2018)0520

Unionin avaruusohjelman ja Euroopan unionin avaruusohjelmaviraston perustaminen ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 13. joulukuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin avaruusohjelman ja Euroopan unionin avaruusohjelmaviraston perustamisesta sekä asetusten (EU) N:o 912/2010, (EU) N:o 1285/2013 ja (EU) N:o 377/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU kumoamisesta (COM(2018)0447 – C8-0258/2018 – 2018/0236(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2020/C 388/44)

Tarkistus 1

Luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi

Johdanto-osan 5 a viite (uusi)

| Luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | ottaa huomioon 14. syyskuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Verkkoyhteydet kilpailukykyisillä digitaalisilla sisämarkkinoilla – Kohti eurooppalaista gigabittiyhteiskuntaa” (COM(2016)0587) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2016)0300), |

Luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi

Tarkistus

—

ottaa huomioon 14. syyskuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Verkkoyhteydet kilpailukykyisillä digitaalisilla sisämarkkinoilla – Kohti eurooppalaista gigabittiyhteiskuntaa” (COM(2016)0587) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2016)0300),

Tarkistus 2

Luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi

Johdanto-osan 5 b viite (uusi)

| Luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | ottaa huomioon 14. syyskuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”5G-Eurooppa: toimintasuunnitelma” (COM(2016)0588) ja sen liitteenä olevan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2016)0306), |

Luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi

Tarkistus

—

ottaa huomioon 14. syyskuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”5G-Eurooppa: toimintasuunnitelma” (COM(2016)0588) ja sen liitteenä olevan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2016)0306),

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Avaruusteknologiasta, -datasta ja -palveluista on tullut välttämätön osa eurooppalaisten jokapäiväistä elämää, ja niillä on keskeisen tärkeä merkitys monien strategisten etujen turvaamisessa. Unionin avaruusteollisuus on jo nyt yksi maailman kilpailukykyisimmistä. Uusien toimijoiden ilmaantuminen ja uuden teknologian kehitys mullistavat kuitenkin teollisuuden perinteisiä malleja. Tämän vuoksi on olennaisen tärkeää, että unioni kuuluu jatkossakin johtaviin kansainvälisiin toimijoihin, että sillä on laaja toiminnanvapaus avaruusalalla ja että se edistää tieteellistä ja teknistä kehitystä ja tukee avaruusalan yritysten kilpailukykyä ja innovointivalmiuksia, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, startup-yritysten ja innovatiivisten yritysten osalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Avaruusteknologiasta, -datasta ja -palveluista on tullut välttämätön osa eurooppalaisten jokapäiväistä elämää, ja niillä on keskeisen tärkeä merkitys monien strategisten etujen turvaamisessa. Unionin avaruusteollisuus on jo nyt yksi maailman kilpailukykyisimmistä. Uusien toimijoiden ilmaantuminen ja uuden teknologian kehitys mullistavat kuitenkin teollisuuden perinteisiä malleja. Tämän vuoksi on olennaisen tärkeää, että unioni kuuluu jatkossakin johtaviin kansainvälisiin toimijoihin, että sillä on laaja toiminnanvapaus avaruusalalla ja että se edistää tieteellistä ja teknistä kehitystä ja tukee avaruusalan yritysten kilpailukykyä ja innovointivalmiuksia, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, startup-yritysten ja innovatiivisten yritysten osalta.

| (1) | Avaruusteknologiasta, -datasta ja -palveluista on tullut välttämätön osa eurooppalaisten jokapäiväistä elämää, ja niillä on keskeisen tärkeä merkitys monien strategisten etujen turvaamisessa. Unionin avaruusteollisuus on jo nyt yksi maailman kilpailukykyisimmistä. Uusien toimijoiden ilmaantuminen ja uuden teknologian kehitys mullistavat kuitenkin teollisuuden perinteisiä malleja. Tämän vuoksi on olennaisen tärkeää, että unioni kuuluu jatkossakin johtaviin kansainvälisiin toimijoihin, että sillä on laaja toiminnanvapaus avaruusalalla ja että se edistää tieteellistä ja teknistä kehitystä ja tukee avaruusalan yritysten kilpailukykyä ja innovointivalmiuksia, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, startup-yritysten ja innovatiivisten yritysten osalta.
  Samalla on tärkeää luoda asianmukaiset olosuhteet, joilla taataan tasapuoliset globaalit toimintaedellytykset avaruusalalla toimiville yrityksille. |
| --- | --- |

(1)

Avaruusteknologiasta, -datasta ja -palveluista on tullut välttämätön osa eurooppalaisten jokapäiväistä elämää, ja niillä on keskeisen tärkeä merkitys monien strategisten etujen turvaamisessa. Unionin avaruusteollisuus on jo nyt yksi maailman kilpailukykyisimmistä. Uusien toimijoiden ilmaantuminen ja uuden teknologian kehitys mullistavat kuitenkin teollisuuden perinteisiä malleja. Tämän vuoksi on olennaisen tärkeää, että unioni kuuluu jatkossakin johtaviin kansainvälisiin toimijoihin, että sillä on laaja toiminnanvapaus avaruusalalla ja että se edistää tieteellistä ja teknistä kehitystä ja tukee avaruusalan yritysten kilpailukykyä ja innovointivalmiuksia, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, startup-yritysten ja innovatiivisten yritysten osalta.
  Samalla on tärkeää luoda asianmukaiset olosuhteet, joilla taataan tasapuoliset globaalit toimintaedellytykset avaruusalalla toimiville yrityksille.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | Avaruusalan kehitys on perinteisesti ollut kytköksissä turvallisuuskysymyksiin. Monissa tapauksissa avaruusalan laitteet, komponentit ja välineet ovat kaksikäyttötuotteita. Tämän vuoksi olisikin aiheellista hyödyntää niitä mahdollisuuksia, joita avaruusala
  tarjoaa
  unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuudelle. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Avaruusalan kehitys on perinteisesti ollut kytköksissä turvallisuuskysymyksiin. Monissa tapauksissa avaruusalan laitteet, komponentit ja välineet ovat kaksikäyttötuotteita. Tämän vuoksi olisikin aiheellista hyödyntää niitä mahdollisuuksia, joita avaruusala
  tarjoaa
  unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuudelle.

| (2) | Avaruusalan kehitys on perinteisesti ollut kytköksissä turvallisuuskysymyksiin. Monissa tapauksissa avaruusalan laitteet, komponentit ja välineet ovat kaksikäyttötuotteita. Tämän vuoksi olisikin aiheellista hyödyntää niitä mahdollisuuksia, joita avaruusala
  ja itsenäinen pääsy avaruuteen tarjoavat
  unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuudelle
  ja riippumattomuudelle
  . |
| --- | --- |

(2)

Avaruusalan kehitys on perinteisesti ollut kytköksissä turvallisuuskysymyksiin. Monissa tapauksissa avaruusalan laitteet, komponentit ja välineet ovat kaksikäyttötuotteita. Tämän vuoksi olisikin aiheellista hyödyntää niitä mahdollisuuksia, joita avaruusala
  ja itsenäinen pääsy avaruuteen tarjoavat
  unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuudelle
  ja riippumattomuudelle
  .

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Unioni on laatinut omia avaruusaloitteitaan ja -ohjelmiaan 1990-luvun lopulta lähtien; näitä ovat Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä, jäljempänä ”EGNOS”, ja sittemmin Galileo ja Copernicus, joilla vastataan sekä unionin kansalaisten tarpeisiin että eri alojen politiikan vaatimuksiin. Näiden aloitteiden jatkuvuus olisi varmistettava,
  mutta samalla
  niitä on myös kehitettävä, jotta ne pysyvät jaksossakin etulinjassa uuden teknologian kehittyessä ja digitaalisen ja tieto- ja viestintäteknologian murroksen edetessä, täyttävät käyttäjien tarpeet ja vastaavat politiikan painopisteitä
  , kuten ilmastonmuutos (arktisen alueen muutosten seuranta mukaan luettuna), turvallisuus ja puolustusala
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Unioni on laatinut omia avaruusaloitteitaan ja -ohjelmiaan 1990-luvun lopulta lähtien; näitä ovat Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä, jäljempänä ”EGNOS”, ja sittemmin Galileo ja Copernicus, joilla vastataan sekä unionin kansalaisten tarpeisiin että eri alojen politiikan vaatimuksiin. Näiden aloitteiden jatkuvuus olisi varmistettava,
  mutta samalla
  niitä on myös kehitettävä, jotta ne pysyvät jaksossakin etulinjassa uuden teknologian kehittyessä ja digitaalisen ja tieto- ja viestintäteknologian murroksen edetessä, täyttävät käyttäjien tarpeet ja vastaavat politiikan painopisteitä
  , kuten ilmastonmuutos (arktisen alueen muutosten seuranta mukaan luettuna), turvallisuus ja puolustusala
  .

| (3) | Unioni on laatinut omia avaruusaloitteitaan ja -ohjelmiaan 1990-luvun lopulta lähtien; näitä ovat Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä, jäljempänä ”EGNOS”, ja sittemmin Galileo ja Copernicus, joilla vastataan sekä unionin kansalaisten tarpeisiin että eri alojen politiikan vaatimuksiin. Näiden aloitteiden jatkuvuus
  , hyödyntäminen ja käyttö
  olisi varmistettava,
  ja
  niitä on myös kehitettävä, jotta ne pysyvät jatkossakin etulinjassa uuden teknologian kehittyessä ja digitaalisen ja tieto- ja viestintäteknologian murroksen edetessä, täyttävät käyttäjien tarpeet ja vastaavat politiikan painopisteitä.
  Ohjelmalla olisi edistettävä myös avaruuspohjaisia palveluita siten, että kaikki jäsenvaltiot ja niiden kansalaiset voivat täysimääräisesti hyötyä ohjelmasta. |
| --- | --- |

(3)

Unioni on laatinut omia avaruusaloitteitaan ja -ohjelmiaan 1990-luvun lopulta lähtien; näitä ovat Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä, jäljempänä ”EGNOS”, ja sittemmin Galileo ja Copernicus, joilla vastataan sekä unionin kansalaisten tarpeisiin että eri alojen politiikan vaatimuksiin. Näiden aloitteiden jatkuvuus
  , hyödyntäminen ja käyttö
  olisi varmistettava,
  ja
  niitä on myös kehitettävä, jotta ne pysyvät jatkossakin etulinjassa uuden teknologian kehittyessä ja digitaalisen ja tieto- ja viestintäteknologian murroksen edetessä, täyttävät käyttäjien tarpeet ja vastaavat politiikan painopisteitä.
  Ohjelmalla olisi edistettävä myös avaruuspohjaisia palveluita siten, että kaikki jäsenvaltiot ja niiden kansalaiset voivat täysimääräisesti hyötyä ohjelmasta.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Unionin on varmistettava toiminnanvapautensa ja autonomiansa, jotta sillä on avaruuteen pääsy ja mahdollisuus sen turvalliseen käyttöön. Tämän vuoksi on olennaisen tärkeää, että se pitää edelleen yllä autonomista, luotettavaa ja kustannustehokasta pääsyä avaruuteen, erityisesti kriittisen infrastruktuurin ja teknologian, yleisen turvallisuuden sekä unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuden osalta. Komission pitäisi tämän vuoksi voida koota laukaisupalvelut yhteen Euroopan tasolla sekä sen omia tarpeita että pyynnöstä myös muiden tahojen, jäsenvaltiot mukaan luettuina, tarpeita varten perussopimuksen 189 artiklan 2 kohdan määräysten mukaisesti. On myös ratkaisevan tärkeää, että unionilla on jatkossakin nykyaikainen, tehokas ja joustava laukaisuinfrastruktuuri. Jäsenvaltioiden ja Euroopan avaruusjärjestön toteuttamien toimenpiteiden lisäksi komission olisi tarkasteltava keinoja tällaisen infrastruktuurin tukemiseksi. Erityisesti jos ohjelman tarpeiden mukaisten laukaisujen toteuttamiseen tarvitaan maassa sijaitsevan avaruusinfrastruktuurin ylläpitoa tai kehittämistä, pitäisi olla mahdollista rahoittaa tällaiset muutokset osittain ohjelmasta varainhoitoasetuksen mukaisesti ja kun selkeää EU-tason lisäarvoa voidaan saavuttaa, jotta ohjelmassa saavutetaan parempi kustannustehokkuus. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Unionin on varmistettava toiminnanvapautensa ja autonomiansa, jotta sillä on avaruuteen pääsy ja mahdollisuus sen turvalliseen käyttöön. Tämän vuoksi on olennaisen tärkeää, että se pitää edelleen yllä autonomista, luotettavaa ja kustannustehokasta pääsyä avaruuteen, erityisesti kriittisen infrastruktuurin ja teknologian, yleisen turvallisuuden sekä unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuden osalta. Komission pitäisi tämän vuoksi voida koota laukaisupalvelut yhteen Euroopan tasolla sekä sen omia tarpeita että pyynnöstä myös muiden tahojen, jäsenvaltiot mukaan luettuina, tarpeita varten perussopimuksen 189 artiklan 2 kohdan määräysten mukaisesti. On myös ratkaisevan tärkeää, että unionilla on jatkossakin nykyaikainen, tehokas ja joustava laukaisuinfrastruktuuri. Jäsenvaltioiden ja Euroopan avaruusjärjestön toteuttamien toimenpiteiden lisäksi komission olisi tarkasteltava keinoja tällaisen infrastruktuurin tukemiseksi. Erityisesti jos ohjelman tarpeiden mukaisten laukaisujen toteuttamiseen tarvitaan maassa sijaitsevan avaruusinfrastruktuurin ylläpitoa tai kehittämistä, pitäisi olla mahdollista rahoittaa tällaiset muutokset osittain ohjelmasta varainhoitoasetuksen mukaisesti ja kun selkeää EU-tason lisäarvoa voidaan saavuttaa, jotta ohjelmassa saavutetaan parempi kustannustehokkuus.

| (4) | Unionin on varmistettava toiminnanvapautensa ja autonomiansa, jotta sillä on avaruuteen pääsy ja mahdollisuus sen turvalliseen käyttöön. Tämän vuoksi on olennaisen tärkeää, että se pitää edelleen yllä autonomista, luotettavaa ja kustannustehokasta pääsyä avaruuteen,
  mukaan lukien vaihtoehtoiset laukaisuteknologiat ja innovatiiviset järjestelmät tai palvelut,
  erityisesti kriittisen infrastruktuurin ja teknologian, yleisen turvallisuuden sekä unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuden osalta. Komission pitäisi tämän vuoksi voida koota laukaisupalvelut yhteen Euroopan tasolla sekä sen omia tarpeita että pyynnöstä myös muiden tahojen, jäsenvaltiot mukaan luettuina, tarpeita varten perussopimuksen 189 artiklan 2 kohdan määräysten mukaisesti. On myös ratkaisevan tärkeää, että unionilla on jatkossakin nykyaikainen, tehokas ja joustava laukaisuinfrastruktuuri. Jäsenvaltioiden ja Euroopan avaruusjärjestön toteuttamien toimenpiteiden lisäksi komission olisi tarkasteltava keinoja tällaisen infrastruktuurin tukemiseksi. Erityisesti jos ohjelman tarpeiden mukaisten laukaisujen toteuttamiseen tarvitaan maassa sijaitsevan avaruusinfrastruktuurin ylläpitoa tai kehittämistä, pitäisi olla mahdollista rahoittaa tällaiset muutokset osittain ohjelmasta varainhoitoasetuksen mukaisesti ja kun selkeää EU-tason lisäarvoa voidaan saavuttaa, jotta ohjelmassa saavutetaan parempi kustannustehokkuus. |
| --- | --- |

(4)

Unionin on varmistettava toiminnanvapautensa ja autonomiansa, jotta sillä on avaruuteen pääsy ja mahdollisuus sen turvalliseen käyttöön. Tämän vuoksi on olennaisen tärkeää, että se pitää edelleen yllä autonomista, luotettavaa ja kustannustehokasta pääsyä avaruuteen,
  mukaan lukien vaihtoehtoiset laukaisuteknologiat ja innovatiiviset järjestelmät tai palvelut,
  erityisesti kriittisen infrastruktuurin ja teknologian, yleisen turvallisuuden sekä unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuden osalta. Komission pitäisi tämän vuoksi voida koota laukaisupalvelut yhteen Euroopan tasolla sekä sen omia tarpeita että pyynnöstä myös muiden tahojen, jäsenvaltiot mukaan luettuina, tarpeita varten perussopimuksen 189 artiklan 2 kohdan määräysten mukaisesti. On myös ratkaisevan tärkeää, että unionilla on jatkossakin nykyaikainen, tehokas ja joustava laukaisuinfrastruktuuri. Jäsenvaltioiden ja Euroopan avaruusjärjestön toteuttamien toimenpiteiden lisäksi komission olisi tarkasteltava keinoja tällaisen infrastruktuurin tukemiseksi. Erityisesti jos ohjelman tarpeiden mukaisten laukaisujen toteuttamiseen tarvitaan maassa sijaitsevan avaruusinfrastruktuurin ylläpitoa tai kehittämistä, pitäisi olla mahdollista rahoittaa tällaiset muutokset osittain ohjelmasta varainhoitoasetuksen mukaisesti ja kun selkeää EU-tason lisäarvoa voidaan saavuttaa, jotta ohjelmassa saavutetaan parempi kustannustehokkuus.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Jotta voidaan vahvistaa unionin avaruusteollisuuden kilpailukykyä ja sen valmiuksia suunnitella, rakentaa ja käyttää omia järjestelmiään, unionin olisi tuettava koko avaruusteollisuuden syntymistä, kasvua ja kehitystä. Liiketoiminnalle ja innovoinnille suotuisan mallin luomista olisi tuettava Euroopan tasolla sekä alueellisella ja kansallisella tasolla
  perustamalla
  avaruus- ja digitaalialan ja käyttäjien
  yhteisiä alustoja
  . Jotta unioniin sijoittautuneet avaruusyritykset voisivat menestyä, unionin olisi edistettävä niiden laajentumista, myös tukemalla niiden riskirahoituksen saantia, sillä avaruusalan startup-yritysten saatavilla ei unionissa ole soveltuvaa yksityistä pääomarahoitusta, ja perustamalla innovaatiokumppanuuksia (innovatiivisten tuotteiden ja palveluiden hankinta ensimmäisellä niitä koskevalla sopimuksella). |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Jotta voidaan vahvistaa unionin avaruusteollisuuden kilpailukykyä ja sen valmiuksia suunnitella, rakentaa ja käyttää omia järjestelmiään, unionin olisi tuettava koko avaruusteollisuuden syntymistä, kasvua ja kehitystä. Liiketoiminnalle ja innovoinnille suotuisan mallin luomista olisi tuettava Euroopan tasolla sekä alueellisella ja kansallisella tasolla
  perustamalla
  avaruus- ja digitaalialan ja käyttäjien
  yhteisiä alustoja
  . Jotta unioniin sijoittautuneet avaruusyritykset voisivat menestyä, unionin olisi edistettävä niiden laajentumista, myös tukemalla niiden riskirahoituksen saantia, sillä avaruusalan startup-yritysten saatavilla ei unionissa ole soveltuvaa yksityistä pääomarahoitusta, ja perustamalla innovaatiokumppanuuksia (innovatiivisten tuotteiden ja palveluiden hankinta ensimmäisellä niitä koskevalla sopimuksella).

| (5) | Jotta voidaan vahvistaa unionin avaruusteollisuuden kilpailukykyä ja sen valmiuksia suunnitella, rakentaa ja käyttää omia järjestelmiään, unionin olisi tuettava koko avaruusteollisuuden syntymistä, kasvua ja kehitystä. Liiketoiminnalle ja innovoinnille suotuisan mallin luomista olisi tuettava Euroopan tasolla sekä alueellisella ja kansallisella tasolla
  esimerkiksi aloitteilla, jotka liittyvät
  avaruus- ja digitaalialan ja käyttäjien
  yhteisiin alustoihin
  .
  Avaruusalan yhteistyöalustojen olisi tehtävä yhteistyötä digitaali-innovointikeskittymien kanssa yrittäjyyden ja taitojen edistämiseksi.
  Jotta unioniin sijoittautuneet avaruusyritykset voisivat menestyä, unionin olisi edistettävä niiden
  perustamista ja
  laajentumista, myös tukemalla niiden riskirahoituksen saantia, sillä avaruusalan startup-yritysten saatavilla ei unionissa ole soveltuvaa yksityistä pääomarahoitusta, ja perustamalla innovaatiokumppanuuksia (innovatiivisten tuotteiden ja palveluiden hankinta ensimmäisellä niitä koskevalla sopimuksella). |
| --- | --- |

(5)

Jotta voidaan vahvistaa unionin avaruusteollisuuden kilpailukykyä ja sen valmiuksia suunnitella, rakentaa ja käyttää omia järjestelmiään, unionin olisi tuettava koko avaruusteollisuuden syntymistä, kasvua ja kehitystä. Liiketoiminnalle ja innovoinnille suotuisan mallin luomista olisi tuettava Euroopan tasolla sekä alueellisella ja kansallisella tasolla
  esimerkiksi aloitteilla, jotka liittyvät
  avaruus- ja digitaalialan ja käyttäjien
  yhteisiin alustoihin
  .
  Avaruusalan yhteistyöalustojen olisi tehtävä yhteistyötä digitaali-innovointikeskittymien kanssa yrittäjyyden ja taitojen edistämiseksi.
  Jotta unioniin sijoittautuneet avaruusyritykset voisivat menestyä, unionin olisi edistettävä niiden
  perustamista ja
  laajentumista, myös tukemalla niiden riskirahoituksen saantia, sillä avaruusalan startup-yritysten saatavilla ei unionissa ole soveltuvaa yksityistä pääomarahoitusta, ja perustamalla innovaatiokumppanuuksia (innovatiivisten tuotteiden ja palveluiden hankinta ensimmäisellä niitä koskevalla sopimuksella).

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Kattavuutensa ja globaalien haasteiden ratkaisupotentiaalinsa ansiosta unionin avaruusohjelmalla, jäljempänä ”ohjelma”, on vahva kansainvälinen ulottuvuus. Komission olisi tämän vuoksi voitava hallinnoida sitä unionin puolesta ja koordinoida toimintaa kansainvälisellä näyttämöllä unionin puolesta, erityisesti unionin ja sen jäsenvaltioiden etujen puolustamiseksi kansainvälisillä foorumeilla, mukaan lukien taajuuksien ala, tukea unionin teknologiaa ja teollisuutta ja edistää koulutusalan yhteistyötä, kun muistetaan, että osapuolten oikeuksien ja velvollisuuksien välillä on tarpeen varmistaa vastavuoroisuus. On erityisen tärkeää, että komissio edustaa unionia kansainvälisen Cospas–Sarsat-ohjelman elimissä tai alaan liittyvissä YK:n elimissä, mukaan lukien elintarvike- ja maatalousjärjestö, sekä Maailman ilmatieteen järjestössä. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Kattavuutensa ja globaalien haasteiden ratkaisupotentiaalinsa ansiosta unionin avaruusohjelmalla, jäljempänä ”ohjelma”, on vahva kansainvälinen ulottuvuus. Komission olisi tämän vuoksi voitava hallinnoida sitä unionin puolesta ja koordinoida toimintaa kansainvälisellä näyttämöllä unionin puolesta, erityisesti unionin ja sen jäsenvaltioiden etujen puolustamiseksi kansainvälisillä foorumeilla, mukaan lukien taajuuksien ala, tukea unionin teknologiaa ja teollisuutta ja edistää koulutusalan yhteistyötä, kun muistetaan, että osapuolten oikeuksien ja velvollisuuksien välillä on tarpeen varmistaa vastavuoroisuus. On erityisen tärkeää, että komissio edustaa unionia kansainvälisen Cospas–Sarsat-ohjelman elimissä tai alaan liittyvissä YK:n elimissä, mukaan lukien elintarvike- ja maatalousjärjestö, sekä Maailman ilmatieteen järjestössä.

| (6) | Kattavuutensa ja globaalien haasteiden ratkaisupotentiaalinsa ansiosta unionin avaruusohjelmalla, jäljempänä ”ohjelma”, on vahva kansainvälinen ulottuvuus. Komission olisi tämän vuoksi voitava hallinnoida sitä unionin puolesta ja koordinoida toimintaa kansainvälisellä näyttämöllä unionin puolesta, erityisesti unionin ja sen jäsenvaltioiden etujen puolustamiseksi kansainvälisillä foorumeilla, mukaan lukien taajuuksien ala
  . Komission olisi vahvistettava taloudellista diplomatiaa, jotta voidaan
  tukea unionin teknologiaa ja teollisuutta ja edistää koulutusalan yhteistyötä, kun muistetaan, että osapuolten oikeuksien ja velvollisuuksien välillä on tarpeen varmistaa vastavuoroisuus
  sekä tasapuolinen kilpailu kansainvälisellä tasolla
  . On erityisen tärkeää, että komissio edustaa unionia kansainvälisen Cospas–Sarsat-ohjelman elimissä tai alaan liittyvissä YK:n elimissä, mukaan lukien elintarvike- ja maatalousjärjestö, sekä Maailman ilmatieteen järjestössä. |
| --- | --- |

(6)

Kattavuutensa ja globaalien haasteiden ratkaisupotentiaalinsa ansiosta unionin avaruusohjelmalla, jäljempänä ”ohjelma”, on vahva kansainvälinen ulottuvuus. Komission olisi tämän vuoksi voitava hallinnoida sitä unionin puolesta ja koordinoida toimintaa kansainvälisellä näyttämöllä unionin puolesta, erityisesti unionin ja sen jäsenvaltioiden etujen puolustamiseksi kansainvälisillä foorumeilla, mukaan lukien taajuuksien ala
  . Komission olisi vahvistettava taloudellista diplomatiaa, jotta voidaan
  tukea unionin teknologiaa ja teollisuutta ja edistää koulutusalan yhteistyötä, kun muistetaan, että osapuolten oikeuksien ja velvollisuuksien välillä on tarpeen varmistaa vastavuoroisuus
  sekä tasapuolinen kilpailu kansainvälisellä tasolla
  . On erityisen tärkeää, että komissio edustaa unionia kansainvälisen Cospas–Sarsat-ohjelman elimissä tai alaan liittyvissä YK:n elimissä, mukaan lukien elintarvike- ja maatalousjärjestö, sekä Maailman ilmatieteen järjestössä.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Komission olisi yhdessä jäsenvaltioiden ja korkean edustajan kanssa edistettävä vastuullista toimintaa avaruudessa ja ulkoavaruudessa ja tutkittava mahdollisuutta liittyä asiaankuuluviin YK:n yleissopimuksiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Komission olisi yhdessä jäsenvaltioiden ja korkean edustajan kanssa edistettävä vastuullista toimintaa avaruudessa ja ulkoavaruudessa ja tutkittava mahdollisuutta liittyä asiaankuuluviin YK:n yleissopimuksiin.

| (7) | Komission olisi yhdessä jäsenvaltioiden ja korkean edustajan kanssa edistettävä vastuullista toimintaa avaruudessa ja ulkoavaruudessa
  , erityisesti ratkaisujen löytämiseksi avaruusromun lisääntymisen torjumiseen,
  ja tutkittava mahdollisuutta liittyä asiaankuuluviin YK:n yleissopimuksiin
  , mukaan lukien yleissopimus valtioiden toimintaa johtavista periaatteista niiden tutkiessa ja käyttäessä ulkoavaruutta, siihen luettuna kuu ja muut taivaankappaleet (ulkoavaruussopimus)
  . |
| --- | --- |

(7)

Komission olisi yhdessä jäsenvaltioiden ja korkean edustajan kanssa edistettävä vastuullista toimintaa avaruudessa ja ulkoavaruudessa
  , erityisesti ratkaisujen löytämiseksi avaruusromun lisääntymisen torjumiseen,
  ja tutkittava mahdollisuutta liittyä asiaankuuluviin YK:n yleissopimuksiin
  , mukaan lukien yleissopimus valtioiden toimintaa johtavista periaatteista niiden tutkiessa ja käyttäessä ulkoavaruutta, siihen luettuna kuu ja muut taivaankappaleet (ulkoavaruussopimus)
  .

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Ohjelmalla on samanlaisia tavoitteita kuin muilla unionin ohjelmilla, joita ovat esimerkiksi Euroopan horisontti, InvestEU-rahasto, Euroopan puolustusrahasto sekä asetuksen (EU) [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] piiriin kuuluvat rahastot. Tämän vuoksi olisi säädettävä näistä ohjelmista saatavasta kumulatiivisesta rahoituksesta, sillä edellytyksellä että rahoitus koskee samoja
  kustannuseriä
  , erityisesti unionin ohjelmista saatavaa täydentävää rahoitusta koskevilla järjestelyillä, kun hallintomääräykset sen mahdollistavat, joko peräkkäin, vuorotellen tai yhdistelemällä varoja, mukaan lukien toimien yhteisrahoitus siten, että mahdollisuuksien mukaan voidaan toteuttaa innovaatiokumppanuuksia ja rahoitusta yhdistäviä toimia. Ohjelman täytäntöönpanon aikana komission olisi tämän vuoksi edistettävä synergiaa muiden aiheeseen liittyvien unionin ohjelmien kanssa, mikä mahdollistaisi mahdollisuuksien mukaan riskirahoituksen käytön, innovaatiokumppanuudet sekä kumulatiivisen rahoituksen tai rahoitusta yhdistävät toimet. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Ohjelmalla on samanlaisia tavoitteita kuin muilla unionin ohjelmilla, joita ovat esimerkiksi Euroopan horisontti, InvestEU-rahasto, Euroopan puolustusrahasto sekä asetuksen (EU) [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] piiriin kuuluvat rahastot. Tämän vuoksi olisi säädettävä näistä ohjelmista saatavasta kumulatiivisesta rahoituksesta, sillä edellytyksellä että rahoitus koskee samoja
  kustannuseriä
  , erityisesti unionin ohjelmista saatavaa täydentävää rahoitusta koskevilla järjestelyillä, kun hallintomääräykset sen mahdollistavat, joko peräkkäin, vuorotellen tai yhdistelemällä varoja, mukaan lukien toimien yhteisrahoitus siten, että mahdollisuuksien mukaan voidaan toteuttaa innovaatiokumppanuuksia ja rahoitusta yhdistäviä toimia. Ohjelman täytäntöönpanon aikana komission olisi tämän vuoksi edistettävä synergiaa muiden aiheeseen liittyvien unionin ohjelmien kanssa, mikä mahdollistaisi mahdollisuuksien mukaan riskirahoituksen käytön, innovaatiokumppanuudet sekä kumulatiivisen rahoituksen tai rahoitusta yhdistävät toimet.

| (8) | Ohjelmalla on samanlaisia tavoitteita kuin muilla unionin ohjelmilla, joita ovat esimerkiksi Euroopan horisontti, InvestEU-rahasto, Euroopan puolustusrahasto sekä asetuksen (EU) [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] piiriin kuuluvat rahastot. Tämän vuoksi olisi säädettävä näistä ohjelmista saatavasta kumulatiivisesta rahoituksesta, sillä edellytyksellä että rahoitus koskee samoja
  kustannuksia
  , erityisesti unionin ohjelmista saatavaa täydentävää rahoitusta koskevilla järjestelyillä, kun hallintomääräykset sen mahdollistavat, joko peräkkäin, vuorotellen tai yhdistelemällä varoja, mukaan lukien toimien yhteisrahoitus siten, että mahdollisuuksien mukaan voidaan toteuttaa innovaatiokumppanuuksia ja rahoitusta yhdistäviä toimia. Ohjelman täytäntöönpanon aikana komission olisi tämän vuoksi edistettävä synergiaa muiden aiheeseen liittyvien unionin ohjelmien kanssa, mikä mahdollistaisi mahdollisuuksien mukaan riskirahoituksen käytön, innovaatiokumppanuudet sekä kumulatiivisen rahoituksen tai rahoitusta yhdistävät toimet.
  On tärkeää varmistaa Euroopan horisontti -ohjelman ja muiden unionin ohjelmien sekä ohjelman komponenttien avulla kehitettyjen ratkaisujen välinen jatkuvuus. |
| --- | --- |

(8)

Ohjelmalla on samanlaisia tavoitteita kuin muilla unionin ohjelmilla, joita ovat esimerkiksi Euroopan horisontti, InvestEU-rahasto, Euroopan puolustusrahasto sekä asetuksen (EU) [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] piiriin kuuluvat rahastot. Tämän vuoksi olisi säädettävä näistä ohjelmista saatavasta kumulatiivisesta rahoituksesta, sillä edellytyksellä että rahoitus koskee samoja
  kustannuksia
  , erityisesti unionin ohjelmista saatavaa täydentävää rahoitusta koskevilla järjestelyillä, kun hallintomääräykset sen mahdollistavat, joko peräkkäin, vuorotellen tai yhdistelemällä varoja, mukaan lukien toimien yhteisrahoitus siten, että mahdollisuuksien mukaan voidaan toteuttaa innovaatiokumppanuuksia ja rahoitusta yhdistäviä toimia. Ohjelman täytäntöönpanon aikana komission olisi tämän vuoksi edistettävä synergiaa muiden aiheeseen liittyvien unionin ohjelmien kanssa, mikä mahdollistaisi mahdollisuuksien mukaan riskirahoituksen käytön, innovaatiokumppanuudet sekä kumulatiivisen rahoituksen tai rahoitusta yhdistävät toimet.
  On tärkeää varmistaa Euroopan horisontti -ohjelman ja muiden unionin ohjelmien sekä ohjelman komponenttien avulla kehitettyjen ratkaisujen välinen jatkuvuus.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 a) | Unionin avaruusala työllistää noin 200 000 ammattilaista. Tämän vuoksi on tärkeää jatkaa alan huippuinfrastruktuurin kehittämistä ja edistää näin taloudellista toimintaa sekä tuotantoketjun alku- että loppupäässä. Euroopan avaruusteollisuuden tulevan kilpailukyvyn varmistamiseksi ohjelmalla olisi lisäksi tuettava avaruuteen liittyvien korkean tason pätevyyksien kehittämistä ja koulutustoimintaa ja keskityttävä erityisesti tyttöihin ja naisiin unionin kansalaisten koko potentiaalin toteuttamiseksi tällä alalla. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 a)

Unionin avaruusala työllistää noin 200 000 ammattilaista. Tämän vuoksi on tärkeää jatkaa alan huippuinfrastruktuurin kehittämistä ja edistää näin taloudellista toimintaa sekä tuotantoketjun alku- että loppupäässä. Euroopan avaruusteollisuuden tulevan kilpailukyvyn varmistamiseksi ohjelmalla olisi lisäksi tuettava avaruuteen liittyvien korkean tason pätevyyksien kehittämistä ja koulutustoimintaa ja keskityttävä erityisesti tyttöihin ja naisiin unionin kansalaisten koko potentiaalin toteuttamiseksi tällä alalla.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (13 a) | Ohjelman olisi hyödynnettävä avaruus- ja liikennealan välisiä synergioita ottaen huomioon, että avaruusteknologialla on keskeinen rooli, kun maa-, meri-, lento- ja avaruusliikenteestä kehitetään älykkäämpää, tehokkaampaa, turvallisempaa, varmempaa, kestävämpää ja integroidumpaa samalla kun innovatiivisen ja ajantasaisen avaruusteknologian kysyntä kasvavalla ja innovatiivisella liikennesektorilla lisääntyy. |

Komission teksti

Tarkistus

(13 a)

Ohjelman olisi hyödynnettävä avaruus- ja liikennealan välisiä synergioita ottaen huomioon, että avaruusteknologialla on keskeinen rooli, kun maa-, meri-, lento- ja avaruusliikenteestä kehitetään älykkäämpää, tehokkaampaa, turvallisempaa, varmempaa, kestävämpää ja integroidumpaa samalla kun innovatiivisen ja ajantasaisen avaruusteknologian kysyntä kasvavalla ja innovatiivisella liikennesektorilla lisääntyy.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | Ohjelman mahdollisesti tuottamat tulot olisi tuloutettava unionille, jotta unionin aiemmat investoinnit saadaan osittain takaisin, ja nämä tulot olisi käytettävä ohjelman tavoitteiden tukemiseen. Samasta syystä pitäisi olla mahdollista sisällyttää tulojenjakojärjestely yksityisen sektorin toimijoiden kanssa tehtyihin sopimuksiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Ohjelman mahdollisesti tuottamat tulot olisi tuloutettava unionille, jotta unionin aiemmat investoinnit saadaan osittain takaisin, ja nämä tulot olisi käytettävä ohjelman tavoitteiden tukemiseen. Samasta syystä pitäisi olla mahdollista sisällyttää tulojenjakojärjestely yksityisen sektorin toimijoiden kanssa tehtyihin sopimuksiin.

| (14) | Ohjelman
  komponenttien
  mahdollisesti tuottamat tulot olisi tuloutettava unionille, jotta unionin aiemmat investoinnit saadaan osittain takaisin, ja nämä tulot olisi käytettävä ohjelman tavoitteiden
  saavuttamisen
  tukemiseen. Samasta syystä pitäisi olla mahdollista sisällyttää tulojenjakojärjestely yksityisen sektorin toimijoiden kanssa tehtyihin sopimuksiin. |
| --- | --- |

(14)

Ohjelman
  komponenttien
  mahdollisesti tuottamat tulot olisi tuloutettava unionille, jotta unionin aiemmat investoinnit saadaan osittain takaisin, ja nämä tulot olisi käytettävä ohjelman tavoitteiden
  saavuttamisen
  tukemiseen. Samasta syystä pitäisi olla mahdollista sisällyttää tulojenjakojärjestely yksityisen sektorin toimijoiden kanssa tehtyihin sopimuksiin.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | Ohjelma tukeutuu monimutkaiseen ja jatkuvasti kehittyvään teknologiaan. Ohjelman puitteissa tehtyjen hankintasopimusten osalta tukeutuminen tällaiseen teknologiaan aiheuttaa epävarmuustekijöitä ja riskejä, varsinkin jos sopimuksiin liittyy laitteistoja tai pitkän aikavälin palveluntarjontaa. Tämän vuoksi tarvitaan julkisia hankintoja koskevia erityistoimenpiteitä, joita sovelletaan varainhoitoasetuksessa vahvistettujen sääntöjen lisäksi. Olisi näin ollen voitava tehdä hankintasopimus monivaiheisena ehdollisena sopimuksena, liittää sopimukseen sen toteuttamisen kuluessa tietyin ehdoin lisäsopimus tai vaatia alihankinnan vähimmäisosuutta. Ohjelman komponenteille ominaisten teknisten epävarmuustekijöiden vuoksi hankintahintoja ei myöskään aina ole mahdollista määrittää täsmällisesti, joten pitäisi olla mahdollista tehdä sopimukset siten, ettei niissä määrätä kiinteää lopullista hintaa ja että niihin sisältyy unionin taloudelliset edut turvaavia lausekkeita. |

Komission teksti

Tarkistus

(16)

Ohjelma tukeutuu monimutkaiseen ja jatkuvasti kehittyvään teknologiaan. Ohjelman puitteissa tehtyjen hankintasopimusten osalta tukeutuminen tällaiseen teknologiaan aiheuttaa epävarmuustekijöitä ja riskejä, varsinkin jos sopimuksiin liittyy laitteistoja tai pitkän aikavälin palveluntarjontaa. Tämän vuoksi tarvitaan julkisia hankintoja koskevia erityistoimenpiteitä, joita sovelletaan varainhoitoasetuksessa vahvistettujen sääntöjen lisäksi. Olisi näin ollen voitava tehdä hankintasopimus monivaiheisena ehdollisena sopimuksena, liittää sopimukseen sen toteuttamisen kuluessa tietyin ehdoin lisäsopimus tai vaatia alihankinnan vähimmäisosuutta. Ohjelman komponenteille ominaisten teknisten epävarmuustekijöiden vuoksi hankintahintoja ei myöskään aina ole mahdollista määrittää täsmällisesti, joten pitäisi olla mahdollista tehdä sopimukset siten, ettei niissä määrätä kiinteää lopullista hintaa ja että niihin sisältyy unionin taloudelliset edut turvaavia lausekkeita.

| (16) | Ohjelma tukeutuu monimutkaiseen ja jatkuvasti kehittyvään teknologiaan. Ohjelman puitteissa tehtyjen hankintasopimusten osalta tukeutuminen tällaiseen teknologiaan aiheuttaa epävarmuustekijöitä ja riskejä, varsinkin jos sopimuksiin liittyy laitteistoja tai pitkän aikavälin palveluntarjontaa. Tämän vuoksi tarvitaan julkisia hankintoja koskevia erityistoimenpiteitä, joita sovelletaan varainhoitoasetuksessa vahvistettujen sääntöjen lisäksi. Olisi näin ollen voitava tehdä hankintasopimus monivaiheisena ehdollisena sopimuksena, liittää sopimukseen sen toteuttamisen kuluessa tietyin ehdoin lisäsopimus tai vaatia alihankinnan vähimmäisosuutta
  erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille sekä startup-yrityksille
  . Ohjelman komponenteille ominaisten teknisten epävarmuustekijöiden vuoksi hankintahintoja ei myöskään aina ole mahdollista määrittää täsmällisesti, joten pitäisi olla mahdollista tehdä sopimukset siten, ettei niissä määrätä kiinteää lopullista hintaa ja että niihin sisältyy unionin taloudelliset edut turvaavia lausekkeita. |
| --- | --- |

(16)

Ohjelma tukeutuu monimutkaiseen ja jatkuvasti kehittyvään teknologiaan. Ohjelman puitteissa tehtyjen hankintasopimusten osalta tukeutuminen tällaiseen teknologiaan aiheuttaa epävarmuustekijöitä ja riskejä, varsinkin jos sopimuksiin liittyy laitteistoja tai pitkän aikavälin palveluntarjontaa. Tämän vuoksi tarvitaan julkisia hankintoja koskevia erityistoimenpiteitä, joita sovelletaan varainhoitoasetuksessa vahvistettujen sääntöjen lisäksi. Olisi näin ollen voitava tehdä hankintasopimus monivaiheisena ehdollisena sopimuksena, liittää sopimukseen sen toteuttamisen kuluessa tietyin ehdoin lisäsopimus tai vaatia alihankinnan vähimmäisosuutta
  erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille sekä startup-yrityksille
  . Ohjelman komponenteille ominaisten teknisten epävarmuustekijöiden vuoksi hankintahintoja ei myöskään aina ole mahdollista määrittää täsmällisesti, joten pitäisi olla mahdollista tehdä sopimukset siten, ettei niissä määrätä kiinteää lopullista hintaa ja että niihin sisältyy unionin taloudelliset edut turvaavia lausekkeita.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 25 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (25) | Ohjelman vankka julkinen hallinnointi edellyttää vastuiden ja tehtävien selkeää jakoa eri osallistujatahojen välillä, jotta voidaan välttää päällekkäisyyksiä ja vähentää viivästyksiä ja kustannusylityksiä. |

Komission teksti

Tarkistus

(25)

Ohjelman vankka julkinen hallinnointi edellyttää vastuiden ja tehtävien selkeää jakoa eri osallistujatahojen välillä, jotta voidaan välttää päällekkäisyyksiä ja vähentää viivästyksiä ja kustannusylityksiä.

| (25) | Ohjelman vankka julkinen hallinnointi edellyttää vastuiden ja tehtävien selkeää jakoa eri osallistujatahojen välillä, jotta voidaan välttää päällekkäisyyksiä ja vähentää viivästyksiä ja kustannusylityksiä
  , ja siinä olisi pyrittävä asettamaan etusijalle nykyisten eurooppalaisten infrastruktuurien käyttö sekä Euroopan teollisuudenalojen ja ammatillisen sektorin kehittäminen
  . |
| --- | --- |

(25)

Ohjelman vankka julkinen hallinnointi edellyttää vastuiden ja tehtävien selkeää jakoa eri osallistujatahojen välillä, jotta voidaan välttää päällekkäisyyksiä ja vähentää viivästyksiä ja kustannusylityksiä
  , ja siinä olisi pyrittävä asettamaan etusijalle nykyisten eurooppalaisten infrastruktuurien käyttö sekä Euroopan teollisuudenalojen ja ammatillisen sektorin kehittäminen
  .

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 25 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (25 a) | Avaruusohjelmat ovat käyttäjälähtöisiä, ja niiden täytäntöönpano ja kehittäminen edellyttävät siksi käyttäjien edustajien jatkuvaa, vaikuttavaa osallistumista. |

Komission teksti

Tarkistus

(25 a)

Avaruusohjelmat ovat käyttäjälähtöisiä, ja niiden täytäntöönpano ja kehittäminen edellyttävät siksi käyttäjien edustajien jatkuvaa, vaikuttavaa osallistumista.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (26) | Jäsenvaltiot ovat jo pitkään toimineet avaruusalalla. Niillä on avaruuteen liittyviä järjestelmiä, infrastruktuuria sekä kansallisia virastoja ja elimiä. Tämän vuoksi ne voivat antaa suuren panoksen ohjelmaan, erityisesti sen täytäntöönpanoon, ja tehdä täysimittaista yhteistyötä unionin kanssa ohjelman palveluiden ja sovellusten edistämiseksi. Komission olisi voitava hyödyntää jäsenvaltioiden käytössä olevia välineitä, ja se voisi antaa niille muita kuin sääntelytehtäviä unionin ohjelman toteutuksessa ja hyötyä niiden tarjoamasta avusta. Asianomaisten jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen niiden alueelle perustettujen maa-asemien suojaamisen. Jäsenvaltioiden ja komission olisi lisäksi tehtävä yhteistyötä keskenään ja asiaankuuluvien kansainvälisten elinten ja sääntelyviranomaisten kanssa varmistaakseen monivuotisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman perustamisesta 14 päivänä maaliskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 243/2012/EU (15) mukaisesti, että ohjelman edellyttämät taajuudet on saatavilla ja
  suojattu
  niin, että tarjottaviin palveluihin perustuvia sovelluksia voidaan kehittää ja toteuttaa täysimittaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(26)

Jäsenvaltiot ovat jo pitkään toimineet avaruusalalla. Niillä on avaruuteen liittyviä järjestelmiä, infrastruktuuria sekä kansallisia virastoja ja elimiä. Tämän vuoksi ne voivat antaa suuren panoksen ohjelmaan, erityisesti sen täytäntöönpanoon, ja tehdä täysimittaista yhteistyötä unionin kanssa ohjelman palveluiden ja sovellusten edistämiseksi. Komission olisi voitava hyödyntää jäsenvaltioiden käytössä olevia välineitä, ja se voisi antaa niille muita kuin sääntelytehtäviä unionin ohjelman toteutuksessa ja hyötyä niiden tarjoamasta avusta. Asianomaisten jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen niiden alueelle perustettujen maa-asemien suojaamisen. Jäsenvaltioiden ja komission olisi lisäksi tehtävä yhteistyötä keskenään ja asiaankuuluvien kansainvälisten elinten ja sääntelyviranomaisten kanssa varmistaakseen monivuotisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman perustamisesta 14 päivänä maaliskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 243/2012/EU (15) mukaisesti, että ohjelman edellyttämät taajuudet on saatavilla ja
  suojattu
  niin, että tarjottaviin palveluihin perustuvia sovelluksia voidaan kehittää ja toteuttaa täysimittaisesti.

| (26) | Jäsenvaltiot ovat jo pitkään toimineet avaruusalalla. Niillä on avaruuteen liittyviä järjestelmiä, infrastruktuuria sekä kansallisia virastoja ja elimiä. Tämän vuoksi ne voivat antaa suuren panoksen ohjelmaan, erityisesti sen täytäntöönpanoon, ja tehdä täysimittaista yhteistyötä unionin kanssa ohjelman palveluiden ja sovellusten edistämiseksi. Komission olisi voitava hyödyntää jäsenvaltioiden käytössä olevia välineitä, ja se voisi antaa niille muita kuin sääntelytehtäviä unionin ohjelman toteutuksessa ja hyötyä niiden tarjoamasta avusta. Asianomaisten jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen niiden alueelle perustettujen maa-asemien suojaamisen. Jäsenvaltioiden ja komission olisi lisäksi tehtävä yhteistyötä keskenään ja asiaankuuluvien kansainvälisten elinten ja sääntelyviranomaisten kanssa varmistaakseen monivuotisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman perustamisesta 14 päivänä maaliskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 243/2012/EU (15) mukaisesti, että ohjelman edellyttämät taajuudet on saatavilla ja
  niillä on riittävä suojaus
  niin, että tarjottaviin palveluihin perustuvia sovelluksia voidaan kehittää ja toteuttaa täysimittaisesti. |
| --- | --- |

(26)

Jäsenvaltiot ovat jo pitkään toimineet avaruusalalla. Niillä on avaruuteen liittyviä järjestelmiä, infrastruktuuria sekä kansallisia virastoja ja elimiä. Tämän vuoksi ne voivat antaa suuren panoksen ohjelmaan, erityisesti sen täytäntöönpanoon, ja tehdä täysimittaista yhteistyötä unionin kanssa ohjelman palveluiden ja sovellusten edistämiseksi. Komission olisi voitava hyödyntää jäsenvaltioiden käytössä olevia välineitä, ja se voisi antaa niille muita kuin sääntelytehtäviä unionin ohjelman toteutuksessa ja hyötyä niiden tarjoamasta avusta. Asianomaisten jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen niiden alueelle perustettujen maa-asemien suojaamisen. Jäsenvaltioiden ja komission olisi lisäksi tehtävä yhteistyötä keskenään ja asiaankuuluvien kansainvälisten elinten ja sääntelyviranomaisten kanssa varmistaakseen monivuotisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman perustamisesta 14 päivänä maaliskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 243/2012/EU (15) mukaisesti, että ohjelman edellyttämät taajuudet on saatavilla ja
  niillä on riittävä suojaus
  niin, että tarjottaviin palveluihin perustuvia sovelluksia voidaan kehittää ja toteuttaa täysimittaisesti.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 27 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (27) | Komissio on vastuussa unionin yleisen edun edistämisestä, joten ohjelman
  toteuttaminen
  , sitä koskevan kokonaisvastuun kantaminen ja ohjelman käytön edistäminen kuuluvat komission tehtäviin. Jotta eri osapuolten resursseja ja osaamista voitaisiin hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla, komission olisi voitava siirtää tiettyjä tehtäviä muille. Lisäksi komissiolla on parhaat edellytykset vahvistaa järjestelmien ja palveluiden kehityksen kannalta tarpeelliset keskeiset
  tekniset ja toiminnalliset eritelmät
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(27)

Komissio on vastuussa unionin yleisen edun edistämisestä, joten ohjelman
  toteuttaminen
  , sitä koskevan kokonaisvastuun kantaminen ja ohjelman käytön edistäminen kuuluvat komission tehtäviin. Jotta eri osapuolten resursseja ja osaamista voitaisiin hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla, komission olisi voitava siirtää tiettyjä tehtäviä muille. Lisäksi komissiolla on parhaat edellytykset vahvistaa järjestelmien ja palveluiden kehityksen kannalta tarpeelliset keskeiset
  tekniset ja toiminnalliset eritelmät
  .

| (27) | Komissio on vastuussa unionin yleisen edun edistämisestä, joten ohjelman
  toteuttamisen valvonta
  , sitä koskevan kokonaisvastuun kantaminen ja ohjelman käytön edistäminen kuuluvat komission tehtäviin. Jotta eri osapuolten resursseja ja osaamista voitaisiin hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla, komission olisi voitava siirtää tiettyjä tehtäviä muille. Lisäksi komissiolla on parhaat edellytykset vahvistaa järjestelmien ja palveluiden kehityksen kannalta tarpeelliset keskeiset
  vaatimukset
  . |
| --- | --- |

(27)

Komissio on vastuussa unionin yleisen edun edistämisestä, joten ohjelman
  toteuttamisen valvonta
  , sitä koskevan kokonaisvastuun kantaminen ja ohjelman käytön edistäminen kuuluvat komission tehtäviin. Jotta eri osapuolten resursseja ja osaamista voitaisiin hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla, komission olisi voitava siirtää tiettyjä tehtäviä muille. Lisäksi komissiolla on parhaat edellytykset vahvistaa järjestelmien ja palveluiden kehityksen kannalta tarpeelliset keskeiset
  vaatimukset
  .

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 28 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (28) | Euroopan unionin avaruusohjelmaviraston, jäljempänä ”avaruusohjelmavirasto”, jolla korvataan asetuksen (EU) N:o 912/2010 nojalla perustettu Euroopan GNSS-virasto ja joka on sen seuraaja, on tarkoitus edistää unionin avaruusohjelmaa, erityisesti turvallisuuden osalta.
  Tietyt ohjelman turvallisuuteen ja edistämiseen
  liittyvät tehtävät olisi sen vuoksi annettava avaruusohjelmavirastolle. Erityisesti turvallisuuden osalta, kun otetaan huomioon avaruusohjelmaviraston kokemus tällä alalla, sen olisi oltava vastuussa turvallisuusjärjestelyiden hyväksyntätehtävistä kaikissa unionin toimissa avaruusalalla. Lisäksi sen olisi hoidettava komission sille siirtämät tehtävät yhdellä tai useammalla rahoitusosuussopimuksella, jotka kattavat useita muita ohjelmaan liittyviä erityistehtäviä. |

Komission teksti

Tarkistus

(28)

Euroopan unionin avaruusohjelmaviraston, jäljempänä ”avaruusohjelmavirasto”, jolla korvataan asetuksen (EU) N:o 912/2010 nojalla perustettu Euroopan GNSS-virasto ja joka on sen seuraaja, on tarkoitus edistää unionin avaruusohjelmaa, erityisesti turvallisuuden osalta.
  Tietyt ohjelman turvallisuuteen ja edistämiseen
  liittyvät tehtävät olisi sen vuoksi annettava avaruusohjelmavirastolle. Erityisesti turvallisuuden osalta, kun otetaan huomioon avaruusohjelmaviraston kokemus tällä alalla, sen olisi oltava vastuussa turvallisuusjärjestelyiden hyväksyntätehtävistä kaikissa unionin toimissa avaruusalalla. Lisäksi sen olisi hoidettava komission sille siirtämät tehtävät yhdellä tai useammalla rahoitusosuussopimuksella, jotka kattavat useita muita ohjelmaan liittyviä erityistehtäviä.

| (28) | Euroopan unionin avaruusohjelmaviraston, jäljempänä ”avaruusohjelmavirasto”, jolla korvataan asetuksen (EU) N:o 912/2010 nojalla perustettu Euroopan GNSS-virasto ja joka on sen seuraaja, on tarkoitus edistää unionin avaruusohjelmaa, erityisesti turvallisuuden
  , kyberturvallisuuden sekä palvelujen ja toimintaketjun loppupään toimivuuden
  edistämisen osalta.
  Näihin aloihin
  liittyvät tehtävät olisi sen vuoksi annettava avaruusohjelmavirastolle. Erityisesti turvallisuuden osalta, kun otetaan huomioon avaruusohjelmaviraston kokemus tällä alalla, sen olisi oltava vastuussa turvallisuusjärjestelyiden hyväksyntätehtävistä kaikissa unionin toimissa avaruusalalla.
  Avaruusohjelmavirastolle olisi myös uskottava Copernicuksen edistämis- ja kaupallistamistoimien toteuttaminen sen Galileon ja EGNOSin käytön omaksumisen edistämisestä käyttäjien ja markkinoiden osalta saamia myönteisiä tuloksia hyödyntäen ja ohjelmien edistämiseksi pakettina.
  Lisäksi sen olisi hoidettava komission sille siirtämät tehtävät yhdellä tai useammalla rahoitusosuussopimuksella, jotka kattavat useita muita ohjelmaan liittyviä erityistehtäviä. |
| --- | --- |

(28)

Euroopan unionin avaruusohjelmaviraston, jäljempänä ”avaruusohjelmavirasto”, jolla korvataan asetuksen (EU) N:o 912/2010 nojalla perustettu Euroopan GNSS-virasto ja joka on sen seuraaja, on tarkoitus edistää unionin avaruusohjelmaa, erityisesti turvallisuuden
  , kyberturvallisuuden sekä palvelujen ja toimintaketjun loppupään toimivuuden
  edistämisen osalta.
  Näihin aloihin
  liittyvät tehtävät olisi sen vuoksi annettava avaruusohjelmavirastolle. Erityisesti turvallisuuden osalta, kun otetaan huomioon avaruusohjelmaviraston kokemus tällä alalla, sen olisi oltava vastuussa turvallisuusjärjestelyiden hyväksyntätehtävistä kaikissa unionin toimissa avaruusalalla.
  Avaruusohjelmavirastolle olisi myös uskottava Copernicuksen edistämis- ja kaupallistamistoimien toteuttaminen sen Galileon ja EGNOSin käytön omaksumisen edistämisestä käyttäjien ja markkinoiden osalta saamia myönteisiä tuloksia hyödyntäen ja ohjelmien edistämiseksi pakettina.
  Lisäksi sen olisi hoidettava komission sille siirtämät tehtävät yhdellä tai useammalla rahoitusosuussopimuksella, jotka kattavat useita muita ohjelmaan liittyviä erityistehtäviä.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 29 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (29) | Euroopan avaruusjärjestö (ESA) on kansainvälinen organisaatio, jolla on laaja kokemus avaruusalasta ja joka on tehnyt Euroopan yhteisön kanssa puitesopimuksen vuonna 2004. Tämän vuoksi se on tärkeä kumppani ohjelmaa toteutettaessa, ja sen kanssa olisi luotava tarvittavat yhteydet. Tältä osin ja varainhoitoasetuksen mukaisesti on tärkeää tehdä ESAn kanssa rahoitusta koskeva puitekumppanuussopimus, joka kattaa kaikki komission, avaruusohjelmaviraston ja ESAn väliset rahoitussuhteet ja jolla varmistetaan näiden niiden johdonmukaisuus ja vaatimustenmukaisuus Euroopan yhteisön ja Euroopan avaruusjärjestön väliseen puitesopimukseen ja erityisesti sen 5 artiklaan nähden. Euroopan avaruusjärjestö
  kuitenkaan
  ole unionin elin eikä siihen
  sovellettava
  unionin oikeutta,
  joten
  unionin ja sen jäsenvaltioiden etujen suojaamiseksi
  on olennaisen tärkeää, että tällaisen sopimuksen edellytyksenä on asianmukaisten toimintasääntöjen käyttöönotto Euroopan avaruusjärjestössä
  . Sopimuksessa olisi myös oltava kaikki unionin taloudellisten etujen turvaamiseksi tarvittavat lausekkeet. |

Komission teksti

Tarkistus

(29)

Euroopan avaruusjärjestö (ESA) on kansainvälinen organisaatio, jolla on laaja kokemus avaruusalasta ja joka on tehnyt Euroopan yhteisön kanssa puitesopimuksen vuonna 2004. Tämän vuoksi se on tärkeä kumppani ohjelmaa toteutettaessa, ja sen kanssa olisi luotava tarvittavat yhteydet. Tältä osin ja varainhoitoasetuksen mukaisesti on tärkeää tehdä ESAn kanssa rahoitusta koskeva puitekumppanuussopimus, joka kattaa kaikki komission, avaruusohjelmaviraston ja ESAn väliset rahoitussuhteet ja jolla varmistetaan näiden niiden johdonmukaisuus ja vaatimustenmukaisuus Euroopan yhteisön ja Euroopan avaruusjärjestön väliseen puitesopimukseen ja erityisesti sen 5 artiklaan nähden. Euroopan avaruusjärjestö
  kuitenkaan
  ole unionin elin eikä siihen
  sovellettava
  unionin oikeutta,
  joten
  unionin ja sen jäsenvaltioiden etujen suojaamiseksi
  on olennaisen tärkeää, että tällaisen sopimuksen edellytyksenä on asianmukaisten toimintasääntöjen käyttöönotto Euroopan avaruusjärjestössä
  . Sopimuksessa olisi myös oltava kaikki unionin taloudellisten etujen turvaamiseksi tarvittavat lausekkeet.

| (29) | Euroopan avaruusjärjestö (ESA) on kansainvälinen organisaatio, jolla on laaja kokemus avaruusalasta ja joka on tehnyt Euroopan yhteisön kanssa puitesopimuksen vuonna 2004. Tämän vuoksi se on tärkeä kumppani ohjelmaa toteutettaessa, ja sen kanssa olisi luotava tarvittavat yhteydet. Tältä osin ja varainhoitoasetuksen mukaisesti on tärkeää tehdä ESAn kanssa rahoitusta koskeva puitekumppanuussopimus, joka kattaa kaikki komission, avaruusohjelmaviraston ja ESAn väliset rahoitussuhteet ja jolla varmistetaan näiden niiden johdonmukaisuus ja vaatimustenmukaisuus Euroopan yhteisön ja Euroopan avaruusjärjestön väliseen puitesopimukseen ja erityisesti sen 5 artiklaan nähden.
  Koska
  Euroopan avaruusjärjestö
  ei
  ole unionin elin eikä siihen
  sovelleta
  unionin oikeutta,
  on tärkeää, että tällaiseen sopimukseen sisältyy Euroopan avaruusjärjestön toimintasääntöjä koskevia asianmukaisia vaatimuksia
  unionin ja sen jäsenvaltioiden etujen suojaamiseksi. Sopimuksessa olisi myös oltava kaikki unionin taloudellisten etujen turvaamiseksi tarvittavat lausekkeet. |
| --- | --- |

(29)

Euroopan avaruusjärjestö (ESA) on kansainvälinen organisaatio, jolla on laaja kokemus avaruusalasta ja joka on tehnyt Euroopan yhteisön kanssa puitesopimuksen vuonna 2004. Tämän vuoksi se on tärkeä kumppani ohjelmaa toteutettaessa, ja sen kanssa olisi luotava tarvittavat yhteydet. Tältä osin ja varainhoitoasetuksen mukaisesti on tärkeää tehdä ESAn kanssa rahoitusta koskeva puitekumppanuussopimus, joka kattaa kaikki komission, avaruusohjelmaviraston ja ESAn väliset rahoitussuhteet ja jolla varmistetaan näiden niiden johdonmukaisuus ja vaatimustenmukaisuus Euroopan yhteisön ja Euroopan avaruusjärjestön väliseen puitesopimukseen ja erityisesti sen 5 artiklaan nähden.
  Koska
  Euroopan avaruusjärjestö
  ei
  ole unionin elin eikä siihen
  sovelleta
  unionin oikeutta,
  on tärkeää, että tällaiseen sopimukseen sisältyy Euroopan avaruusjärjestön toimintasääntöjä koskevia asianmukaisia vaatimuksia
  unionin ja sen jäsenvaltioiden etujen suojaamiseksi. Sopimuksessa olisi myös oltava kaikki unionin taloudellisten etujen turvaamiseksi tarvittavat lausekkeet.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 31 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (31) | Jotta käyttäjien edustus voidaan liittää osaksi valtiollisen satelliittiviestinnän (GOVSATCOM) hallintoa ja jotta voidaan koota yhteen käyttäjien tarpeita ja vaatimuksia kansallisten rajojen
  ja siviili- ja sotilastoiminnan välisen rajan
  yli, unionin yksiköillä, joilla on läheiset yhteydet kyseisiin käyttäjiin, olisi oltava koordinoiva tehtävä tällaisten käyttäjäryhmien osalta; näitä unionin yksiköitä ovat
  Euroopan puolustusvirasto,
  Euroopan raja- ja merivartiovirasto, Euroopan meriturvallisuusvirasto, Euroopan kalastuksenvalvontavirasto, Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirasto,
  sotilaskriisinhallinnan suunnittelu- ja toteutusvoimavara /
  siviilikriisinhallinnan suunnittelu- ja toteutusvoimavara ja EU:n hätäavun koordinointikeskus. Ylemmällä tasolla avaruusohjelmaviraston
  ja Euroopan puolustusviraston
  olisi edustettava
  yhtäältä siviili- ja toisaalta sotilaskäyttäjäyhteisöjä
  , ja
  ne voivat
  seurata operatiivista käyttöä, kysyntää, vaatimustenmukaisuutta sekä kehittyviä tarpeita ja vaatimuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(31)

Jotta käyttäjien edustus voidaan liittää osaksi valtiollisen satelliittiviestinnän (GOVSATCOM) hallintoa ja jotta voidaan koota yhteen käyttäjien tarpeita ja vaatimuksia kansallisten rajojen
  ja siviili- ja sotilastoiminnan välisen rajan
  yli, unionin yksiköillä, joilla on läheiset yhteydet kyseisiin käyttäjiin, olisi oltava koordinoiva tehtävä tällaisten käyttäjäryhmien osalta; näitä unionin yksiköitä ovat
  Euroopan puolustusvirasto,
  Euroopan raja- ja merivartiovirasto, Euroopan meriturvallisuusvirasto, Euroopan kalastuksenvalvontavirasto, Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirasto,
  sotilaskriisinhallinnan suunnittelu- ja toteutusvoimavara /
  siviilikriisinhallinnan suunnittelu- ja toteutusvoimavara ja EU:n hätäavun koordinointikeskus. Ylemmällä tasolla avaruusohjelmaviraston
  ja Euroopan puolustusviraston
  olisi edustettava
  yhtäältä siviili- ja toisaalta sotilaskäyttäjäyhteisöjä
  , ja
  ne voivat
  seurata operatiivista käyttöä, kysyntää, vaatimustenmukaisuutta sekä kehittyviä tarpeita ja vaatimuksia.

| (31) | Jotta käyttäjien edustus voidaan liittää osaksi valtiollisen satelliittiviestinnän (GOVSATCOM) hallintoa ja jotta voidaan koota yhteen käyttäjien tarpeita ja vaatimuksia kansallisten rajojen yli, unionin yksiköillä, joilla on läheiset yhteydet kyseisiin käyttäjiin, olisi oltava koordinoiva tehtävä tällaisten käyttäjäryhmien osalta; näitä unionin yksiköitä ovat Euroopan raja- ja merivartiovirasto, Euroopan meriturvallisuusvirasto, Euroopan kalastuksenvalvontavirasto, Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirasto, siviilikriisinhallinnan suunnittelu- ja toteutusvoimavara ja EU:n hätäavun koordinointikeskus. Ylemmällä tasolla avaruusohjelmaviraston olisi edustettava
  käyttäjäyhteisöä
  , ja
  se voi
  seurata operatiivista käyttöä, kysyntää, vaatimustenmukaisuutta sekä kehittyviä tarpeita ja vaatimuksia. |
| --- | --- |

(31)

Jotta käyttäjien edustus voidaan liittää osaksi valtiollisen satelliittiviestinnän (GOVSATCOM) hallintoa ja jotta voidaan koota yhteen käyttäjien tarpeita ja vaatimuksia kansallisten rajojen yli, unionin yksiköillä, joilla on läheiset yhteydet kyseisiin käyttäjiin, olisi oltava koordinoiva tehtävä tällaisten käyttäjäryhmien osalta; näitä unionin yksiköitä ovat Euroopan raja- ja merivartiovirasto, Euroopan meriturvallisuusvirasto, Euroopan kalastuksenvalvontavirasto, Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirasto, siviilikriisinhallinnan suunnittelu- ja toteutusvoimavara ja EU:n hätäavun koordinointikeskus. Ylemmällä tasolla avaruusohjelmaviraston olisi edustettava
  käyttäjäyhteisöä
  , ja
  se voi
  seurata operatiivista käyttöä, kysyntää, vaatimustenmukaisuutta sekä kehittyviä tarpeita ja vaatimuksia.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 36 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (36) | Tiedonkulun turvaamiseksi olisi vahvistettava asianmukaiset säännöt, jotta varmistetaan turvallisuussääntöjen vastaavuus erilaisten ohjelman toteutukseen osallistuvien julkisten ja yksityisten tahojen sekä luonnollisten henkilöiden osalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(36)

Tiedonkulun turvaamiseksi olisi vahvistettava asianmukaiset säännöt, jotta varmistetaan turvallisuussääntöjen vastaavuus erilaisten ohjelman toteutukseen osallistuvien julkisten ja yksityisten tahojen sekä luonnollisten henkilöiden osalta.

| (36) | Tiedonkulun turvaamiseksi olisi vahvistettava asianmukaiset säännöt, jotta varmistetaan turvallisuussääntöjen vastaavuus erilaisten ohjelman toteutukseen osallistuvien julkisten ja yksityisten tahojen sekä luonnollisten henkilöiden osalta
  , laatimalla useampia tietojen käyttöoikeustasoja ja siten turvaamalla tietoihin pääsy
  . |
| --- | --- |

(36)

Tiedonkulun turvaamiseksi olisi vahvistettava asianmukaiset säännöt, jotta varmistetaan turvallisuussääntöjen vastaavuus erilaisten ohjelman toteutukseen osallistuvien julkisten ja yksityisten tahojen sekä luonnollisten henkilöiden osalta
  , laatimalla useampia tietojen käyttöoikeustasoja ja siten turvaamalla tietoihin pääsy
  .

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 36 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (36 a) | Sekä avaruudessa että maassa olevaan unionin avaruusinfrastruktuuriin liittyvä kyberturvallisuus on keskeisellä sijalla varmistettaessa järjestelmien toiminnan jatkuvuus ja niiden kyky toteuttaa tehtäviä jatkuvasti sekä tarjota tarvittavia palveluita. |

Komission teksti

Tarkistus

(36 a)

Sekä avaruudessa että maassa olevaan unionin avaruusinfrastruktuuriin liittyvä kyberturvallisuus on keskeisellä sijalla varmistettaessa järjestelmien toiminnan jatkuvuus ja niiden kyky toteuttaa tehtäviä jatkuvasti sekä tarjota tarvittavia palveluita.

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 38 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (38) | Yhä useammalla talouden keskeisellä toimialalla, erityisesti liikenteen, televiestinnän, maatalouden ja energian aloilla
  , käytetään yhä enemmän satelliittinavigointijärjestelmiä, minkä lisäksi saadaan synergiaa toiminnoista, jotka liittyvät unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen ja puolustukseen
  . Kun satelliittinavigointi on kokonaisuudessaan omassa valvonnassa, voidaan taata unionin teknologinen riippumattomuus, myös pitkällä aikavälillä infrastruktuurilaitteiden komponenttien osalta, ja varmistaa sen strateginen autonomia. |

Komission teksti

Tarkistus

(38)

Yhä useammalla talouden keskeisellä toimialalla, erityisesti liikenteen, televiestinnän, maatalouden ja energian aloilla
  , käytetään yhä enemmän satelliittinavigointijärjestelmiä, minkä lisäksi saadaan synergiaa toiminnoista, jotka liittyvät unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen ja puolustukseen
  . Kun satelliittinavigointi on kokonaisuudessaan omassa valvonnassa, voidaan taata unionin teknologinen riippumattomuus, myös pitkällä aikavälillä infrastruktuurilaitteiden komponenttien osalta, ja varmistaa sen strateginen autonomia.

| (38) | Satelliittinavigointijärjestelmiä käytetään yhä enemmän
  yhä useammalla talouden keskeisellä toimialalla, erityisesti liikenteen, televiestinnän, maatalouden ja energian aloilla.
  Satelliittinavigoinnilla on merkitystä myös unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuden osalta.
  Kun satelliittinavigointi on kokonaisuudessaan omassa valvonnassa, voidaan taata unionin teknologinen riippumattomuus, myös pitkällä aikavälillä infrastruktuurilaitteiden komponenttien osalta, ja varmistaa sen strateginen autonomia. |
| --- | --- |

(38)

Satelliittinavigointijärjestelmiä käytetään yhä enemmän
  yhä useammalla talouden keskeisellä toimialalla, erityisesti liikenteen, televiestinnän, maatalouden ja energian aloilla.
  Satelliittinavigoinnilla on merkitystä myös unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuden osalta.
  Kun satelliittinavigointi on kokonaisuudessaan omassa valvonnassa, voidaan taata unionin teknologinen riippumattomuus, myös pitkällä aikavälillä infrastruktuurilaitteiden komponenttien osalta, ja varmistaa sen strateginen autonomia.

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 40 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (40) | EGNOSilla pyritään parantamaan olemassa olevien maailmanlaajuisten satelliittinavigointijärjestelmien, erityisesti Galileo-järjestelmän, lähettämien avointen signaalien laatua. EGNOSin palveluiden olisi katettava ensisijaisesti jäsenvaltioiden alueet, jotka sijaitsevat maantieteellisesti Euroopassa ja joihin tätä asetusta sovellettaessa luetaan Azorit, Kanariansaaret ja Madeira, ja tavoitteena on näiden alueiden kattaminen vuoden 2025 loppuun mennessä. EGNOSin tarjoamien palveluiden maantieteellistä peittoaluetta voitaisiin teknisen toteutettavuuden rajoissa ja ihmishengen turvaavan palvelun osalta kansainvälisten sopimusten perusteella laajentaa myös muualle maailmaan. Rajoittamatta asetuksen (EU) 2018/1139 [EASA-asetus] soveltamista ja ilmailutarkoituksiin vaadittavaa Galileon palvelun laadun seurantaa olisi huomattava, että vaikka Galileon lähettämiä signaaleja voidaan tehokkaasti käyttää lentokoneiden paikantamiseen, ainoastaan paikalliset tai alueelliset lisäjärjestelmät kuten EGNOS Euroopassa voivat toimia ilmaliikenteen hallinnan palveluina (ATM) ja lennonvarmistuspalveluina (ANS). |

Komission teksti

Tarkistus

(40)

EGNOSilla pyritään parantamaan olemassa olevien maailmanlaajuisten satelliittinavigointijärjestelmien, erityisesti Galileo-järjestelmän, lähettämien avointen signaalien laatua. EGNOSin palveluiden olisi katettava ensisijaisesti jäsenvaltioiden alueet, jotka sijaitsevat maantieteellisesti Euroopassa ja joihin tätä asetusta sovellettaessa luetaan Azorit, Kanariansaaret ja Madeira, ja tavoitteena on näiden alueiden kattaminen vuoden 2025 loppuun mennessä. EGNOSin tarjoamien palveluiden maantieteellistä peittoaluetta voitaisiin teknisen toteutettavuuden rajoissa ja ihmishengen turvaavan palvelun osalta kansainvälisten sopimusten perusteella laajentaa myös muualle maailmaan. Rajoittamatta asetuksen (EU) 2018/1139 [EASA-asetus] soveltamista ja ilmailutarkoituksiin vaadittavaa Galileon palvelun laadun seurantaa olisi huomattava, että vaikka Galileon lähettämiä signaaleja voidaan tehokkaasti käyttää lentokoneiden paikantamiseen, ainoastaan paikalliset tai alueelliset lisäjärjestelmät kuten EGNOS Euroopassa voivat toimia ilmaliikenteen hallinnan palveluina (ATM) ja lennonvarmistuspalveluina (ANS).

| (40) | EGNOSilla pyritään parantamaan olemassa olevien maailmanlaajuisten satelliittinavigointijärjestelmien, erityisesti Galileo-järjestelmän, lähettämien avointen signaalien laatua. EGNOSin palveluiden olisi katettava ensisijaisesti jäsenvaltioiden alueet, jotka sijaitsevat maantieteellisesti Euroopassa ja joihin tätä asetusta sovellettaessa luetaan Azorit, Kanariansaaret ja Madeira, ja tavoitteena on näiden alueiden kattaminen vuoden 2025 loppuun mennessä. EGNOSin tarjoamien palveluiden maantieteellistä peittoaluetta voitaisiin teknisen toteutettavuuden rajoissa ja ihmishengen turvaavan palvelun osalta kansainvälisten sopimusten perusteella laajentaa myös muualle maailmaan. Rajoittamatta asetuksen (EU) 2018/1139 (1a) soveltamista ja ilmailutarkoituksiin vaadittavaa Galileon palvelun laadun
  ja turvallisuustason
  seurantaa olisi huomattava, että vaikka Galileon lähettämiä signaaleja voidaan tehokkaasti käyttää lentokoneiden paikantamiseen, ainoastaan paikalliset tai alueelliset lisäjärjestelmät kuten EGNOS Euroopassa voivat toimia ilmaliikenteen hallinnan palveluina (ATM) ja lennonvarmistuspalveluina (ANS). |
| --- | --- |

(40)

EGNOSilla pyritään parantamaan olemassa olevien maailmanlaajuisten satelliittinavigointijärjestelmien, erityisesti Galileo-järjestelmän, lähettämien avointen signaalien laatua. EGNOSin palveluiden olisi katettava ensisijaisesti jäsenvaltioiden alueet, jotka sijaitsevat maantieteellisesti Euroopassa ja joihin tätä asetusta sovellettaessa luetaan Azorit, Kanariansaaret ja Madeira, ja tavoitteena on näiden alueiden kattaminen vuoden 2025 loppuun mennessä. EGNOSin tarjoamien palveluiden maantieteellistä peittoaluetta voitaisiin teknisen toteutettavuuden rajoissa ja ihmishengen turvaavan palvelun osalta kansainvälisten sopimusten perusteella laajentaa myös muualle maailmaan. Rajoittamatta asetuksen (EU) 2018/1139 (1a) soveltamista ja ilmailutarkoituksiin vaadittavaa Galileon palvelun laadun
  ja turvallisuustason
  seurantaa olisi huomattava, että vaikka Galileon lähettämiä signaaleja voidaan tehokkaasti käyttää lentokoneiden paikantamiseen, ainoastaan paikalliset tai alueelliset lisäjärjestelmät kuten EGNOS Euroopassa voivat toimia ilmaliikenteen hallinnan palveluina (ATM) ja lennonvarmistuspalveluina (ANS).

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 40 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (40 a) | EGNOS voi avustaa täsmäviljelyssä ja auttaa eurooppalaisia viljelijöitä vähentämään jätettä sekä lannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden liikakäyttöä ja optimoimaan sadon. EGNOSilla on jo huomattava käyttäjäyhteisö, mutta navigointiteknologian kanssa yhteensopivia maatalouskoneita on rajallisempi määrä. Tähän ongelmaan olisi saatava muutos. |

Komission teksti

Tarkistus

(40 a)

EGNOS voi avustaa täsmäviljelyssä ja auttaa eurooppalaisia viljelijöitä vähentämään jätettä sekä lannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden liikakäyttöä ja optimoimaan sadon. EGNOSilla on jo huomattava käyttäjäyhteisö, mutta navigointiteknologian kanssa yhteensopivia maatalouskoneita on rajallisempi määrä. Tähän ongelmaan olisi saatava muutos.

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 41 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (41) | On välttämätöntä, että Galileo- ja EGNOS-järjestelmän tarjoamien palveluiden jatkuvuus, kestävyys ja tuleva saatavuus turvataan. Muuttuvassa ympäristössä ja nopeasti kehittyvillä markkinoilla myös niiden kehittämistä olisi jatkettava ja näiden järjestelmien uusia sukupolvia olisi valmisteltava. |

Komission teksti

Tarkistus

(41)

On välttämätöntä, että Galileo- ja EGNOS-järjestelmän tarjoamien palveluiden jatkuvuus, kestävyys ja tuleva saatavuus turvataan. Muuttuvassa ympäristössä ja nopeasti kehittyvillä markkinoilla myös niiden kehittämistä olisi jatkettava ja näiden järjestelmien uusia sukupolvia olisi valmisteltava.

| (41) | On välttämätöntä, että Galileo- ja EGNOS-järjestelmän tarjoamien palveluiden jatkuvuus, kestävyys,
  turvallisuus, luotettavuus, tarkkuus
  ja tuleva saatavuus turvataan. Muuttuvassa ympäristössä ja nopeasti kehittyvillä markkinoilla myös niiden kehittämistä olisi jatkettava ja näiden järjestelmien uusia sukupolvia olisi valmisteltava. |
| --- | --- |

(41)

On välttämätöntä, että Galileo- ja EGNOS-järjestelmän tarjoamien palveluiden jatkuvuus, kestävyys,
  turvallisuus, luotettavuus, tarkkuus
  ja tuleva saatavuus turvataan. Muuttuvassa ympäristössä ja nopeasti kehittyvillä markkinoilla myös niiden kehittämistä olisi jatkettava ja näiden järjestelmien uusia sukupolvia olisi valmisteltava.

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 44 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (44 a) | Galileon ja EGNOSin tarjoamien palvelujen ja toimintaketjun loppupäässä olevien palvelujen hyödyntämisen tueksi erityisesti liikennealalla toimivaltaisten viranomaisten olisi luotava kansainvälisellä tasolla yleiset standardit ja sertifioinnit. |

Komission teksti

Tarkistus

(44 a)

Galileon ja EGNOSin tarjoamien palvelujen ja toimintaketjun loppupäässä olevien palvelujen hyödyntämisen tueksi erityisesti liikennealalla toimivaltaisten viranomaisten olisi luotava kansainvälisellä tasolla yleiset standardit ja sertifioinnit.

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 45 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (45) | Kun otetaan huomioon Galileon ja EGNOSin maassa sijaitsevan infrastruktuurin merkitys ja sen vaikutus niiden turvallisuuteen, komission olisi määrättävä infrastruktuurin sijainnista. Järjestelmien maassa sijaitsevan infrastruktuurin käyttöönotossa olisi edelleen meneteltävä avoimesti ja läpinäkyvästi. |

Komission teksti

Tarkistus

(45)

Kun otetaan huomioon Galileon ja EGNOSin maassa sijaitsevan infrastruktuurin merkitys ja sen vaikutus niiden turvallisuuteen, komission olisi määrättävä infrastruktuurin sijainnista. Järjestelmien maassa sijaitsevan infrastruktuurin käyttöönotossa olisi edelleen meneteltävä avoimesti ja läpinäkyvästi.

Poistetaan.

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 46 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (46) | Jotta Galileon ja EGNOSin yhteiskunnallis–taloudelliset hyödyt voidaan maksimoida, erityisesti turvallisuuden alalla, olisi
  edistettävä
  EGNOSin ja Galileon tarjoamien palveluiden
  käyttöä muissa unionin politiikoissa
  , kun tämä on
  perusteltua ja hyödyllistä
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(46)

Jotta Galileon ja EGNOSin yhteiskunnallis–taloudelliset hyödyt voidaan maksimoida, erityisesti turvallisuuden alalla, olisi
  edistettävä
  EGNOSin ja Galileon tarjoamien palveluiden
  käyttöä muissa unionin politiikoissa
  , kun tämä on
  perusteltua ja hyödyllistä
  .

| (46) | Jotta Galileon ja EGNOSin yhteiskunnallis–taloudelliset hyödyt voidaan maksimoida, erityisesti turvallisuuden alalla, olisi EGNOSin ja Galileon tarjoamien palveluiden
  käyttö sisällytettävä muihin unionin politiikoihin
  , kun tämä on
  mahdollista
  .
  Myös toimenpiteet, joilla edistetään näiden palveluiden käyttöä kaikissa jäsenvaltioissa, ovat tärkeä vaihe prosessissa. |
| --- | --- |

(46)

Jotta Galileon ja EGNOSin yhteiskunnallis–taloudelliset hyödyt voidaan maksimoida, erityisesti turvallisuuden alalla, olisi EGNOSin ja Galileon tarjoamien palveluiden
  käyttö sisällytettävä muihin unionin politiikoihin
  , kun tämä on
  mahdollista
  .
  Myös toimenpiteet, joilla edistetään näiden palveluiden käyttöä kaikissa jäsenvaltioissa, ovat tärkeä vaihe prosessissa.

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 47 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (47) | Copernicuksella pitäisi varmistaa maanhavainnointi- ja geoinformaatiopalveluiden kannalta autonominen ympäristöosaamisen ja keskeisen teknologian saanti, jotta unioni voi tehdä päätöksiä ja toimia itsenäisesti muun muassa ympäristön, ilmastonmuutoksen, pelastustoiminnan, turvallisuuden sekä digitaalitalouden alalla. |

Komission teksti

Tarkistus

(47)

Copernicuksella pitäisi varmistaa maanhavainnointi- ja geoinformaatiopalveluiden kannalta autonominen ympäristöosaamisen ja keskeisen teknologian saanti, jotta unioni voi tehdä päätöksiä ja toimia itsenäisesti muun muassa ympäristön, ilmastonmuutoksen, pelastustoiminnan, turvallisuuden sekä digitaalitalouden alalla.

| (47) | Copernicuksella pitäisi varmistaa maanhavainnointi- ja geoinformaatiopalveluiden kannalta autonominen ympäristöosaamisen ja keskeisen teknologian saanti, jotta unioni voi tehdä päätöksiä ja toimia itsenäisesti muun muassa ympäristön
  , mukaan lukien maatalous, biologinen monimuotoisuus, maankäyttö, metsätalous, maaseudun kehittäminen ja kalatalous,
  ilmastonmuutoksen
  , kulttuuriperintökohteiden
  , pelastustoiminnan, turvallisuuden
  , myös infrastruktuurien turvallisuuden,
  sekä digitaalitalouden alalla. |
| --- | --- |

(47)

Copernicuksella pitäisi varmistaa maanhavainnointi- ja geoinformaatiopalveluiden kannalta autonominen ympäristöosaamisen ja keskeisen teknologian saanti, jotta unioni voi tehdä päätöksiä ja toimia itsenäisesti muun muassa ympäristön
  , mukaan lukien maatalous, biologinen monimuotoisuus, maankäyttö, metsätalous, maaseudun kehittäminen ja kalatalous,
  ilmastonmuutoksen
  , kulttuuriperintökohteiden
  , pelastustoiminnan, turvallisuuden
  , myös infrastruktuurien turvallisuuden,
  sekä digitaalitalouden alalla.

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 48 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (48) | Copernicuksen olisi perustuttava Copernicus-ohjelman perustamisesta annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 377/2014 (17) ja Euroopan maanseurantaohjelmasta (GMES) ja sen ensivaiheen toiminnasta annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 911/2010 (18), jolla perustettiin edeltäjäohjelma (Euroopan maanseurantaohjelma – GMES), ja siinä olisi varmistettava toimintojen ja tulosten jatkuvuus, kun otetaan huomioon maanhavainnointialaan vaikuttavat tutkimuksen viimeaikaiset kehityssuunnat, teknologian kehitys ja innovaatiot sekä massadatan analysoinnin ja tekoälyteknologian kehitys ja alaan liittyvät unionin tason strategiat ja aloitteet (19). Siinä olisi mahdollisimman suuressa määrin käytettävä jäsenvaltioiden, ESAn, Eumetsatin (20) sekä muiden yksiköiden valmiuksia avaruudesta tapahtuvaan seurantaan, eurooppalaiset kaupalliset aloitteet mukaan luettuina, jolloin myös edistetään elinvoimaisen kaupallisen avaruusalan kehitystä Euroopassa. Jos se on toteutettavissa ja soveltuvaa, Copernicuksessa pitäisi myös hyödyntää käytettävissä olevia, pääasiassa jäsenvaltioiden toimittamia in situ- ja liitännäisdataa direktiivin 2007/2/EY (21) mukaisesti. Komission olisi tehtävä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja Euroopan ympäristökeskuksen kanssa, jotta varmistetaan in situ -datajoukkojen tehokas saanti ja käyttö Copernicusta varten. |

Komission teksti

Tarkistus

(48)

Copernicuksen olisi perustuttava Copernicus-ohjelman perustamisesta annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 377/2014 (17) ja Euroopan maanseurantaohjelmasta (GMES) ja sen ensivaiheen toiminnasta annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 911/2010 (18), jolla perustettiin edeltäjäohjelma (Euroopan maanseurantaohjelma – GMES), ja siinä olisi varmistettava toimintojen ja tulosten jatkuvuus, kun otetaan huomioon maanhavainnointialaan vaikuttavat tutkimuksen viimeaikaiset kehityssuunnat, teknologian kehitys ja innovaatiot sekä massadatan analysoinnin ja tekoälyteknologian kehitys ja alaan liittyvät unionin tason strategiat ja aloitteet (19). Siinä olisi mahdollisimman suuressa määrin käytettävä jäsenvaltioiden, ESAn, Eumetsatin (20) sekä muiden yksiköiden valmiuksia avaruudesta tapahtuvaan seurantaan, eurooppalaiset kaupalliset aloitteet mukaan luettuina, jolloin myös edistetään elinvoimaisen kaupallisen avaruusalan kehitystä Euroopassa. Jos se on toteutettavissa ja soveltuvaa, Copernicuksessa pitäisi myös hyödyntää käytettävissä olevia, pääasiassa jäsenvaltioiden toimittamia in situ- ja liitännäisdataa direktiivin 2007/2/EY (21) mukaisesti. Komission olisi tehtävä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja Euroopan ympäristökeskuksen kanssa, jotta varmistetaan in situ -datajoukkojen tehokas saanti ja käyttö Copernicusta varten.

| (48) | Nykyisiä valmiuksia olisi hyödynnettävä ja täydennettävä uusilla resursseilla, joita voidaan kehittää yhdessä asiasta vastaavien tahojen kesken. Tämän vuoksi komission olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä Euroopan avaruusjärjestön ja jäsenvaltioiden sekä tarvittaessa muiden sellaisten tahojen kanssa, joilla on asiaankuuluvia avaruusresursseja ja in situ -resursseja.
  Copernicuksen olisi perustuttava Copernicus-ohjelman perustamisesta annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 377/2014 (17) ja Euroopan maanseurantaohjelmasta (GMES) ja sen ensivaiheen toiminnasta annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 911/2010 (18) jolla perustettiin edeltäjäohjelma (Euroopan maanseurantaohjelma – GMES), ja siinä olisi varmistettava toimintojen ja tulosten jatkuvuus, kun otetaan huomioon maanhavainnointialaan vaikuttavat tutkimuksen viimeaikaiset kehityssuunnat, teknologian kehitys ja innovaatiot sekä massadatan analysoinnin ja tekoälyteknologian kehitys ja alaan liittyvät unionin tason strategiat ja aloitteet (19). Siinä olisi mahdollisimman suuressa määrin käytettävä jäsenvaltioiden, ESAn, Eumetsatin (20) sekä muiden yksiköiden valmiuksia avaruudesta tapahtuvaan seurantaan, eurooppalaiset kaupalliset aloitteet mukaan luettuina, jolloin myös edistetään elinvoimaisen kaupallisen avaruusalan kehitystä Euroopassa. Jos se on toteutettavissa ja soveltuvaa, Copernicuksessa pitäisi myös hyödyntää käytettävissä olevia, pääasiassa jäsenvaltioiden toimittamia in situ- ja liitännäisdataa direktiivin 2007/2/EY (21) mukaisesti. Komission olisi tehtävä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja Euroopan ympäristökeskuksen kanssa, jotta varmistetaan in situ -datajoukkojen tehokas saanti ja käyttö Copernicusta varten. |
| --- | --- |

(48)

Nykyisiä valmiuksia olisi hyödynnettävä ja täydennettävä uusilla resursseilla, joita voidaan kehittää yhdessä asiasta vastaavien tahojen kesken. Tämän vuoksi komission olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä Euroopan avaruusjärjestön ja jäsenvaltioiden sekä tarvittaessa muiden sellaisten tahojen kanssa, joilla on asiaankuuluvia avaruusresursseja ja in situ -resursseja.
  Copernicuksen olisi perustuttava Copernicus-ohjelman perustamisesta annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 377/2014 (17) ja Euroopan maanseurantaohjelmasta (GMES) ja sen ensivaiheen toiminnasta annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 911/2010 (18) jolla perustettiin edeltäjäohjelma (Euroopan maanseurantaohjelma – GMES), ja siinä olisi varmistettava toimintojen ja tulosten jatkuvuus, kun otetaan huomioon maanhavainnointialaan vaikuttavat tutkimuksen viimeaikaiset kehityssuunnat, teknologian kehitys ja innovaatiot sekä massadatan analysoinnin ja tekoälyteknologian kehitys ja alaan liittyvät unionin tason strategiat ja aloitteet (19). Siinä olisi mahdollisimman suuressa määrin käytettävä jäsenvaltioiden, ESAn, Eumetsatin (20) sekä muiden yksiköiden valmiuksia avaruudesta tapahtuvaan seurantaan, eurooppalaiset kaupalliset aloitteet mukaan luettuina, jolloin myös edistetään elinvoimaisen kaupallisen avaruusalan kehitystä Euroopassa. Jos se on toteutettavissa ja soveltuvaa, Copernicuksessa pitäisi myös hyödyntää käytettävissä olevia, pääasiassa jäsenvaltioiden toimittamia in situ- ja liitännäisdataa direktiivin 2007/2/EY (21) mukaisesti. Komission olisi tehtävä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja Euroopan ympäristökeskuksen kanssa, jotta varmistetaan in situ -datajoukkojen tehokas saanti ja käyttö Copernicusta varten.

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 49 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (49 a) | Copernicuksen koko potentiaali unionin yhteiskunnan ja talouden hyväksi olisi vapautettava kokonaisuudessaan, jotta se ulottuisi laajemmalle kuin välittömiin edunsaajiin, tehostamalla käytön omaksumista koskevia toimenpiteitä, mikä edellyttää lisätoimia datan saattamiseksi käyttökelpoiseksi muille kuin asiantuntijoille ja näin kasvun, työpaikkojen luomisen ja osaamisen siirron edistämiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(49 a)

Copernicuksen koko potentiaali unionin yhteiskunnan ja talouden hyväksi olisi vapautettava kokonaisuudessaan, jotta se ulottuisi laajemmalle kuin välittömiin edunsaajiin, tehostamalla käytön omaksumista koskevia toimenpiteitä, mikä edellyttää lisätoimia datan saattamiseksi käyttökelpoiseksi muille kuin asiantuntijoille ja näin kasvun, työpaikkojen luomisen ja osaamisen siirron edistämiseksi.

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 52 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (52) | Datan hankinnan osalta Copernicuksen mukaisissa toimissa pitäisi pyrkiä täydentämään ja pitämään yllä nykyistä avaruusinfrastruktuuria, valmistelemaan elinkaarensa loppuun tulleiden satelliittien korvaamista pitkällä aikavälillä ja käynnistämään uusia hankkeita, joissa käsitellään uusia seurantajärjestelmiä, jotta vastaamista maailmanlaajuiseen ilmastomuutokseen (esimerkiksi ihmisen toiminnan aiheuttamien hiilidioksidi- ja muiden kasvihuonekaasupäästöjen seuranta) voidaan tukea. Copernicuksen mukaisissa toimissa olisi laajennettava maailmanlaajuisen seurannan kattavuutta napa-alueilla ja tuettava ympäristövaatimusten noudattamisen varmistamista, lakisääteistä ympäristöseurantaa ja -raportointia ja innovatiivisia ympäristösovelluksia (kuten viljelmien seuranta, vesivarojen hallinta ja tehostettu metsäpalojen seuranta). Tällaisella toiminnalla Copernicuksessa pitäisi saada vipuvaikutuksia ja hyödyntää mahdollisimman hyvin aiemmalla rahoituskaudella (2014–2020) tehdyt investoinnit, ja samalla tarkastella uusia toiminta- ja liiketoimintamalleja, joilla täydennetään Copernicuksen valmiuksia. Copernicuksen olisi myös rakennuttava toimiville kumppanuussuhteille jäsenvaltioiden kanssa, jotta voidaan edelleen kehittää ohjelman turvallisuusulottuvuutta soveltuvien hallinnointijärjestelmien mukaisesti, jolloin turvallisuuden alalla voidaan vastata käyttäjien muuttuviin tarpeisiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(52)

Datan hankinnan osalta Copernicuksen mukaisissa toimissa pitäisi pyrkiä täydentämään ja pitämään yllä nykyistä avaruusinfrastruktuuria, valmistelemaan elinkaarensa loppuun tulleiden satelliittien korvaamista pitkällä aikavälillä ja käynnistämään uusia hankkeita, joissa käsitellään uusia seurantajärjestelmiä, jotta vastaamista maailmanlaajuiseen ilmastomuutokseen (esimerkiksi ihmisen toiminnan aiheuttamien hiilidioksidi- ja muiden kasvihuonekaasupäästöjen seuranta) voidaan tukea. Copernicuksen mukaisissa toimissa olisi laajennettava maailmanlaajuisen seurannan kattavuutta napa-alueilla ja tuettava ympäristövaatimusten noudattamisen varmistamista, lakisääteistä ympäristöseurantaa ja -raportointia ja innovatiivisia ympäristösovelluksia (kuten viljelmien seuranta, vesivarojen hallinta ja tehostettu metsäpalojen seuranta). Tällaisella toiminnalla Copernicuksessa pitäisi saada vipuvaikutuksia ja hyödyntää mahdollisimman hyvin aiemmalla rahoituskaudella (2014–2020) tehdyt investoinnit, ja samalla tarkastella uusia toiminta- ja liiketoimintamalleja, joilla täydennetään Copernicuksen valmiuksia. Copernicuksen olisi myös rakennuttava toimiville kumppanuussuhteille jäsenvaltioiden kanssa, jotta voidaan edelleen kehittää ohjelman turvallisuusulottuvuutta soveltuvien hallinnointijärjestelmien mukaisesti, jolloin turvallisuuden alalla voidaan vastata käyttäjien muuttuviin tarpeisiin.

| (52) | Datan hankinnan osalta Copernicuksen mukaisissa toimissa pitäisi pyrkiä täydentämään ja pitämään yllä nykyistä avaruusinfrastruktuuria, valmistelemaan elinkaarensa loppuun tulleiden satelliittien korvaamista pitkällä aikavälillä ja käynnistämään uusia hankkeita,
  joiden toteutettavuutta Euroopan avaruusjärjestö parhaillaan tutkii ja
  joissa käsitellään uusia seurantajärjestelmiä, jotta voidaan tukea ilmastomuutoksen torjuntaa (esimerkiksi seuraamalla ihmisen toiminnan aiheuttamia hiilidioksidi- ja muita kasvihuonekaasupäästöjä) ja maatalouden seurantaa. Copernicuksen mukaisissa toimissa olisi laajennettava maailmanlaajuisen seurannan kattavuutta napa-alueilla ja tuettava ympäristövaatimusten noudattamisen varmistamista, lakisääteistä ympäristöseurantaa ja -raportointia ja innovatiivisia ympäristösovelluksia (kuten viljelmien seuranta, vesivarojen hallinta ja tehostettu metsäpalojen seuranta). Tällaisella toiminnalla Copernicuksessa pitäisi saada vipuvaikutuksia ja hyödyntää mahdollisimman hyvin aiemmalla rahoituskaudella (2014–2020) tehdyt investoinnit, ja samalla tarkastella uusia toiminta- ja liiketoimintamalleja, joilla täydennetään Copernicuksen valmiuksia. Copernicuksen olisi myös rakennuttava toimiville kumppanuussuhteille jäsenvaltioiden kanssa, jotta voidaan edelleen kehittää ohjelman turvallisuusulottuvuutta soveltuvien hallinnointijärjestelmien mukaisesti, jolloin turvallisuuden alalla voidaan vastata käyttäjien muuttuviin tarpeisiin. |
| --- | --- |

(52)

Datan hankinnan osalta Copernicuksen mukaisissa toimissa pitäisi pyrkiä täydentämään ja pitämään yllä nykyistä avaruusinfrastruktuuria, valmistelemaan elinkaarensa loppuun tulleiden satelliittien korvaamista pitkällä aikavälillä ja käynnistämään uusia hankkeita,
  joiden toteutettavuutta Euroopan avaruusjärjestö parhaillaan tutkii ja
  joissa käsitellään uusia seurantajärjestelmiä, jotta voidaan tukea ilmastomuutoksen torjuntaa (esimerkiksi seuraamalla ihmisen toiminnan aiheuttamia hiilidioksidi- ja muita kasvihuonekaasupäästöjä) ja maatalouden seurantaa. Copernicuksen mukaisissa toimissa olisi laajennettava maailmanlaajuisen seurannan kattavuutta napa-alueilla ja tuettava ympäristövaatimusten noudattamisen varmistamista, lakisääteistä ympäristöseurantaa ja -raportointia ja innovatiivisia ympäristösovelluksia (kuten viljelmien seuranta, vesivarojen hallinta ja tehostettu metsäpalojen seuranta). Tällaisella toiminnalla Copernicuksessa pitäisi saada vipuvaikutuksia ja hyödyntää mahdollisimman hyvin aiemmalla rahoituskaudella (2014–2020) tehdyt investoinnit, ja samalla tarkastella uusia toiminta- ja liiketoimintamalleja, joilla täydennetään Copernicuksen valmiuksia. Copernicuksen olisi myös rakennuttava toimiville kumppanuussuhteille jäsenvaltioiden kanssa, jotta voidaan edelleen kehittää ohjelman turvallisuusulottuvuutta soveltuvien hallinnointijärjestelmien mukaisesti, jolloin turvallisuuden alalla voidaan vastata käyttäjien muuttuviin tarpeisiin.

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 53 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (53) | Copernicuksessa olisi osana datan ja tietojen käsittelytoimintoa varmistettava keskeisten Copernicus-palveluiden pitkän aikavälin kestävyys ja jatkokehitys, tarjottava tietoja julkisen sektorin tarpeiden ja unionin kansainvälisistä sitoumuksista johtuvien tarpeiden täyttämiseksi ja maksimoitava mahdollisuudet kaupalliseen hyödyntämiseen. Copernicuksessa olisi erityisesti tarjottava paikallisella, kansallisella, Euroopan ja globaalilla tasolla tietoa ilmakehän tilasta; tietoa valtamerten tilasta; maakartoitusta tukevaa tietoa, jolla edistetään unionin politiikkojen toteuttamista paikallisella, kansallisella ja Euroopan tasolla; tietoa ilmastonmuutokseen sopeutumisen ja sen vaikutusten hillitsemisen tueksi; paikkatietoja hätätilanteiden hallinnan tueksi, ennaltaehkäisevät toimet mukaan lukien, ympäristövaatimusten noudattamisen varmistamisen tueksi ja siviiliturvallisuuden tueksi, unionin ulkoinen toiminta mukaan lukien. Komission olisi määriteltävä asianmukaiset sopimusjärjestelyt, joilla tuetaan kestävää palveluiden tarjoamista. |

Komission teksti

Tarkistus

(53)

Copernicuksessa olisi osana datan ja tietojen käsittelytoimintoa varmistettava keskeisten Copernicus-palveluiden pitkän aikavälin kestävyys ja jatkokehitys, tarjottava tietoja julkisen sektorin tarpeiden ja unionin kansainvälisistä sitoumuksista johtuvien tarpeiden täyttämiseksi ja maksimoitava mahdollisuudet kaupalliseen hyödyntämiseen. Copernicuksessa olisi erityisesti tarjottava paikallisella, kansallisella, Euroopan ja globaalilla tasolla tietoa ilmakehän tilasta; tietoa valtamerten tilasta; maakartoitusta tukevaa tietoa, jolla edistetään unionin politiikkojen toteuttamista paikallisella, kansallisella ja Euroopan tasolla; tietoa ilmastonmuutokseen sopeutumisen ja sen vaikutusten hillitsemisen tueksi; paikkatietoja hätätilanteiden hallinnan tueksi, ennaltaehkäisevät toimet mukaan lukien, ympäristövaatimusten noudattamisen varmistamisen tueksi ja siviiliturvallisuuden tueksi, unionin ulkoinen toiminta mukaan lukien. Komission olisi määriteltävä asianmukaiset sopimusjärjestelyt, joilla tuetaan kestävää palveluiden tarjoamista.

| (53) | Copernicuksessa olisi osana datan ja tietojen käsittelytoimintoa varmistettava keskeisten Copernicus-palveluiden pitkän aikavälin kestävyys ja jatkokehitys, tarjottava tietoja julkisen sektorin tarpeiden ja unionin kansainvälisistä sitoumuksista johtuvien tarpeiden täyttämiseksi ja maksimoitava mahdollisuudet kaupalliseen hyödyntämiseen. Copernicuksessa olisi erityisesti tarjottava paikallisella, kansallisella, Euroopan ja globaalilla tasolla tietoa ilmakehän tilasta
  , myös ilmanlaadusta
  ; tietoa valtamerten tilasta; maakartoitusta tukevaa tietoa, jolla edistetään unionin politiikkojen toteuttamista paikallisella, kansallisella ja Euroopan tasolla; tietoa ilmastonmuutokseen sopeutumisen ja sen vaikutusten hillitsemisen tueksi; paikkatietoja hätätilanteiden hallinnan tueksi, ennaltaehkäisevät toimet mukaan lukien, ympäristövaatimusten noudattamisen varmistamisen tueksi ja siviiliturvallisuuden tueksi, unionin ulkoinen toiminta mukaan lukien. Komission olisi määriteltävä asianmukaiset sopimusjärjestelyt, joilla tuetaan kestävää palveluiden tarjoamista. |
| --- | --- |

(53)

Copernicuksessa olisi osana datan ja tietojen käsittelytoimintoa varmistettava keskeisten Copernicus-palveluiden pitkän aikavälin kestävyys ja jatkokehitys, tarjottava tietoja julkisen sektorin tarpeiden ja unionin kansainvälisistä sitoumuksista johtuvien tarpeiden täyttämiseksi ja maksimoitava mahdollisuudet kaupalliseen hyödyntämiseen. Copernicuksessa olisi erityisesti tarjottava paikallisella, kansallisella, Euroopan ja globaalilla tasolla tietoa ilmakehän tilasta
  , myös ilmanlaadusta
  ; tietoa valtamerten tilasta; maakartoitusta tukevaa tietoa, jolla edistetään unionin politiikkojen toteuttamista paikallisella, kansallisella ja Euroopan tasolla; tietoa ilmastonmuutokseen sopeutumisen ja sen vaikutusten hillitsemisen tueksi; paikkatietoja hätätilanteiden hallinnan tueksi, ennaltaehkäisevät toimet mukaan lukien, ympäristövaatimusten noudattamisen varmistamisen tueksi ja siviiliturvallisuuden tueksi, unionin ulkoinen toiminta mukaan lukien. Komission olisi määriteltävä asianmukaiset sopimusjärjestelyt, joilla tuetaan kestävää palveluiden tarjoamista.

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 54 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (54 a) | Jotta Copernicuksen tavoitteet voidaan kestävällä tavalla saavuttaa, voitaisiin perustaa komitea, jäljempänä ”Copernicus-alakomitea”, joka auttaisi komissiota huolehtimaan unionin, käyttäjäfoorumien, jäsenvaltioiden, hallitusten välisten järjestöjen ja yksityisen sektorin Copernicusta edistävien toimien koordinoinnista ja nykyisten valmiuksien hyödyntämisestä parhaalla mahdollisella tavalla sekä sellaisten puutteiden määrittelemisestä, joihin on tarpeen puuttua unionin tasolla. |

Komission teksti

Tarkistus

(54 a)

Jotta Copernicuksen tavoitteet voidaan kestävällä tavalla saavuttaa, voitaisiin perustaa komitea, jäljempänä ”Copernicus-alakomitea”, joka auttaisi komissiota huolehtimaan unionin, käyttäjäfoorumien, jäsenvaltioiden, hallitusten välisten järjestöjen ja yksityisen sektorin Copernicusta edistävien toimien koordinoinnista ja nykyisten valmiuksien hyödyntämisestä parhaalla mahdollisella tavalla sekä sellaisten puutteiden määrittelemisestä, joihin on tarpeen puuttua unionin tasolla.

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 55 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (55) | Copernicus-palveluiden toteuttamisella pitäisi helpottaa myös palveluiden käytön yleistä omaksumista, koska käyttäjät voisivat ennakoida palveluiden saatavuutta ja kehittymistä, sekä edistää yhteistyötä jäsenvaltioiden ja muiden osapuolten kanssa. Tätä varten
  komission ja palvelun tarjoamisesta vastaavien
  luotettujen tahojen olisi oltava tiiviisti yhteydessä eri käyttäjäyhteisöihin kautta Euroopan kehittäessään Copernicuksen palvelu- ja tietovalikoimaa edelleen sen varmistamiseksi, että vastataan julkisen sektorin ja politiikan muuttuviin tarpeisiin, jolloin voidaan maksimoida maanhavainnointitietojen käytön omaksuminen. Komission olisi tehtävä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa Copernicuksen in situ -komponentin kehittämiseksi ja helpottaakseen in situ -datajoukkojen liittämistä avaruusdatajoukkoihin Copernicus-palveluiden päivittämistä varten. |

Komission teksti

Tarkistus

(55)

Copernicus-palveluiden toteuttamisella pitäisi helpottaa myös palveluiden käytön yleistä omaksumista, koska käyttäjät voisivat ennakoida palveluiden saatavuutta ja kehittymistä, sekä edistää yhteistyötä jäsenvaltioiden ja muiden osapuolten kanssa. Tätä varten
  komission ja palvelun tarjoamisesta vastaavien
  luotettujen tahojen olisi oltava tiiviisti yhteydessä eri käyttäjäyhteisöihin kautta Euroopan kehittäessään Copernicuksen palvelu- ja tietovalikoimaa edelleen sen varmistamiseksi, että vastataan julkisen sektorin ja politiikan muuttuviin tarpeisiin, jolloin voidaan maksimoida maanhavainnointitietojen käytön omaksuminen. Komission olisi tehtävä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa Copernicuksen in situ -komponentin kehittämiseksi ja helpottaakseen in situ -datajoukkojen liittämistä avaruusdatajoukkoihin Copernicus-palveluiden päivittämistä varten.

| (55) | Copernicus-palveluiden toteuttamisella pitäisi helpottaa myös palveluiden käytön yleistä omaksumista, koska käyttäjät voisivat ennakoida palveluiden saatavuutta ja kehittymistä, sekä edistää yhteistyötä jäsenvaltioiden ja muiden osapuolten kanssa. Tätä varten
  avaruusohjelmaviraston ja Copernicuksen
  luotettujen tahojen olisi oltava tiiviisti yhteydessä eri käyttäjäyhteisöihin kautta Euroopan kehittäessään Copernicuksen palvelu- ja tietovalikoimaa edelleen sen varmistamiseksi, että vastataan julkisen sektorin ja politiikan muuttuviin tarpeisiin, jolloin voidaan maksimoida maanhavainnointitietojen käytön omaksuminen
  unionin kansalaisten eduksi
  . Komission olisi tehtävä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa Copernicuksen in situ -komponentin kehittämiseksi ja helpottaakseen in situ -datajoukkojen liittämistä avaruusdatajoukkoihin Copernicus-palveluiden päivittämistä varten. |
| --- | --- |

(55)

Copernicus-palveluiden toteuttamisella pitäisi helpottaa myös palveluiden käytön yleistä omaksumista, koska käyttäjät voisivat ennakoida palveluiden saatavuutta ja kehittymistä, sekä edistää yhteistyötä jäsenvaltioiden ja muiden osapuolten kanssa. Tätä varten
  avaruusohjelmaviraston ja Copernicuksen
  luotettujen tahojen olisi oltava tiiviisti yhteydessä eri käyttäjäyhteisöihin kautta Euroopan kehittäessään Copernicuksen palvelu- ja tietovalikoimaa edelleen sen varmistamiseksi, että vastataan julkisen sektorin ja politiikan muuttuviin tarpeisiin, jolloin voidaan maksimoida maanhavainnointitietojen käytön omaksuminen
  unionin kansalaisten eduksi
  . Komission olisi tehtävä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa Copernicuksen in situ -komponentin kehittämiseksi ja helpottaakseen in situ -datajoukkojen liittämistä avaruusdatajoukkoihin Copernicus-palveluiden päivittämistä varten.

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 56 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (56 a) | Jäsenvaltioiden, komission ja asiasta vastaavien tahojen olisi toteutettava määräajoin tiedotuskampanjoita ohjelman hyödyistä, jotta kaikki potentiaaliset käyttäjät saisivat pääsyn ohjelman tietoihin. |

Komission teksti

Tarkistus

(56 a)

Jäsenvaltioiden, komission ja asiasta vastaavien tahojen olisi toteutettava määräajoin tiedotuskampanjoita ohjelman hyödyistä, jotta kaikki potentiaaliset käyttäjät saisivat pääsyn ohjelman tietoihin.

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 57 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (57 a) | Vaikka Copernicuksen ilmastonmuutosta koskevat palvelut ovat edelleen esioperatiivisessa vaiheessa, ne edistyvät lupaavasti ja käyttäjien määrä kaksinkertaistui vuosien 2015 ja 2016 välillä. Kaikkien ilmastonmuutosta koskevien palvelujen on määrä olla täysin operatiivisia mahdollisimman pian, joten ne voivat tarjota jatkuvasti tarpeellista tietoa ilmastonmuutoksen hillintää ja siihen sopeutumista koskeville tehokkaille toimille. |

Komission teksti

Tarkistus

(57 a)

Vaikka Copernicuksen ilmastonmuutosta koskevat palvelut ovat edelleen esioperatiivisessa vaiheessa, ne edistyvät lupaavasti ja käyttäjien määrä kaksinkertaistui vuosien 2015 ja 2016 välillä. Kaikkien ilmastonmuutosta koskevien palvelujen on määrä olla täysin operatiivisia mahdollisimman pian, joten ne voivat tarjota jatkuvasti tarpeellista tietoa ilmastonmuutoksen hillintää ja siihen sopeutumista koskeville tehokkaille toimille.

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 59 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (59) | Jotta maanhavainnointitietojen ja -teknologian käyttöä voitaisiin edistää ja helpottaa sekä paikallisten viranomaisten, pienten ja keskisuurten yritysten että tutkijoiden parissa, erityisiä Copernicus-datan jakelua käsitteleviä verkkoja, mukaan lukien kansalliset ja alueelliset elimet, olisi tuettava toimilla, joilla edistetään sen käytön omaksumista käyttäjien keskuudessa. Tätä varten komission ja jäsenvaltioiden olisi pyrittävä luomaan tiiviimpiä yhteyksiä Copernicuksen sekä unionin ja kansallisten politiikkojen välille kaupallisten sovellusten ja palveluiden kysynnän lisäämiseksi ja tarjoamaan yrityksille, erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille sekä startup-yrityksille, mahdollisuus kehittää Copernicus-dataan ja -tietoon perustuvia sovelluksia tavoitteena kehittää Eurooppaan kilpailukykyinen maanhavainnointitietojen ekosysteemi. |

Komission teksti

Tarkistus

(59)

Jotta maanhavainnointitietojen ja -teknologian käyttöä voitaisiin edistää ja helpottaa sekä paikallisten viranomaisten, pienten ja keskisuurten yritysten että tutkijoiden parissa, erityisiä Copernicus-datan jakelua käsitteleviä verkkoja, mukaan lukien kansalliset ja alueelliset elimet, olisi tuettava toimilla, joilla edistetään sen käytön omaksumista käyttäjien keskuudessa. Tätä varten komission ja jäsenvaltioiden olisi pyrittävä luomaan tiiviimpiä yhteyksiä Copernicuksen sekä unionin ja kansallisten politiikkojen välille kaupallisten sovellusten ja palveluiden kysynnän lisäämiseksi ja tarjoamaan yrityksille, erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille sekä startup-yrityksille, mahdollisuus kehittää Copernicus-dataan ja -tietoon perustuvia sovelluksia tavoitteena kehittää Eurooppaan kilpailukykyinen maanhavainnointitietojen ekosysteemi.

| (59) | Jotta maanhavainnointitietojen ja -teknologian käyttöä voitaisiin edistää ja helpottaa sekä paikallisten
  ja alueellisten
  viranomaisten, pienten ja keskisuurten yritysten että tutkijoiden parissa, erityisiä Copernicus-datan jakelua käsitteleviä verkkoja, mukaan lukien kansalliset ja alueelliset elimet, olisi tuettava toimilla, joilla edistetään sen käytön omaksumista käyttäjien keskuudessa. Tätä varten komission ja jäsenvaltioiden olisi pyrittävä luomaan tiiviimpiä yhteyksiä Copernicuksen sekä unionin ja kansallisten politiikkojen välille kaupallisten sovellusten ja palveluiden kysynnän lisäämiseksi ja tarjoamaan yrityksille, erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille sekä startup-yrityksille, mahdollisuus kehittää Copernicus-dataan ja -tietoon perustuvia sovelluksia tavoitteena kehittää Eurooppaan kilpailukykyinen maanhavainnointitietojen ekosysteemi. |
| --- | --- |

(59)

Jotta maanhavainnointitietojen ja -teknologian käyttöä voitaisiin edistää ja helpottaa sekä paikallisten
  ja alueellisten
  viranomaisten, pienten ja keskisuurten yritysten että tutkijoiden parissa, erityisiä Copernicus-datan jakelua käsitteleviä verkkoja, mukaan lukien kansalliset ja alueelliset elimet, olisi tuettava toimilla, joilla edistetään sen käytön omaksumista käyttäjien keskuudessa. Tätä varten komission ja jäsenvaltioiden olisi pyrittävä luomaan tiiviimpiä yhteyksiä Copernicuksen sekä unionin ja kansallisten politiikkojen välille kaupallisten sovellusten ja palveluiden kysynnän lisäämiseksi ja tarjoamaan yrityksille, erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille sekä startup-yrityksille, mahdollisuus kehittää Copernicus-dataan ja -tietoon perustuvia sovelluksia tavoitteena kehittää Eurooppaan kilpailukykyinen maanhavainnointitietojen ekosysteemi.

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 59 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (59 a) | Koska satelliittikuvauksella on valtava potentiaali kestävässä ja tuloksellisessa resurssien hallinnassa, kun se tuottaa luotettavaa ja oikea-aikaista tietoa esimerkiksi satonäkymistä ja maaperän tilasta, tätä palvelua olisi tehostettava entisestään vastaamaan loppukäyttäjien tarpeita ja varmistamaan datan linkitys. |

Komission teksti

Tarkistus

(59 a)

Koska satelliittikuvauksella on valtava potentiaali kestävässä ja tuloksellisessa resurssien hallinnassa, kun se tuottaa luotettavaa ja oikea-aikaista tietoa esimerkiksi satonäkymistä ja maaperän tilasta, tätä palvelua olisi tehostettava entisestään vastaamaan loppukäyttäjien tarpeita ja varmistamaan datan linkitys.

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 62 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (62) | Euroopan parlamentin ja neuvoston esittämien pyyntöjen seurauksena unioni perusti tukikehyksen avaruusesineiden valvontaa ja seurantaa varten
  16 päivänä huhtikuuta 2014 avaruusesineiden valvonnan ja seurannan tukikehyksen perustamisesta
  annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 541/2014/EU (24). Avaruusromusta on tullut vakava uhka avaruustoimintojen turvallisuudelle ja kestävyydelle. Avaruusesineiden valvonta ja seuranta on tämän vuoksi ensiarvoisen tärkeää, jota voidaan suojata ohjelman komponenttien jatkuvuus ja niiden panos unionin toimintalinjoille. Avaruusesineiden valvonnalla ja seurannalla, jäljempänä ”SST”, pyritään torjumaan avaruusromun lisääntymistä ja näin osaltaan varmistamaan avaruuden, joka on globaali yhteisresurssi, kestävä ja taattu saatavuus ja käyttö. |

Komission teksti

Tarkistus

(62)

Euroopan parlamentin ja neuvoston esittämien pyyntöjen seurauksena unioni perusti tukikehyksen avaruusesineiden valvontaa ja seurantaa varten
  16 päivänä huhtikuuta 2014 avaruusesineiden valvonnan ja seurannan tukikehyksen perustamisesta
  annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 541/2014/EU (24). Avaruusromusta on tullut vakava uhka avaruustoimintojen turvallisuudelle ja kestävyydelle. Avaruusesineiden valvonta ja seuranta on tämän vuoksi ensiarvoisen tärkeää, jota voidaan suojata ohjelman komponenttien jatkuvuus ja niiden panos unionin toimintalinjoille. Avaruusesineiden valvonnalla ja seurannalla, jäljempänä ”SST”, pyritään torjumaan avaruusromun lisääntymistä ja näin osaltaan varmistamaan avaruuden, joka on globaali yhteisresurssi, kestävä ja taattu saatavuus ja käyttö.

| (62) | Euroopan parlamentin ja neuvoston esittämien pyyntöjen seurauksena unioni perusti tukikehyksen avaruusesineiden valvontaa ja seurantaa varten annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 541/2014/EU (24). Avaruusromusta on tullut vakava uhka avaruustoimintojen turvallisuudelle ja kestävyydelle. Avaruusesineiden valvonta ja seuranta on tämän vuoksi ensiarvoisen tärkeää, jota voidaan suojata ohjelman komponenttien jatkuvuus ja niiden panos unionin toimintalinjoille. Avaruusesineiden valvonnalla ja seurannalla, jäljempänä ”SST”, pyritään torjumaan avaruusromun lisääntymistä ja näin osaltaan varmistamaan avaruuden, joka on globaali yhteisresurssi, kestävä ja taattu saatavuus ja käyttö.
  SST:n on tarkoitus myös helpottaa maan kiertoradan puhdistusta koskevien unionin hankkeiden valmistelua. |
| --- | --- |

(62)

Euroopan parlamentin ja neuvoston esittämien pyyntöjen seurauksena unioni perusti tukikehyksen avaruusesineiden valvontaa ja seurantaa varten annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 541/2014/EU (24). Avaruusromusta on tullut vakava uhka avaruustoimintojen turvallisuudelle ja kestävyydelle. Avaruusesineiden valvonta ja seuranta on tämän vuoksi ensiarvoisen tärkeää, jota voidaan suojata ohjelman komponenttien jatkuvuus ja niiden panos unionin toimintalinjoille. Avaruusesineiden valvonnalla ja seurannalla, jäljempänä ”SST”, pyritään torjumaan avaruusromun lisääntymistä ja näin osaltaan varmistamaan avaruuden, joka on globaali yhteisresurssi, kestävä ja taattu saatavuus ja käyttö.
  SST:n on tarkoitus myös helpottaa maan kiertoradan puhdistusta koskevien unionin hankkeiden valmistelua.

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 63 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (63) | Avaruusesineiden valvonnan ja seurannan komponentissa pitäisi edelleen kehittää SST-valmiuksien suorituskykyä ja autonomiaa. Tätä varten sen tuloksena pitäisi laatia autonominen eurooppalainen avaruusesineluettelo SST-ilmaisimien verkoston datan pohjalta. SST-komponentilla pitäisi myös edelleen tukea SST-palveluiden toimintaa ja toimittamista. Koska SST on käyttäjälähtöinen järjestelmä, olisi luotava asianmukaiset mekanismit, joilla kerätään käyttäjien vaatimuksia, myös turvallisuuteen liittyviä. |

Komission teksti

Tarkistus

(63)

Avaruusesineiden valvonnan ja seurannan komponentissa pitäisi edelleen kehittää SST-valmiuksien suorituskykyä ja autonomiaa. Tätä varten sen tuloksena pitäisi laatia autonominen eurooppalainen avaruusesineluettelo SST-ilmaisimien verkoston datan pohjalta. SST-komponentilla pitäisi myös edelleen tukea SST-palveluiden toimintaa ja toimittamista. Koska SST on käyttäjälähtöinen järjestelmä, olisi luotava asianmukaiset mekanismit, joilla kerätään käyttäjien vaatimuksia, myös turvallisuuteen liittyviä.

| (63) | Avaruusesineiden valvonnan ja seurannan komponentissa pitäisi edelleen kehittää SST-valmiuksien suorituskykyä ja autonomiaa. Tätä varten sen tuloksena pitäisi laatia autonominen eurooppalainen avaruusesineluettelo SST-ilmaisimien verkoston datan pohjalta.
  Luettelossa voitaisiin seurata muiden avaruuskelpoisten kansakuntien esimerkkiä ja asettaa osa sen datasta saataville muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin sekä tutkimustarkoituksiin.
  SST-komponentilla pitäisi myös edelleen tukea SST-palveluiden toimintaa ja toimittamista. Koska SST on käyttäjälähtöinen järjestelmä, olisi luotava asianmukaiset mekanismit, joilla kerätään käyttäjien vaatimuksia, myös turvallisuuteen
  ja asiaankuuluvien tietojen siirtoon julkisista laitoksista ja julkisiin laitoksiin
  liittyviä
  , jotta voitaisiin parantaa järjestelmän tehokkuutta
  . |
| --- | --- |

(63)

Avaruusesineiden valvonnan ja seurannan komponentissa pitäisi edelleen kehittää SST-valmiuksien suorituskykyä ja autonomiaa. Tätä varten sen tuloksena pitäisi laatia autonominen eurooppalainen avaruusesineluettelo SST-ilmaisimien verkoston datan pohjalta.
  Luettelossa voitaisiin seurata muiden avaruuskelpoisten kansakuntien esimerkkiä ja asettaa osa sen datasta saataville muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin sekä tutkimustarkoituksiin.
  SST-komponentilla pitäisi myös edelleen tukea SST-palveluiden toimintaa ja toimittamista. Koska SST on käyttäjälähtöinen järjestelmä, olisi luotava asianmukaiset mekanismit, joilla kerätään käyttäjien vaatimuksia, myös turvallisuuteen
  ja asiaankuuluvien tietojen siirtoon julkisista laitoksista ja julkisiin laitoksiin
  liittyviä
  , jotta voitaisiin parantaa järjestelmän tehokkuutta
  .

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 67 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (67) | Asiantuntijaryhmien toiminnalla pitäisi välttää tällaista tarpeetonta päällekkäisyyttä. Avaruusesineiden valvonnan ja seurannan pitäisi lisäksi täydentää nykyisiä riskinvähentämistoimenpiteitä, kuten ulkoavaruuden rauhanomaista käyttöä käsittelevän komitean (COPUOS) antamia avaruusromun vähentämistä koskevia suuntaviivoja, tai muita aloitteita, jotta varmistetaan ulkoavaruustoimintojen turvallisuus ja kestävyys. Jotta voidaan pienentää törmäysriskiä, avaruusesineiden valvonnassa ja seurannassa pyrittäisiin myös saavuttamaan synergiaa sellaisten aloitteiden kanssa, joissa
  aktiivisin toimenpitein poistetaan ja passivoidaan avaruusromua
  . Avaruusesineiden valvonnalla ja seurannalla olisi osaltaan varmistettava ulkoavaruuden rauhanomainen käyttö ja tutkimus. Avaruusalan toiminnan lisääntymisellä voi olla vaikutusta kansainvälisiin aloitteisiin avaruusliikenteen hallinnan alalla. Unionin olisi seurattava näitä muutoksia, ja se voi ottaa ne huomioon nyt käsillä olevan monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(67)

Asiantuntijaryhmien toiminnalla pitäisi välttää tällaista tarpeetonta päällekkäisyyttä. Avaruusesineiden valvonnan ja seurannan pitäisi lisäksi täydentää nykyisiä riskinvähentämistoimenpiteitä, kuten ulkoavaruuden rauhanomaista käyttöä käsittelevän komitean (COPUOS) antamia avaruusromun vähentämistä koskevia suuntaviivoja, tai muita aloitteita, jotta varmistetaan ulkoavaruustoimintojen turvallisuus ja kestävyys. Jotta voidaan pienentää törmäysriskiä, avaruusesineiden valvonnassa ja seurannassa pyrittäisiin myös saavuttamaan synergiaa sellaisten aloitteiden kanssa, joissa
  aktiivisin toimenpitein poistetaan ja passivoidaan avaruusromua
  . Avaruusesineiden valvonnalla ja seurannalla olisi osaltaan varmistettava ulkoavaruuden rauhanomainen käyttö ja tutkimus. Avaruusalan toiminnan lisääntymisellä voi olla vaikutusta kansainvälisiin aloitteisiin avaruusliikenteen hallinnan alalla. Unionin olisi seurattava näitä muutoksia, ja se voi ottaa ne huomioon nyt käsillä olevan monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä.

| (67) | Asiantuntijaryhmien toiminnalla pitäisi välttää tällaista tarpeetonta päällekkäisyyttä. Avaruusesineiden valvonnan ja seurannan pitäisi lisäksi täydentää nykyisiä riskinvähentämistoimenpiteitä, kuten ulkoavaruuden rauhanomaista käyttöä käsittelevän komitean (COPUOS) antamia avaruusromun vähentämistä koskevia suuntaviivoja, tai muita aloitteita, jotta varmistetaan ulkoavaruustoimintojen turvallisuus ja kestävyys. Jotta voidaan pienentää törmäysriskiä, avaruusesineiden valvonnassa ja seurannassa pyrittäisiin myös saavuttamaan synergiaa sellaisten aloitteiden kanssa, joissa
  pyritään edistämään avaruusromun aktiiviseen poistamiseen suunniteltujen teknologiajärjestelmien kehittämistä ja käyttöönottoa
  . Avaruusesineiden valvonnalla ja seurannalla olisi osaltaan varmistettava ulkoavaruuden rauhanomainen käyttö ja tutkimus. Avaruusalan toiminnan lisääntymisellä voi olla vaikutusta kansainvälisiin aloitteisiin avaruusliikenteen hallinnan alalla. Unionin olisi seurattava näitä muutoksia, ja se voi ottaa ne huomioon nyt käsillä olevan monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

(67)

Asiantuntijaryhmien toiminnalla pitäisi välttää tällaista tarpeetonta päällekkäisyyttä. Avaruusesineiden valvonnan ja seurannan pitäisi lisäksi täydentää nykyisiä riskinvähentämistoimenpiteitä, kuten ulkoavaruuden rauhanomaista käyttöä käsittelevän komitean (COPUOS) antamia avaruusromun vähentämistä koskevia suuntaviivoja, tai muita aloitteita, jotta varmistetaan ulkoavaruustoimintojen turvallisuus ja kestävyys. Jotta voidaan pienentää törmäysriskiä, avaruusesineiden valvonnassa ja seurannassa pyrittäisiin myös saavuttamaan synergiaa sellaisten aloitteiden kanssa, joissa
  pyritään edistämään avaruusromun aktiiviseen poistamiseen suunniteltujen teknologiajärjestelmien kehittämistä ja käyttöönottoa
  . Avaruusesineiden valvonnalla ja seurannalla olisi osaltaan varmistettava ulkoavaruuden rauhanomainen käyttö ja tutkimus. Avaruusalan toiminnan lisääntymisellä voi olla vaikutusta kansainvälisiin aloitteisiin avaruusliikenteen hallinnan alalla. Unionin olisi seurattava näitä muutoksia, ja se voi ottaa ne huomioon nyt käsillä olevan monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä.

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 70 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (70) | Äärimmäiset ja merkittävät avaruussäätapahtumat voivat uhata kansalaisten turvallisuutta ja häiritä avaruudessa sijaitsevan ja maahan sijoitetun infrastruktuurin toimintoja. Osana ohjelmaa olisi sen vuoksi vahvistettava avaruussäätä koskeva toiminto, jolla pyritään arvioimaan avaruussään riskejä ja niitä vastaavia käyttäjien tarpeita, lisäämään tietoisuutta avaruussään riskeistä, varmistamaan käyttäjälähtöisten avaruussääpalveluiden toimittaminen ja parantamaan jäsenvaltioiden valmiuksia tuottaa avaruussääpalvelua. Komission olisi asetettava tärkeysjärjestykseen alat, joilla avaruussääpalveluita on tarkoitus tarjota, ottaen huomioon käyttäjien tarpeet, riskit ja teknologinen valmius. Pitkällä aikavälillä voidaan vastata muiden alojen tarpeisiin. Palveluiden toimittaminen unionin tasolla käyttäjien tarpeiden mukaisesti edellyttää kohdennettuja, koordinoituja ja jatkuvia tutkimus- ja kehittämistoimia avaruussääpalveluiden kehityksen tueksi. Avaruussääpalveluiden toimittamisen olisi perustuttava olemassa oleviin kansallisiin ja unionin valmiuksiin, ja siinä olisi mahdollistettava jäsenvaltioiden laaja osallistuminen ja yksityisen sektorin mukaantulo. |

Komission teksti

Tarkistus

(70)

Äärimmäiset ja merkittävät avaruussäätapahtumat voivat uhata kansalaisten turvallisuutta ja häiritä avaruudessa sijaitsevan ja maahan sijoitetun infrastruktuurin toimintoja. Osana ohjelmaa olisi sen vuoksi vahvistettava avaruussäätä koskeva toiminto, jolla pyritään arvioimaan avaruussään riskejä ja niitä vastaavia käyttäjien tarpeita, lisäämään tietoisuutta avaruussään riskeistä, varmistamaan käyttäjälähtöisten avaruussääpalveluiden toimittaminen ja parantamaan jäsenvaltioiden valmiuksia tuottaa avaruussääpalvelua. Komission olisi asetettava tärkeysjärjestykseen alat, joilla avaruussääpalveluita on tarkoitus tarjota, ottaen huomioon käyttäjien tarpeet, riskit ja teknologinen valmius. Pitkällä aikavälillä voidaan vastata muiden alojen tarpeisiin. Palveluiden toimittaminen unionin tasolla käyttäjien tarpeiden mukaisesti edellyttää kohdennettuja, koordinoituja ja jatkuvia tutkimus- ja kehittämistoimia avaruussääpalveluiden kehityksen tueksi. Avaruussääpalveluiden toimittamisen olisi perustuttava olemassa oleviin kansallisiin ja unionin valmiuksiin, ja siinä olisi mahdollistettava jäsenvaltioiden laaja osallistuminen ja yksityisen sektorin mukaantulo.

| (70) | Äärimmäiset ja merkittävät avaruussäätapahtumat voivat uhata kansalaisten turvallisuutta ja häiritä avaruudessa sijaitsevan ja maahan sijoitetun infrastruktuurin toimintoja. Osana ohjelmaa olisi sen vuoksi vahvistettava avaruussäätä koskeva toiminto, jolla pyritään arvioimaan avaruussään riskejä ja niitä vastaavia käyttäjien tarpeita, lisäämään tietoisuutta avaruussään riskeistä, varmistamaan käyttäjälähtöisten avaruussääpalveluiden toimittaminen ja parantamaan jäsenvaltioiden valmiuksia tuottaa avaruussääpalvelua. Komission olisi asetettava tärkeysjärjestykseen alat, joilla avaruussääpalveluita on tarkoitus tarjota, ottaen huomioon käyttäjien tarpeet, riskit ja teknologinen valmius. Pitkällä aikavälillä voidaan vastata muiden alojen tarpeisiin. Palveluiden toimittaminen unionin tasolla käyttäjien tarpeiden mukaisesti edellyttää kohdennettuja, koordinoituja ja jatkuvia tutkimus- ja kehittämistoimia avaruussääpalveluiden kehityksen tueksi. Avaruussääpalveluiden toimittamisen olisi perustuttava olemassa oleviin kansallisiin ja unionin valmiuksiin, ja siinä olisi mahdollistettava jäsenvaltioiden
  ja kansainvälisten järjestöjen
  laaja osallistuminen ja yksityisen sektorin mukaantulo. |
| --- | --- |

(70)

Äärimmäiset ja merkittävät avaruussäätapahtumat voivat uhata kansalaisten turvallisuutta ja häiritä avaruudessa sijaitsevan ja maahan sijoitetun infrastruktuurin toimintoja. Osana ohjelmaa olisi sen vuoksi vahvistettava avaruussäätä koskeva toiminto, jolla pyritään arvioimaan avaruussään riskejä ja niitä vastaavia käyttäjien tarpeita, lisäämään tietoisuutta avaruussään riskeistä, varmistamaan käyttäjälähtöisten avaruussääpalveluiden toimittaminen ja parantamaan jäsenvaltioiden valmiuksia tuottaa avaruussääpalvelua. Komission olisi asetettava tärkeysjärjestykseen alat, joilla avaruussääpalveluita on tarkoitus tarjota, ottaen huomioon käyttäjien tarpeet, riskit ja teknologinen valmius. Pitkällä aikavälillä voidaan vastata muiden alojen tarpeisiin. Palveluiden toimittaminen unionin tasolla käyttäjien tarpeiden mukaisesti edellyttää kohdennettuja, koordinoituja ja jatkuvia tutkimus- ja kehittämistoimia avaruussääpalveluiden kehityksen tueksi. Avaruussääpalveluiden toimittamisen olisi perustuttava olemassa oleviin kansallisiin ja unionin valmiuksiin, ja siinä olisi mahdollistettava jäsenvaltioiden
  ja kansainvälisten järjestöjen
  laaja osallistuminen ja yksityisen sektorin mukaantulo.

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 73 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (73) | GOVSATCOM on käyttäjälähtöinen ohjelma, johon kuuluu vahva turvallisuusulottuvuus. Käyttötilanteita voidaan tarkastella kolmessa pääryhmässä: kriisinhallinta,
  mihin voivat sisältyä yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan siviili- tai sotilastoimet ja -operaatiot,
  luonnonkatastrofit ja ihmisen aiheuttamat katastrofit, humanitaariset kriisit ja merellä sattuvat hätätilanteet; valvonta, mihin voivat sisältyä rajavalvonta, ennen rajaa tapahtuva valvonta, merirajojen valvonta, merivalvonta, laittoman kaupan valvonta; ja keskeinen infrastruktuuri, mihin voivat sisältyä diplomaattiset verkostot, poliisiviestintä, kriittinen infrastruktuuri (kuten energia, liikenne, vesiesteet) ja avaruusinfrastruktuuri. |

Komission teksti

Tarkistus

(73)

GOVSATCOM on käyttäjälähtöinen ohjelma, johon kuuluu vahva turvallisuusulottuvuus. Käyttötilanteita voidaan tarkastella kolmessa pääryhmässä: kriisinhallinta,
  mihin voivat sisältyä yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan siviili- tai sotilastoimet ja -operaatiot,
  luonnonkatastrofit ja ihmisen aiheuttamat katastrofit, humanitaariset kriisit ja merellä sattuvat hätätilanteet; valvonta, mihin voivat sisältyä rajavalvonta, ennen rajaa tapahtuva valvonta, merirajojen valvonta, merivalvonta, laittoman kaupan valvonta; ja keskeinen infrastruktuuri, mihin voivat sisältyä diplomaattiset verkostot, poliisiviestintä, kriittinen infrastruktuuri (kuten energia, liikenne, vesiesteet) ja avaruusinfrastruktuuri.

| (73) | GOVSATCOM on käyttäjälähtöinen ohjelma, johon kuuluu vahva turvallisuusulottuvuus. Käyttötilanteita voidaan tarkastella kolmessa pääryhmässä: kriisinhallinta, luonnonkatastrofit ja ihmisen aiheuttamat katastrofit, humanitaariset kriisit ja merellä sattuvat hätätilanteet; valvonta, mihin voivat sisältyä rajavalvonta, ennen rajaa tapahtuva valvonta, merirajojen valvonta, merivalvonta, laittoman kaupan valvonta; ja keskeinen infrastruktuuri, mihin voivat sisältyä diplomaattiset verkostot, poliisiviestintä,
  digitaali-infrastruktuuri (esim. datakeskukset, palvelimet),
  kriittinen infrastruktuuri (kuten energia, liikenne, vesiesteet
  , kuten padot
  ) ja avaruusinfrastruktuuri. |
| --- | --- |

(73)

GOVSATCOM on käyttäjälähtöinen ohjelma, johon kuuluu vahva turvallisuusulottuvuus. Käyttötilanteita voidaan tarkastella kolmessa pääryhmässä: kriisinhallinta, luonnonkatastrofit ja ihmisen aiheuttamat katastrofit, humanitaariset kriisit ja merellä sattuvat hätätilanteet; valvonta, mihin voivat sisältyä rajavalvonta, ennen rajaa tapahtuva valvonta, merirajojen valvonta, merivalvonta, laittoman kaupan valvonta; ja keskeinen infrastruktuuri, mihin voivat sisältyä diplomaattiset verkostot, poliisiviestintä,
  digitaali-infrastruktuuri (esim. datakeskukset, palvelimet),
  kriittinen infrastruktuuri (kuten energia, liikenne, vesiesteet
  , kuten padot
  ) ja avaruusinfrastruktuuri.

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 78 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (78) | Satelliittiviestinnän käyttäjille kaikkein tärkein operationaalinen rajapinta ovat käyttäjälaitteet. EU:n GOVSATCOMia
  koskeva toimintatapa mahdollistaa sen
  , että
  useimmat
  käyttäjät voivat edelleen käyttää olemassa olevia käyttäjälaitteitaan GOVSATCOM-palveluihin
  , kun laitteissa käytetään unionin teknologioita
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(78)

Satelliittiviestinnän käyttäjille kaikkein tärkein operationaalinen rajapinta ovat käyttäjälaitteet. EU:n GOVSATCOMia
  koskeva toimintatapa mahdollistaa sen
  , että
  useimmat
  käyttäjät voivat edelleen käyttää olemassa olevia käyttäjälaitteitaan GOVSATCOM-palveluihin
  , kun laitteissa käytetään unionin teknologioita
  .

| (78) | Satelliittiviestinnän käyttäjille kaikkein tärkein operationaalinen rajapinta ovat käyttäjälaitteet. EU:n GOVSATCOMia
  koskevan toimintatavan olisi mahdollistettava se
  , että käyttäjät voivat edelleen käyttää olemassa olevia käyttäjälaitteitaan GOVSATCOM-palveluihin. |
| --- | --- |

(78)

Satelliittiviestinnän käyttäjille kaikkein tärkein operationaalinen rajapinta ovat käyttäjälaitteet. EU:n GOVSATCOMia
  koskevan toimintatavan olisi mahdollistettava se
  , että käyttäjät voivat edelleen käyttää olemassa olevia käyttäjälaitteitaan GOVSATCOM-palveluihin.

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 86 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (86) | Ohjelmaan osoitettu infrastruktuuri voi edellyttää lisätutkimusta ja -innovointia, jota voidaan tukea Euroopan horisontti -ohjelmasta, kun pyritään johdonmukaisuuteen Euroopan avaruusjärjestön tällä alalla toteuttamiin toimiin nähden. Synergialla Euroopan horisontti -ohjelman kanssa olisi varmistettava, että avaruusalan tutkimus- ja innovointitarpeet tunnistetaan ja otetaan osaksi tutkimuksen ja innovoinnin strategista suunnitteluprosessia. Ohjelman vapaasti saataville tarjoamaa avaruusdataa ja -palveluita käytetään tutkimukseen ja innovointiin, Euroopan horisontti -ohjelma mukaan luettuna, kehitettäessä läpimurtoratkaisuja
  erityisesti kestävän ravinnon ja luonnonvarojen, ilmastonmuutoksen seurannan, älykkäiden kaupunkien, automatisoitujen ajoneuvojen, turvallisuuden ja katastrofien hallinnan alalla
  . Euroopan horisontti -ohjelman mukaisessa strategisessa suunnitteluprosessissa yksilöidään tutkimus- ja innovointitoimet, joissa pitäisi hyödyntää unionin omistamaa infrastruktuuria, kuten Galileo, EGNOS ja Copernicus. Tutkimusinfrastruktuuri, erityisesti in situ -seurantaverkostot, muodostaa olannaiseen osan siitä in situ -seurantainfrastruktuurista, joka mahdollistaa Copernicus-palvelut. |

Komission teksti

Tarkistus

(86)

Ohjelmaan osoitettu infrastruktuuri voi edellyttää lisätutkimusta ja -innovointia, jota voidaan tukea Euroopan horisontti -ohjelmasta, kun pyritään johdonmukaisuuteen Euroopan avaruusjärjestön tällä alalla toteuttamiin toimiin nähden. Synergialla Euroopan horisontti -ohjelman kanssa olisi varmistettava, että avaruusalan tutkimus- ja innovointitarpeet tunnistetaan ja otetaan osaksi tutkimuksen ja innovoinnin strategista suunnitteluprosessia. Ohjelman vapaasti saataville tarjoamaa avaruusdataa ja -palveluita käytetään tutkimukseen ja innovointiin, Euroopan horisontti -ohjelma mukaan luettuna, kehitettäessä läpimurtoratkaisuja
  erityisesti kestävän ravinnon ja luonnonvarojen, ilmastonmuutoksen seurannan, älykkäiden kaupunkien, automatisoitujen ajoneuvojen, turvallisuuden ja katastrofien hallinnan alalla
  . Euroopan horisontti -ohjelman mukaisessa strategisessa suunnitteluprosessissa yksilöidään tutkimus- ja innovointitoimet, joissa pitäisi hyödyntää unionin omistamaa infrastruktuuria, kuten Galileo, EGNOS ja Copernicus. Tutkimusinfrastruktuuri, erityisesti in situ -seurantaverkostot, muodostaa olannaiseen osan siitä in situ -seurantainfrastruktuurista, joka mahdollistaa Copernicus-palvelut.

| (86) | Ohjelmaan osoitettu infrastruktuuri voi edellyttää lisätutkimusta ja -innovointia, jota voidaan tukea Euroopan horisontti -ohjelmasta, kun pyritään johdonmukaisuuteen Euroopan avaruusjärjestön tällä alalla toteuttamiin toimiin nähden. Synergialla Euroopan horisontti -ohjelman kanssa olisi varmistettava, että avaruusalan tutkimus- ja innovointitarpeet tunnistetaan ja otetaan osaksi tutkimuksen ja innovoinnin strategista suunnitteluprosessia.
  On tärkeää varmistaa Euroopan horisontti -ohjelmassa ja ohjelman komponenttien operaatioissa kehitettyjen ratkaisujen välinen jatkuvuus.
  Ohjelman vapaasti saataville tarjoamaa avaruusdataa ja -palveluita käytetään tutkimukseen ja innovointiin, Euroopan horisontti -ohjelma mukaan luettuna, kehitettäessä läpimurtoratkaisuja
  tärkeimmissä unionin politiikoissa
  . Euroopan horisontti -ohjelman mukaisessa strategisessa suunnitteluprosessissa yksilöidään tutkimus- ja innovointitoimet, joissa pitäisi hyödyntää unionin omistamaa infrastruktuuria, kuten Galileo, EGNOS ja Copernicus. Tutkimusinfrastruktuurit, erityisesti in situ -tarkkailuverkostot, muodostavat olennaiseen osan in situ -tarkkailuinfrastruktuurista, joka mahdollistaa Copernicus-palvelut. |
| --- | --- |

(86)

Ohjelmaan osoitettu infrastruktuuri voi edellyttää lisätutkimusta ja -innovointia, jota voidaan tukea Euroopan horisontti -ohjelmasta, kun pyritään johdonmukaisuuteen Euroopan avaruusjärjestön tällä alalla toteuttamiin toimiin nähden. Synergialla Euroopan horisontti -ohjelman kanssa olisi varmistettava, että avaruusalan tutkimus- ja innovointitarpeet tunnistetaan ja otetaan osaksi tutkimuksen ja innovoinnin strategista suunnitteluprosessia.
  On tärkeää varmistaa Euroopan horisontti -ohjelmassa ja ohjelman komponenttien operaatioissa kehitettyjen ratkaisujen välinen jatkuvuus.
  Ohjelman vapaasti saataville tarjoamaa avaruusdataa ja -palveluita käytetään tutkimukseen ja innovointiin, Euroopan horisontti -ohjelma mukaan luettuna, kehitettäessä läpimurtoratkaisuja
  tärkeimmissä unionin politiikoissa
  . Euroopan horisontti -ohjelman mukaisessa strategisessa suunnitteluprosessissa yksilöidään tutkimus- ja innovointitoimet, joissa pitäisi hyödyntää unionin omistamaa infrastruktuuria, kuten Galileo, EGNOS ja Copernicus. Tutkimusinfrastruktuurit, erityisesti in situ -tarkkailuverkostot, muodostavat olennaiseen osan in situ -tarkkailuinfrastruktuurista, joka mahdollistaa Copernicus-palvelut.

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 87 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (87) | Asetuksella (EU) N:o 912/2010 perustettiin unionin virasto, Euroopan GNSS-virasto, hallinnoimaan tiettyjä Galileo- ja EGNOS-satelliittinavigointiohjelmien kysymyksiä. Nyt käsillä olevassa asetuksessa säädetään erityisesti siitä, että Euroopan GNSS-virastolle annetaan uusia tehtäviä, jotka eivät koske ainoastaan Galileo ja EGNOSia mutta myös muita ohjelman komponentteja, erityisesti turvallisuusjärjestelyiden hyväksyntää. Euroopan GNSS-viraston nimeä, tehtäviä ja organisatorisia näkökohtia on tämän vuoksi muutettava vastaavasti. |

Komission teksti

Tarkistus

(87)

Asetuksella (EU) N:o 912/2010 perustettiin unionin virasto, Euroopan GNSS-virasto, hallinnoimaan tiettyjä Galileo- ja EGNOS-satelliittinavigointiohjelmien kysymyksiä. Nyt käsillä olevassa asetuksessa säädetään erityisesti siitä, että Euroopan GNSS-virastolle annetaan uusia tehtäviä, jotka eivät koske ainoastaan Galileo ja EGNOSia mutta myös muita ohjelman komponentteja, erityisesti turvallisuusjärjestelyiden hyväksyntää. Euroopan GNSS-viraston nimeä, tehtäviä ja organisatorisia näkökohtia on tämän vuoksi muutettava vastaavasti.

| (87) | Asetuksella (EU) N:o 912/2010 perustettiin unionin virasto, Euroopan GNSS-virasto, hallinnoimaan tiettyjä Galileo- ja EGNOS-satelliittinavigointiohjelmien kysymyksiä. Nyt käsillä olevassa asetuksessa säädetään erityisesti siitä, että Euroopan GNSS-virastolle annetaan uusia tehtäviä, jotka eivät koske ainoastaan Galileo ja EGNOSia mutta myös muita ohjelman komponentteja, erityisesti turvallisuusjärjestelyiden hyväksyntää
  ja kyberturvallisuutta
  . Euroopan GNSS-viraston nimeä, tehtäviä ja organisatorisia näkökohtia on tämän vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(87)

Asetuksella (EU) N:o 912/2010 perustettiin unionin virasto, Euroopan GNSS-virasto, hallinnoimaan tiettyjä Galileo- ja EGNOS-satelliittinavigointiohjelmien kysymyksiä. Nyt käsillä olevassa asetuksessa säädetään erityisesti siitä, että Euroopan GNSS-virastolle annetaan uusia tehtäviä, jotka eivät koske ainoastaan Galileo ja EGNOSia mutta myös muita ohjelman komponentteja, erityisesti turvallisuusjärjestelyiden hyväksyntää
  ja kyberturvallisuutta
  . Euroopan GNSS-viraston nimeä, tehtäviä ja organisatorisia näkökohtia on tämän vuoksi muutettava vastaavasti.

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 88 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (88) | Kun otetaan huomioon sen laajentunut toimiala, joka ei enää rajoitu Galileoon ja EGNOSiin, Euroopan GNSS-viraston nimi olisi muutettava. Euroopan GNSS-virastossa olisi kuitenkin taattava toiminnan jatkuvuus, mukaan lukien oikeuksia ja velvoitteita, henkilöstöä ja tehtyjen päätösten voimassaoloa koskeva jatkuvuus. |

Komission teksti

Tarkistus

(88)

Kun otetaan huomioon sen laajentunut toimiala, joka ei enää rajoitu Galileoon ja EGNOSiin, Euroopan GNSS-viraston nimi olisi muutettava. Euroopan GNSS-virastossa olisi kuitenkin taattava toiminnan jatkuvuus, mukaan lukien oikeuksia ja velvoitteita, henkilöstöä ja tehtyjen päätösten voimassaoloa koskeva jatkuvuus.

| (88) | Kun otetaan huomioon sen laajentunut toimiala, joka ei enää rajoitu Galileoon ja EGNOSiin, Euroopan GNSS-viraston nimi olisi muutettava.
  Kun komissio antaa virastolle tehtäviä, sen olisi varmistettava tehtävien hallinnoinnin ja toteutuksen asianmukainen rahoitus sekä riittävät henkilö- ja taloudelliset resurssit.
  Euroopan GNSS-virastossa olisi kuitenkin taattava toiminnan jatkuvuus, mukaan lukien oikeuksia ja velvoitteita, henkilöstöä ja tehtyjen päätösten voimassaoloa koskeva jatkuvuus. |
| --- | --- |

(88)

Kun otetaan huomioon sen laajentunut toimiala, joka ei enää rajoitu Galileoon ja EGNOSiin, Euroopan GNSS-viraston nimi olisi muutettava.
  Kun komissio antaa virastolle tehtäviä, sen olisi varmistettava tehtävien hallinnoinnin ja toteutuksen asianmukainen rahoitus sekä riittävät henkilö- ja taloudelliset resurssit.
  Euroopan GNSS-virastossa olisi kuitenkin taattava toiminnan jatkuvuus, mukaan lukien oikeuksia ja velvoitteita, henkilöstöä ja tehtyjen päätösten voimassaoloa koskeva jatkuvuus.

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2) | ”avaruussäätapahtumalla” tarkoitetaan luonnollisesti ilmeneviä auringon ja maan välisen avaruusympäristön vaihteluita, mukaan lukien auringon roihupurkaukset, auringon energiapartikkelit, aurinkotuuli ja koronan massapurkaukset, jotka voivat johtaa aurinkomyrskyihin (geomagneettiset myrskyt, aurinkosäteilymyrskyt ja ionosfäärin häiriöt), jotka voivat vaikuttaa maahan; |

Komission teksti

Tarkistus

2)

”avaruussäätapahtumalla” tarkoitetaan luonnollisesti ilmeneviä auringon ja maan välisen avaruusympäristön vaihteluita, mukaan lukien auringon roihupurkaukset, auringon energiapartikkelit, aurinkotuuli ja koronan massapurkaukset, jotka voivat johtaa aurinkomyrskyihin (geomagneettiset myrskyt, aurinkosäteilymyrskyt ja ionosfäärin häiriöt), jotka voivat vaikuttaa maahan;

| 2) | ”avaruussäätapahtumalla” tarkoitetaan luonnollisesti ilmeneviä auringon ja maan välisen avaruusympäristön vaihteluita, mukaan lukien auringon roihupurkaukset, auringon energiapartikkelit, aurinkotuuli ja koronan massapurkaukset, jotka voivat johtaa aurinkomyrskyihin (geomagneettiset myrskyt, aurinkosäteilymyrskyt ja ionosfäärin häiriöt), jotka voivat vaikuttaa maahan
  tai avaruudessa sijaitsevaan infrastruktuuriin
  ; |
| --- | --- |

2)

”avaruussäätapahtumalla” tarkoitetaan luonnollisesti ilmeneviä auringon ja maan välisen avaruusympäristön vaihteluita, mukaan lukien auringon roihupurkaukset, auringon energiapartikkelit, aurinkotuuli ja koronan massapurkaukset, jotka voivat johtaa aurinkomyrskyihin (geomagneettiset myrskyt, aurinkosäteilymyrskyt ja ionosfäärin häiriöt), jotka voivat vaikuttaa maahan
  tai avaruudessa sijaitsevaan infrastruktuuriin
  ;

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 5 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5) | ”avaruustilannetietoisuudella”, jäljempänä ”SSA”, tarkoitetaan
  kokonaisvaltaista toimintatapaa
  avaruuden tärkeimpien vaarojen osalta, mikä kattaa satelliittien ja avaruusromun törmäykset, avaruussääilmiöt ja maapallon lähelle tulevat kohteet; |

Komission teksti

Tarkistus

5)

”avaruustilannetietoisuudella”, jäljempänä ”SSA”, tarkoitetaan
  kokonaisvaltaista toimintatapaa
  avaruuden tärkeimpien vaarojen osalta, mikä kattaa satelliittien ja avaruusromun törmäykset, avaruussääilmiöt ja maapallon lähelle tulevat kohteet;

| 5) | ”avaruustilannetietoisuudella”, jäljempänä ”SSA”, tarkoitetaan
  perusteellista tietämystä ja ymmärrystä
  avaruuden tärkeimpien vaarojen osalta, mikä kattaa satelliittien ja avaruusromun törmäykset, avaruussääilmiöt ja maapallon lähelle tulevat kohteet; |
| --- | --- |

5)

”avaruustilannetietoisuudella”, jäljempänä ”SSA”, tarkoitetaan
  perusteellista tietämystä ja ymmärrystä
  avaruuden tärkeimpien vaarojen osalta, mikä kattaa satelliittien ja avaruusromun törmäykset, avaruussääilmiöt ja maapallon lähelle tulevat kohteet;

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6) | ”rahoitusta yhdistävällä toimella”
  tarkoitetaan
  EU:n talousarviosta tuettavia toimia, muun muassa varainhoitoasetuksen 2 artiklan 6 alakohdassa tarkoitettuja rahoitusta yhdistäviä välineitä, joiden tarkoituksena on yhdistää
  sekä
  EU:n talousarviosta rahoitettavia tukimuotoja, joita ei makseta takaisin
  , ja/tai rahoitusvälineitä että
  kehitysrahoituslaitosten tai muiden julkisten rahoituslaitosten sekä kaupallisten rahoituslaitosten ja sijoittajien rahoittamia, takaisin maksettavia tukimuotoja; |

Komission teksti

Tarkistus

6)

”rahoitusta yhdistävällä toimella”
  tarkoitetaan
  EU:n talousarviosta tuettavia toimia, muun muassa varainhoitoasetuksen 2 artiklan 6 alakohdassa tarkoitettuja rahoitusta yhdistäviä välineitä, joiden tarkoituksena on yhdistää
  sekä
  EU:n talousarviosta rahoitettavia tukimuotoja, joita ei makseta takaisin
  , ja/tai rahoitusvälineitä että
  kehitysrahoituslaitosten tai muiden julkisten rahoituslaitosten sekä kaupallisten rahoituslaitosten ja sijoittajien rahoittamia, takaisin maksettavia tukimuotoja;

| 6) | ”rahoitusta yhdistävällä toimella” EU:n talousarviosta tuettavia toimia, muun muassa varainhoitoasetuksen 2 artiklan 6 alakohdassa tarkoitettuja rahoitusta yhdistäviä välineitä, joiden tarkoituksena on yhdistää EU:n talousarviosta rahoitettavia tukimuotoja
  ja/tai rahoitusvälineitä ja/tai talousarviotakuita
  , joita ei makseta takaisin
  ja
  kehitysrahoituslaitosten tai muiden julkisten rahoituslaitosten sekä kaupallisten rahoituslaitosten ja sijoittajien rahoittamia, takaisin maksettavia tukimuotoja; |
| --- | --- |

6)

”rahoitusta yhdistävällä toimella” EU:n talousarviosta tuettavia toimia, muun muassa varainhoitoasetuksen 2 artiklan 6 alakohdassa tarkoitettuja rahoitusta yhdistäviä välineitä, joiden tarkoituksena on yhdistää EU:n talousarviosta rahoitettavia tukimuotoja
  ja/tai rahoitusvälineitä ja/tai talousarviotakuita
  , joita ei makseta takaisin
  ja
  kehitysrahoituslaitosten tai muiden julkisten rahoituslaitosten sekä kaupallisten rahoituslaitosten ja sijoittajien rahoittamia, takaisin maksettavia tukimuotoja;

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 10 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 10) | ”SST-datalla” tarkoitetaan SST-ilmaisimilla mitattuja avaruusesineiden fyysisiä parametreja tai SST-ilmaisimien havainnoista johdettuja avaruusesineiden kiertorataparametreja avaruusesineiden valvonnan ja seurannan, jäljempänä ”SST”, komponentin puitteissa; |

Komission teksti

Tarkistus

10)

”SST-datalla” tarkoitetaan SST-ilmaisimilla mitattuja avaruusesineiden fyysisiä parametreja tai SST-ilmaisimien havainnoista johdettuja avaruusesineiden kiertorataparametreja avaruusesineiden valvonnan ja seurannan, jäljempänä ”SST”, komponentin puitteissa;

| 10) | ”SST-datalla” tarkoitetaan SST-ilmaisimilla mitattuja avaruusesineiden
  ja avaruusromun
  fyysisiä parametreja tai SST-ilmaisimien havainnoista johdettuja avaruusesineiden kiertorataparametreja avaruusesineiden valvonnan ja seurannan, jäljempänä ”SST”, komponentin puitteissa; |
| --- | --- |

10)

”SST-datalla” tarkoitetaan SST-ilmaisimilla mitattuja avaruusesineiden
  ja avaruusromun
  fyysisiä parametreja tai SST-ilmaisimien havainnoista johdettuja avaruusesineiden kiertorataparametreja avaruusesineiden valvonnan ja seurannan, jäljempänä ”SST”, komponentin puitteissa;

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 14 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 14 a) | ”Copernicuksen kolmannen osapuolen tiedoilla” tarkoitetaan Copernicuksen toimintojen käyttöön lisensioitua ja toimitettua tietoa, joka on peräisin muista lähteistä kuin Copernicuksen Sentineleistä; |

Komission teksti

Tarkistus

14 a)

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 23 alakohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”Copernicuksen ydinkäyttäjiä”, jotka hyödyntävät Copernicus-dataa ja -tietoja ja joilla on lisätehtävänä Copernicuksen kehityksen vieminen eteenpäin; näihin kuuluvat unionin toimielimet ja elimet sekä Euroopan kansalliset tai alueelliset julkiset elimet, joille on annettu julkisen palvelun tehtävä ympäristöä, pelastustoimintaa tai turvallisuutta koskevan politiikan määrittelyssä, toteuttamisessa, toteuttamisen valvonnassa tai seurannassa; | ”Copernicuksen ydinkäyttäjiä”, jotka hyödyntävät Copernicus-dataa ja -tietoja ja joilla on lisätehtävänä Copernicuksen kehityksen vieminen eteenpäin; näihin kuuluvat unionin toimielimet ja elimet sekä Euroopan kansalliset tai alueelliset julkiset elimet, joille on annettu julkisen palvelun tehtävä ympäristöä, kulttuuriperintöä, pelastustoimintaa tai turvallisuutta
  , myös infrastruktuurien turvallisuutta,
  koskevan politiikan määrittelyssä, toteuttamisessa, toteuttamisen valvonnassa tai seurannassa; |

Komission teksti

Tarkistus

”Copernicuksen ydinkäyttäjiä”, jotka hyödyntävät Copernicus-dataa ja -tietoja ja joilla on lisätehtävänä Copernicuksen kehityksen vieminen eteenpäin; näihin kuuluvat unionin toimielimet ja elimet sekä Euroopan kansalliset tai alueelliset julkiset elimet, joille on annettu julkisen palvelun tehtävä ympäristöä, pelastustoimintaa tai turvallisuutta koskevan politiikan määrittelyssä, toteuttamisessa, toteuttamisen valvonnassa tai seurannassa;

”Copernicuksen ydinkäyttäjiä”, jotka hyödyntävät Copernicus-dataa ja -tietoja ja joilla on lisätehtävänä Copernicuksen kehityksen vieminen eteenpäin; näihin kuuluvat unionin toimielimet ja elimet sekä Euroopan kansalliset tai alueelliset julkiset elimet, joille on annettu julkisen palvelun tehtävä ympäristöä, kulttuuriperintöä, pelastustoimintaa tai turvallisuutta
  , myös infrastruktuurien turvallisuutta,
  koskevan politiikan määrittelyssä, toteuttamisessa, toteuttamisen valvonnassa tai seurannassa;

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 23 alakohta – 2 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | ”Copernicuksen ydinpalveluilla” tarkoitetaan operatiivisia palveluja, jotka on ryhmitelty datan ja tiedon käsittelyä koskevaan komponenttiin tai palvelukomponenttiin ja jotka ovat jäsenvaltioiden ja unionin yleisen ja yhteisen edun mukaisia; |

Komission teksti

Tarkistus

”Copernicuksen ydinpalveluilla” tarkoitetaan operatiivisia palveluja, jotka on ryhmitelty datan ja tiedon käsittelyä koskevaan komponenttiin tai palvelukomponenttiin ja jotka ovat jäsenvaltioiden ja unionin yleisen ja yhteisen edun mukaisia;

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 23 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 23 a) | ”avaruusalalla” tarkoitetaan



  ”toimintaketjun alkupäätä”, joka sisältää toiminnot, jotka johtavat operatiiviseen avaruusjärjestelmään, sekä avaruustutkimuksen;




  ”toimintaketjun loppupäätä”, joka sisältää toiminnot, jotka liittyvät satelliittidatan käyttöön avaruuteen liittyvien tuotteiden ja palvelujen kehittämiseksi loppukäyttäjille. |

Komission teksti

Tarkistus

23 a)

”toimintaketjun alkupäätä”, joka sisältää toiminnot, jotka johtavat operatiiviseen avaruusjärjestelmään, sekä avaruustutkimuksen;

”toimintaketjun loppupäätä”, joka sisältää toiminnot, jotka liittyvät satelliittidatan käyttöön avaruuteen liittyvien tuotteiden ja palvelujen kehittämiseksi loppukäyttäjille.

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | itsenäinen siviilihallinnon alainen maailmanlaajuinen siviilisatelliittinavigointijärjestelmä (GNSS), johon kuuluu satelliittien ryhmä, keskuksia ja maailmanlaajuinen maa-asemien verkosto ja joka tarjoaa paikannus-, navigointi- ja ajanmittauspalveluita ja johon on
  täysin
  integroitu turvallisuustarpeet ja vaatimukset, jäljempänä ”Galileo”; |

Komission teksti

Tarkistus

a)

itsenäinen siviilihallinnon alainen maailmanlaajuinen siviilisatelliittinavigointijärjestelmä (GNSS), johon kuuluu satelliittien ryhmä, keskuksia ja maailmanlaajuinen maa-asemien verkosto ja joka tarjoaa paikannus-, navigointi- ja ajanmittauspalveluita ja johon on
  täysin
  integroitu turvallisuustarpeet ja vaatimukset, jäljempänä ”Galileo”;

| a) | itsenäinen siviilihallinnon alainen maailmanlaajuinen siviilisatelliittinavigointijärjestelmä (GNSS), johon kuuluu satelliittien ryhmä, keskuksia ja maailmanlaajuinen maa-asemien verkosto ja joka tarjoaa paikannus-, navigointi- ja ajanmittauspalveluita ja johon on
  tarvittaessa
  integroitu turvallisuustarpeet ja vaatimukset, jäljempänä ”Galileo”; |
| --- | --- |

a)

itsenäinen siviilihallinnon alainen maailmanlaajuinen siviilisatelliittinavigointijärjestelmä (GNSS), johon kuuluu satelliittien ryhmä, keskuksia ja maailmanlaajuinen maa-asemien verkosto ja joka tarjoaa paikannus-, navigointi- ja ajanmittauspalveluita ja johon on
  tarvittaessa
  integroitu turvallisuustarpeet ja vaatimukset, jäljempänä ”Galileo”;

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | itsenäinen, käyttäjälähtöinen, siviilihallinnon alainen maanhavainnointijärjestelmä, joka tarjoaa paikkatietodataa ja -palveluita, joka koostuu satelliiteista, maainfrastruktuurista, datan ja tiedon käsittelyjärjestelmistä ja jakeluinfrastruktuurista ja johon on täysin integroitu turvallisuustarpeet ja -vaatimukset, jäljempänä ”Copernicus”; |

Komission teksti

Tarkistus

c)

itsenäinen, käyttäjälähtöinen, siviilihallinnon alainen maanhavainnointijärjestelmä, joka tarjoaa paikkatietodataa ja -palveluita, joka koostuu satelliiteista, maainfrastruktuurista, datan ja tiedon käsittelyjärjestelmistä ja jakeluinfrastruktuurista ja johon on täysin integroitu turvallisuustarpeet ja -vaatimukset, jäljempänä ”Copernicus”;

| c) | itsenäinen, käyttäjälähtöinen, siviilihallinnon alainen maanhavainnointijärjestelmä, joka tarjoaa
  maksuttoman ja avoimen datapolitiikan perusteella
  paikkatietodataa ja -palveluita, joka koostuu satelliiteista, maainfrastruktuurista, datan ja tiedon käsittelyjärjestelmistä ja jakeluinfrastruktuurista ja johon on täysin integroitu turvallisuustarpeet ja -vaatimukset, jäljempänä ”Copernicus”; |
| --- | --- |

c)

itsenäinen, käyttäjälähtöinen, siviilihallinnon alainen maanhavainnointijärjestelmä, joka tarjoaa
  maksuttoman ja avoimen datapolitiikan perusteella
  paikkatietodataa ja -palveluita, joka koostuu satelliiteista, maainfrastruktuurista, datan ja tiedon käsittelyjärjestelmistä ja jakeluinfrastruktuurista ja johon on täysin integroitu turvallisuustarpeet ja -vaatimukset, jäljempänä ”Copernicus”;

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | avaruusesineiden valvonta- ja seurantajärjestelmä, jolla pyritään parantamaan, operoimaan ja tuottamaan dataa, tietoja ja palveluita, jotka liittyvät maatakiertävien, toimivien ja toimimattomien avaruusalusten
  , käytöstä poistettujen kantoraketin vaiheiden,
  avaruusromun
  ja avaruusromufragmenttien
  valvontaan ja seurantaan ja joita täydennetään seurantaparametreilla, jotka liittyvät avaruussäätapahtumiin ja maapallon lähelle tulevia kohteita koskevien riskien seurannalla, jäljempänä ”SST”; |

Komission teksti

Tarkistus

d)

avaruusesineiden valvonta- ja seurantajärjestelmä, jolla pyritään parantamaan, operoimaan ja tuottamaan dataa, tietoja ja palveluita, jotka liittyvät maatakiertävien, toimivien ja toimimattomien avaruusalusten
  , käytöstä poistettujen kantoraketin vaiheiden,
  avaruusromun
  ja avaruusromufragmenttien
  valvontaan ja seurantaan ja joita täydennetään seurantaparametreilla, jotka liittyvät avaruussäätapahtumiin ja maapallon lähelle tulevia kohteita koskevien riskien seurannalla, jäljempänä ”SST”;

| d) | avaruusesineiden valvonta- ja seurantajärjestelmä, jolla pyritään parantamaan, operoimaan ja tuottamaan dataa, tietoja ja palveluita, jotka liittyvät maatakiertävien, toimivien avaruusalusten
  ja
  avaruusromun valvontaan ja seurantaan ja joita täydennetään seurantaparametreilla, jotka liittyvät avaruussäätapahtumiin ja maapallon lähelle tulevia kohteita koskevien riskien seurannalla, jäljempänä ”SST”; |
| --- | --- |

d)

avaruusesineiden valvonta- ja seurantajärjestelmä, jolla pyritään parantamaan, operoimaan ja tuottamaan dataa, tietoja ja palveluita, jotka liittyvät maatakiertävien, toimivien avaruusalusten
  ja
  avaruusromun valvontaan ja seurantaan ja joita täydennetään seurantaparametreilla, jotka liittyvät avaruussäätapahtumiin ja maapallon lähelle tulevia kohteita koskevien riskien seurannalla, jäljempänä ”SST”;

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Lisäksi ohjelmaan sisältyy toimenpiteitä, jolla varmistetaan
  tehokas
  avaruuteen pääsy
  ohjelmaa varten ja
  edistetään innovatiivista avaruusalaa. | Lisäksi ohjelmaan sisältyy toimenpiteitä, joilla varmistetaan
  itsenäinen
  avaruuteen pääsy
  , puututaan kyberuhkiin,
  edistetään innovatiivista
  ja kilpailukykyistä
  avaruusalaa
  sekä toimintaketjun alku- että loppupäässä ja tuetaan avaruusdiplomatiaa
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Lisäksi ohjelmaan sisältyy toimenpiteitä, jolla varmistetaan
  tehokas
  avaruuteen pääsy
  ohjelmaa varten ja
  edistetään innovatiivista avaruusalaa.

Lisäksi ohjelmaan sisältyy toimenpiteitä, joilla varmistetaan
  itsenäinen
  avaruuteen pääsy
  , puututaan kyberuhkiin,
  edistetään innovatiivista
  ja kilpailukykyistä
  avaruusalaa
  sekä toimintaketjun alku- että loppupäässä ja tuetaan avaruusdiplomatiaa
  .

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Ohjelmalla on seuraavat yleiset tavoitteet: | (Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.) |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Ohjelmalla on seuraavat yleiset tavoitteet:

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

Tarkistus 64

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – a alakohta

4 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | tuottaa tai auttaa osaltaan tuottamaan laadukkaita, ajantasaisia ja tarvittaessa suojattuja avaruusaiheisia dataa, tietoja ja palveluja keskeytyksettä ja mahdollisuuksien mukaan globaalilla tasolla, millä vastataan nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin ja pystytään täyttämään unionin politiikan painopisteet, myös ilmastonmuutokseen
  sekä turvallisuuteen ja puolustukseen
  liittyvät; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

tuottaa tai auttaa osaltaan tuottamaan laadukkaita, ajantasaisia ja tarvittaessa suojattuja avaruusaiheisia dataa, tietoja ja palveluja keskeytyksettä ja mahdollisuuksien mukaan globaalilla tasolla, millä vastataan nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin ja pystytään täyttämään unionin politiikan painopisteet, myös ilmastonmuutokseen
  sekä turvallisuuteen ja puolustukseen
  liittyvät;

sekä turvallisuuteen ja puolustukseen

| a) | tuottaa tai auttaa osaltaan tuottamaan laadukkaita, ajantasaisia ja tarvittaessa tietoturvallisia avaruusaiheisia tietoja, dataa ja palveluja keskeytyksettä ja mahdollisuuksien mukaan globaalilla tasolla, millä vastataan nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin ja pystytään täyttämään unionin, politiikan painopisteet, myös ilmastonmuutokseen liittyvät;
  ja tukea näyttöön perustuvaa ja riippumatonta unionin ja sen jäsenvaltioiden päätöksentekoa; |
| --- | --- |

a)

tuottaa tai auttaa osaltaan tuottamaan laadukkaita, ajantasaisia ja tarvittaessa tietoturvallisia avaruusaiheisia tietoja, dataa ja palveluja keskeytyksettä ja mahdollisuuksien mukaan globaalilla tasolla, millä vastataan nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin ja pystytään täyttämään unionin, politiikan painopisteet, myös ilmastonmuutokseen liittyvät;
  ja tukea näyttöön perustuvaa ja riippumatonta unionin ja sen jäsenvaltioiden päätöksentekoa;

ja tukea näyttöön perustuvaa ja riippumatonta unionin ja sen jäsenvaltioiden päätöksentekoa;

Tarkistus 65

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – b alakohta

4 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | maksimoida yhteiskunnallis-taloudelliset hyödyt
  muun muassa
  edistämällä ohjelman komponenttien tuottamien datan, tietojen ja palveluiden mahdollisimman laajaa hyödyntämistä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

maksimoida yhteiskunnallis-taloudelliset hyödyt
  muun muassa
  edistämällä ohjelman komponenttien tuottamien datan, tietojen ja palveluiden mahdollisimman laajaa hyödyntämistä;

muun muassa

| b) | maksimoida yhteiskunnallis-taloudelliset hyödyt
  , erityisesti lujittamalla eurooppalaisen toimintaketjun loppupäätä, millä mahdollistetaan kasvu ja työpaikkojen luominen unionissa, sekä
  edistämällä ohjelman komponenttien tuottamien datan, tietojen ja palveluiden mahdollisimman laajaa hyödyntämistä
  sekä unionissa että sen ulkopuolella
  ; |
| --- | --- |

b)

maksimoida yhteiskunnallis-taloudelliset hyödyt
  , erityisesti lujittamalla eurooppalaisen toimintaketjun loppupäätä, millä mahdollistetaan kasvu ja työpaikkojen luominen unionissa, sekä
  edistämällä ohjelman komponenttien tuottamien datan, tietojen ja palveluiden mahdollisimman laajaa hyödyntämistä
  sekä unionissa että sen ulkopuolella
  ;

, erityisesti lujittamalla eurooppalaisen toimintaketjun loppupäätä, millä mahdollistetaan kasvu ja työpaikkojen luominen unionissa, sekä

sekä unionissa että sen ulkopuolella

Tarkistus 66

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – c alakohta

4 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | parantaa unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuutta sekä unionin
  toiminnanvapautta ja
  strategista autonomiaa etenkin teknologian
  sekä näyttöön perustuvan päätöksenteon
  osalta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

parantaa unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuutta sekä unionin
  toiminnanvapautta ja
  strategista autonomiaa etenkin teknologian
  sekä näyttöön perustuvan päätöksenteon
  osalta;

toiminnanvapautta ja

sekä näyttöön perustuvan päätöksenteon

| c) | parantaa unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuutta
  ja kyberturvallisuutta
  sekä
  vahvistaa
  unionin strategista autonomiaa etenkin
  teollisuuden ja
  teknologian osalta; |
| --- | --- |

c)

parantaa unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuutta
  ja kyberturvallisuutta
  sekä
  vahvistaa
  unionin strategista autonomiaa etenkin
  teollisuuden ja
  teknologian osalta;

ja kyberturvallisuutta

vahvistaa

teollisuuden ja

Tarkistus 67

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

4 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | vahvistaa Euroopan teollista ja tieteellistä ekosysteemiä avaruusalalla luomalla yhdenmukaiset puitteet, joissa yhdistyvät huipputason eurooppalainen koulutus ja osaaminen, korkeatasoista suunnittelua ja valmistusta koskevien valmiuksien kehittäminen ja strateginen näkemys alalla, jolla käydään kiihtyvää kilpailua; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c a)

c a)

vahvistaa Euroopan teollista ja tieteellistä ekosysteemiä avaruusalalla luomalla yhdenmukaiset puitteet, joissa yhdistyvät huipputason eurooppalainen koulutus ja osaaminen, korkeatasoista suunnittelua ja valmistusta koskevien valmiuksien kehittäminen ja strateginen näkemys alalla, jolla käydään kiihtyvää kilpailua;

vahvistaa Euroopan teollista ja tieteellistä ekosysteemiä avaruusalalla luomalla yhdenmukaiset puitteet, joissa yhdistyvät huipputason eurooppalainen koulutus ja osaaminen, korkeatasoista suunnittelua ja valmistusta koskevien valmiuksien kehittäminen ja strateginen näkemys alalla, jolla käydään kiihtyvää kilpailua;

Tarkistus 68

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – d alakohta

4 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | edistää unionin asemaa kansainvälisissä yhteyksissä yhtenä johtavista avaruusalan toimijoista ja vahvistaa sen roolia tartuttaessa globaaleihin haasteisiin ja tuettaessa globaaleja aloitteita, myös
  ilmastonmuutoksen ja
  kestävän kehityksen osalta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

edistää unionin asemaa kansainvälisissä yhteyksissä yhtenä johtavista avaruusalan toimijoista ja vahvistaa sen roolia tartuttaessa globaaleihin haasteisiin ja tuettaessa globaaleja aloitteita, myös
  ilmastonmuutoksen ja
  kestävän kehityksen osalta.

ilmastonmuutoksen ja

| d) | edistää unionin asemaa kansainvälisissä yhteyksissä yhtenä johtavista avaruusalan toimijoista ja vahvistaa sen roolia tartuttaessa globaaleihin haasteisiin ja tuettaessa globaaleja aloitteita, myös kestävän kehityksen osalta; |
| --- | --- |

d)

edistää unionin asemaa kansainvälisissä yhteyksissä yhtenä johtavista avaruusalan toimijoista ja vahvistaa sen roolia tartuttaessa globaaleihin haasteisiin ja tuettaessa globaaleja aloitteita, myös kestävän kehityksen osalta;

Tarkistus 69

Tarkistus 69

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – d a alakohta (uusi)

4 artikla – 1 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d a) | vahvistaa unionin avaruusdiplomatiaa ja edistää kansainvälistä yhteistyötä tietoisuuden lisäämiseksi siitä, että avaruus on koko ihmiskunnan yhteinen perintö; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d a)

d a)

vahvistaa unionin avaruusdiplomatiaa ja edistää kansainvälistä yhteistyötä tietoisuuden lisäämiseksi siitä, että avaruus on koko ihmiskunnan yhteinen perintö;

vahvistaa unionin avaruusdiplomatiaa ja edistää kansainvälistä yhteistyötä tietoisuuden lisäämiseksi siitä, että avaruus on koko ihmiskunnan yhteinen perintö;

Tarkistus 70

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – d b alakohta (uusi)

4 artikla – 1 kohta – d b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d b) | edistää unionin teknologiaa ja teollisuutta sekä tukea vastavuoroisuuden ja reilun kilpailun periaatetta kansainvälisellä tasolla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d b)

d b)

edistää unionin teknologiaa ja teollisuutta sekä tukea vastavuoroisuuden ja reilun kilpailun periaatetta kansainvälisellä tasolla;

edistää unionin teknologiaa ja teollisuutta sekä tukea vastavuoroisuuden ja reilun kilpailun periaatetta kansainvälisellä tasolla;

Tarkistus 71

Tarkistus 71

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – d c alakohta (uusi)

4 artikla – 1 kohta – d c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d c) | parantaa unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuutta eri aloilla, erityisesti liikenteessä (ilmailu, mukaan lukien miehittämättömät ilma-alukset, raideliikenne, laivaliikenne, maantiekuljetukset, itseohjautuvat ajoneuvot), infrastruktuurin rakentamisessa ja seurannassa, maakartoituksessa ja ympäristöalalla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d c)

d c)

parantaa unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuutta eri aloilla, erityisesti liikenteessä (ilmailu, mukaan lukien miehittämättömät ilma-alukset, raideliikenne, laivaliikenne, maantiekuljetukset, itseohjautuvat ajoneuvot), infrastruktuurin rakentamisessa ja seurannassa, maakartoituksessa ja ympäristöalalla.

parantaa unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuutta eri aloilla, erityisesti liikenteessä (ilmailu, mukaan lukien miehittämättömät ilma-alukset, raideliikenne, laivaliikenne, maantiekuljetukset, itseohjautuvat ajoneuvot), infrastruktuurin rakentamisessa ja seurannassa, maakartoituksessa ja ympäristöalalla.

Tarkistus 72

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta – a alakohta

4 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | Galileo ja EGNOS: toimittaa huippuluokan, ja tarvittaessa suojattuja, paikannus-, navigointi- ja ajanmäärityspalveluita; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

Galileo ja EGNOS: toimittaa huippuluokan, ja tarvittaessa suojattuja, paikannus-, navigointi- ja ajanmäärityspalveluita;

| a) | Galileo ja EGNOS: toimittaa
  pitkäaikaisia ja jatkuvia
  huippuluokan, ja tarvittaessa suojattuja, paikannus-, navigointi- ja ajanmäärityspalveluita; |
| --- | --- |

a)

Galileo ja EGNOS: toimittaa
  pitkäaikaisia ja jatkuvia
  huippuluokan, ja tarvittaessa suojattuja, paikannus-, navigointi- ja ajanmäärityspalveluita;

pitkäaikaisia ja jatkuvia

Tarkistus 73

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta – b alakohta

4 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | Copernicus: toimittaa pitkällä aikavälillä tarjottavaa tarkkaa ja luotettavaa maanhavainnointidataa ja -tietoa, tukea unionin ja jäsenvaltioiden politiikan toteuttamista ja seurantaa
  ympäristön, ilmastonmuutoksen, maatalouden ja maaseudun kehittämisen, pelastustoiminnan, turvallisuuden ja digitaalitalouden alalla
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

Copernicus: toimittaa pitkällä aikavälillä tarjottavaa tarkkaa ja luotettavaa maanhavainnointidataa ja -tietoa, tukea unionin ja jäsenvaltioiden politiikan toteuttamista ja seurantaa
  ympäristön, ilmastonmuutoksen, maatalouden ja maaseudun kehittämisen, pelastustoiminnan, turvallisuuden ja digitaalitalouden alalla
  ;

ympäristön, ilmastonmuutoksen, maatalouden ja maaseudun kehittämisen, pelastustoiminnan, turvallisuuden ja digitaalitalouden alalla

| b) | Copernicus: toimittaa pitkällä aikavälillä tarjottavaa tarkkaa ja luotettavaa maanhavainnointidataa ja tietoa, tukea unionin ja jäsenvaltioiden
  käyttäjälähtöisen
  politiikan
  ja toimien
  toteuttamista ja seurantaa; |
| --- | --- |

b)

Copernicus: toimittaa pitkällä aikavälillä tarjottavaa tarkkaa ja luotettavaa maanhavainnointidataa ja tietoa, tukea unionin ja jäsenvaltioiden
  käyttäjälähtöisen
  politiikan
  ja toimien
  toteuttamista ja seurantaa;

käyttäjälähtöisen

ja toimien

Tarkistus 74

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta – c alakohta

4 artikla – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | avaruustilannetietoisuus, jäljempänä ”SSA”: tehostaa SST-valmiuksia avaruusesineiden tarkkailua, seurantaa ja tunnistamista varten, seurata avaruussäätä sekä kartoittaa ja verkostoida unionin valmiuksia maapallon lähelle tulevien kohteiden osalta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

avaruustilannetietoisuus, jäljempänä ”SSA”: tehostaa SST-valmiuksia avaruusesineiden tarkkailua, seurantaa ja tunnistamista varten, seurata avaruussäätä sekä kartoittaa ja verkostoida unionin valmiuksia maapallon lähelle tulevien kohteiden osalta;

| c) | avaruustilannetietoisuus, jäljempänä ”SSA”: tehostaa SST-valmiuksia avaruusesineiden
  ja avaruusromun
  tarkkailua, seurantaa ja tunnistamista varten, seurata avaruussäätä sekä kartoittaa ja verkostoida unionin valmiuksia maapallon lähelle tulevien kohteiden osalta; |
| --- | --- |

c)

avaruustilannetietoisuus, jäljempänä ”SSA”: tehostaa SST-valmiuksia avaruusesineiden
  ja avaruusromun
  tarkkailua, seurantaa ja tunnistamista varten, seurata avaruussäätä sekä kartoittaa ja verkostoida unionin valmiuksia maapallon lähelle tulevien kohteiden osalta;

ja avaruusromun

Tarkistus 75

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta – e alakohta

4 artikla – 2 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | edistää, kun ohjelman tarpeet sitä vaativat,
  autonomisen, turvallisen ja kustannustehokkaan avaruuteen pääsyn
  valmiuksia
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

edistää, kun ohjelman tarpeet sitä vaativat,
  autonomisen, turvallisen ja kustannustehokkaan avaruuteen pääsyn
  valmiuksia
  ;

edistää, kun ohjelman tarpeet sitä vaativat,

valmiuksia

| e) | varmistaa
  autonomisen, turvallisen ja kustannustehokkaan avaruuteen pääsyn
  valmiudet
  ; |
| --- | --- |

e)

varmistaa
  autonomisen, turvallisen ja kustannustehokkaan avaruuteen pääsyn
  valmiudet
  ;

varmistaa

valmiudet

Tarkistus 76

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta – f alakohta

4 artikla – 2 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| f) | tukea ja vahvistaa
  unionin
  sellaisten oikeus- ja luonnollisten henkilöiden kilpailukykyä, yrittäjyyttä, osaamista ja innovointivalmiuksia, jotka toimivat tai haluavat toimia kyseisellä alalla, ja ottaa erityisesti huomioon pienten ja keskisuurten
  yritysten
  sekä startup-yritysten asema ja tarpeet
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

f)

tukea ja vahvistaa
  unionin
  sellaisten oikeus- ja luonnollisten henkilöiden kilpailukykyä, yrittäjyyttä, osaamista ja innovointivalmiuksia, jotka toimivat tai haluavat toimia kyseisellä alalla, ja ottaa erityisesti huomioon pienten ja keskisuurten
  yritysten
  sekä startup-yritysten asema ja tarpeet
  .

tukea ja vahvistaa

sellaisten oikeus- ja luonnollisten henkilöiden kilpailukykyä, yrittäjyyttä, osaamista ja innovointivalmiuksia, jotka toimivat tai haluavat toimia kyseisellä alalla, ja ottaa erityisesti huomioon pienten ja keskisuurten

sekä startup-yritysten asema ja tarpeet

| f) | edistää vahvan ja kilpailukykyisen
  unionin
  avaruustalouden kehitystä ja maksimoida kaiken kokoisten ja kaikilla unionin alueilla toimivien
  yritysten
  toimintamahdollisuudet
  . |
| --- | --- |

f)

edistää vahvan ja kilpailukykyisen
  unionin
  avaruustalouden kehitystä ja maksimoida kaiken kokoisten ja kaikilla unionin alueilla toimivien
  yritysten
  toimintamahdollisuudet
  .

edistää vahvan ja kilpailukykyisen

avaruustalouden kehitystä ja maksimoida kaiken kokoisten ja kaikilla unionin alueilla toimivien

toimintamahdollisuudet

Tarkistus 77

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta – johdantokappale

5 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ohjelmalla tuetaan | Ohjelmalla tuetaan
  yhteisvaikutuksessa unionin ja Euroopan avaruusjärjestön muiden ohjelmien ja rahoitusjärjestelmien kanssa |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ohjelmalla tuetaan

Ohjelmalla tuetaan
  yhteisvaikutuksessa unionin ja Euroopan avaruusjärjestön muiden ohjelmien ja rahoitusjärjestelmien kanssa

yhteisvaikutuksessa unionin ja Euroopan avaruusjärjestön muiden ohjelmien ja rahoitusjärjestelmien kanssa

Tarkistus 78

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta – a alakohta

5 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | ohjelman tarpeiden mukaisten
  laukaisupalveluiden tarjontaa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

ohjelman tarpeiden mukaisten
  laukaisupalveluiden tarjontaa;

ohjelman tarpeiden mukaisten

| a) | laukaisupalveluiden tarjontaa
  ohjelmalle, mukaan lukien kootut laukaisupalvelut unionille ja muille tahoille näiden pyynnöstä, ottaen huomioon unionin olennaiset turvallisuusintressit 25 artiklan mukaisesti, eurooppalaisten kantorakettien ja eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvyn vahvistamiseksi globaaleilla markkinoilla
  ; |
| --- | --- |

a)

laukaisupalveluiden tarjontaa
  ohjelmalle, mukaan lukien kootut laukaisupalvelut unionille ja muille tahoille näiden pyynnöstä, ottaen huomioon unionin olennaiset turvallisuusintressit 25 artiklan mukaisesti, eurooppalaisten kantorakettien ja eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvyn vahvistamiseksi globaaleilla markkinoilla
  ;

ohjelmalle, mukaan lukien kootut laukaisupalvelut unionille ja muille tahoille näiden pyynnöstä, ottaen huomioon unionin olennaiset turvallisuusintressit 25 artiklan mukaisesti, eurooppalaisten kantorakettien ja eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvyn vahvistamiseksi globaaleilla markkinoilla

Tarkistus 79

Tarkistus 79

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta – b alakohta

5 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | autonomiseen, luotettavaan ja kustannustehokkaaseen avaruuteen pääsyyn liittyviä kehitystoimia; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

autonomiseen, luotettavaan ja kustannustehokkaaseen avaruuteen pääsyyn liittyviä kehitystoimia;

| b) | autonomiseen, luotettavaan ja kustannustehokkaaseen avaruuteen pääsyyn liittyviä kehitystoimia
  , mukaan lukien vaihtoehtoiset laukaisuteknologiat ja innovatiiviset järjestelmät tai palvelut, ottaen huomioon unionin ja sen jäsenvaltioiden olennaiset turvallisuusintressit 25 artiklan mukaisesti
  ; |
| --- | --- |

b)

autonomiseen, luotettavaan ja kustannustehokkaaseen avaruuteen pääsyyn liittyviä kehitystoimia
  , mukaan lukien vaihtoehtoiset laukaisuteknologiat ja innovatiiviset järjestelmät tai palvelut, ottaen huomioon unionin ja sen jäsenvaltioiden olennaiset turvallisuusintressit 25 artiklan mukaisesti
  ;

, mukaan lukien vaihtoehtoiset laukaisuteknologiat ja innovatiiviset järjestelmät tai palvelut, ottaen huomioon unionin ja sen jäsenvaltioiden olennaiset turvallisuusintressit 25 artiklan mukaisesti

Tarkistus 80

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta – c alakohta

5 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | jos ohjelman
  tarpeet
  sitä vaativat, maassa sijaitsevan avaruusinfrastruktuurin
  tarvittavia mukautuksia
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

jos ohjelman
  tarpeet
  sitä vaativat, maassa sijaitsevan avaruusinfrastruktuurin
  tarvittavia mukautuksia
  .

tarpeet

tarvittavia mukautuksia

| c) | jos ohjelman
  tavoitteet
  sitä vaativat, maassa sijaitsevan avaruusinfrastruktuurin
  , erityisesti nykyisten infrastruktuurien, rakettien laukaisualustojen ja tutkimuskeskusten, ylläpitoon, mukauttamiseen ja kehittämiseen tarvittavaa tukea
  . |
| --- | --- |

c)

jos ohjelman
  tavoitteet
  sitä vaativat, maassa sijaitsevan avaruusinfrastruktuurin
  , erityisesti nykyisten infrastruktuurien, rakettien laukaisualustojen ja tutkimuskeskusten, ylläpitoon, mukauttamiseen ja kehittämiseen tarvittavaa tukea
  .

tavoitteet

, erityisesti nykyisten infrastruktuurien, rakettien laukaisualustojen ja tutkimuskeskusten, ylläpitoon, mukauttamiseen ja kehittämiseen tarvittavaa tukea

Tarkistus 81

Tarkistus 81

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – otsikko

6 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Unionin innovatiivista avaruusalaa tukevat toimet | Unionin innovatiivista
  ja kilpailukykyistä
  avaruusalaa tukevat toimet |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Unionin innovatiivista avaruusalaa tukevat toimet

Unionin innovatiivista
  ja kilpailukykyistä
  avaruusalaa tukevat toimet

ja kilpailukykyistä

Tarkistus 82

Tarkistus 82

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta – a alakohta

6 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | innovaatiotoimia, joilla parhaiten hyödynnetään avaruusteknologiaa, -infrastruktuuria tai -palveluita; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

innovaatiotoimia, joilla parhaiten hyödynnetään avaruusteknologiaa, -infrastruktuuria tai -palveluita;

| a) | innovaatiotoimia, joilla
  kehitetään ja
  parhaiten hyödynnetään avaruusteknologiaa, -infrastruktuuria tai -palveluita; |
| --- | --- |

a)

innovaatiotoimia, joilla
  kehitetään ja
  parhaiten hyödynnetään avaruusteknologiaa, -infrastruktuuria tai -palveluita;

kehitetään ja

Tarkistus 83

Tarkistus 83

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta – a a alakohta (uusi)

6 artikla – 1 kohta – a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | asianmukaisia toimenpiteitä tutkimus- ja innovointitoimista, erityisesti muista unionin rahastoista, kuten Euroopan horisontti -ohjelmasta ja InvestEU-rahastosta, saatujen innovatiivisten ratkaisujen käyttöönoton helpottamiseksi, jotta kaikkien ohjelman komponenttien toimintaketjun loppupään palveluiden kehitystä voidaan tukea; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a a)

a a)

asianmukaisia toimenpiteitä tutkimus- ja innovointitoimista, erityisesti muista unionin rahastoista, kuten Euroopan horisontti -ohjelmasta ja InvestEU-rahastosta, saatujen innovatiivisten ratkaisujen käyttöönoton helpottamiseksi, jotta kaikkien ohjelman komponenttien toimintaketjun loppupään palveluiden kehitystä voidaan tukea;

asianmukaisia toimenpiteitä tutkimus- ja innovointitoimista, erityisesti muista unionin rahastoista, kuten Euroopan horisontti -ohjelmasta ja InvestEU-rahastosta, saatujen innovatiivisten ratkaisujen käyttöönoton helpottamiseksi, jotta kaikkien ohjelman komponenttien toimintaketjun loppupään palveluiden kehitystä voidaan tukea;

Tarkistus 84

Tarkistus 84

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta – a b alakohta (uusi)

6 artikla – 1 kohta – a b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a b) | Euroopan avaruusalan aseman vahvistamista vientimarkkinoilla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a b)

a b)

Euroopan avaruusalan aseman vahvistamista vientimarkkinoilla;

Euroopan avaruusalan aseman vahvistamista vientimarkkinoilla;

Tarkistus 85

Tarkistus 85

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta – b alakohta

6 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | avaruuteen liittyvien innovaatiokumppanuuksien perustamista, jotta voidaan kehittää innovatiivisia tuotteita tai palveluita ja myöhemmässä vaiheessa hankkia niistä tuloksena saatuja
  toimituksia
  tai palveluita; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

avaruuteen liittyvien innovaatiokumppanuuksien perustamista, jotta voidaan kehittää innovatiivisia tuotteita tai palveluita ja myöhemmässä vaiheessa hankkia niistä tuloksena saatuja
  toimituksia
  tai palveluita;

toimituksia

| b) | avaruuteen liittyvien innovaatiokumppanuuksien perustamista, jotta voidaan kehittää innovatiivisia tuotteita tai palveluita ja myöhemmässä vaiheessa hankkia niistä tuloksena saatuja
  tuotteita
  tai palveluita
  ohjelman tarpeisiin
  ; |
| --- | --- |

b)

avaruuteen liittyvien innovaatiokumppanuuksien perustamista, jotta voidaan kehittää innovatiivisia tuotteita tai palveluita ja myöhemmässä vaiheessa hankkia niistä tuloksena saatuja
  tuotteita
  tai palveluita
  ohjelman tarpeisiin
  ;

tuotteita

ohjelman tarpeisiin

Tarkistus 86

Tarkistus 86

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

6 artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | julkisten palveluiden datavetoisten yhteentoimivien avaruusratkaisujen suunnittelua, testausta, toteutusta ja käyttöönottoa, innovoinnin edistämistä ja yhteisten puitteiden perustamista, jotta voidaan toteuttaa julkishallintojen kansalaisille ja yrityksille tarjoamien palveluiden täysi potentiaali; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

julkisten palveluiden datavetoisten yhteentoimivien avaruusratkaisujen suunnittelua, testausta, toteutusta ja käyttöönottoa, innovoinnin edistämistä ja yhteisten puitteiden perustamista, jotta voidaan toteuttaa julkishallintojen kansalaisille ja yrityksille tarjoamien palveluiden täysi potentiaali;

julkisten palveluiden datavetoisten yhteentoimivien avaruusratkaisujen suunnittelua, testausta, toteutusta ja käyttöönottoa, innovoinnin edistämistä ja yhteisten puitteiden perustamista, jotta voidaan toteuttaa julkishallintojen kansalaisille ja yrityksille tarjoamien palveluiden täysi potentiaali;

Tarkistus 87

Tarkistus 87

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta – c alakohta

6 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | yrittäjyyttä varhaisvaiheesta laajentumiseen 21 artiklan ja
  muiden
  18 artiklassa ja III osaston I luvussa
  tarkoitettujen
  rahoituksen saantia
  koskevien säännösten mukaisesti
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

yrittäjyyttä varhaisvaiheesta laajentumiseen 21 artiklan ja
  muiden
  18 artiklassa ja III osaston I luvussa
  tarkoitettujen
  rahoituksen saantia
  koskevien säännösten mukaisesti
  ;

muiden

tarkoitettujen

koskevien säännösten mukaisesti

| c) | yrittäjyyttä
  , myös
  varhaisvaiheesta laajentumiseen, 21 artiklan
  mukaisesti
  ja
  soveltamalla muita
  18 artiklassa ja III osaston I luvussa
  tarkoitettuja
  rahoituksen saantia
  koskevia säännöksiä
  ; |
| --- | --- |

c)

yrittäjyyttä
  , myös
  varhaisvaiheesta laajentumiseen, 21 artiklan
  mukaisesti
  ja
  soveltamalla muita
  18 artiklassa ja III osaston I luvussa
  tarkoitettuja
  rahoituksen saantia
  koskevia säännöksiä
  ;

, myös

mukaisesti

soveltamalla muita

tarkoitettuja

koskevia säännöksiä

Tarkistus 88

Tarkistus 88

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta – d alakohta

6 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | yritysten
  yhteistyötä avaruusalan yhteistyöalustojen
  muodossa; niihin
  kokoontuu alueellisella ja kansallisella tasolla avaruus- ja digitaalialan toimijoita ja käyttäjiä ja
  niissä
  tarjotaan tukea kansalaisille ja yrityksille yrittäjyyden ja osaamisen edistämiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

yritysten
  yhteistyötä avaruusalan yhteistyöalustojen
  muodossa; niihin
  kokoontuu alueellisella ja kansallisella tasolla avaruus- ja digitaalialan toimijoita ja käyttäjiä ja
  niissä
  tarjotaan tukea kansalaisille ja yrityksille yrittäjyyden ja osaamisen edistämiseksi;

yritysten

muodossa; niihin

niissä

| d) | yhteistyötä avaruusalan yhteistyöalustojen
  verkon
  muodossa;
  siihen
  kokoontuu
  , erityisesti
  alueellisella ja kansallisella tasolla, avaruus- ja digitaalialan toimijoita ja käyttäjiä ja
  jossa
  tarjotaan tukea
  , tiloja ja palveluita
  kansalaisille ja yrityksille yrittäjyyden ja osaamisen edistämiseksi;
  yhteistyön edistämistä Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa perustettujen avaruusalan yhteistyöalustojen ja digitaali-innovointikeskittymien välillä; |
| --- | --- |

d)

yhteistyötä avaruusalan yhteistyöalustojen
  verkon
  muodossa;
  siihen
  kokoontuu
  , erityisesti
  alueellisella ja kansallisella tasolla, avaruus- ja digitaalialan toimijoita ja käyttäjiä ja
  jossa
  tarjotaan tukea
  , tiloja ja palveluita
  kansalaisille ja yrityksille yrittäjyyden ja osaamisen edistämiseksi;
  yhteistyön edistämistä Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa perustettujen avaruusalan yhteistyöalustojen ja digitaali-innovointikeskittymien välillä;

verkon

siihen

, erityisesti

jossa

, tiloja ja palveluita

yhteistyön edistämistä Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa perustettujen avaruusalan yhteistyöalustojen ja digitaali-innovointikeskittymien välillä;

Tarkistus 89

Tarkistus 89

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta – d a alakohta (uusi)

6 artikla – 1 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d a) | mahdollista ”ensimmäisen sopimuksen strategian” kehittämistä kaikkien asianomaisten julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden kanssa avaruusalan startup-yritysten kehittämisen tukemiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d a)

d a)

mahdollista ”ensimmäisen sopimuksen strategian” kehittämistä kaikkien asianomaisten julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden kanssa avaruusalan startup-yritysten kehittämisen tukemiseksi;

mahdollista ”ensimmäisen sopimuksen strategian” kehittämistä kaikkien asianomaisten julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden kanssa avaruusalan startup-yritysten kehittämisen tukemiseksi;

Tarkistus 90

Tarkistus 90

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta – d b alakohta (uusi)

6 artikla – 1 kohta – d b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d b) | liikennealan, avaruusalan ja digitaalialan välisiä synergiavaikutuksia, jotta voidaan tukea uuden teknologian (kuten e-call, digitaalinen ajopiirturi, liikenteenvalvonta ja -hallinta, itseohjautuvat ajoneuvot, miehittämättömät ajoneuvot ja miehittämättömät ilma-alukset) laajempaa käyttöä ja käsitellä suojatun ja saumattoman yhteenliitettävyyden tarpeita, tehokasta paikannusta, eri liikennemuotojen yhdistämistä ja yhteentoimivuutta ja näin parantaa liikennepalveluiden ja teollisuuden kilpailukykyä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d b)

d b)

liikennealan, avaruusalan ja digitaalialan välisiä synergiavaikutuksia, jotta voidaan tukea uuden teknologian (kuten e-call, digitaalinen ajopiirturi, liikenteenvalvonta ja -hallinta, itseohjautuvat ajoneuvot, miehittämättömät ajoneuvot ja miehittämättömät ilma-alukset) laajempaa käyttöä ja käsitellä suojatun ja saumattoman yhteenliitettävyyden tarpeita, tehokasta paikannusta, eri liikennemuotojen yhdistämistä ja yhteentoimivuutta ja näin parantaa liikennepalveluiden ja teollisuuden kilpailukykyä;

liikennealan, avaruusalan ja digitaalialan välisiä synergiavaikutuksia, jotta voidaan tukea uuden teknologian (kuten e-call, digitaalinen ajopiirturi, liikenteenvalvonta ja -hallinta, itseohjautuvat ajoneuvot, miehittämättömät ajoneuvot ja miehittämättömät ilma-alukset) laajempaa käyttöä ja käsitellä suojatun ja saumattoman yhteenliitettävyyden tarpeita, tehokasta paikannusta, eri liikennemuotojen yhdistämistä ja yhteentoimivuutta ja näin parantaa liikennepalveluiden ja teollisuuden kilpailukykyä;

Tarkistus 91

Tarkistus 91

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta – e alakohta

6 artikla – 1 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | koulutuksen tarjontaa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

koulutuksen tarjontaa;

| e) | koulutuksen tarjontaa
  avaruuteen liittyvien korkean tason pätevyyksien kehittämiseksi
  ; |
| --- | --- |

e)

koulutuksen tarjontaa
  avaruuteen liittyvien korkean tason pätevyyksien kehittämiseksi
  ;

avaruuteen liittyvien korkean tason pätevyyksien kehittämiseksi

Tarkistus 92

Tarkistus 92

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta – f alakohta

6 artikla – 1 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| f) | käsittely- ja testausmahdollisuuksien saantia; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

f)

käsittely- ja testausmahdollisuuksien saantia;

| f) | käsittely- ja testausmahdollisuuksien saantia
  yksityisen ja julkisen sektorin ammattilaisille, opiskelijoille ja yrittäjille
  ; |
| --- | --- |

f)

käsittely- ja testausmahdollisuuksien saantia
  yksityisen ja julkisen sektorin ammattilaisille, opiskelijoille ja yrittäjille
  ;

yksityisen ja julkisen sektorin ammattilaisille, opiskelijoille ja yrittäjille

Tarkistus 93

Tarkistus 93

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 2 kohta – c alakohta

7 artikla – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | ei anneta kolmannelle maalle tai kansainväliselle järjestölle ohjelmaa koskevaa päätösvaltaa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

ei anneta kolmannelle maalle tai kansainväliselle järjestölle ohjelmaa koskevaa päätösvaltaa;

| c) | ei anneta kolmannelle maalle tai kansainväliselle järjestölle ohjelmaa koskevaa päätösvaltaa
  tai tapauksen mukaan pääsyä arkaluonteisiin tai turvallisuusluokiteltuihin tietoihin
  ; |
| --- | --- |

c)

ei anneta kolmannelle maalle tai kansainväliselle järjestölle ohjelmaa koskevaa päätösvaltaa
  tai tapauksen mukaan pääsyä arkaluonteisiin tai turvallisuusluokiteltuihin tietoihin
  ;

tai tapauksen mukaan pääsyä arkaluonteisiin tai turvallisuusluokiteltuihin tietoihin

Tarkistus 94

Tarkistus 94

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 2 kohta – d a alakohta (uusi)

7 artikla – 2 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d a) | suojellaan tarpeen mukaan unionin strategisia ja suvereeneja etuja kaikilla asianomaisilla aloilla, myös Euroopan strategista autonomiaa teknologian tai teollisuuden aloilla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d a)

d a)

suojellaan tarpeen mukaan unionin strategisia ja suvereeneja etuja kaikilla asianomaisilla aloilla, myös Euroopan strategista autonomiaa teknologian tai teollisuuden aloilla.

suojellaan tarpeen mukaan unionin strategisia ja suvereeneja etuja kaikilla asianomaisilla aloilla, myös Euroopan strategista autonomiaa teknologian tai teollisuuden aloilla.

Tarkistus 95

Tarkistus 95

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 3 kohta

9 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Komissio toteuttaa tarvittavat toimet varmistaakseen, että
  1
  kohdassa tarkoitettuihin toimiin liittyvät sopimukset tai muut järjestelyt sisältävät määräyksiä, joissa vahvistetaan tällaiseen omaisuuteen sovellettava asianmukainen
  omistusjärjestely
  ja että c alakohdan osalta unioni voi vapaasti käyttää PRS-vastaanottimia päätöksen N:o 1104/2011/EU mukaisesti. | 3.   Komissio toteuttaa tarvittavat toimet varmistaakseen, että
  2
  kohdassa tarkoitettuihin toimiin liittyvät sopimukset tai muut järjestelyt sisältävät määräyksiä, joissa vahvistetaan tällaiseen omaisuuteen sovellettava asianmukainen
  omistus- ja käyttöjärjestely
  ja että c alakohdan osalta unioni voi vapaasti käyttää PRS-vastaanottimia
  ja myöntää niiden käyttölupia
  päätöksen N:o 1104/2011/EU mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Komissio toteuttaa tarvittavat toimet varmistaakseen, että
  1
  kohdassa tarkoitettuihin toimiin liittyvät sopimukset tai muut järjestelyt sisältävät määräyksiä, joissa vahvistetaan tällaiseen omaisuuteen sovellettava asianmukainen
  omistusjärjestely
  ja että c alakohdan osalta unioni voi vapaasti käyttää PRS-vastaanottimia päätöksen N:o 1104/2011/EU mukaisesti.

3.   Komissio toteuttaa tarvittavat toimet varmistaakseen, että
  2
  kohdassa tarkoitettuihin toimiin liittyvät sopimukset tai muut järjestelyt sisältävät määräyksiä, joissa vahvistetaan tällaiseen omaisuuteen sovellettava asianmukainen
  omistus- ja käyttöjärjestely
  ja että c alakohdan osalta unioni voi vapaasti käyttää PRS-vastaanottimia
  ja myöntää niiden käyttölupia
  päätöksen N:o 1104/2011/EU mukaisesti.

Tarkistus 96

Tarkistus 96

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta

10 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ohjelman komponenttien tuottamat palvelut, data ja tiedot tarjotaan ilman nimenomaisia tai implisiittisiä takeita niiden laadusta, tarkkuudesta, saatavuudesta, luotettavuudesta, nopeudesta tai soveltuvuudesta mihinkään tiettyyn tarkoitukseen. Tämän vuoksi komissio toteuttaa tarvittavat toimet, jotta varmistetaan, että tällaisten palveluiden, datan ja tietojen käyttäjille ilmoitetaan soveltuvalla tavalla tällaisten takeiden puuttumisesta. | Ohjelman komponenttien tuottamat palvelut, data ja tiedot tarjotaan ilman nimenomaisia tai implisiittisiä takeita niiden laadusta, tarkkuudesta, saatavuudesta, luotettavuudesta, nopeudesta tai soveltuvuudesta mihinkään tiettyyn tarkoitukseen
  , ellei asianomaisten palveluiden tarjoamiseen sovellettava unionin lainsäädäntö edellytä tällaisia takeita
  . Tämän vuoksi komissio toteuttaa tarvittavat toimet, jotta varmistetaan, että tällaisten palveluiden, datan ja tietojen käyttäjille ilmoitetaan soveltuvalla tavalla tällaisten takeiden puuttumisesta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ohjelman komponenttien tuottamat palvelut, data ja tiedot tarjotaan ilman nimenomaisia tai implisiittisiä takeita niiden laadusta, tarkkuudesta, saatavuudesta, luotettavuudesta, nopeudesta tai soveltuvuudesta mihinkään tiettyyn tarkoitukseen. Tämän vuoksi komissio toteuttaa tarvittavat toimet, jotta varmistetaan, että tällaisten palveluiden, datan ja tietojen käyttäjille ilmoitetaan soveltuvalla tavalla tällaisten takeiden puuttumisesta.

Ohjelman komponenttien tuottamat palvelut, data ja tiedot tarjotaan ilman nimenomaisia tai implisiittisiä takeita niiden laadusta, tarkkuudesta, saatavuudesta, luotettavuudesta, nopeudesta tai soveltuvuudesta mihinkään tiettyyn tarkoitukseen
  , ellei asianomaisten palveluiden tarjoamiseen sovellettava unionin lainsäädäntö edellytä tällaisia takeita
  . Tämän vuoksi komissio toteuttaa tarvittavat toimet, jotta varmistetaan, että tällaisten palveluiden, datan ja tietojen käyttäjille ilmoitetaan soveltuvalla tavalla tällaisten takeiden puuttumisesta.

, ellei asianomaisten palveluiden tarjoamiseen sovellettava unionin lainsäädäntö edellytä tällaisia takeita

Tarkistus 97

Tarkistus 97

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

11 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat [
  16
  ] miljardia euroa käypinä hintoina. | Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat [
  16,9
  ] miljardia euroa käypinä hintoina. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat [
  16
  ] miljardia euroa käypinä hintoina.

16

Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat [
  16,9
  ] miljardia euroa käypinä hintoina.

16,9

Tarkistus 98

Tarkistus 98

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b alakohta

11 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | Copernicus: [
  5,8
  ] miljardia euroa |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

Copernicus: [
  5,8
  ] miljardia euroa

5,8

| b) | Copernicus: [
  6
  ] miljardia euroa |
| --- | --- |

b)

Copernicus: [
  6
  ] miljardia euroa

6

Tarkistus 99

Tarkistus 99

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – c alakohta

11 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | SSA/GOVSATCOM: [
  0,5
  ] miljardia euroa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

SSA/GOVSATCOM: [
  0,5
  ] miljardia euroa.

0,5

| c) | SSA/GOVSATCOM: [
  1,2
  ] miljardia euroa. |
| --- | --- |

c)

SSA/GOVSATCOM: [
  1,2
  ] miljardia euroa.

1,2

Tarkistus 100

Tarkistus 100

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 2 kohta

11 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Edellä 3 artiklassa tarkoitettuja monialaisia toimia rahoitetaan ohjelman komponenteissa. | 2.   Edellä 3
  , 5 ja 6
  artiklassa tarkoitettuja monialaisia toimia rahoitetaan ohjelman komponenteissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Edellä 3 artiklassa tarkoitettuja monialaisia toimia rahoitetaan ohjelman komponenteissa.

2.   Edellä 3
  , 5 ja 6
  artiklassa tarkoitettuja monialaisia toimia rahoitetaan ohjelman komponenteissa.

Tarkistus 101

Tarkistus 101

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 1 kohta – a alakohta

14 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | edistetään
  kaikissa jäsenvaltioissa
  koko toimitusketjussa startup-yritysten, uusien tarjoajaehdokkaiden, pienten ja keskisuurten yritysten
  sekä muiden talouden toimijoiden
  mahdollisimman laajaa ja avointa osallistumista, myös edellyttämällä tarjoajilta alihankinnan käyttämistä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

edistetään
  kaikissa jäsenvaltioissa
  koko toimitusketjussa startup-yritysten, uusien tarjoajaehdokkaiden, pienten ja keskisuurten yritysten
  sekä muiden talouden toimijoiden
  mahdollisimman laajaa ja avointa osallistumista, myös edellyttämällä tarjoajilta alihankinnan käyttämistä;

kaikissa jäsenvaltioissa

sekä muiden talouden toimijoiden

| a) | edistetään
  koko unionissa
  ja koko toimitusketjussa
  kaikkien talouden toimijoiden ja erityisesti
  startup-yritysten, uusien tarjoajaehdokkaiden, pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisimman laajaa ja avointa osallistumista, myös edellyttämällä tarjoajilta alihankinnan käyttämistä; |
| --- | --- |

a)

edistetään
  koko unionissa
  ja koko toimitusketjussa
  kaikkien talouden toimijoiden ja erityisesti
  startup-yritysten, uusien tarjoajaehdokkaiden, pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisimman laajaa ja avointa osallistumista, myös edellyttämällä tarjoajilta alihankinnan käyttämistä;

koko unionissa

kaikkien talouden toimijoiden ja erityisesti

Tarkistus 102

Tarkistus 102

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 1 kohta – d alakohta

14 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | edistetään unionin autonomiaa, erityisesti teknologian osalta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

edistetään unionin autonomiaa, erityisesti teknologian osalta;

| d) | edistetään unionin
  strategista
  autonomiaa, erityisesti
  teollisuuden ja
  teknologian osalta
  , koko arvoketjussa
  ; |
| --- | --- |

d)

edistetään unionin
  strategista
  autonomiaa, erityisesti
  teollisuuden ja
  teknologian osalta
  , koko arvoketjussa
  ;

strategista

teollisuuden ja

, koko arvoketjussa

Tarkistus 103

Tarkistus 103

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 1 kohta – d a alakohta (uusi)

14 artikla – 1 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d a) | noudatetaan periaatteita, jotka koskevat vapaata pääsyä ja tasapuolista kilpailua koko teollisessa toimitusketjussa, tarjouskilpailuja avoimen ja oikea-aikaisen tiedonsaannin pohjalta sekä sovellettavien hankintasääntöjen, valinta- ja myöntämisperusteiden ja muiden merkityksellisten tietojen selkeää ilmoittamista, jotta annetaan kaikille mahdollisille tarjoajille taataan tasapuoliset toimintaedellytykset; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d a)

d a)

noudatetaan periaatteita, jotka koskevat vapaata pääsyä ja tasapuolista kilpailua koko teollisessa toimitusketjussa, tarjouskilpailuja avoimen ja oikea-aikaisen tiedonsaannin pohjalta sekä sovellettavien hankintasääntöjen, valinta- ja myöntämisperusteiden ja muiden merkityksellisten tietojen selkeää ilmoittamista, jotta annetaan kaikille mahdollisille tarjoajille taataan tasapuoliset toimintaedellytykset;

noudatetaan periaatteita, jotka koskevat vapaata pääsyä ja tasapuolista kilpailua koko teollisessa toimitusketjussa, tarjouskilpailuja avoimen ja oikea-aikaisen tiedonsaannin pohjalta sekä sovellettavien hankintasääntöjen, valinta- ja myöntämisperusteiden ja muiden merkityksellisten tietojen selkeää ilmoittamista, jotta annetaan kaikille mahdollisille tarjoajille taataan tasapuoliset toimintaedellytykset;

Tarkistus 104

Tarkistus 104

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 1 kohta

17 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Rohkaistakseen uusia tarjoajaehdokkaita, pieniä ja keksisuuria yrityksiä sekä startup-yrityksiä ja tarjotakseen mahdollisimman laajan maatieteellisen kattavuuden samalla suojaten unionin strategista autonomiaa,
  hankintaviranomainen voi pyytää
  , että tarjoaja teettää osan sopimuksen kohteesta alihankintana kilpailuttamalla asianmukaisilla alihankintatasoilla yrityksiä, jotka eivät kuulu tarjoajan kanssa samaan ryhmään. | 1.   Rohkaistakseen uusia tarjoajaehdokkaita,
  erityisesti
  pieniä ja keskisuuria yrityksiä sekä startup-yrityksiä, ja tarjotakseen mahdollisimman laajan maatieteellisen kattavuuden samalla suojaten unionin strategista autonomiaa,
  hankintaviranomaisen on pyrittävä pyytämään
  , että tarjoaja teettää osan sopimuksen kohteesta alihankintana kilpailuttamalla asianmukaisilla alihankintatasoilla yrityksiä, jotka eivät kuulu tarjoajan kanssa samaan ryhmään. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Rohkaistakseen uusia tarjoajaehdokkaita, pieniä ja keksisuuria yrityksiä sekä startup-yrityksiä ja tarjotakseen mahdollisimman laajan maatieteellisen kattavuuden samalla suojaten unionin strategista autonomiaa,
  hankintaviranomainen voi pyytää
  , että tarjoaja teettää osan sopimuksen kohteesta alihankintana kilpailuttamalla asianmukaisilla alihankintatasoilla yrityksiä, jotka eivät kuulu tarjoajan kanssa samaan ryhmään.

1.   Rohkaistakseen uusia tarjoajaehdokkaita,
  erityisesti
  pieniä ja keskisuuria yrityksiä sekä startup-yrityksiä, ja tarjotakseen mahdollisimman laajan maatieteellisen kattavuuden samalla suojaten unionin strategista autonomiaa,
  hankintaviranomaisen on pyrittävä pyytämään
  , että tarjoaja teettää osan sopimuksen kohteesta alihankintana kilpailuttamalla asianmukaisilla alihankintatasoilla yrityksiä, jotka eivät kuulu tarjoajan kanssa samaan ryhmään.

Tarkistus 105

Tarkistus 105

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 2 kohta

17 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Hankintaviranomaisen on ilmoitettava sopimuksen alihankintana teetettävän osan suuruus esittämällä sen vähimmäis- ja enimmäisprosenttiosuus. | 2.   Hankintaviranomaisen on ilmoitettava sopimuksen alihankintana
  millä tahansa teollisuuden tasolla
  teetettävän osan suuruus
  1 kohdan mukaisesti
  esittämällä sen vähimmäis- ja enimmäisprosenttiosuus. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Hankintaviranomaisen on ilmoitettava sopimuksen alihankintana teetettävän osan suuruus esittämällä sen vähimmäis- ja enimmäisprosenttiosuus.

2.   Hankintaviranomaisen on ilmoitettava sopimuksen alihankintana
  millä tahansa teollisuuden tasolla
  teetettävän osan suuruus
  1 kohdan mukaisesti
  esittämällä sen vähimmäis- ja enimmäisprosenttiosuus.

Tarkistus 106

Tarkistus 106

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 3 kohta

17 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Tarjoajan on perusteltava kaikki poikkeamat 1 kohdan mukaisesta pyynnöstä. | 3.   Tarjoajan on perusteltava
  ja hankintaviranomaisen on arvioitava
  kaikki poikkeamat 1 kohdan mukaisesta pyynnöstä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Tarjoajan on perusteltava kaikki poikkeamat 1 kohdan mukaisesta pyynnöstä.

3.   Tarjoajan on perusteltava
  ja hankintaviranomaisen on arvioitava
  kaikki poikkeamat 1 kohdan mukaisesta pyynnöstä.

Tarkistus 107

Tarkistus 107

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 2 kohta

19 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kun kyseessä on yhteinen pyyntö, ehdotusten valintaa ja arviointia varten on määritettävä yhteiset menettelyt. Kunkin osapuolten nimittämän tasapainoisen asiantuntijaryhmän on osallistuttava menettelyyn. | Kun kyseessä on yhteinen pyyntö, ehdotusten valintaa ja arviointia varten on määritettävä yhteiset menettelyt. Kunkin osapuolten nimittämän tasapainoisen asiantuntijaryhmän on osallistuttava menettelyyn.
  Nämä asiantuntijat eivät saa arvioida sellaisia asioita tai antaa neuvontaa tai tukea sellaisissa asioissa, joissa heillä on eturistiriita. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Kun kyseessä on yhteinen pyyntö, ehdotusten valintaa ja arviointia varten on määritettävä yhteiset menettelyt. Kunkin osapuolten nimittämän tasapainoisen asiantuntijaryhmän on osallistuttava menettelyyn.

Kun kyseessä on yhteinen pyyntö, ehdotusten valintaa ja arviointia varten on määritettävä yhteiset menettelyt. Kunkin osapuolten nimittämän tasapainoisen asiantuntijaryhmän on osallistuttava menettelyyn.
  Nämä asiantuntijat eivät saa arvioida sellaisia asioita tai antaa neuvontaa tai tukea sellaisissa asioissa, joissa heillä on eturistiriita.

Nämä asiantuntijat eivät saa arvioida sellaisia asioita tai antaa neuvontaa tai tukea sellaisissa asioissa, joissa heillä on eturistiriita.

Tarkistus 108

Tarkistus 108

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 1 kohta

24 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Varainhoitoasetuksen [165 artiklan] säännösten lisäksi komissio
  ja
  avaruusohjelmavirasto
  voivat
  toteuttaa yhteishankintoja Euroopan avaruusjärjestön tai muun kansainvälisen järjestön kanssa, joka osallistuu ohjelman komponenttien toteuttamiseen. | 1.   Varainhoitoasetuksen [165 artiklan] säännösten lisäksi komissio
  tai
  avaruusohjelmavirasto
  voi
  toteuttaa yhteishankintoja Euroopan avaruusjärjestön tai muun kansainvälisen järjestön kanssa, joka osallistuu ohjelman komponenttien toteuttamiseen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Varainhoitoasetuksen [165 artiklan] säännösten lisäksi komissio
  ja
  avaruusohjelmavirasto
  voivat
  toteuttaa yhteishankintoja Euroopan avaruusjärjestön tai muun kansainvälisen järjestön kanssa, joka osallistuu ohjelman komponenttien toteuttamiseen.

1.   Varainhoitoasetuksen [165 artiklan] säännösten lisäksi komissio
  tai
  avaruusohjelmavirasto
  voi
  toteuttaa yhteishankintoja Euroopan avaruusjärjestön tai muun kansainvälisen järjestön kanssa, joka osallistuu ohjelman komponenttien toteuttamiseen.

Tarkistus 110

Tarkistus 110

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 1 kohta – a alakohta

27 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | selkeä tehtävien ja vastuun jako ohjelman toteuttamiseen osallistuvien eri tahojen, erityisesti jäsenvaltioiden, komission, avaruusohjelmaviraston ja Euroopan avaruusjärjestön välillä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

selkeä tehtävien ja vastuun jako ohjelman toteuttamiseen osallistuvien eri tahojen, erityisesti jäsenvaltioiden, komission, avaruusohjelmaviraston ja Euroopan avaruusjärjestön välillä;

| a) | selkeä tehtävien ja vastuun jako ohjelman toteuttamiseen osallistuvien eri tahojen, erityisesti jäsenvaltioiden, komission, avaruusohjelmaviraston ja Euroopan avaruusjärjestön välillä
  kunkin tahon toimivallan perusteella, jotta voidaan parantaa avoimuutta, tehokkuutta ja kustannustehokkuutta sekä välttää toiminnan päällekkäisyyksiä
  ; |
| --- | --- |

a)

selkeä tehtävien ja vastuun jako ohjelman toteuttamiseen osallistuvien eri tahojen, erityisesti jäsenvaltioiden, komission, avaruusohjelmaviraston ja Euroopan avaruusjärjestön välillä
  kunkin tahon toimivallan perusteella, jotta voidaan parantaa avoimuutta, tehokkuutta ja kustannustehokkuutta sekä välttää toiminnan päällekkäisyyksiä
  ;

kunkin tahon toimivallan perusteella, jotta voidaan parantaa avoimuutta, tehokkuutta ja kustannustehokkuutta sekä välttää toiminnan päällekkäisyyksiä

Tarkistus 111

Tarkistus 111

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 1 kohta – b alakohta

27 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | ohjelman tiivis valvonta, mukaan lukien kaikkien tahojen tiukka pitäytyminen suunnitelluissa kustannuksissa ja
  aikataulussa
  omalla vastuualueellaan, tämän asetuksen mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

ohjelman tiivis valvonta, mukaan lukien kaikkien tahojen tiukka pitäytyminen suunnitelluissa kustannuksissa ja
  aikataulussa
  omalla vastuualueellaan, tämän asetuksen mukaisesti;

aikataulussa

| b) | ohjelman tiivis valvonta, mukaan lukien kaikkien tahojen tiukka pitäytyminen suunnitelluissa kustannuksissa
  ja teknisessä suorituskyvyssä
  omalla vastuualueellaan, tämän asetuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

ohjelman tiivis valvonta, mukaan lukien kaikkien tahojen tiukka pitäytyminen suunnitelluissa kustannuksissa
  ja teknisessä suorituskyvyssä
  omalla vastuualueellaan, tämän asetuksen mukaisesti;

ja teknisessä suorituskyvyssä

Tarkistus 112

Tarkistus 112

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 1 kohta – d alakohta

27 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | ohjelman komponenteissa tarjottavien palveluiden käyttäjien tarpeiden sekä näihin palveluihin liittyvien tieteellisten ja teknisten muutosten järjestelmällinen huomioon ottaminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

ohjelman komponenteissa tarjottavien palveluiden käyttäjien tarpeiden sekä näihin palveluihin liittyvien tieteellisten ja teknisten muutosten järjestelmällinen huomioon ottaminen;

| d) | ohjelman komponenteissa tarjottavien palveluiden käyttäjien tarpeiden sekä näihin palveluihin liittyvien tieteellisten ja teknisten muutosten järjestelmällinen huomioon ottaminen
  , myös kansallisella ja unionin tasolla toimivien neuvoa-antavien käyttäjäfoorumien kuulemisen avulla
  ; |
| --- | --- |

d)

ohjelman komponenteissa tarjottavien palveluiden käyttäjien tarpeiden sekä näihin palveluihin liittyvien tieteellisten ja teknisten muutosten järjestelmällinen huomioon ottaminen
  , myös kansallisella ja unionin tasolla toimivien neuvoa-antavien käyttäjäfoorumien kuulemisen avulla
  ;

, myös kansallisella ja unionin tasolla toimivien neuvoa-antavien käyttäjäfoorumien kuulemisen avulla

Tarkistus 113

Tarkistus 113

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 2 kohta

28 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Komissio tai 30 artiklassa tarkoitettujen tehtävien osalta avaruusohjelmavirasto voi antaa erityistehtäviä jäsenvaltioille
  tai kansallisille virastoille
  tai tällaisten jäsenvaltioiden
  tai kansallisten virastojen
  ryhmille. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet ohjelman moitteettoman toiminnan varmistamiseksi ja sen käytön edistämiseksi, myös tukemalla ohjelman edellyttämien taajuuksien suojaamista. | 2.   Komissio tai 30 artiklassa tarkoitettujen tehtävien osalta avaruusohjelmavirasto voi
  tapauskohtaisesti
  antaa erityistehtäviä jäsenvaltioille tai tällaisten jäsenvaltioiden ryhmille. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet ohjelman moitteettoman toiminnan varmistamiseksi ja sen käytön edistämiseksi, myös tukemalla ohjelman edellyttämien taajuuksien suojaamista
  asianmukaisella tasolla
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Komissio tai 30 artiklassa tarkoitettujen tehtävien osalta avaruusohjelmavirasto voi antaa erityistehtäviä jäsenvaltioille
  tai kansallisille virastoille
  tai tällaisten jäsenvaltioiden
  tai kansallisten virastojen
  ryhmille. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet ohjelman moitteettoman toiminnan varmistamiseksi ja sen käytön edistämiseksi, myös tukemalla ohjelman edellyttämien taajuuksien suojaamista.

2.   Komissio tai 30 artiklassa tarkoitettujen tehtävien osalta avaruusohjelmavirasto voi
  tapauskohtaisesti
  antaa erityistehtäviä jäsenvaltioille tai tällaisten jäsenvaltioiden ryhmille. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet ohjelman moitteettoman toiminnan varmistamiseksi ja sen käytön edistämiseksi, myös tukemalla ohjelman edellyttämien taajuuksien suojaamista
  asianmukaisella tasolla
  .

Tarkistus 114

Tarkistus 114

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 2 a kohta (uusi)

28 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Jäsenvaltioiden on toteutettava loppukäyttäjäyhteisöjen ennakoiva ja koordinoitu kuuleminen, mukaan lukien neuvoa-antavien käyttäjäfoorumien kautta, erityisesti Galileosta, EGNOSista ja Copernicuksesta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Jäsenvaltioiden on toteutettava loppukäyttäjäyhteisöjen ennakoiva ja koordinoitu kuuleminen, mukaan lukien neuvoa-antavien käyttäjäfoorumien kautta, erityisesti Galileosta, EGNOSista ja Copernicuksesta.

Tarkistus 115

Tarkistus 115

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

29 artikla – 1 kohta

29 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Komissiolla on kokonaisvastuu ohjelman toteuttamisesta
  , myös
  turvallisuuden alalla. Sen on tämän asetuksen mukaisesti määritettävä ohjelman painopisteet ja pitkän aikavälin kehitys ja valvottava ohjelman toteuttamista ottaen asianmukaisesti huomioon sen vaikutus muihin unionin toimintalinjoihin. | 1.   Komissiolla on kokonaisvastuu ohjelman toteuttamisesta
  ja vastuu
  turvallisuuden alalla
  niiden ohjelman komponenttien osalta, joihin liittyviä tehtäviä ei ole annettu avaruusohjelmaviraston hoidettavaksi 30 artiklan mukaisesti
  . Sen on tämän asetuksen mukaisesti määritettävä ohjelman painopisteet ja pitkän aikavälin kehitys ja valvottava ohjelman toteuttamista ottaen asianmukaisesti huomioon sen vaikutus muihin unionin toimintalinjoihin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Komissiolla on kokonaisvastuu ohjelman toteuttamisesta
  , myös
  turvallisuuden alalla. Sen on tämän asetuksen mukaisesti määritettävä ohjelman painopisteet ja pitkän aikavälin kehitys ja valvottava ohjelman toteuttamista ottaen asianmukaisesti huomioon sen vaikutus muihin unionin toimintalinjoihin.

1.   Komissiolla on kokonaisvastuu ohjelman toteuttamisesta
  ja vastuu
  turvallisuuden alalla
  niiden ohjelman komponenttien osalta, joihin liittyviä tehtäviä ei ole annettu avaruusohjelmaviraston hoidettavaksi 30 artiklan mukaisesti
  . Sen on tämän asetuksen mukaisesti määritettävä ohjelman painopisteet ja pitkän aikavälin kehitys ja valvottava ohjelman toteuttamista ottaen asianmukaisesti huomioon sen vaikutus muihin unionin toimintalinjoihin.

Tarkistus 116

Tarkistus 116

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

29 artikla – 2 kohta

29 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Komissio vastaa ohjelman kunkin komponentin hallinnosta, jos sitä ei ole annettu
  jonkin toisen tahon
  tehtäväksi. | 2.   Komissio vastaa ohjelman kunkin komponentin hallinnosta, jos sitä ei ole annettu
  muiden tahojen
  tehtäväksi
  30, 31 ja 32 artiklan mukaisesti
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Komissio vastaa ohjelman kunkin komponentin hallinnosta, jos sitä ei ole annettu
  jonkin toisen tahon
  tehtäväksi.

2.   Komissio vastaa ohjelman kunkin komponentin hallinnosta, jos sitä ei ole annettu
  muiden tahojen
  tehtäväksi
  30, 31 ja 32 artiklan mukaisesti
  .

Tarkistus 117

Tarkistus 117

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

29 artikla – 3 kohta

29 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Komissio varmistaa tehtävien selkeän jakamisen ohjelmaan osallistuvien tahojen välillä ja koordinoi tällaisten tahojen toimintaa. | 3.   Komissio varmistaa tehtävien selkeän jakamisen ohjelmaan osallistuvien tahojen välillä ja koordinoi tällaisten tahojen toimintaa
  sekä varmistaa unionin edun täysimääräisen suojaamisen, sen varojen moitteettoman hoidon ja sen sääntöjen, erityisesti hankintaan liittyvien, soveltamisen
  .
  Sen vuoksi komissio tekee avaruusohjelmaviraston ja Euroopan avaruusjärjestön kanssa rahoitusta koskevan puitekumppanuussopimuksen näille tahoille annetuista tehtävistä 31 a artiklan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Komissio varmistaa tehtävien selkeän jakamisen ohjelmaan osallistuvien tahojen välillä ja koordinoi tällaisten tahojen toimintaa.

3.   Komissio varmistaa tehtävien selkeän jakamisen ohjelmaan osallistuvien tahojen välillä ja koordinoi tällaisten tahojen toimintaa
  sekä varmistaa unionin edun täysimääräisen suojaamisen, sen varojen moitteettoman hoidon ja sen sääntöjen, erityisesti hankintaan liittyvien, soveltamisen
  .
  Sen vuoksi komissio tekee avaruusohjelmaviraston ja Euroopan avaruusjärjestön kanssa rahoitusta koskevan puitekumppanuussopimuksen näille tahoille annetuista tehtävistä 31 a artiklan mukaisesti.

Tarkistus 118

Tarkistus 118

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

29 artikla – 3 a kohta (uusi)

29 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Komissio antaa 105 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä avaruussäätä ja maapallon lähelle tulevia kohteita koskevien toimintojen toteuttamisesta ja hallinnosta sekä GOVSATCOMista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Komissio antaa 105 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä avaruussäätä ja maapallon lähelle tulevia kohteita koskevien toimintojen toteuttamisesta ja hallinnosta sekä GOVSATCOMista.

Tarkistus 119

Tarkistus 119

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

29 artikla – 4 kohta – 1 alakohta

29 artikla – 4 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jos se on tarpeen ohjelman moitteettoman toiminnan ja ohjelman komponenteissa tuotettavien palveluiden sujuvan tarjoamisen varmistamiseksi, komissio vahvistaa
  täytäntöönpanosäädöksillä
  näiden komponenttien ja niissä tuotettavien palveluiden toteuttamisen ja kehityksen edellyttämät
  tekniset ja toiminnalliset eritelmät
  kuultuaan ensin käyttäjiä ja muita merkityksellisiä sidosryhmiä. Määritellessään näitä
  teknisiä ja toiminnallisia eritelmiä
  komissio välttää yleisen turvallisuustason madaltamista ja noudattaa vaatimusta yhteensopivuudesta aiempien järjestelmien kanssa. | Jos se on tarpeen ohjelman moitteettoman toiminnan ja ohjelman komponenteissa tuotettavien palveluiden sujuvan tarjoamisen varmistamiseksi, komissio vahvistaa
  delegoiduilla säädöksillä
  näiden komponenttien ja niissä tuotettavien palveluiden toteuttamisen ja kehityksen edellyttämät
  korkean tason vaatimukset
  kuultuaan ensin käyttäjiä ja muita merkityksellisiä sidosryhmiä
  , myös tuotantoketjun loppupäässä
  . Määritellessään näitä
  korkean tason vaatimuksia
  komissio välttää yleisen turvallisuustason madaltamista ja noudattaa vaatimusta yhteensopivuudesta aiempien järjestelmien kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jos se on tarpeen ohjelman moitteettoman toiminnan ja ohjelman komponenteissa tuotettavien palveluiden sujuvan tarjoamisen varmistamiseksi, komissio vahvistaa
  täytäntöönpanosäädöksillä
  näiden komponenttien ja niissä tuotettavien palveluiden toteuttamisen ja kehityksen edellyttämät
  tekniset ja toiminnalliset eritelmät
  kuultuaan ensin käyttäjiä ja muita merkityksellisiä sidosryhmiä. Määritellessään näitä
  teknisiä ja toiminnallisia eritelmiä
  komissio välttää yleisen turvallisuustason madaltamista ja noudattaa vaatimusta yhteensopivuudesta aiempien järjestelmien kanssa.

täytäntöönpanosäädöksillä

tekniset ja toiminnalliset eritelmät

teknisiä ja toiminnallisia eritelmiä

Jos se on tarpeen ohjelman moitteettoman toiminnan ja ohjelman komponenteissa tuotettavien palveluiden sujuvan tarjoamisen varmistamiseksi, komissio vahvistaa
  delegoiduilla säädöksillä
  näiden komponenttien ja niissä tuotettavien palveluiden toteuttamisen ja kehityksen edellyttämät
  korkean tason vaatimukset
  kuultuaan ensin käyttäjiä ja muita merkityksellisiä sidosryhmiä
  , myös tuotantoketjun loppupäässä
  . Määritellessään näitä
  korkean tason vaatimuksia
  komissio välttää yleisen turvallisuustason madaltamista ja noudattaa vaatimusta yhteensopivuudesta aiempien järjestelmien kanssa.

delegoiduilla säädöksillä

korkean tason vaatimukset

, myös tuotantoketjun loppupäässä

korkean tason vaatimuksia

Tarkistus 120

Tarkistus 120

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

29 artikla – 4 kohta – 2 alakohta

29 artikla – 4 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Nämä
  täytäntöönpanosäädökset
  hyväksytään
  107
  artiklan
  3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen
  . | Nämä
  delegoidut säädökset
  hyväksytään
  21
  artiklan
  mukaisesti
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Nämä
  täytäntöönpanosäädökset
  hyväksytään
  107
  artiklan
  3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen
  .

täytäntöönpanosäädökset

107

3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen

Nämä
  delegoidut säädökset
  hyväksytään
  21
  artiklan
  mukaisesti
  .

delegoidut säädökset

21

mukaisesti

Tarkistus 121

Tarkistus 121

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

29 artikla – 5 kohta

29 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   
  Komission toteuttaa edistämistoimia ja varmistaa ohjelman komponenteissa tuotettavan datan ja palveluiden omaksumisen ja käytön julkisella ja yksityisellä sektorilla, myös tukemalla tällaisten palveluiden asianmukaista kehitystä ja edistämällä pitkällä aikavälillä vakaata ympäristöä. Se kehittää synergiaa ohjelman eri komponenttien sovellusten välillä. Se
  varmistaa ohjelman ja unionin muiden toimien ja ohjelmien
  välinen
  täydentävyyden, johdonmukaisuuden, synergian ja yhteydet. | 5.   
  Komissio
  varmistaa ohjelman ja unionin muiden toimien ja ohjelmien
  välisen
  täydentävyyden, johdonmukaisuuden, synergian ja yhteydet.
  Se toimii tiiviissä yhteistyössä avaruusohjelmaviraston sekä tarvittaessa Euroopan avaruusjärjestön ja Copernicuksen toimien toteuttamisesta vastaavien tahojen kanssa tukien ja edistäen |
| | — | toimia, jotka liittyvät ohjelman komponenttien tuottamien datan ja palvelujen omaksumiseen ja käyttöön julkisella ja yksityisellä sektorilla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   
  Komission toteuttaa edistämistoimia ja varmistaa ohjelman komponenteissa tuotettavan datan ja palveluiden omaksumisen ja käytön julkisella ja yksityisellä sektorilla, myös tukemalla tällaisten palveluiden asianmukaista kehitystä ja edistämällä pitkällä aikavälillä vakaata ympäristöä. Se kehittää synergiaa ohjelman eri komponenttien sovellusten välillä. Se
  varmistaa ohjelman ja unionin muiden toimien ja ohjelmien
  välinen
  täydentävyyden, johdonmukaisuuden, synergian ja yhteydet.

5.   
  Komissio
  varmistaa ohjelman ja unionin muiden toimien ja ohjelmien
  välisen
  täydentävyyden, johdonmukaisuuden, synergian ja yhteydet.
  Se toimii tiiviissä yhteistyössä avaruusohjelmaviraston sekä tarvittaessa Euroopan avaruusjärjestön ja Copernicuksen toimien toteuttamisesta vastaavien tahojen kanssa tukien ja edistäen

—

toimia, jotka liittyvät ohjelman komponenttien tuottamien datan ja palvelujen omaksumiseen ja käyttöön julkisella ja yksityisellä sektorilla;

toimia, jotka liittyvät ohjelman komponenttien tuottamien datan ja palvelujen omaksumiseen ja käyttöön julkisella ja yksityisellä sektorilla;

| — | sovellusten välisen synergian kehitystä; |
| --- | --- |

—

sovellusten välisen synergian kehitystä;

sovellusten välisen synergian kehitystä;

| — | näiden palveluiden asianmukaista kehitystä; |
| --- | --- |

—

näiden palveluiden asianmukaista kehitystä;

näiden palveluiden asianmukaista kehitystä;

| — | pitkällä aikavälillä vakaan toimintaympäristön luomista. |
| --- | --- |

—

pitkällä aikavälillä vakaan toimintaympäristön luomista.

pitkällä aikavälillä vakaan toimintaympäristön luomista.

Tarkistus 122

Tarkistus 122

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

29 artikla – 6 kohta

29 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Se varmistaa tarvittaessa avaruusalalla unionin, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla toteutettavien toimien koordinoinnin. Se tukee jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja edistää niiden teknisten valmiuksien lähentymistä ja avaruusalan kehitystä. | 6.   Se varmistaa tarvittaessa
  ja yhteistyössä avaruusohjelmaviraston ja Euroopan avaruusjärjestön kanssa
  avaruusalalla unionin kansainvälisellä tasolla toteutettavien toimien koordinoinnin. Se tukee jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja edistää niiden teknisten valmiuksien lähentymistä ja avaruusalan kehitystä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   Se varmistaa tarvittaessa avaruusalalla unionin, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla toteutettavien toimien koordinoinnin. Se tukee jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja edistää niiden teknisten valmiuksien lähentymistä ja avaruusalan kehitystä.

6.   Se varmistaa tarvittaessa
  ja yhteistyössä avaruusohjelmaviraston ja Euroopan avaruusjärjestön kanssa
  avaruusalalla unionin kansainvälisellä tasolla toteutettavien toimien koordinoinnin. Se tukee jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja edistää niiden teknisten valmiuksien lähentymistä ja avaruusalan kehitystä.

Tarkistus 123

Tarkistus 123

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

30 artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | edistää ohjelman komponenttien tuottaman datan ja palveluiden omaksumista ja käyttöä ja varmistaa sen, myös kehittämällä ohjelman komponentteihin perustuvia toimintaketjun loppupään sovelluksia ja palveluita; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

edistää ohjelman komponenttien tuottaman datan ja palveluiden omaksumista ja käyttöä ja varmistaa sen, myös kehittämällä ohjelman komponentteihin perustuvia toimintaketjun loppupään sovelluksia ja palveluita;

edistää ohjelman komponenttien tuottaman datan ja palveluiden omaksumista ja käyttöä ja varmistaa sen, myös kehittämällä ohjelman komponentteihin perustuvia toimintaketjun loppupään sovelluksia ja palveluita;

Tarkistus 124

Tarkistus 124

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 1 kohta – b b alakohta (uusi)

30 artikla – 1 kohta – b b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b b) | toteuttaa unionin innovatiivista avaruusalaa tukevia toimia 6 artiklan mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b b)

b b)

toteuttaa unionin innovatiivista avaruusalaa tukevia toimia 6 artiklan mukaisesti;

toteuttaa unionin innovatiivista avaruusalaa tukevia toimia 6 artiklan mukaisesti;

Tarkistus 125

Tarkistus 125

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 1 kohta – b c alakohta (uusi)

30 artikla – 1 kohta – b c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b c) | helpottaa rahoituksen saatavuutta III osastossa tarkoitettujen ja InvestEU-rahaston rahoitusvälineiden avulla sekä yhteistyössä EIP:n kanssa EIP:n erityisesti pk-yrityksille tarkoitettujen rahoitusvälineiden avulla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b c)

b c)

helpottaa rahoituksen saatavuutta III osastossa tarkoitettujen ja InvestEU-rahaston rahoitusvälineiden avulla sekä yhteistyössä EIP:n kanssa EIP:n erityisesti pk-yrityksille tarkoitettujen rahoitusvälineiden avulla;

helpottaa rahoituksen saatavuutta III osastossa tarkoitettujen ja InvestEU-rahaston rahoitusvälineiden avulla sekä yhteistyössä EIP:n kanssa EIP:n erityisesti pk-yrityksille tarkoitettujen rahoitusvälineiden avulla;

Tarkistus 126

Tarkistus 126

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 1 kohta – c alakohta

30 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | toteuttaa viestintä- ja edistämistoimia sekä toimia, jotka liittyvät Galileon
  ja
  EGNOSin tarjoamien palveluiden kaupalliseen hyödyntämiseen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

toteuttaa viestintä- ja edistämistoimia sekä toimia, jotka liittyvät Galileon
  ja
  EGNOSin tarjoamien palveluiden kaupalliseen hyödyntämiseen;

ja

| c) | toteuttaa viestintä- ja edistämistoimia sekä toimia, jotka liittyvät
  erityisesti
  Galileon, EGNOSin
  ja Copernicuksen
  tarjoamien palveluiden kaupalliseen hyödyntämiseen; |
| --- | --- |

c)

toteuttaa viestintä- ja edistämistoimia sekä toimia, jotka liittyvät
  erityisesti
  Galileon, EGNOSin
  ja Copernicuksen
  tarjoamien palveluiden kaupalliseen hyödyntämiseen;

erityisesti

ja Copernicuksen

Tarkistus 127

Tarkistus 127

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

30 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | Galileo ja EGNOS: hallinnoida 43 artiklassa tarkoitettua Galileon ja EGNOSin käyttöä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c a)

c a)

Galileo ja EGNOS: hallinnoida 43 artiklassa tarkoitettua Galileon ja EGNOSin käyttöä;

Galileo ja EGNOS: hallinnoida 43 artiklassa tarkoitettua Galileon ja EGNOSin käyttöä;

Tarkistus 128

Tarkistus 128

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 1 kohta – d alakohta

30 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | tarjota teknistä asiantuntemusta komissiolle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

tarjota teknistä asiantuntemusta komissiolle.

| d) | tarjota teknistä asiantuntemusta komissiolle
  välttäen päällekkäisyyttä Euroopan avaruusjärjestön tehtävien kanssa 27 ja 31 artiklan mukaisesti
  . |
| --- | --- |

d)

tarjota teknistä asiantuntemusta komissiolle
  välttäen päällekkäisyyttä Euroopan avaruusjärjestön tehtävien kanssa 27 ja 31 artiklan mukaisesti
  .

välttäen päällekkäisyyttä Euroopan avaruusjärjestön tehtävien kanssa 27 ja 31 artiklan mukaisesti

Tarkistus 129

Tarkistus 129

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 2 kohta – a alakohta

30 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | 43 artiklassa tarkoitettu EGNOSin ja Galileon käytön hallinnointi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

a)

43 artiklassa tarkoitettu EGNOSin ja Galileon käytön hallinnointi;

43 artiklassa tarkoitettu EGNOSin ja Galileon käytön hallinnointi;

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 130

Tarkistus 130

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 2 kohta – b a alakohta (uusi)

30 artikla – 2 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | suositusten antaminen komissiolle Euroopan horisontti -ohjelman avaruusalan painopisteistä ja osallistuminen ohjelman täytäntöönpanoon; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

suositusten antaminen komissiolle Euroopan horisontti -ohjelman avaruusalan painopisteistä ja osallistuminen ohjelman täytäntöönpanoon;

suositusten antaminen komissiolle Euroopan horisontti -ohjelman avaruusalan painopisteistä ja osallistuminen ohjelman täytäntöönpanoon;

Tarkistus 131

Tarkistus 131

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 2 kohta – c alakohta

30 artikla – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | ohjelman komponentteihin perustuvien käytännön sovellusten ja palveluiden kehittämiseen liittyvät toteutustoimet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

c)

ohjelman komponentteihin perustuvien käytännön sovellusten ja palveluiden kehittämiseen liittyvät toteutustoimet.

ohjelman komponentteihin perustuvien käytännön sovellusten ja palveluiden kehittämiseen liittyvät toteutustoimet.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 132

Tarkistus 132

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 3 kohta

30 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Komissio voi antaa avaruusohjelmaviraston hoidettavaksi muita tehtäviä,
  mukaan lukien data- ja tietotoimia koskevan viestinnän, edistämisen ja markkinoinnin hoitaminen, sekä muita tehtäviä, jotka liittyvät ohjelman muiden komponenttien kuin Galileon ja EGNOSin käytön omaksumiseen käyttäjien keskuudessa
  . | 3.   Komissio voi antaa avaruusohjelmaviraston hoidettavaksi muita tehtäviä,
  päällekkäisyyksiä välttäen ja ohjelman tavoitteiden täytäntöönpanon tehostamiseksi
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Komissio voi antaa avaruusohjelmaviraston hoidettavaksi muita tehtäviä,
  mukaan lukien data- ja tietotoimia koskevan viestinnän, edistämisen ja markkinoinnin hoitaminen, sekä muita tehtäviä, jotka liittyvät ohjelman muiden komponenttien kuin Galileon ja EGNOSin käytön omaksumiseen käyttäjien keskuudessa
  .

3.   Komissio voi antaa avaruusohjelmaviraston hoidettavaksi muita tehtäviä,
  päällekkäisyyksiä välttäen ja ohjelman tavoitteiden täytäntöönpanon tehostamiseksi
  .

Tarkistus 133

Tarkistus 133

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 3 a kohta (uusi)

30 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Virasto voi tehtäviensä suorittamiseksi tehdä kumppanuussopimuksia tai muita sopimuksia kansallisten avaruusvirastojen, kansallisten avaruusvirastojen ryhmän tai muiden tahojen kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Virasto voi tehtäviensä suorittamiseksi tehdä kumppanuussopimuksia tai muita sopimuksia kansallisten avaruusvirastojen, kansallisten avaruusvirastojen ryhmän tai muiden tahojen kanssa.

Tarkistus 134

Tarkistus 134

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 4 kohta

30 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Komissio antaa edellä 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut tehtävät avaruusohjelmaviraston hoidettavaksi rahoitusosuussopimuksella varainhoitoasetuksen [2 artiklan 18 kohdan] ja [VI osaston] mukaisesti. | 4.   Komissio antaa edellä 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut tehtävät avaruusohjelmaviraston hoidettavaksi rahoitusosuussopimuksella varainhoitoasetuksen [2 artiklan 18 kohdan] ja [VI osaston] mukaisesti
  , ja niitä ja varsinkin Copernicus-komponenttia arvioidaan tämän asetuksen 102 artiklan 6 kohdan mukaisesti
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Komissio antaa edellä 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut tehtävät avaruusohjelmaviraston hoidettavaksi rahoitusosuussopimuksella varainhoitoasetuksen [2 artiklan 18 kohdan] ja [VI osaston] mukaisesti.

4.   Komissio antaa edellä 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut tehtävät avaruusohjelmaviraston hoidettavaksi rahoitusosuussopimuksella varainhoitoasetuksen [2 artiklan 18 kohdan] ja [VI osaston] mukaisesti
  , ja niitä ja varsinkin Copernicus-komponenttia arvioidaan tämän asetuksen 102 artiklan 6 kohdan mukaisesti
  .

Tarkistus 135

Tarkistus 135

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 4 a kohta (uusi)

30 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Antaessaan avaruusohjelmavirastolle tehtäviä komissio varmistaa niiden hallinnoinnin ja toteutuksen asianmukaisen rahoituksen sekä riittävät henkilö- ja hallintoresurssit. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Antaessaan avaruusohjelmavirastolle tehtäviä komissio varmistaa niiden hallinnoinnin ja toteutuksen asianmukaisen rahoituksen sekä riittävät henkilö- ja hallintoresurssit.

Tarkistus 136

Tarkistus 136

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

31 artikla – 1 kohta – a alakohta

31 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | Copernicus: Copernicuksen
  avaruusinfrastruktuurin
  kehittäminen, suunnittelu ja rakentaminen, mukaan lukien infrastruktuurin käyttö; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

Copernicus: Copernicuksen
  avaruusinfrastruktuurin
  kehittäminen, suunnittelu ja rakentaminen, mukaan lukien infrastruktuurin käyttö;

avaruusinfrastruktuurin

| a) | Copernicus: Copernicuksen
  avaruus- ja maainfrastruktuurin
  kehittäminen, suunnittelu ja rakentaminen, mukaan lukien infrastruktuurin käyttö; |
| --- | --- |

a)

Copernicus: Copernicuksen
  avaruus- ja maainfrastruktuurin
  kehittäminen, suunnittelu ja rakentaminen, mukaan lukien infrastruktuurin käyttö;

avaruus- ja maainfrastruktuurin

Tarkistus 137

Tarkistus 137

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

31 artikla – 1 kohta – b alakohta

31 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | Galileo ja EGNOS: järjestelmien
  kehittäminen
  , maasegmentin
  kehittäminen
  ja satelliittien
  suunnittelu ja kehittäminen
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

Galileo ja EGNOS: järjestelmien
  kehittäminen
  , maasegmentin
  kehittäminen
  ja satelliittien
  suunnittelu ja kehittäminen
  ;

kehittäminen

kehittäminen

suunnittelu ja kehittäminen

| b) | Galileo ja EGNOS:
  avaruusohjelmaviraston tukeminen sen ydintehtävissä; avaruusohjelmaviraston ja Euroopan avaruusjärjestön välisten erityissopimusten mukaisesti avaruusohjelmaviraston nimissä ja sen puolesta avaruussegmentin
  järjestelmien
  kehittämiseen
  , maasegmentin
  kehittämiseen
  ja satelliittien
  suunnitteluun ja kehittämiseen liittyvien hankintojen järjestäminen
  ; |
| --- | --- |

b)

Galileo ja EGNOS:
  avaruusohjelmaviraston tukeminen sen ydintehtävissä; avaruusohjelmaviraston ja Euroopan avaruusjärjestön välisten erityissopimusten mukaisesti avaruusohjelmaviraston nimissä ja sen puolesta avaruussegmentin
  järjestelmien
  kehittämiseen
  , maasegmentin
  kehittämiseen
  ja satelliittien
  suunnitteluun ja kehittämiseen liittyvien hankintojen järjestäminen
  ;

avaruusohjelmaviraston tukeminen sen ydintehtävissä; avaruusohjelmaviraston ja Euroopan avaruusjärjestön välisten erityissopimusten mukaisesti avaruusohjelmaviraston nimissä ja sen puolesta avaruussegmentin

kehittämiseen

kehittämiseen

suunnitteluun ja kehittämiseen liittyvien hankintojen järjestäminen

Tarkistus 138

Tarkistus 138

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

31 artikla – 1 kohta – c alakohta

31 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | kaikkien ohjelman komponenttien osalta
  sen asiantuntemuksen piiriin kuuluvat
  tutkimus- ja kehitystoimet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

kaikkien ohjelman komponenttien osalta
  sen asiantuntemuksen piiriin kuuluvat
  tutkimus- ja kehitystoimet.

sen asiantuntemuksen piiriin kuuluvat

| c) | kaikkien ohjelman komponenttien osalta tutkimus- ja kehitystoimet
  , jotka koskevat ohjelman komponenttien infrastruktuureja
  . |
| --- | --- |

c)

kaikkien ohjelman komponenttien osalta tutkimus- ja kehitystoimet
  , jotka koskevat ohjelman komponenttien infrastruktuureja
  .

, jotka koskevat ohjelman komponenttien infrastruktuureja

Tarkistus 139

Tarkistus 139

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

31 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

31 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | jäsenvaltioiden välisen yhteistyön tukeminen ja niiden teknisten valmiuksien lähentymisen ja avaruussegmentin kehityksen edistäminen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c a)

c a)

jäsenvaltioiden välisen yhteistyön tukeminen ja niiden teknisten valmiuksien lähentymisen ja avaruussegmentin kehityksen edistäminen.

jäsenvaltioiden välisen yhteistyön tukeminen ja niiden teknisten valmiuksien lähentymisen ja avaruussegmentin kehityksen edistäminen.

Tarkistus 140

Tarkistus 140

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

31 artikla – 2 kohta

31 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.
     
  Komissio tekee avaruusohjelmaviraston ja Euroopan avaruusjärjestön kanssa varainhoitoasetuksen [130 artiklan] säännösten mukaisen rahoitusta koskevan puitekumppanuussopimuksen. Tällaisessa rahoitusta koskevassa puitekumppanuussopimuksessa | Poistetaan. |
| — | määritellään selkeästi Euroopan avaruusjärjestön vastuut ja velvollisuudet ohjelman osalta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.
     
  Komissio tekee avaruusohjelmaviraston ja Euroopan avaruusjärjestön kanssa varainhoitoasetuksen [130 artiklan] säännösten mukaisen rahoitusta koskevan puitekumppanuussopimuksen. Tällaisessa rahoitusta koskevassa puitekumppanuussopimuksessa

Poistetaan.

Poistetaan.

—

määritellään selkeästi Euroopan avaruusjärjestön vastuut ja velvollisuudet ohjelman osalta;

määritellään selkeästi Euroopan avaruusjärjestön vastuut ja velvollisuudet ohjelman osalta;

| — | edellytetään, että Euroopan avaruusjärjestö noudattaa unionin ohjelman turvallisuussääntöjä, erityisesti turvallisuusluokitellun tiedon käsittelyn osalta; |
| --- | --- |

—

edellytetään, että Euroopan avaruusjärjestö noudattaa unionin ohjelman turvallisuussääntöjä, erityisesti turvallisuusluokitellun tiedon käsittelyn osalta;

edellytetään, että Euroopan avaruusjärjestö noudattaa unionin ohjelman turvallisuussääntöjä, erityisesti turvallisuusluokitellun tiedon käsittelyn osalta;

| — | säädetään ehdoista, joiden mukaisesti Euroopan avaruusjärjestölle osoitettuja varoja hallinnoidaan, erityisesti seuraavien osalta: julkiset hankinnat, hallinnointimenettelyt, tulosindikaattoreilla mitattavat odotetut tulokset, toimenpiteet, joita sovelletaan, jos sopimusten täytäntöönpano on kustannusten, aikataulun ja tulosten osalta puutteellista tai petollista, sekä viestintästrategia ja kaiken aineellisen ja aineettoman omaisuuden omistamista koskevat säännöt; näiden ehtojen on oltava tämän asetuksen III ja V osaston ja varainhoitoasetuksen mukaisia; |
| --- | --- |

—

säädetään ehdoista, joiden mukaisesti Euroopan avaruusjärjestölle osoitettuja varoja hallinnoidaan, erityisesti seuraavien osalta: julkiset hankinnat, hallinnointimenettelyt, tulosindikaattoreilla mitattavat odotetut tulokset, toimenpiteet, joita sovelletaan, jos sopimusten täytäntöönpano on kustannusten, aikataulun ja tulosten osalta puutteellista tai petollista, sekä viestintästrategia ja kaiken aineellisen ja aineettoman omaisuuden omistamista koskevat säännöt; näiden ehtojen on oltava tämän asetuksen III ja V osaston ja varainhoitoasetuksen mukaisia;

säädetään ehdoista, joiden mukaisesti Euroopan avaruusjärjestölle osoitettuja varoja hallinnoidaan, erityisesti seuraavien osalta: julkiset hankinnat, hallinnointimenettelyt, tulosindikaattoreilla mitattavat odotetut tulokset, toimenpiteet, joita sovelletaan, jos sopimusten täytäntöönpano on kustannusten, aikataulun ja tulosten osalta puutteellista tai petollista, sekä viestintästrategia ja kaiken aineellisen ja aineettoman omaisuuden omistamista koskevat säännöt; näiden ehtojen on oltava tämän asetuksen III ja V osaston ja varainhoitoasetuksen mukaisia;

| — | edellytetään komission ja tarvittaessa avaruusohjelmaviraston osallistumista Euroopan avaruusjärjestön tarjousten arviointilautakunnan kokouksiin ohjelman osalta; |
| --- | --- |

—

edellytetään komission ja tarvittaessa avaruusohjelmaviraston osallistumista Euroopan avaruusjärjestön tarjousten arviointilautakunnan kokouksiin ohjelman osalta;

edellytetään komission ja tarvittaessa avaruusohjelmaviraston osallistumista Euroopan avaruusjärjestön tarjousten arviointilautakunnan kokouksiin ohjelman osalta;

| — | vahvistetaan seuranta- ja valvontatoimenpiteitä, joihin kuuluvat esimerkiksi seuraavat: kustannusten ennakointimalli, säännöllinen tiedottaminen komissiolle tai, tapauksen mukaan, avaruusohjelmavirastolle kustannuksista ja aikataulusta ja jos suunnitelman mukaisen ja toteutuneen talousarvion, suorituskyvyn ja aikataulun välinen ero on suuri, korjaavat toimenpiteet, joilla varmistetaan annettujen tehtävien toteuttaminen osoitettujen määrärahojen puitteissa, sekä Euroopan avaruusjärjestölle koituvat seuraamukset, jos tällainen ero johtuu suoraan siitä; |
| --- | --- |

—

vahvistetaan seuranta- ja valvontatoimenpiteitä, joihin kuuluvat esimerkiksi seuraavat: kustannusten ennakointimalli, säännöllinen tiedottaminen komissiolle tai, tapauksen mukaan, avaruusohjelmavirastolle kustannuksista ja aikataulusta ja jos suunnitelman mukaisen ja toteutuneen talousarvion, suorituskyvyn ja aikataulun välinen ero on suuri, korjaavat toimenpiteet, joilla varmistetaan annettujen tehtävien toteuttaminen osoitettujen määrärahojen puitteissa, sekä Euroopan avaruusjärjestölle koituvat seuraamukset, jos tällainen ero johtuu suoraan siitä;

vahvistetaan seuranta- ja valvontatoimenpiteitä, joihin kuuluvat esimerkiksi seuraavat: kustannusten ennakointimalli, säännöllinen tiedottaminen komissiolle tai, tapauksen mukaan, avaruusohjelmavirastolle kustannuksista ja aikataulusta ja jos suunnitelman mukaisen ja toteutuneen talousarvion, suorituskyvyn ja aikataulun välinen ero on suuri, korjaavat toimenpiteet, joilla varmistetaan annettujen tehtävien toteuttaminen osoitettujen määrärahojen puitteissa, sekä Euroopan avaruusjärjestölle koituvat seuraamukset, jos tällainen ero johtuu suoraan siitä;

| — | vahvistetaan periaatteet, jotka koskevat Euroopan avaruusjärjestölle suoritettavaa korvausta, jonka on oltava suhteessa toteutettavien tehtävien vaikeuteen, markkinahintojen ja muiden osallistuvien tahojen, unioni mukaan lukien, maksujen mukainen ja joka voi tarvittaessa perustua tulosindikaattoreihin; tällaiset maksut eivät saa kattaa yleiskustannuksia, jotka eivät liity unionin Euroopan avaruusjärjestölle tehtäväksi antamiin toimiin. |
| --- | --- |

—

vahvistetaan periaatteet, jotka koskevat Euroopan avaruusjärjestölle suoritettavaa korvausta, jonka on oltava suhteessa toteutettavien tehtävien vaikeuteen, markkinahintojen ja muiden osallistuvien tahojen, unioni mukaan lukien, maksujen mukainen ja joka voi tarvittaessa perustua tulosindikaattoreihin; tällaiset maksut eivät saa kattaa yleiskustannuksia, jotka eivät liity unionin Euroopan avaruusjärjestölle tehtäväksi antamiin toimiin.

vahvistetaan periaatteet, jotka koskevat Euroopan avaruusjärjestölle suoritettavaa korvausta, jonka on oltava suhteessa toteutettavien tehtävien vaikeuteen, markkinahintojen ja muiden osallistuvien tahojen, unioni mukaan lukien, maksujen mukainen ja joka voi tarvittaessa perustua tulosindikaattoreihin; tällaiset maksut eivät saa kattaa yleiskustannuksia, jotka eivät liity unionin Euroopan avaruusjärjestölle tehtäväksi antamiin toimiin.

Tarkistus 141

Tarkistus 141

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

31 artikla – 3 kohta

31 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.
     
  Edellä 2 kohdassa tarkoitetun rahoitusta koskevan puitekumppanuussopimuksen tekeminen edellyttää, että Euroopan avaruusjärjestössä luodaan erityisesti päätöksentekoa, johtamismenetelmiä ja vastuuta varten sisäisiä rakenteita ja toimintamenetelmä, jotka mahdollistavat unionin etujen mahdollisimman hyvän suojaamisen ja sen päätösten mukaisuuden, myös niiden Euroopan avaruusjärjestön rahoittamien toimien osalta, joilla on vaikutus ohjelmaan. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.
     
  Edellä 2 kohdassa tarkoitetun rahoitusta koskevan puitekumppanuussopimuksen tekeminen edellyttää, että Euroopan avaruusjärjestössä luodaan erityisesti päätöksentekoa, johtamismenetelmiä ja vastuuta varten sisäisiä rakenteita ja toimintamenetelmä, jotka mahdollistavat unionin etujen mahdollisimman hyvän suojaamisen ja sen päätösten mukaisuuden, myös niiden Euroopan avaruusjärjestön rahoittamien toimien osalta, joilla on vaikutus ohjelmaan.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 142

Tarkistus 142

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

31 artikla – 4 kohta

31 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.
     
  Rajoittamatta edellä 4 kohdassa tarkoitettua rahoitusta koskevaa puitekumppanuussopimusta komissio tai avaruusohjelmavirasto voi pyytää Euroopan avaruusjärjestöä tarjoamaan teknistä asiantuntemusta tai tietoja, jotka ovat tarpeen niille tällä asetuksella annettujen tehtävien toteuttamiseksi. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.
     
  Rajoittamatta edellä 4 kohdassa tarkoitettua rahoitusta koskevaa puitekumppanuussopimusta komissio tai avaruusohjelmavirasto voi pyytää Euroopan avaruusjärjestöä tarjoamaan teknistä asiantuntemusta tai tietoja, jotka ovat tarpeen niille tällä asetuksella annettujen tehtävien toteuttamiseksi.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 143

Tarkistus 143

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

31 a artikla (uusi)

31 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 31 a artikla |
| | Rahoitusta koskeva puitekumppanuussopimus |
| | 1.
     
  Komissio tekee avaruusohjelmaviraston ja Euroopan avaruusjärjestön kanssa varainhoitoasetuksen [130 artiklan] säännösten mukaisen rahoitusta koskevan puitekumppanuussopimuksen. Tällaisessa rahoitusta koskevassa puitekumppanuussopimuksessa |
| | a) | määritellään selkeästi komission, avaruusohjelmaviraston ja Euroopan avaruusjärjestön roolit, vastuut ja velvollisuudet ohjelman osalta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

31 a artikla

31 a artikla

Rahoitusta koskeva puitekumppanuussopimus

Rahoitusta koskeva puitekumppanuussopimus

1.
     
  Komissio tekee avaruusohjelmaviraston ja Euroopan avaruusjärjestön kanssa varainhoitoasetuksen [130 artiklan] säännösten mukaisen rahoitusta koskevan puitekumppanuussopimuksen. Tällaisessa rahoitusta koskevassa puitekumppanuussopimuksessa

a)

a)

määritellään selkeästi komission, avaruusohjelmaviraston ja Euroopan avaruusjärjestön roolit, vastuut ja velvollisuudet ohjelman osalta;

määritellään selkeästi komission, avaruusohjelmaviraston ja Euroopan avaruusjärjestön roolit, vastuut ja velvollisuudet ohjelman osalta;

| b) | määritellään selvästi ohjelman komponenttien toteuttamisessa käytettävät koordinointi- ja valvontavälineet ottaen huomioon komission roolit ja tehtävät ohjelman komponenttien kattavassa koordinoinnissa; |
| --- | --- |

b)

b)

määritellään selvästi ohjelman komponenttien toteuttamisessa käytettävät koordinointi- ja valvontavälineet ottaen huomioon komission roolit ja tehtävät ohjelman komponenttien kattavassa koordinoinnissa;

määritellään selvästi ohjelman komponenttien toteuttamisessa käytettävät koordinointi- ja valvontavälineet ottaen huomioon komission roolit ja tehtävät ohjelman komponenttien kattavassa koordinoinnissa;

| c) | edellytetään, että Euroopan avaruusjärjestö noudattaa unionin ohjelman turvallisuussääntöjä, erityisesti turvallisuusluokitellun tiedon käsittelyn osalta; |
| --- | --- |

c)

c)

edellytetään, että Euroopan avaruusjärjestö noudattaa unionin ohjelman turvallisuussääntöjä, erityisesti turvallisuusluokitellun tiedon käsittelyn osalta;

edellytetään, että Euroopan avaruusjärjestö noudattaa unionin ohjelman turvallisuussääntöjä, erityisesti turvallisuusluokitellun tiedon käsittelyn osalta;

| d) | säädetään ehdoista, joiden mukaisesti Euroopan avaruusjärjestölle osoitettuja varoja hallinnoidaan, myös unionin julkisia hankintoja koskevien sääntöjen soveltamisen osalta, suoritettaessa hankintoja unionin nimissä ja sen puolesta, ja jotka kattavat hallinnointimenettelyt, tulosindikaattoreilla mitattavat odotetut tulokset, toimenpiteet, joita sovelletaan, jos sopimusten täytäntöönpano on kustannusten, aikataulun ja tulosten osalta puutteellista tai vilpillistä, sekä viestintästrategian ja kaiken aineellisen ja aineettoman omaisuuden omistamista koskevat säännöt; näiden ehtojen on oltava tämän asetuksen III ja V osaston ja varainhoitoasetuksen mukaisia; |
| --- | --- |

d)

d)

säädetään ehdoista, joiden mukaisesti Euroopan avaruusjärjestölle osoitettuja varoja hallinnoidaan, myös unionin julkisia hankintoja koskevien sääntöjen soveltamisen osalta, suoritettaessa hankintoja unionin nimissä ja sen puolesta, ja jotka kattavat hallinnointimenettelyt, tulosindikaattoreilla mitattavat odotetut tulokset, toimenpiteet, joita sovelletaan, jos sopimusten täytäntöönpano on kustannusten, aikataulun ja tulosten osalta puutteellista tai vilpillistä, sekä viestintästrategian ja kaiken aineellisen ja aineettoman omaisuuden omistamista koskevat säännöt; näiden ehtojen on oltava tämän asetuksen III ja V osaston ja varainhoitoasetuksen mukaisia;

säädetään ehdoista, joiden mukaisesti Euroopan avaruusjärjestölle osoitettuja varoja hallinnoidaan, myös unionin julkisia hankintoja koskevien sääntöjen soveltamisen osalta, suoritettaessa hankintoja unionin nimissä ja sen puolesta, ja jotka kattavat hallinnointimenettelyt, tulosindikaattoreilla mitattavat odotetut tulokset, toimenpiteet, joita sovelletaan, jos sopimusten täytäntöönpano on kustannusten, aikataulun ja tulosten osalta puutteellista tai vilpillistä, sekä viestintästrategian ja kaiken aineellisen ja aineettoman omaisuuden omistamista koskevat säännöt; näiden ehtojen on oltava tämän asetuksen III ja V osaston ja varainhoitoasetuksen mukaisia;

| e) | edellytetään komission ja tarvittaessa avaruusohjelmaviraston osallistumista Euroopan avaruusjärjestön tarjousten arviointilautakunnan kokouksiin ohjelman osalta, kun viimeksi mainittu suorittaa hankintoja unionin nimissä ja sen puolesta 1 a kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

e)

e)

edellytetään komission ja tarvittaessa avaruusohjelmaviraston osallistumista Euroopan avaruusjärjestön tarjousten arviointilautakunnan kokouksiin ohjelman osalta, kun viimeksi mainittu suorittaa hankintoja unionin nimissä ja sen puolesta 1 a kohdan mukaisesti;

edellytetään komission ja tarvittaessa avaruusohjelmaviraston osallistumista Euroopan avaruusjärjestön tarjousten arviointilautakunnan kokouksiin ohjelman osalta, kun viimeksi mainittu suorittaa hankintoja unionin nimissä ja sen puolesta 1 a kohdan mukaisesti;

| f) | vahvistetaan seuranta- ja valvontatoimenpiteitä, joihin kuuluvat erityisesti seuraavat: kustannusten ennakointimalli, säännöllinen tiedottaminen komissiolle tai, tapauksen mukaan, avaruusohjelmavirastolle kustannuksista ja aikataulusta ja jos suunnitelman mukaisen ja toteutuneen talousarvion, suorituskyvyn ja aikataulun välinen ero on suuri, korjaavat toimenpiteet, joilla varmistetaan annettujen tehtävien toteuttaminen osoitettujen määrärahojen puitteissa, sekä Euroopan avaruusjärjestölle koituvat seuraamukset, jos tällainen ero johtuu suoraan siitä; |
| --- | --- |

f)

f)

vahvistetaan seuranta- ja valvontatoimenpiteitä, joihin kuuluvat erityisesti seuraavat: kustannusten ennakointimalli, säännöllinen tiedottaminen komissiolle tai, tapauksen mukaan, avaruusohjelmavirastolle kustannuksista ja aikataulusta ja jos suunnitelman mukaisen ja toteutuneen talousarvion, suorituskyvyn ja aikataulun välinen ero on suuri, korjaavat toimenpiteet, joilla varmistetaan annettujen tehtävien toteuttaminen osoitettujen määrärahojen puitteissa, sekä Euroopan avaruusjärjestölle koituvat seuraamukset, jos tällainen ero johtuu suoraan siitä;

vahvistetaan seuranta- ja valvontatoimenpiteitä, joihin kuuluvat erityisesti seuraavat: kustannusten ennakointimalli, säännöllinen tiedottaminen komissiolle tai, tapauksen mukaan, avaruusohjelmavirastolle kustannuksista ja aikataulusta ja jos suunnitelman mukaisen ja toteutuneen talousarvion, suorituskyvyn ja aikataulun välinen ero on suuri, korjaavat toimenpiteet, joilla varmistetaan annettujen tehtävien toteuttaminen osoitettujen määrärahojen puitteissa, sekä Euroopan avaruusjärjestölle koituvat seuraamukset, jos tällainen ero johtuu suoraan siitä;

| g) | vahvistetaan periaatteet, jotka koskevat Euroopan avaruusjärjestölle – ottaen huomioon sen kustannusmallin julkisyhteisönä – suoritettavaa korvausta, jonka on oltava suhteessa toteutettavien tehtävien vaikeuteen, markkinahintojen ja muiden osallistuvien tahojen, unioni mukaan lukien, maksujen mukainen ja joka voi tarvittaessa perustua tulosindikaattoreihin; tällaiset maksut eivät saa kattaa yleiskustannuksia, jotka eivät liity unionin Euroopan avaruusjärjestölle tehtäväksi antamiin toimiin; |
| --- | --- |

g)

g)

vahvistetaan periaatteet, jotka koskevat Euroopan avaruusjärjestölle – ottaen huomioon sen kustannusmallin julkisyhteisönä – suoritettavaa korvausta, jonka on oltava suhteessa toteutettavien tehtävien vaikeuteen, markkinahintojen ja muiden osallistuvien tahojen, unioni mukaan lukien, maksujen mukainen ja joka voi tarvittaessa perustua tulosindikaattoreihin; tällaiset maksut eivät saa kattaa yleiskustannuksia, jotka eivät liity unionin Euroopan avaruusjärjestölle tehtäväksi antamiin toimiin;

vahvistetaan periaatteet, jotka koskevat Euroopan avaruusjärjestölle – ottaen huomioon sen kustannusmallin julkisyhteisönä – suoritettavaa korvausta, jonka on oltava suhteessa toteutettavien tehtävien vaikeuteen, markkinahintojen ja muiden osallistuvien tahojen, unioni mukaan lukien, maksujen mukainen ja joka voi tarvittaessa perustua tulosindikaattoreihin; tällaiset maksut eivät saa kattaa yleiskustannuksia, jotka eivät liity unionin Euroopan avaruusjärjestölle tehtäväksi antamiin toimiin;

| h) | edellytetään, että Euroopan avaruusjärjestö varmistaa unionin etujen ja sen päätösten täysimääräisen suojelun, minkä seurauksena Euroopan avaruusjärjestö saattaa myös joutua mukauttamaan päätöksentekoaan, hallinnointitapojaan. |
| --- | --- |

h)

h)

edellytetään, että Euroopan avaruusjärjestö varmistaa unionin etujen ja sen päätösten täysimääräisen suojelun, minkä seurauksena Euroopan avaruusjärjestö saattaa myös joutua mukauttamaan päätöksentekoaan, hallinnointitapojaan.

edellytetään, että Euroopan avaruusjärjestö varmistaa unionin etujen ja sen päätösten täysimääräisen suojelun, minkä seurauksena Euroopan avaruusjärjestö saattaa myös joutua mukauttamaan päätöksentekoaan, hallinnointitapojaan.

2.
     
  Rajoittamatta edellä 31 artiklan a kohdassa tarkoitettua rahoitusta koskevaa puitekumppanuussopimusta komissio tai avaruusohjelmavirasto voi pyytää Euroopan avaruusjärjestöä tarjoamaan teknistä asiantuntemusta tai tietoja, jotka ovat tarpeen niille tällä asetuksella annettujen tehtävien toteuttamiseksi. Tällaisia pyyntöjä ja niiden toteuttamista koskevista ehdoista sovitaan yhteisesti.

Tarkistus 144

Tarkistus 144

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

32 artikla – otsikko

32 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Muiden tahojen rooli | Eumetsatin ja
  muiden tahojen rooli |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Muiden tahojen rooli

Eumetsatin ja
  muiden tahojen rooli

Eumetsatin ja

Tarkistus 145

Tarkistus 145

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

32 artikla – 1 kohta – johdantokappale

32 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio voi rahoitusosuussopimuksella antaa
  ohjelman komponenttien
  toteuttamisen kokonaan tai osittain muiden kuin 30 ja 31 artiklassa tarkoitettujen tahojen tehtäväksi, mukaan lukien seuraavat: | 1.   Komissio voi rahoitusosuussopimuksella antaa
  seuraavien tehtävien
  toteuttamisen kokonaan tai osittain muiden kuin 30 ja 31 artiklassa tarkoitettujen, tahojen tehtäväksi: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Komissio voi rahoitusosuussopimuksella antaa
  ohjelman komponenttien
  toteuttamisen kokonaan tai osittain muiden kuin 30 ja 31 artiklassa tarkoitettujen tahojen tehtäväksi, mukaan lukien seuraavat:

1.   Komissio voi rahoitusosuussopimuksella antaa
  seuraavien tehtävien
  toteuttamisen kokonaan tai osittain muiden kuin 30 ja 31 artiklassa tarkoitettujen, tahojen tehtäväksi:

Tarkistus 146

Tarkistus 146

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

32 artikla – 1 kohta – a alakohta

32 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | Copernicuksen avaruusinfrastruktuurin tai sen osien käyttö,
  joka
  voidaan antaa tehtäväksi Eumetsatille; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

Copernicuksen avaruusinfrastruktuurin tai sen osien käyttö,
  joka
  voidaan antaa tehtäväksi Eumetsatille;

joka

| a) | Copernicuksen avaruusinfrastruktuurin tai sen osien
  parantaminen ja
  käyttö,
  jotka
  voidaan antaa tehtäväksi Eumetsatille; |
| --- | --- |

a)

Copernicuksen avaruusinfrastruktuurin tai sen osien
  parantaminen ja
  käyttö,
  jotka
  voidaan antaa tehtäväksi Eumetsatille;

parantaminen ja

jotka

Tarkistus 147

Tarkistus 147

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

32 artikla – 1 kohta – b alakohta

32 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | Copernicus-palveluiden tai niiden osien toteuttamisen antaminen tehtäväksi asianmukaisille virastoille, elimille tai järjestöille. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

Copernicus-palveluiden tai niiden osien toteuttamisen antaminen tehtäväksi asianmukaisille virastoille, elimille tai järjestöille.

| b) | Copernicus-palveluiden tai niiden osien toteuttamisen antaminen tehtäväksi asianmukaisille virastoille, elimille tai järjestöille
  , jotka hallinnoivat myös pääsyä kolmannen osapuolen tietoihin
  . |
| --- | --- |

b)

Copernicus-palveluiden tai niiden osien toteuttamisen antaminen tehtäväksi asianmukaisille virastoille, elimille tai järjestöille
  , jotka hallinnoivat myös pääsyä kolmannen osapuolen tietoihin
  .

, jotka hallinnoivat myös pääsyä kolmannen osapuolen tietoihin

Tarkistus 148

Tarkistus 148

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

32 artikla – 2 a kohta (uusi)

32 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Komissio ottaa ohjelman täytäntöönpanossa huomioon yhteisen tutkimuskeskuksen tieteellisen ja teknisen neuvonnan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Komissio ottaa ohjelman täytäntöönpanossa huomioon yhteisen tutkimuskeskuksen tieteellisen ja teknisen neuvonnan.

Tarkistus 149

Tarkistus 149

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

33 artikla – 1 kohta – johdantokappale

33 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ohjelman turvallisuuden
  olisi
  perustuttava seuraaviin periaatteisiin: | Ohjelman turvallisuuden
  on
  perustuttava seuraaviin periaatteisiin: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ohjelman turvallisuuden
  olisi
  perustuttava seuraaviin periaatteisiin:

olisi

Ohjelman turvallisuuden
  on
  perustuttava seuraaviin periaatteisiin:

on

Tarkistus 150

Tarkistus 150

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

33 artikla – 1 kohta – a alakohta

33 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | otetaan huomioon jäsenvaltioiden kokemus turvallisuuden alalla ja hyödynnetään niiden parhaita käytäntöjä esimerkkeinä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

otetaan huomioon jäsenvaltioiden kokemus turvallisuuden alalla ja hyödynnetään niiden parhaita käytäntöjä esimerkkeinä;

| a) | otetaan huomioon jäsenvaltioiden kokemus turvallisuuden alalla ja hyödynnetään niiden parhaita käytäntöjä
  ja kansallisia lakeja
  esimerkkeinä; |
| --- | --- |

a)

otetaan huomioon jäsenvaltioiden kokemus turvallisuuden alalla ja hyödynnetään niiden parhaita käytäntöjä
  ja kansallisia lakeja
  esimerkkeinä;

ja kansallisia lakeja

Tarkistus 151

Tarkistus 151

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

33 artikla – 1 kohta – a a alakohta (uusi)

33 artikla – 1 kohta – a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | otetaan huomioon Galileon, EGNOSin ja Copernicuksen toiminnasta saadut kokemukset; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a a)

a a)

otetaan huomioon Galileon, EGNOSin ja Copernicuksen toiminnasta saadut kokemukset;

otetaan huomioon Galileon, EGNOSin ja Copernicuksen toiminnasta saadut kokemukset;

Tarkistus 152

Tarkistus 152

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

34 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio
  varmistaa
  toimivaltansa puitteissa korkeatasoisen turvallisuuden erityisesti seuraavissa kysymyksissä: | Komissio
  ja avaruusohjelmavirasto varmistavat
  toimivaltansa puitteissa asianmukaisen korkeatasoisen turvallisuuden erityisesti seuraavissa kysymyksissä: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio
  varmistaa
  toimivaltansa puitteissa korkeatasoisen turvallisuuden erityisesti seuraavissa kysymyksissä:

varmistaa

Komissio
  ja avaruusohjelmavirasto varmistavat
  toimivaltansa puitteissa asianmukaisen korkeatasoisen turvallisuuden erityisesti seuraavissa kysymyksissä:

ja avaruusohjelmavirasto varmistavat

Tarkistus 153

Tarkistus 153

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

34 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tämän vuoksi komissio varmistaa, että jokaisesta
  ohjelman
  komponentista tehdään riski- ja uhka-analyysi. Riski- ja uhka-analyysin perusteella
  se
  määrittää täytäntöönpanosäädöksillä kutakin ohjelman komponenttia koskevat yleiset turvallisuusvaatimukset. Tässä yhteydessä komissio ottaa huomioon näiden vaatimusten vaikutukset kyseisen komponentin moitteettomaan toimintaan, varsinkin kustannusten, riskinhallinnan ja aikataulun kannalta, ja varmistaa, ettei yleinen turvallisuustaso heikenny eikä kyseiseen komponenttiin perustuvien olemassa olevien laitteiden toiminta vaarannu. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | Tämän vuoksi komissio varmistaa
  jäsenvaltioiden loppukäyttäjiä ja ohjelman komponenttien täytäntöönpanoa hallinnoivia asianomaisia tahoja kuullen
  , että jokaisesta
  Copernicuksen, SST:n ja GOVSATCOMin
  komponentista tehdään riski- ja uhka-analyysi.
  Avaruusohjelmavirasto tekee Galileo- ja EGNOS-komponenttien riski- ja uhka-analyysin.
  Riski- ja uhka-analyysin perusteella
  komissio
  määrittää täytäntöönpanosäädöksillä
  jäsenvaltioiden loppukäyttäjiä ja ohjelman komponenttien täytäntöönpanoa hallinnoivia asianomaisia tahoja kuullen
  kutakin ohjelman komponenttia koskevat yleiset turvallisuusvaatimukset. Tässä yhteydessä komissio ottaa huomioon näiden vaatimusten vaikutukset kyseisen komponentin moitteettomaan toimintaan, varsinkin kustannusten, riskinhallinnan ja aikataulun kannalta, ja varmistaa, ettei yleinen turvallisuustaso heikenny eikä kyseiseen komponenttiin perustuvien olemassa olevien laitteiden toiminta vaarannu.
  Yleisten turvallisuusvaatimusten avulla määritetään menettelyt, joita noudatetaan, jos komponentin toiminta saattaa vaikuttaa unionin tai sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tämän vuoksi komissio varmistaa, että jokaisesta
  ohjelman
  komponentista tehdään riski- ja uhka-analyysi. Riski- ja uhka-analyysin perusteella
  se
  määrittää täytäntöönpanosäädöksillä kutakin ohjelman komponenttia koskevat yleiset turvallisuusvaatimukset. Tässä yhteydessä komissio ottaa huomioon näiden vaatimusten vaikutukset kyseisen komponentin moitteettomaan toimintaan, varsinkin kustannusten, riskinhallinnan ja aikataulun kannalta, ja varmistaa, ettei yleinen turvallisuustaso heikenny eikä kyseiseen komponenttiin perustuvien olemassa olevien laitteiden toiminta vaarannu. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

ohjelman

se

Tämän vuoksi komissio varmistaa
  jäsenvaltioiden loppukäyttäjiä ja ohjelman komponenttien täytäntöönpanoa hallinnoivia asianomaisia tahoja kuullen
  , että jokaisesta
  Copernicuksen, SST:n ja GOVSATCOMin
  komponentista tehdään riski- ja uhka-analyysi.
  Avaruusohjelmavirasto tekee Galileo- ja EGNOS-komponenttien riski- ja uhka-analyysin.
  Riski- ja uhka-analyysin perusteella
  komissio
  määrittää täytäntöönpanosäädöksillä
  jäsenvaltioiden loppukäyttäjiä ja ohjelman komponenttien täytäntöönpanoa hallinnoivia asianomaisia tahoja kuullen
  kutakin ohjelman komponenttia koskevat yleiset turvallisuusvaatimukset. Tässä yhteydessä komissio ottaa huomioon näiden vaatimusten vaikutukset kyseisen komponentin moitteettomaan toimintaan, varsinkin kustannusten, riskinhallinnan ja aikataulun kannalta, ja varmistaa, ettei yleinen turvallisuustaso heikenny eikä kyseiseen komponenttiin perustuvien olemassa olevien laitteiden toiminta vaarannu.
  Yleisten turvallisuusvaatimusten avulla määritetään menettelyt, joita noudatetaan, jos komponentin toiminta saattaa vaikuttaa unionin tai sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

jäsenvaltioiden loppukäyttäjiä ja ohjelman komponenttien täytäntöönpanoa hallinnoivia asianomaisia tahoja kuullen

Copernicuksen, SST:n ja GOVSATCOMin

Avaruusohjelmavirasto tekee Galileo- ja EGNOS-komponenttien riski- ja uhka-analyysin.

komissio

jäsenvaltioiden loppukäyttäjiä ja ohjelman komponenttien täytäntöönpanoa hallinnoivia asianomaisia tahoja kuullen

Yleisten turvallisuusvaatimusten avulla määritetään menettelyt, joita noudatetaan, jos komponentin toiminta saattaa vaikuttaa unionin tai sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen.

Tarkistus 154

Tarkistus 154

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – 2 kohta

34 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   
  Ohjelman komponentin hallinnoinnista vastaava yksikkö on vastuussa kyseisen komponentin
  turvallisuuden hallinnasta
  , ja
  tämän vuoksi
  sen
  on toteutettava
  riski- ja uhka-analyysi ja
  kaikki tarvittavat toimet
  kyseisen komponentin
  turvallisuuden varmistamiseksi ja seuraamiseksi, erityisesti teknisten eritelmien ja operatiivisten menettelyjen määrittäminen, ja seurattava 1
  kohdassa
  tarkoitettujen yleisten turvallisuusvaatimusten noudattamista. | 2.   
  Komissio vastaa Copernicus-, SST- ja GOVSATCOM-komponenttien
  turvallisuuden hallinnasta.
  Avaruusohjelmavirasto vastaa Galileo- ja EGNOS-komponenttien turvallisuuden hallinnasta.
  Tämän vuoksi
  niiden
  on toteutettava kaikki tarvittavat toimet
  vastuulleen kuuluvien
  komponenttien turvallisuuden varmistamiseksi ja seuraamiseksi, erityisesti teknisten eritelmien ja operatiivisten menettelyjen määrittäminen, ja seurattava 1
  kohdan kolmannessa alakohdassa
  tarkoitettujen yleisten turvallisuusvaatimusten noudattamista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   
  Ohjelman komponentin hallinnoinnista vastaava yksikkö on vastuussa kyseisen komponentin
  turvallisuuden hallinnasta
  , ja
  tämän vuoksi
  sen
  on toteutettava
  riski- ja uhka-analyysi ja
  kaikki tarvittavat toimet
  kyseisen komponentin
  turvallisuuden varmistamiseksi ja seuraamiseksi, erityisesti teknisten eritelmien ja operatiivisten menettelyjen määrittäminen, ja seurattava 1
  kohdassa
  tarkoitettujen yleisten turvallisuusvaatimusten noudattamista.

2.   
  Komissio vastaa Copernicus-, SST- ja GOVSATCOM-komponenttien
  turvallisuuden hallinnasta.
  Avaruusohjelmavirasto vastaa Galileo- ja EGNOS-komponenttien turvallisuuden hallinnasta.
  Tämän vuoksi
  niiden
  on toteutettava kaikki tarvittavat toimet
  vastuulleen kuuluvien
  komponenttien turvallisuuden varmistamiseksi ja seuraamiseksi, erityisesti teknisten eritelmien ja operatiivisten menettelyjen määrittäminen, ja seurattava 1
  kohdan kolmannessa alakohdassa
  tarkoitettujen yleisten turvallisuusvaatimusten noudattamista.

Tarkistus 155

Tarkistus 155

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – 3 kohta – johdantokappale

34 artikla – 3 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Avaruusohjelmaviraston velvollisuutena on | 3.   Avaruusohjelmaviraston velvollisuutena on
  lisäksi |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Avaruusohjelmaviraston velvollisuutena on

3.   Avaruusohjelmaviraston velvollisuutena on
  lisäksi

Tarkistus 156

Tarkistus 156

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – 3 kohta – d a alakohta (uusi)

34 artikla – 3 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d a) | ohjelman kyberturvallisuuden varmistaminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d a)

d a)

ohjelman kyberturvallisuuden varmistaminen;

ohjelman kyberturvallisuuden varmistaminen;

Tarkistus 157

Tarkistus 157

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – 4 kohta – a alakohta

34 artikla – 4 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | toteuttaa niiden alueella sijaitsevien ja ohjelmaan kiinteästi kuuluvien maainfrastuktuurien suojaamista varten toimenpiteet, jotka vastaavat vähintään toimenpiteitä, joita edellytetään Euroopan elintärkeän infrastruktuurin määrittämisestä ja nimeämisestä sekä arvioinnista, joka koskee tarvetta parantaa sen suojaamista, 8 päivänä joulukuuta 2008 annetussa neuvoston direktiivissä 2008/114/EY (29) tarkoitettujen Euroopan elintärkeiden infrastruktuurien suojaamiseksi, ja toimenpiteitä, joita edellytetään niiden omien kansallisten elintärkeiden infrastruktuurien suojaamiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

toteuttaa niiden alueella sijaitsevien ja ohjelmaan kiinteästi kuuluvien maainfrastuktuurien suojaamista varten toimenpiteet, jotka vastaavat vähintään toimenpiteitä, joita edellytetään Euroopan elintärkeän infrastruktuurin määrittämisestä ja nimeämisestä sekä arvioinnista, joka koskee tarvetta parantaa sen suojaamista, 8 päivänä joulukuuta 2008 annetussa neuvoston direktiivissä 2008/114/EY (29) tarkoitettujen Euroopan elintärkeiden infrastruktuurien suojaamiseksi, ja toimenpiteitä, joita edellytetään niiden omien kansallisten elintärkeiden infrastruktuurien suojaamiseksi;

29

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

Tarkistus 158

Tarkistus 158

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – 5 kohta

34 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Ohjelmaan osallistuvien tahojen on toteutettava kaikki
  tarvittavat
  toimenpiteet ohjelman turvallisuuden varmistamiseksi. | 5.   Ohjelmaan osallistuvien tahojen on toteutettava kaikki tarvittavat
  , myös riskianalyysin perusteella havaitut,
  toimenpiteet ohjelman turvallisuuden varmistamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Ohjelmaan osallistuvien tahojen on toteutettava kaikki
  tarvittavat
  toimenpiteet ohjelman turvallisuuden varmistamiseksi.

5.   Ohjelmaan osallistuvien tahojen on toteutettava kaikki tarvittavat
  , myös riskianalyysin perusteella havaitut,
  toimenpiteet ohjelman turvallisuuden varmistamiseksi.

Tarkistus 159

Tarkistus 159

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

38 artikla – 2 kohta

38 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Euroopan avaruusjärjestön edustaja kutsutaan turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan kokouksiin tarkkailijaksi. Poikkeustapauksissa unionin virastojen, kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen edustajia voidaan myös kutsua kokouksiin tarkkailijoina, kun käsitellään
  näihin kolmansiin maihin tai kansainvälisiin järjestöihin suoraan liittyviä asioita, varsinkin
  asioita, jotka koskevat niiden omistamaa tai niiden alueelle perustettua infrastruktuuria. Kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen edustajien osallistumisesta ja sen ehdoista määrätään asianomaisissa sopimuksissa, ja näiden osallistumisehtojen on oltava turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan työjärjestyksen mukaiset. | 2.   Euroopan avaruusjärjestön edustaja kutsutaan turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan kokouksiin tarkkailijaksi. Poikkeustapauksissa unionin virastojen, kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen edustajia voidaan myös kutsua kokouksiin tarkkailijoina,
  varsinkin
  kun käsitellään asioita, jotka koskevat niiden omistamaa tai niiden alueelle perustettua infrastruktuuria. Kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen edustajien osallistumisesta ja sen ehdoista määrätään asianomaisissa sopimuksissa, ja näiden osallistumisehtojen on oltava turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan työjärjestyksen mukaiset. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Euroopan avaruusjärjestön edustaja kutsutaan turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan kokouksiin tarkkailijaksi. Poikkeustapauksissa unionin virastojen, kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen edustajia voidaan myös kutsua kokouksiin tarkkailijoina, kun käsitellään
  näihin kolmansiin maihin tai kansainvälisiin järjestöihin suoraan liittyviä asioita, varsinkin
  asioita, jotka koskevat niiden omistamaa tai niiden alueelle perustettua infrastruktuuria. Kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen edustajien osallistumisesta ja sen ehdoista määrätään asianomaisissa sopimuksissa, ja näiden osallistumisehtojen on oltava turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan työjärjestyksen mukaiset.

2.   Euroopan avaruusjärjestön edustaja kutsutaan turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan kokouksiin tarkkailijaksi. Poikkeustapauksissa unionin virastojen, kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen edustajia voidaan myös kutsua kokouksiin tarkkailijoina,
  varsinkin
  kun käsitellään asioita, jotka koskevat niiden omistamaa tai niiden alueelle perustettua infrastruktuuria. Kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen edustajien osallistumisesta ja sen ehdoista määrätään asianomaisissa sopimuksissa, ja näiden osallistumisehtojen on oltava turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan työjärjestyksen mukaiset.

Tarkistus 160

Tarkistus 160

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

43 artikla – 1 kohta – b alakohta

43 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | maassa sijaitsevan infrastruktuurin, erityisesti verkkojen, laitosten ja tukitoimintojen, hallinta, huolto, jatkuva parantaminen, kehittäminen ja suojaaminen, mukaan lukien parannukset ja vanhentumisen hallinta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

maassa sijaitsevan infrastruktuurin, erityisesti verkkojen, laitosten ja tukitoimintojen, hallinta, huolto, jatkuva parantaminen, kehittäminen ja suojaaminen, mukaan lukien parannukset ja vanhentumisen hallinta;

| b) | maassa sijaitsevan infrastruktuurin, erityisesti verkkojen, laitosten ja tukitoimintojen, hallinta, huolto, jatkuva parantaminen, kehittäminen ja suojaaminen, mukaan lukien parannukset ja vanhentumisen hallinta
  , mukaan lukien infrastruktuuri, joka sijaitsee unionin alueen ulkopuolella mutta joka on välttämätön, jotta varmistetaan, että Galileo ja EGNOS kattavat kaikilta osin Euroopassa maantieteellisesti sijaitsevat jäsenvaltioiden alueet
  ; |
| --- | --- |

b)

maassa sijaitsevan infrastruktuurin, erityisesti verkkojen, laitosten ja tukitoimintojen, hallinta, huolto, jatkuva parantaminen, kehittäminen ja suojaaminen, mukaan lukien parannukset ja vanhentumisen hallinta
  , mukaan lukien infrastruktuuri, joka sijaitsee unionin alueen ulkopuolella mutta joka on välttämätön, jotta varmistetaan, että Galileo ja EGNOS kattavat kaikilta osin Euroopassa maantieteellisesti sijaitsevat jäsenvaltioiden alueet
  ;

, mukaan lukien infrastruktuuri, joka sijaitsee unionin alueen ulkopuolella mutta joka on välttämätön, jotta varmistetaan, että Galileo ja EGNOS kattavat kaikilta osin Euroopassa maantieteellisesti sijaitsevat jäsenvaltioiden alueet

Tarkistus 161

Tarkistus 161

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

43 artikla – 1 kohta – c alakohta

43 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | järjestelmien tulevien sukupolvien kehittäminen ja Galileon ja EGNOSin tarjoamien palvelujen kehittäminen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tulevia unionin rahoituskehyksestä tehtäviä päätöksiä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

järjestelmien tulevien sukupolvien kehittäminen ja Galileon ja EGNOSin tarjoamien palvelujen kehittäminen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tulevia unionin rahoituskehyksestä tehtäviä päätöksiä;

| c) | järjestelmien tulevien sukupolvien kehittäminen ja Galileon ja EGNOSin tarjoamien palvelujen kehittäminen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tulevia unionin rahoituskehyksestä tehtäviä päätöksiä
  ja ottaen huomioon asianomaisten sidosryhmien tarpeet
  ; |
| --- | --- |

c)

järjestelmien tulevien sukupolvien kehittäminen ja Galileon ja EGNOSin tarjoamien palvelujen kehittäminen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tulevia unionin rahoituskehyksestä tehtäviä päätöksiä
  ja ottaen huomioon asianomaisten sidosryhmien tarpeet
  ;

ja ottaen huomioon asianomaisten sidosryhmien tarpeet

Tarkistus 162

Tarkistus 162

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

43 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

43 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | teknologisten perustekijöiden, kuten Galileo-järjestelmää tukevien piirisarjojen ja vastaanottimien, kehittämisen tukeminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c a)

c a)

teknologisten perustekijöiden, kuten Galileo-järjestelmää tukevien piirisarjojen ja vastaanottimien, kehittämisen tukeminen;

teknologisten perustekijöiden, kuten Galileo-järjestelmää tukevien piirisarjojen ja vastaanottimien, kehittämisen tukeminen;

Tarkistus 163

Tarkistus 163

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

43 artikla – 1 kohta – c b alakohta (uusi)

43 artikla – 1 kohta – c b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c b) | Galileon ja EGNOSin toimintaketjun loppupään sovellusten ja sekä EGNOSIa/Galileota ja Copernicusta hyödyntävien integroitujen toimintaketjun loppupään sovellusten kehittämisen tukeminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c b)

c b)

Galileon ja EGNOSin toimintaketjun loppupään sovellusten ja sekä EGNOSIa/Galileota ja Copernicusta hyödyntävien integroitujen toimintaketjun loppupään sovellusten kehittämisen tukeminen;

Galileon ja EGNOSin toimintaketjun loppupään sovellusten ja sekä EGNOSIa/Galileota ja Copernicusta hyödyntävien integroitujen toimintaketjun loppupään sovellusten kehittämisen tukeminen;

Tarkistus 164

Tarkistus 164

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

43 artikla – 1 kohta – e alakohta

43 artikla – 1 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | Galileon ja EGNOSin tuottamien palvelujen tarjoaminen ja niitä koskevien markkinasovellusten kehittäminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

Galileon ja EGNOSin tuottamien palvelujen tarjoaminen ja niitä koskevien markkinasovellusten kehittäminen;

| e) | Galileon ja EGNOSin tuottamien palvelujen tarjoaminen ja niitä koskevien markkinasovellusten kehittäminen
  , erityisesti 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen yhteiskunnallis-taloudellisten hyötyjen maksimoimiseksi
  ; |
| --- | --- |

e)

Galileon ja EGNOSin tuottamien palvelujen tarjoaminen ja niitä koskevien markkinasovellusten kehittäminen
  , erityisesti 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen yhteiskunnallis-taloudellisten hyötyjen maksimoimiseksi
  ;

, erityisesti 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen yhteiskunnallis-taloudellisten hyötyjen maksimoimiseksi

Tarkistus 165

Tarkistus 165

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

45 artikla – 1 kohta – c alakohta

45 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | ihmishengen turvaava palvelu (”safety-of-life service”, SoL), joka tarjotaan perimättä suoria käyttäjämaksuja ja joka tarjoaa jatkuvuudeltaan, käytettävyydeltään
  ja
  tarkkuudeltaan korkeatasoisia paikannus- ja aikasynkronointitietoja, mukaan lukien integriteettitoiminto, jolla voidaan varoittaa käyttäjiä Galileon ja muiden maailmanlaajuisten satelliittinavigointijärjestelmien toimintahäiriöistä tai toleranssialueen ulkopuolisista signaaleista EGNOSin tehostamalla peittoalueella; ihmishengen turvaava palvelu on tarkoitettu pääasiassa käyttäjille, joille turvallisuus on olennaista, varsinkin siviili-ilmailualalla lennonvarmistuspalvelujen yhteydessä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

ihmishengen turvaava palvelu (”safety-of-life service”, SoL), joka tarjotaan perimättä suoria käyttäjämaksuja ja joka tarjoaa jatkuvuudeltaan, käytettävyydeltään
  ja
  tarkkuudeltaan korkeatasoisia paikannus- ja aikasynkronointitietoja, mukaan lukien integriteettitoiminto, jolla voidaan varoittaa käyttäjiä Galileon ja muiden maailmanlaajuisten satelliittinavigointijärjestelmien toimintahäiriöistä tai toleranssialueen ulkopuolisista signaaleista EGNOSin tehostamalla peittoalueella; ihmishengen turvaava palvelu on tarkoitettu pääasiassa käyttäjille, joille turvallisuus on olennaista, varsinkin siviili-ilmailualalla lennonvarmistuspalvelujen yhteydessä.

ja

| c) | ihmishengen turvaava palvelu (”safety-of-life service”, SoL), joka tarjotaan perimättä suoria käyttäjämaksuja ja joka tarjoaa jatkuvuudeltaan, käytettävyydeltään, tarkkuudeltaan
  ja eheydeltään
  korkeatasoisia paikannus- ja aikasynkronointitietoja
  . Tämä palvelu tarjotaan EASA-asetuksen mukaisesti, jotta voidaan varmistaa lentoturvallisuusvaatimusten noudattaminen
  , mukaan lukien integriteettitoiminto, jolla voidaan varoittaa käyttäjiä Galileon ja muiden maailmanlaajuisten satelliittinavigointijärjestelmien toimintahäiriöistä tai toleranssialueen ulkopuolisista signaaleista EGNOSin tehostamalla peittoalueella; ihmishengen turvaava palvelu on tarkoitettu pääasiassa käyttäjille, joille turvallisuus on olennaista, varsinkin siviili-ilmailualalla lennonvarmistuspalvelujen yhteydessä. |
| --- | --- |

c)

ihmishengen turvaava palvelu (”safety-of-life service”, SoL), joka tarjotaan perimättä suoria käyttäjämaksuja ja joka tarjoaa jatkuvuudeltaan, käytettävyydeltään, tarkkuudeltaan
  ja eheydeltään
  korkeatasoisia paikannus- ja aikasynkronointitietoja
  . Tämä palvelu tarjotaan EASA-asetuksen mukaisesti, jotta voidaan varmistaa lentoturvallisuusvaatimusten noudattaminen
  , mukaan lukien integriteettitoiminto, jolla voidaan varoittaa käyttäjiä Galileon ja muiden maailmanlaajuisten satelliittinavigointijärjestelmien toimintahäiriöistä tai toleranssialueen ulkopuolisista signaaleista EGNOSin tehostamalla peittoalueella; ihmishengen turvaava palvelu on tarkoitettu pääasiassa käyttäjille, joille turvallisuus on olennaista, varsinkin siviili-ilmailualalla lennonvarmistuspalvelujen yhteydessä.

ja eheydeltään

. Tämä palvelu tarjotaan EASA-asetuksen mukaisesti, jotta voidaan varmistaa lentoturvallisuusvaatimusten noudattaminen

Tarkistus 166

Tarkistus 166

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

45 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

45 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Edellä 1 kohdassa tarkoitetut palvelut on tarjottava ensisijaisesti sillä jäsenvaltioiden alueella, joka sijaitsee maantieteellisesti Euroopassa. | Edellä 1 kohdassa tarkoitetut palvelut on tarjottava ensisijaisesti sillä jäsenvaltioiden alueella, joka sijaitsee maantieteellisesti Euroopassa
  , ja tavoitteena on kattaa manneralueet vuoden 2023 loppuun mennessä ja kaikki alueet vuoden 2025 loppuun mennessä
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Edellä 1 kohdassa tarkoitetut palvelut on tarjottava ensisijaisesti sillä jäsenvaltioiden alueella, joka sijaitsee maantieteellisesti Euroopassa.

Edellä 1 kohdassa tarkoitetut palvelut on tarjottava ensisijaisesti sillä jäsenvaltioiden alueella, joka sijaitsee maantieteellisesti Euroopassa
  , ja tavoitteena on kattaa manneralueet vuoden 2023 loppuun mennessä ja kaikki alueet vuoden 2025 loppuun mennessä
  .

, ja tavoitteena on kattaa manneralueet vuoden 2023 loppuun mennessä ja kaikki alueet vuoden 2025 loppuun mennessä

Tarkistus 167

Tarkistus 167

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

45 artikla – 3 kohta

45 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Tällaisen laajentamisen kustannuksia, näitä alueita koskevat toimintakustannukset mukaan lukien, ei saa kattaa 11 artiklassa tarkoitetusta talousarviosta. Laajentaminen ei saa viivästyttää 1 kohdassa tarkoitettujen palvelujen tarjoamista sillä jäsenvaltioiden alueella, joka sijaitsee maantieteellisesti Euroopassa. | 3.   Tällaisen laajentamisen kustannuksia, näitä alueita koskevat toimintakustannukset mukaan lukien, ei saa kattaa 11 artiklassa tarkoitetusta talousarviosta
  , mutta komissio tarkastelee kumppanuusohjelmien ja -sopimusten hyödyntämistä ja tarvittaessa sitä tukevien erityisten rahoitusvälineiden kehittämistä
  . Laajentaminen ei saa viivästyttää 1 kohdassa tarkoitettujen palvelujen tarjoamista sillä jäsenvaltioiden alueella, joka sijaitsee maantieteellisesti Euroopassa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Tällaisen laajentamisen kustannuksia, näitä alueita koskevat toimintakustannukset mukaan lukien, ei saa kattaa 11 artiklassa tarkoitetusta talousarviosta. Laajentaminen ei saa viivästyttää 1 kohdassa tarkoitettujen palvelujen tarjoamista sillä jäsenvaltioiden alueella, joka sijaitsee maantieteellisesti Euroopassa.

3.   Tällaisen laajentamisen kustannuksia, näitä alueita koskevat toimintakustannukset mukaan lukien, ei saa kattaa 11 artiklassa tarkoitetusta talousarviosta
  , mutta komissio tarkastelee kumppanuusohjelmien ja -sopimusten hyödyntämistä ja tarvittaessa sitä tukevien erityisten rahoitusvälineiden kehittämistä
  . Laajentaminen ei saa viivästyttää 1 kohdassa tarkoitettujen palvelujen tarjoamista sillä jäsenvaltioiden alueella, joka sijaitsee maantieteellisesti Euroopassa.

Tarkistus 168

Tarkistus 168

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

47 artikla – otsikko

47 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Yhteensopivuus
  ja
  yhteentoimivuus | Yhteensopivuus, yhteentoimivuus
  ja standardointi |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Yhteensopivuus
  ja
  yhteentoimivuus

ja

Yhteensopivuus, yhteentoimivuus
  ja standardointi

ja standardointi

Tarkistus 169

Tarkistus 169

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

47 artikla – 2 kohta

47 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Galileon ja EGNOSin sekä niiden tarjoamien palvelujen on oltava yhteensopivia ja yhteentoimivia muiden satelliittinavigointijärjestelmien ja perinteisten radionavigointikeinojen kanssa, jos tarvittavista yhteensopivuus- ja yhteentoimivuusvaatimuksista on määrätty kansainvälisissä sopimuksissa. | 2.   Galileon ja EGNOSin sekä niiden tarjoamien palvelujen on oltava
  keskenään
  yhteensopivia ja yhteentoimivia muiden satelliittinavigointijärjestelmien ja perinteisten radionavigointikeinojen kanssa, jos tarvittavista yhteensopivuus- ja yhteentoimivuusvaatimuksista on määrätty kansainvälisissä sopimuksissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Galileon ja EGNOSin sekä niiden tarjoamien palvelujen on oltava yhteensopivia ja yhteentoimivia muiden satelliittinavigointijärjestelmien ja perinteisten radionavigointikeinojen kanssa, jos tarvittavista yhteensopivuus- ja yhteentoimivuusvaatimuksista on määrätty kansainvälisissä sopimuksissa.

2.   Galileon ja EGNOSin sekä niiden tarjoamien palvelujen on oltava
  keskenään
  yhteensopivia ja yhteentoimivia muiden satelliittinavigointijärjestelmien ja perinteisten radionavigointikeinojen kanssa, jos tarvittavista yhteensopivuus- ja yhteentoimivuusvaatimuksista on määrätty kansainvälisissä sopimuksissa.

Tarkistus 170

Tarkistus 170

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

47 artikla – 2 a kohta (uusi)

47 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Galileon ja EGNOSin on pyrittävä vastaamaan kansainvälisiä standardeja ja sertifiointeja. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Galileon ja EGNOSin on pyrittävä vastaamaan kansainvälisiä standardeja ja sertifiointeja.

Tarkistus 171

Tarkistus 171

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

48 artikla – 1 kohta

48 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Copernicus toteutetaan käyttämällä perustana unionin aiempia investointeja ja hyödyntämällä tarvittaessa jäsenvaltioiden kansallisia tai alueellisia valmiuksia sekä ottamalla huomioon vastaavan datan ja tiedon kaupallisten toimittajien valmiudet ja tarve edistää kilpailua ja markkinasovellusten kehittämistä. | 1.   Copernicus toteutetaan käyttämällä perustana unionin
  , Euroopan avaruusjärjestön ja Eumetsatin
  aiempia investointeja ja hyödyntämällä tarvittaessa jäsenvaltioiden kansallisia tai alueellisia valmiuksia sekä ottamalla huomioon vastaavan datan ja tiedon kaupallisten toimittajien valmiudet ja tarve edistää kilpailua ja markkinasovellusten kehittämistä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Copernicus toteutetaan käyttämällä perustana unionin aiempia investointeja ja hyödyntämällä tarvittaessa jäsenvaltioiden kansallisia tai alueellisia valmiuksia sekä ottamalla huomioon vastaavan datan ja tiedon kaupallisten toimittajien valmiudet ja tarve edistää kilpailua ja markkinasovellusten kehittämistä.

1.   Copernicus toteutetaan käyttämällä perustana unionin
  , Euroopan avaruusjärjestön ja Eumetsatin
  aiempia investointeja ja hyödyntämällä tarvittaessa jäsenvaltioiden kansallisia tai alueellisia valmiuksia sekä ottamalla huomioon vastaavan datan ja tiedon kaupallisten toimittajien valmiudet ja tarve edistää kilpailua ja markkinasovellusten kehittämistä.

Tarkistus 172

Tarkistus 172

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

48 artikla – 2 kohta

48 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Copernicus tarjoaa dataa ja tietoja täydellisen, maksuttoman ja avoimen datan
  politiikan mukaisesti
  . | 2.   Copernicus tarjoaa dataa ja tietoja täydellisen, maksuttoman ja avoimen datan
  politiikan pohjalta
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Copernicus tarjoaa dataa ja tietoja täydellisen, maksuttoman ja avoimen datan
  politiikan mukaisesti
  .

2.   Copernicus tarjoaa dataa ja tietoja täydellisen, maksuttoman ja avoimen datan
  politiikan pohjalta
  .

Tarkistus 173

Tarkistus 173

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

48 artikla – 3 kohta – a alakohta – 1 luetelmakohta

48 artikla – 3 kohta – a alakohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | Copernicuksen
  Sentinelien
  kehittäminen ja käyttäminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

Copernicuksen
  Sentinelien
  kehittäminen ja käyttäminen;

Sentinelien

| — | Copernicuksen
  Sentinel-satelliittien
  kehittäminen ja käyttäminen; |
| --- | --- |

—

Copernicuksen
  Sentinel-satelliittien
  kehittäminen ja käyttäminen;

Sentinel-satelliittien

Tarkistus 174

Tarkistus 174

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

48 artikla – 3 kohta – c alakohta

48 artikla – 3 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | datansaantia ja -jakelua koskeva komponentti, johon kuuluvilla infrastruktuureilla ja palveluilla varmistetaan Copernicus-datan ja -tietojen haku, katselu, saanti, jakelu ja hyödyntäminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

datansaantia ja -jakelua koskeva komponentti, johon kuuluvilla infrastruktuureilla ja palveluilla varmistetaan Copernicus-datan ja -tietojen haku, katselu, saanti, jakelu ja hyödyntäminen;

| c) | datansaantia ja -jakelua koskeva komponentti, johon kuuluvilla infrastruktuureilla ja palveluilla varmistetaan Copernicus-datan ja -tietojen haku, katselu,
  pitkän aikavälin arkistointi,
  saanti, jakelu ja hyödyntäminen
  käyttäjäystävällisellä tavalla
  ; |
| --- | --- |

c)

datansaantia ja -jakelua koskeva komponentti, johon kuuluvilla infrastruktuureilla ja palveluilla varmistetaan Copernicus-datan ja -tietojen haku, katselu,
  pitkän aikavälin arkistointi,
  saanti, jakelu ja hyödyntäminen
  käyttäjäystävällisellä tavalla
  ;

pitkän aikavälin arkistointi,

käyttäjäystävällisellä tavalla

Tarkistus 175

Tarkistus 175

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

48 artikla – 3 kohta – d alakohta

48 artikla – 3 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | 29 artiklan 5 kohdan mukainen käytön omaksumista ja markkinasovellusten kehittämistä koskeva komponentti, johon sisältyvillä asianomaisilla toimilla, resursseilla ja palveluilla edistetään Copernicusta sekä sen dataa ja palveluja kaikilla tasoilla, jotta voidaan maksimoida 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut yhteiskunnallis-taloudelliset hyödyt. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

29 artiklan 5 kohdan mukainen käytön omaksumista ja markkinasovellusten kehittämistä koskeva komponentti, johon sisältyvillä asianomaisilla toimilla, resursseilla ja palveluilla edistetään Copernicusta sekä sen dataa ja palveluja kaikilla tasoilla, jotta voidaan maksimoida 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut yhteiskunnallis-taloudelliset hyödyt.

| d) | 29 artiklan 5 kohdan mukainen käytön omaksumista
  , valmiuksien kehittämistä
  ja markkinasovellusten kehittämistä koskeva komponentti, johon sisältyvillä asianomaisilla toimilla, resursseilla ja palveluilla edistetään Copernicusta sekä sen dataa ja palveluja kaikilla tasoilla, jotta voidaan maksimoida 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut yhteiskunnallis-taloudelliset hyödyt. |
| --- | --- |

d)

29 artiklan 5 kohdan mukainen käytön omaksumista
  , valmiuksien kehittämistä
  ja markkinasovellusten kehittämistä koskeva komponentti, johon sisältyvillä asianomaisilla toimilla, resursseilla ja palveluilla edistetään Copernicusta sekä sen dataa ja palveluja kaikilla tasoilla, jotta voidaan maksimoida 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut yhteiskunnallis-taloudelliset hyödyt.

, valmiuksien kehittämistä

Tarkistus 176

Tarkistus 176

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

48 artikla – 4 kohta

48 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Copernicuksella edistetään havainnointijärjestelmien ja niihin liittyvän tietojenvaihdon kansainvälistä koordinointia, jotta voidaan vahvistaa Copernicuksen globaalia ulottuvuutta ja täydentävyyttä ottaen huomioon voimassa olevat kansainväliset sopimukset ja koordinointimenettelyt. | 4.   Copernicuksella edistetään havainnointijärjestelmien ja niihin liittyvän tietojenvaihdon kansainvälistä koordinointia, jotta voidaan vahvistaa Copernicuksen globaalia ulottuvuutta ja täydentävyyttä ottaen huomioon voimassa olevat
  ja tulevat
  kansainväliset sopimukset ja koordinointimenettelyt. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Copernicuksella edistetään havainnointijärjestelmien ja niihin liittyvän tietojenvaihdon kansainvälistä koordinointia, jotta voidaan vahvistaa Copernicuksen globaalia ulottuvuutta ja täydentävyyttä ottaen huomioon voimassa olevat kansainväliset sopimukset ja koordinointimenettelyt.

4.   Copernicuksella edistetään havainnointijärjestelmien ja niihin liittyvän tietojenvaihdon kansainvälistä koordinointia, jotta voidaan vahvistaa Copernicuksen globaalia ulottuvuutta ja täydentävyyttä ottaen huomioon voimassa olevat
  ja tulevat
  kansainväliset sopimukset ja koordinointimenettelyt.

Tarkistus 177

Tarkistus 177

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

49 artikla – otsikko

49 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Datan hankkiminen | Avustuskelpoiset toimet |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Datan hankkiminen

Datan hankkiminen

Avustuskelpoiset toimet

Avustuskelpoiset toimet

Tarkistus 178

Tarkistus 178

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

49 artikla – 1 kohta – a alakohta

49 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | toimet, joilla varmistetaan nykyisten Sentinel-hankkeiden jatkuvuus ja kehitetään, laukaistaan, ylläpidetään ja käytetään uusia, seurannan kattavuutta laajentavia Sentinel-satelliitteja
  ja joissa asetetaan etusijalle
  ihmisen toiminnan aiheuttamien hiilidioksidi- ja muiden kasvihuonekaasupäästöjen seurantakapasiteetti, mahdollisuudet napa-alueet kattavaan seurantaan ja innovatiivisten ympäristösovellusten mahdollistaminen maa- ja metsätalouden ja vesivarojen hallinnan aloilla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

toimet, joilla varmistetaan nykyisten Sentinel-hankkeiden jatkuvuus ja kehitetään, laukaistaan, ylläpidetään ja käytetään uusia, seurannan kattavuutta laajentavia Sentinel-satelliitteja
  ja joissa asetetaan etusijalle
  ihmisen toiminnan aiheuttamien hiilidioksidi- ja muiden kasvihuonekaasupäästöjen seurantakapasiteetti, mahdollisuudet napa-alueet kattavaan seurantaan ja innovatiivisten ympäristösovellusten mahdollistaminen maa- ja metsätalouden ja vesivarojen hallinnan aloilla;

ja joissa asetetaan etusijalle

| a) | toimet, joilla varmistetaan nykyisten Sentinel-hankkeiden jatkuvuus ja kehitetään, laukaistaan, ylläpidetään ja käytetään uusia, seurannan kattavuutta laajentavia Sentinel-satelliitteja
  , esimerkiksi
  : ihmisen toiminnan aiheuttamien hiilidioksidi- ja muiden kasvihuonekaasupäästöjen seurantakapasiteetti, mahdollisuudet napa-alueet kattavaan seurantaan ja innovatiivisten ympäristösovellusten mahdollistaminen maa- ja metsätalouden ja vesivarojen hallinnan aloilla; |
| --- | --- |

a)

toimet, joilla varmistetaan nykyisten Sentinel-hankkeiden jatkuvuus ja kehitetään, laukaistaan, ylläpidetään ja käytetään uusia, seurannan kattavuutta laajentavia Sentinel-satelliitteja
  , esimerkiksi
  : ihmisen toiminnan aiheuttamien hiilidioksidi- ja muiden kasvihuonekaasupäästöjen seurantakapasiteetti, mahdollisuudet napa-alueet kattavaan seurantaan ja innovatiivisten ympäristösovellusten mahdollistaminen maa- ja metsätalouden ja vesivarojen hallinnan aloilla;

, esimerkiksi

Tarkistus 179

Tarkistus 179

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

49 artikla – 1 kohta – b alakohta

49 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | toimet, joilla tarjotaan pääsy kolmannen osapuolen dataan, jota Copernicus-palvelujen tuottaminen edellyttää tai jota
  unionin toimielimet, virastot ja hajautetut yksiköt
  käyttävät; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

toimet, joilla tarjotaan pääsy kolmannen osapuolen dataan, jota Copernicus-palvelujen tuottaminen edellyttää tai jota
  unionin toimielimet, virastot ja hajautetut yksiköt
  käyttävät;

unionin toimielimet, virastot ja hajautetut yksiköt

| b) | toimet, joilla tarjotaan pääsy kolmannen osapuolen dataan, jota Copernicus-palvelujen tuottaminen edellyttää tai jota
  ydinkäyttäjät
  käyttävät
  , ensisijaisesti jäsenvaltioiden julkisten tahojen, kuten kansallisten virastojen, tuottamaan ja/tai rahoittamaan dataan
  ; |
| --- | --- |

b)

toimet, joilla tarjotaan pääsy kolmannen osapuolen dataan, jota Copernicus-palvelujen tuottaminen edellyttää tai jota
  ydinkäyttäjät
  käyttävät
  , ensisijaisesti jäsenvaltioiden julkisten tahojen, kuten kansallisten virastojen, tuottamaan ja/tai rahoittamaan dataan
  ;

ydinkäyttäjät

, ensisijaisesti jäsenvaltioiden julkisten tahojen, kuten kansallisten virastojen, tuottamaan ja/tai rahoittamaan dataan

Tarkistus 180

Tarkistus 180

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

49 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

49 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | Copernicuksen asianmukaisten tuotantoketjun loppupään sovellusten ja palveluiden kehittämisen tukeminen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c a)

c a)

Copernicuksen asianmukaisten tuotantoketjun loppupään sovellusten ja palveluiden kehittämisen tukeminen.

Copernicuksen asianmukaisten tuotantoketjun loppupään sovellusten ja palveluiden kehittämisen tukeminen.

Tarkistus 181

Tarkistus 181

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

50 artikla – 1 kohta – johdantokappale

50 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Copernicus sisältää toimia, joilla tuetaan seuraavia
  palveluja
  : | Copernicus sisältää toimia, joilla tuetaan seuraavia
  ydinpalveluja
  : |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Copernicus sisältää toimia, joilla tuetaan seuraavia
  palveluja
  :

palveluja

Copernicus sisältää toimia, joilla tuetaan seuraavia
  ydinpalveluja
  :

ydinpalveluja

Tarkistus 182

Tarkistus 182

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

50 artikla – 1 kohta – a alakohta – 3 luetelmakohta

50 artikla – 1 kohta – a alakohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | maakartoitus ja maatalousmaan seuranta, joilla tarjotaan tietoa maanpeitteestä, maankäytöstä ja maankäytön muutoksesta,
  kaupunkialueista
  , sisävesien määrästä ja laadusta, metsistä, maataloudesta ja muista luonnonvaroista, biodiversiteetistä ja kryosfääristä, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

maakartoitus ja maatalousmaan seuranta, joilla tarjotaan tietoa maanpeitteestä, maankäytöstä ja maankäytön muutoksesta,
  kaupunkialueista
  , sisävesien määrästä ja laadusta, metsistä, maataloudesta ja muista luonnonvaroista, biodiversiteetistä ja kryosfääristä,

kaupunkialueista

| — | maakartoitus ja maatalousmaan seuranta, joilla tarjotaan tietoa maanpeitteestä, maankäytöstä ja maankäytön muutoksesta,
  maaperän laadusta, aavikoitumisesta, kulttuuriperintökohteista
  , sisävesien määrästä ja laadusta, metsistä
  ja erityisesti metsäkadosta
  , maataloudesta ja muista luonnonvaroista, biodiversiteetistä ja kryosfääristä
  . Jäsenvaltiot voivat käyttää viljelysalueiden seurannan tuloksena saatavia tietoja maanpeitteen tilasta ja viljelymaan käytöstä keventääkseen edelleen maataloustukien myöntämisen hallinnollista taakkaa; |
| --- | --- |

—

maakartoitus ja maatalousmaan seuranta, joilla tarjotaan tietoa maanpeitteestä, maankäytöstä ja maankäytön muutoksesta,
  maaperän laadusta, aavikoitumisesta, kulttuuriperintökohteista
  , sisävesien määrästä ja laadusta, metsistä
  ja erityisesti metsäkadosta
  , maataloudesta ja muista luonnonvaroista, biodiversiteetistä ja kryosfääristä
  . Jäsenvaltiot voivat käyttää viljelysalueiden seurannan tuloksena saatavia tietoja maanpeitteen tilasta ja viljelymaan käytöstä keventääkseen edelleen maataloustukien myöntämisen hallinnollista taakkaa;

maaperän laadusta, aavikoitumisesta, kulttuuriperintökohteista

ja erityisesti metsäkadosta

. Jäsenvaltiot voivat käyttää viljelysalueiden seurannan tuloksena saatavia tietoja maanpeitteen tilasta ja viljelymaan käytöstä keventääkseen edelleen maataloustukien myöntämisen hallinnollista taakkaa;

Tarkistus 183

Tarkistus 183

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

50 artikla – 1 kohta – a alakohta – 4 a luetelmakohta (uusi)

50 artikla – 1 kohta – a alakohta – 4 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | keinokastelun tarpeessa olevan viljelymaan, satoennusteiden ja maankäytön kartoitus sekä elintarvikkeiden turvallisuuden ja laadun parantaminen ympäristöä suojelemalla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

keinokastelun tarpeessa olevan viljelymaan, satoennusteiden ja maankäytön kartoitus sekä elintarvikkeiden turvallisuuden ja laadun parantaminen ympäristöä suojelemalla;

keinokastelun tarpeessa olevan viljelymaan, satoennusteiden ja maankäytön kartoitus sekä elintarvikkeiden turvallisuuden ja laadun parantaminen ympäristöä suojelemalla;

Tarkistus 184

Tarkistus 184

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

50 artikla – 1 kohta – a alakohta – 4 b luetelmakohta (uusi)

50 artikla – 1 kohta – a alakohta – 4 b luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | kalastustoiminnan seuranta, jotta elintarvikkeiden turvallisuutta ja laatua parannetaan ympäristöä suojelemalla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

kalastustoiminnan seuranta, jotta elintarvikkeiden turvallisuutta ja laatua parannetaan ympäristöä suojelemalla;

kalastustoiminnan seuranta, jotta elintarvikkeiden turvallisuutta ja laatua parannetaan ympäristöä suojelemalla;

Tarkistus 185

Tarkistus 185

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

50 artikla – 1 kohta – a a alakohta (uusi)

50 artikla – 1 kohta – a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | unionin politiikkojen täytäntöönpanon tukemisen valvonta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a a)

a a)

unionin politiikkojen täytäntöönpanon tukemisen valvonta;

unionin politiikkojen täytäntöönpanon tukemisen valvonta;

Tarkistus 186

Tarkistus 186

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

53 artikla – 1 kohta – johdantokappale

53 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| SST-komponentilla tuetaan seuraavia toimintoja: | SST-ohjelman tavoitteena on antaa vaiheittain unionille autonomiset SST-valmiudet. |
| | SST-komponentilla tuetaan seuraavia toimintoja: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

SST-komponentilla tuetaan seuraavia toimintoja:

SST-ohjelman tavoitteena on antaa vaiheittain unionille autonomiset SST-valmiudet.

SST-ohjelman tavoitteena on antaa vaiheittain unionille autonomiset SST-valmiudet.

SST-komponentilla tuetaan seuraavia toimintoja:

Tarkistus 187

Tarkistus 187

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

53 artikla – 1 kohta – a alakohta

53 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | maahan ja/tai avaruuteen sijoitettujen jäsenvaltioiden ilmaisimien, mukaan lukien Euroopan avaruusjärjestössä kehitetyt ilmaisimet ja jäsenvaltioissa käytetyt unionin ilmaisimet, muodostaman verkoston perustaminen, kehittäminen ja toiminta; verkoston tarkoituksena on valvoa ja seurata avaruusesineitä ja tuottaa 55 artiklassa tarkoitettujen käyttäjien tarpeisiin mukautettu eurooppalainen avaruusesineluettelo; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

maahan ja/tai avaruuteen sijoitettujen jäsenvaltioiden ilmaisimien, mukaan lukien Euroopan avaruusjärjestössä kehitetyt ilmaisimet ja jäsenvaltioissa käytetyt unionin ilmaisimet, muodostaman verkoston perustaminen, kehittäminen ja toiminta; verkoston tarkoituksena on valvoa ja seurata avaruusesineitä ja tuottaa 55 artiklassa tarkoitettujen käyttäjien tarpeisiin mukautettu eurooppalainen avaruusesineluettelo;

| a) | maahan ja/tai avaruuteen sijoitettujen jäsenvaltioiden ilmaisimien, mukaan lukien Euroopan avaruusjärjestössä kehitetyt ilmaisimet ja jäsenvaltioissa
  tai unionissa
  käytetyt unionin ilmaisimet, muodostaman verkoston perustaminen, kehittäminen ja toiminta; verkoston tarkoituksena on valvoa ja seurata avaruusesineitä ja tuottaa 55 artiklassa tarkoitettujen käyttäjien tarpeisiin mukautettu eurooppalainen avaruusesineluettelo; |
| --- | --- |

a)

maahan ja/tai avaruuteen sijoitettujen jäsenvaltioiden ilmaisimien, mukaan lukien Euroopan avaruusjärjestössä kehitetyt ilmaisimet ja jäsenvaltioissa
  tai unionissa
  käytetyt unionin ilmaisimet, muodostaman verkoston perustaminen, kehittäminen ja toiminta; verkoston tarkoituksena on valvoa ja seurata avaruusesineitä ja tuottaa 55 artiklassa tarkoitettujen käyttäjien tarpeisiin mukautettu eurooppalainen avaruusesineluettelo;

tai unionissa

Tarkistus 188

Tarkistus 188

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

56 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

56 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden, jotka ovat halukkaita osallistumaan 54 artiklassa tarkoitettujen SST-palvelujen toimittamiseen, on toimitettava komissiolle yhteinen ehdotus, josta käy ilmi, että seuraavat kriteerit täyttyvät: | Jäsenvaltioiden, jotka ovat halukkaita osallistumaan 54 artiklassa tarkoitettujen SST-palvelujen toimittamiseen, on toimitettava komissiolle
  erillinen tai
  yhteinen ehdotus, josta käy ilmi, että seuraavat kriteerit täyttyvät: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jäsenvaltioiden, jotka ovat halukkaita osallistumaan 54 artiklassa tarkoitettujen SST-palvelujen toimittamiseen, on toimitettava komissiolle yhteinen ehdotus, josta käy ilmi, että seuraavat kriteerit täyttyvät:

Jäsenvaltioiden, jotka ovat halukkaita osallistumaan 54 artiklassa tarkoitettujen SST-palvelujen toimittamiseen, on toimitettava komissiolle
  erillinen tai
  yhteinen ehdotus, josta käy ilmi, että seuraavat kriteerit täyttyvät:

erillinen tai

Tarkistus 189

Tarkistus 189

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

57 artikla – 8 kohta

57 artikla – 8 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 8.   Komissio hyväksyy
  täytäntöönpanosäädöksillä
  yksityiskohtaiset säännöt jäsenvaltioiden SST:hen osallistumista koskevan organisatorisen kehyksen toiminnasta. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | 8.   Komissio hyväksyy
  105 artiklan mukaisilla delegoiduilla säädöksillä säännöksen
  jäsenvaltioiden SST:hen osallistumista koskevan organisatorisen kehyksen toiminnasta. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

8.   Komissio hyväksyy
  täytäntöönpanosäädöksillä
  yksityiskohtaiset säännöt jäsenvaltioiden SST:hen osallistumista koskevan organisatorisen kehyksen toiminnasta. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

8.   Komissio hyväksyy
  105 artiklan mukaisilla delegoiduilla säädöksillä säännöksen
  jäsenvaltioiden SST:hen osallistumista koskevan organisatorisen kehyksen toiminnasta. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 190

Tarkistus 190

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

58 a artikla (uusi)

58 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 58 a artikla




  SST:n tarjonnan ja kysynnän seuranta




  Komissio arvioi ennen 31 päivää joulukuuta 2024 SST-komponentin täytäntöönpanoa ottaen etenkin huomioon käyttäjien tarpeiden kehityksen suhteessa maassa ja avaruudessa olevaan sensorikapasiteettiin ja saattaa valmiiksi 53 artiklan 1 a kohdassa tarkoitetun eurooppalaisen luettelon.




  Arvioinnissa tarkastellaan erityisesti uuden avaruus- ja maainfrastruktuurin tarvetta.




  Arviointiin liitetään tarvittaessa asianmukainen ehdotus, joka koskee uuden avaruus- ja maainfrastruktuurin kehittämistä SST-komponentin yhteydessä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

58 a artikla

SST:n tarjonnan ja kysynnän seuranta

Komissio arvioi ennen 31 päivää joulukuuta 2024 SST-komponentin täytäntöönpanoa ottaen etenkin huomioon käyttäjien tarpeiden kehityksen suhteessa maassa ja avaruudessa olevaan sensorikapasiteettiin ja saattaa valmiiksi 53 artiklan 1 a kohdassa tarkoitetun eurooppalaisen luettelon.

Arvioinnissa tarkastellaan erityisesti uuden avaruus- ja maainfrastruktuurin tarvetta.

Arviointiin liitetään tarvittaessa asianmukainen ehdotus, joka koskee uuden avaruus- ja maainfrastruktuurin kehittämistä SST-komponentin yhteydessä.

Tarkistus 191

Tarkistus 191

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

60 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

60 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | maapallon lähelle tulevia kohteita koskevan eurooppalaisen luettelon laatiminen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c a)

c a)

maapallon lähelle tulevia kohteita koskevan eurooppalaisen luettelon laatiminen.

maapallon lähelle tulevia kohteita koskevan eurooppalaisen luettelon laatiminen.

Tarkistus 192

Tarkistus 192

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

61 artikla – 1 kohta – johdantokappale

61 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| GOVSATCOM-komponentissa yhdistetään satelliittiviestintäkapasiteetit ja -palvelut ja muodostetaan yhteinen unionin satelliittiviestintäkapasiteettien ja -palvelujen kokonaisuus. Tähän komponenttiin
  kuuluvat
  : | GOVSATCOM-komponentissa yhdistetään satelliittiviestintäkapasiteetit ja -palvelut ja muodostetaan yhteinen unionin satelliittiviestintäkapasiteettien ja -palvelujen kokonaisuus
  asianmukaisine turvallisuusvaatimuksineen
  . Tähän komponenttiin
  voivat kuulua
  : |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

GOVSATCOM-komponentissa yhdistetään satelliittiviestintäkapasiteetit ja -palvelut ja muodostetaan yhteinen unionin satelliittiviestintäkapasiteettien ja -palvelujen kokonaisuus. Tähän komponenttiin
  kuuluvat
  :

kuuluvat

GOVSATCOM-komponentissa yhdistetään satelliittiviestintäkapasiteetit ja -palvelut ja muodostetaan yhteinen unionin satelliittiviestintäkapasiteettien ja -palvelujen kokonaisuus
  asianmukaisine turvallisuusvaatimuksineen
  . Tähän komponenttiin
  voivat kuulua
  :

asianmukaisine turvallisuusvaatimuksineen

voivat kuulua

Tarkistus 193

Tarkistus 193

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

61 artikla – 1 kohta – a alakohta

61 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | maasegmentti-infrastruktuurin
  kehittäminen, rakentaminen ja toiminta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

maasegmentti-infrastruktuurin
  kehittäminen, rakentaminen ja toiminta;

maasegmentti-infrastruktuurin

| a) | maa- ja avaruussegmentti-infrastruktuurin
  kehittäminen, rakentaminen ja toiminta; |
| --- | --- |

a)

maa- ja avaruussegmentti-infrastruktuurin
  kehittäminen, rakentaminen ja toiminta;

maa- ja avaruussegmentti-infrastruktuurin

Tarkistus 194

Tarkistus 194

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

62 artikla – 3 kohta

62 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä GOVSATCOMissa tarjottuja palveluja koskevan palvelukokonaisuuden, joka on muodoltaan luettelo satelliittiviestintäkapasiteetin ja -palvelujen ja niiden ominaisuuksien luokista, mukaan lukien maantieteellinen kattavuus, taajuus, kaistanleveys, käyttäjälaitteet ja turvaominaisuudet. Kyseiset toimenpiteet perustuvat 1 kohdassa tarkoitettuihin toiminnallisiin vaatimuksiin ja turvallisuusvaatimuksiin
  , ja niissä asetetaan etusijalle käyttäjille unionin tasolla tarjotut palvelut
  . Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | 3.   Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä GOVSATCOMissa tarjottuja palveluja koskevan palvelukokonaisuuden, joka on muodoltaan luettelo satelliittiviestintäkapasiteetin ja -palvelujen ja niiden ominaisuuksien luokista, mukaan lukien maantieteellinen kattavuus, taajuus, kaistanleveys, käyttäjälaitteet ja turvaominaisuudet. Kyseiset toimenpiteet perustuvat 1 kohdassa tarkoitettuihin toiminnallisiin vaatimuksiin ja turvallisuusvaatimuksiin. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä GOVSATCOMissa tarjottuja palveluja koskevan palvelukokonaisuuden, joka on muodoltaan luettelo satelliittiviestintäkapasiteetin ja -palvelujen ja niiden ominaisuuksien luokista, mukaan lukien maantieteellinen kattavuus, taajuus, kaistanleveys, käyttäjälaitteet ja turvaominaisuudet. Kyseiset toimenpiteet perustuvat 1 kohdassa tarkoitettuihin toiminnallisiin vaatimuksiin ja turvallisuusvaatimuksiin
  , ja niissä asetetaan etusijalle käyttäjille unionin tasolla tarjotut palvelut
  . Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3.   Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä GOVSATCOMissa tarjottuja palveluja koskevan palvelukokonaisuuden, joka on muodoltaan luettelo satelliittiviestintäkapasiteetin ja -palvelujen ja niiden ominaisuuksien luokista, mukaan lukien maantieteellinen kattavuus, taajuus, kaistanleveys, käyttäjälaitteet ja turvaominaisuudet. Kyseiset toimenpiteet perustuvat 1 kohdassa tarkoitettuihin toiminnallisiin vaatimuksiin ja turvallisuusvaatimuksiin. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 195

Tarkistus 195

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

62 artikla – 3 a kohta (uusi)

62 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Edellä 3 kohdassa tarkoitetussa palvelukokonaisuudessa on otettava huomioon olemassa olevat kaupallisesti saatavilla olevat palvelut, jotta ei aiheuteta kilpailun vääristymistä sisämarkkinoilla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Edellä 3 kohdassa tarkoitetussa palvelukokonaisuudessa on otettava huomioon olemassa olevat kaupallisesti saatavilla olevat palvelut, jotta ei aiheuteta kilpailun vääristymistä sisämarkkinoilla.

Tarkistus 196

Tarkistus 196

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

63 artikla – 1 kohta – b alakohta

63 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | oikeushenkilöt, joilla on
  GOVSATCOM-komponenttia koskeviin, 34 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin erityisiin turvallisuusvaatimuksiin perustuva
  asianmukainen hyväksyntä tarjota satelliittikapasiteettia tai -palveluja 36 artiklassa säädetyn turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntämenettelyn mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

oikeushenkilöt, joilla on
  GOVSATCOM-komponenttia koskeviin, 34 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin erityisiin turvallisuusvaatimuksiin perustuva
  asianmukainen hyväksyntä tarjota satelliittikapasiteettia tai -palveluja 36 artiklassa säädetyn turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntämenettelyn mukaisesti.

GOVSATCOM-komponenttia koskeviin, 34 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin erityisiin turvallisuusvaatimuksiin perustuva

| b) | oikeushenkilöt, joilla on asianmukainen hyväksyntä tarjota satelliittikapasiteettia tai -palveluja 36 artiklassa säädetyn turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntämenettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

oikeushenkilöt, joilla on asianmukainen hyväksyntä tarjota satelliittikapasiteettia tai -palveluja 36 artiklassa säädetyn turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntämenettelyn mukaisesti.

Tarkistus 197

Tarkistus 197

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

63 artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

63 artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | Palveluntarjoajien, jotka tarjoavat satelliittiviestintäkapasiteettia tai -palveluita tämän komponentin yhteydessä, on noudatettava 34 artiklan 1 kohdan mukaisesti määritettyjä GOVSATCOM-komponentin erityisiä turvallisuusvaatimuksia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

Palveluntarjoajien, jotka tarjoavat satelliittiviestintäkapasiteettia tai -palveluita tämän komponentin yhteydessä, on noudatettava 34 artiklan 1 kohdan mukaisesti määritettyjä GOVSATCOM-komponentin erityisiä turvallisuusvaatimuksia.

Palveluntarjoajien, jotka tarjoavat satelliittiviestintäkapasiteettia tai -palveluita tämän komponentin yhteydessä, on noudatettava 34 artiklan 1 kohdan mukaisesti määritettyjä GOVSATCOM-komponentin erityisiä turvallisuusvaatimuksia.

Tarkistus 198

Tarkistus 198

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

65 artikla – 1 kohta

65 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Satelliittiviestintäkapasiteetin ja -palvelujen sekä käyttäjälaitteiden muodostaman kokonaisuuden yhteiskäyttö ja priorisointi GOVSATCOMin osallistujien välillä toteutetaan käyttämällä perustana unionin ja jäsenvaltion tason käyttäjien suorittamaa turvallisuusriskien analyysiä.
  Unionin tason käyttäjät on asetettava etusijalle yhteiskäytön ja priorisoinnin yhteydessä. | 1.   Satelliittiviestintäkapasiteetin ja -palvelujen sekä käyttäjälaitteiden muodostaman kokonaisuuden yhteiskäyttö ja priorisointi GOVSATCOMin osallistujien välillä toteutetaan käyttämällä perustana unionin ja jäsenvaltion tason käyttäjien suorittamaa turvallisuusriskien analyysiä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Satelliittiviestintäkapasiteetin ja -palvelujen sekä käyttäjälaitteiden muodostaman kokonaisuuden yhteiskäyttö ja priorisointi GOVSATCOMin osallistujien välillä toteutetaan käyttämällä perustana unionin ja jäsenvaltion tason käyttäjien suorittamaa turvallisuusriskien analyysiä.
  Unionin tason käyttäjät on asetettava etusijalle yhteiskäytön ja priorisoinnin yhteydessä.

1.   Satelliittiviestintäkapasiteetin ja -palvelujen sekä käyttäjälaitteiden muodostaman kokonaisuuden yhteiskäyttö ja priorisointi GOVSATCOMin osallistujien välillä toteutetaan käyttämällä perustana unionin ja jäsenvaltion tason käyttäjien suorittamaa turvallisuusriskien analyysiä.

Tarkistus 199

Tarkistus 199

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

66 artikla – 1 a kohta (uusi)

66 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  GOVSATCOM-keskusten on otettava huomioon jo olemassa olevat kaupallisesti saatavilla olevat palvelut, jotta ei aiheuteta kilpailun vääristymistä sisämarkkinoilla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  GOVSATCOM-keskusten on otettava huomioon jo olemassa olevat kaupallisesti saatavilla olevat palvelut, jotta ei aiheuteta kilpailun vääristymistä sisämarkkinoilla.

Tarkistus 200

Tarkistus 200

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

69 artikla – 1 kohta

69 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ennen vuoden 2024 loppua komissio arvioi GOVSATCOM-komponentin toteuttamista etenkin siitä näkökulmasta, miten satelliittiviestintäkapasiteettiin kohdistuvat käyttäjien tarpeet ovat muuttuneet. Arvioinnissa tarkastellaan erityisesti uuden avaruusinfrastruktuurin tarvetta. Arviointiin liitetään tarvittaessa asianmukainen ehdotus, joka koskee uuden avaruusinfrastruktuurin kehittämistä GOVSATCOM-komponentin yhteydessä. | Ennen vuoden 2024 loppua komissio arvioi
  yhteistyössä vastuullisten tahojen kanssa
  GOVSATCOM-komponentin toteuttamista etenkin siitä näkökulmasta, miten satelliittiviestintäkapasiteettiin kohdistuvat käyttäjien tarpeet ovat muuttuneet. Arvioinnissa tarkastellaan erityisesti uuden avaruusinfrastruktuurin tarvetta. Arviointiin liitetään tarvittaessa asianmukainen ehdotus, joka koskee uuden avaruusinfrastruktuurin kehittämistä GOVSATCOM-komponentin yhteydessä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ennen vuoden 2024 loppua komissio arvioi GOVSATCOM-komponentin toteuttamista etenkin siitä näkökulmasta, miten satelliittiviestintäkapasiteettiin kohdistuvat käyttäjien tarpeet ovat muuttuneet. Arvioinnissa tarkastellaan erityisesti uuden avaruusinfrastruktuurin tarvetta. Arviointiin liitetään tarvittaessa asianmukainen ehdotus, joka koskee uuden avaruusinfrastruktuurin kehittämistä GOVSATCOM-komponentin yhteydessä.

Ennen vuoden 2024 loppua komissio arvioi
  yhteistyössä vastuullisten tahojen kanssa
  GOVSATCOM-komponentin toteuttamista etenkin siitä näkökulmasta, miten satelliittiviestintäkapasiteettiin kohdistuvat käyttäjien tarpeet ovat muuttuneet. Arvioinnissa tarkastellaan erityisesti uuden avaruusinfrastruktuurin tarvetta. Arviointiin liitetään tarvittaessa asianmukainen ehdotus, joka koskee uuden avaruusinfrastruktuurin kehittämistä GOVSATCOM-komponentin yhteydessä.

yhteistyössä vastuullisten tahojen kanssa

Tarkistus 201

Tarkistus 201

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

71 artikla – 1 kohta

71 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Avaruusohjelmaviraston kotipaikka on Praha (Tšekki). | Avaruusohjelmaviraston kotipaikka on Praha (Tšekki).
  Ohjelman tarpeiden mukaisesti virastolle voidaan perustaa paikallistoimistoja 79 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Avaruusohjelmaviraston kotipaikka on Praha (Tšekki).

Avaruusohjelmaviraston kotipaikka on Praha (Tšekki).
  Ohjelman tarpeiden mukaisesti virastolle voidaan perustaa paikallistoimistoja 79 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Ohjelman tarpeiden mukaisesti virastolle voidaan perustaa paikallistoimistoja 79 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Tarkistus 202

Tarkistus 202

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

73 artikla – 4 kohta

73 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Hallintoneuvoston jäsenet ja varajäsenet nimitetään heidän avaruusohjelmaviraston
  ydintehtäviä
  koskevan tietämyksensä perusteella ottaen huomioon asiaankuuluvat johtamis-, hallinto- ja varainhoitotaidot. Hallintoneuvoston työn jatkuvuuden varmistamiseksi Euroopan parlamentin, komission ja jäsenvaltioiden on pyrittävä rajoittamaan edustajiensa vaihtuvuutta hallintoneuvostossa. Kaikkien osapuolten on pyrittävä miesten ja naisten tasapuoliseen edustukseen hallintoneuvostossa. | 4.   Hallintoneuvoston jäsenet ja varajäsenet nimitetään heidän avaruusohjelmaviraston
  tehtäviä
  koskevan tietämyksensä perusteella ottaen huomioon asiaankuuluvat johtamis-, hallinto- ja varainhoitotaidot. Hallintoneuvoston työn jatkuvuuden varmistamiseksi Euroopan parlamentin, komission ja jäsenvaltioiden on pyrittävä rajoittamaan edustajiensa vaihtuvuutta hallintoneuvostossa. Kaikkien osapuolten on pyrittävä miesten ja naisten tasapuoliseen edustukseen hallintoneuvostossa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Hallintoneuvoston jäsenet ja varajäsenet nimitetään heidän avaruusohjelmaviraston
  ydintehtäviä
  koskevan tietämyksensä perusteella ottaen huomioon asiaankuuluvat johtamis-, hallinto- ja varainhoitotaidot. Hallintoneuvoston työn jatkuvuuden varmistamiseksi Euroopan parlamentin, komission ja jäsenvaltioiden on pyrittävä rajoittamaan edustajiensa vaihtuvuutta hallintoneuvostossa. Kaikkien osapuolten on pyrittävä miesten ja naisten tasapuoliseen edustukseen hallintoneuvostossa.

4.   Hallintoneuvoston jäsenet ja varajäsenet nimitetään heidän avaruusohjelmaviraston
  tehtäviä
  koskevan tietämyksensä perusteella ottaen huomioon asiaankuuluvat johtamis-, hallinto- ja varainhoitotaidot. Hallintoneuvoston työn jatkuvuuden varmistamiseksi Euroopan parlamentin, komission ja jäsenvaltioiden on pyrittävä rajoittamaan edustajiensa vaihtuvuutta hallintoneuvostossa. Kaikkien osapuolten on pyrittävä miesten ja naisten tasapuoliseen edustukseen hallintoneuvostossa.

Tarkistus 203

Tarkistus 203

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

73 artikla – 5 kohta

73 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Hallintoneuvoston jäsenten ja
  varajäsenten
  toimikausi on neljä vuotta, ja
  se
  voidaan
  uusia kerran
  . | 5.   Hallintoneuvoston jäsenten ja
  heidän varajäsentensä
  toimikausi on neljä vuotta, ja
  sitä
  voidaan
  jatkaa
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Hallintoneuvoston jäsenten ja
  varajäsenten
  toimikausi on neljä vuotta, ja
  se
  voidaan
  uusia kerran
  .

5.   Hallintoneuvoston jäsenten ja
  heidän varajäsentensä
  toimikausi on neljä vuotta, ja
  sitä
  voidaan
  jatkaa
  .

Tarkistus 204

Tarkistus 204

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

75 artikla – 3 kohta

75 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Hallintoneuvosto kokoontuu sääntömääräiseen kokoukseen kahdesti vuodessa. Lisäksi se kokoontuu puheenjohtajansa aloitteesta tai jos vähintään yksi kolmannes sen jäsenistä sitä pyytää. | 3.   Hallintoneuvosto pitää sääntömääräisen kokouksen
  vähintään
  kahdesti vuodessa. Lisäksi se kokoontuu puheenjohtajansa aloitteesta tai jos vähintään yksi kolmannes sen jäsenistä sitä pyytää. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Hallintoneuvosto kokoontuu sääntömääräiseen kokoukseen kahdesti vuodessa. Lisäksi se kokoontuu puheenjohtajansa aloitteesta tai jos vähintään yksi kolmannes sen jäsenistä sitä pyytää.

3.   Hallintoneuvosto pitää sääntömääräisen kokouksen
  vähintään
  kahdesti vuodessa. Lisäksi se kokoontuu puheenjohtajansa aloitteesta tai jos vähintään yksi kolmannes sen jäsenistä sitä pyytää.

Tarkistus 205

Tarkistus 205

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

75 artikla – 5 kohta

75 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   [Jos on kyse ohjelman komponentista, joka edellyttää arkaluonteisen kansallisen infrastruktuurin käyttöä,
  ainoastaan niiden
  jäsenvaltioiden edustajat
  , joilla on tällaista infrastruktuuria,
  sekä komission edustaja saavat osallistua hallintoneuvoston kokouksiin, asioiden käsittelyyn
  ja
  äänestykseen. Jos hallintoneuvoston puheenjohtaja ei edusta yhtä niistä jäsenvaltioista, joilla on tällaista infrastruktuuria, hänet on korvattava niiden jäsenvaltioiden edustajilla, joilla tällaista infrastruktuuria on.] | 5.   [Jos on kyse ohjelman komponentista, joka edellyttää arkaluonteisen kansallisen infrastruktuurin käyttöä, kaikkien jäsenvaltioiden edustajat sekä komission edustaja saavat osallistua hallintoneuvoston kokouksiin
  ja
  asioiden käsittelyyn
  , mutta ainoastaan niiden jäsenvaltioiden edustajat, joilla on tällaista infrastruktuuria, osallistuvat
  äänestykseen. Jos hallintoneuvoston puheenjohtaja ei edusta yhtä niistä jäsenvaltioista, joilla on tällaista infrastruktuuria, hänet on korvattava niiden jäsenvaltioiden edustajilla, joilla tällaista infrastruktuuria on.] |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   [Jos on kyse ohjelman komponentista, joka edellyttää arkaluonteisen kansallisen infrastruktuurin käyttöä,
  ainoastaan niiden
  jäsenvaltioiden edustajat
  , joilla on tällaista infrastruktuuria,
  sekä komission edustaja saavat osallistua hallintoneuvoston kokouksiin, asioiden käsittelyyn
  ja
  äänestykseen. Jos hallintoneuvoston puheenjohtaja ei edusta yhtä niistä jäsenvaltioista, joilla on tällaista infrastruktuuria, hänet on korvattava niiden jäsenvaltioiden edustajilla, joilla tällaista infrastruktuuria on.]

5.   [Jos on kyse ohjelman komponentista, joka edellyttää arkaluonteisen kansallisen infrastruktuurin käyttöä, kaikkien jäsenvaltioiden edustajat sekä komission edustaja saavat osallistua hallintoneuvoston kokouksiin
  ja
  asioiden käsittelyyn
  , mutta ainoastaan niiden jäsenvaltioiden edustajat, joilla on tällaista infrastruktuuria, osallistuvat
  äänestykseen. Jos hallintoneuvoston puheenjohtaja ei edusta yhtä niistä jäsenvaltioista, joilla on tällaista infrastruktuuria, hänet on korvattava niiden jäsenvaltioiden edustajilla, joilla tällaista infrastruktuuria on.]

Tarkistus 206

Tarkistus 206

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

77 artikla – 2 kohta – a a alakohta (uusi)

77 artikla – 2 kohta – a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | hyväksyä viimeistään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 312 artiklassa tarkoitetun monivuotisen rahoituskehyksen ensimmäisen vuoden 30 päivänä kesäkuuta avaruusohjelmaviraston monivuotinen työohjelma kyseisen monivuotisen rahoituskehyksen kattamaksi ajanjaksoksi sen jälkeen, kun työohjelmaan on sisällytetty muutoksitta turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan 80 artiklan a alakohdan mukaisesti laatima osa ja on saatu lausunto komissiolta. Euroopan parlamenttia kuullaan tästä monivuotisesta työohjelmasta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a a)

a a)

hyväksyä viimeistään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 312 artiklassa tarkoitetun monivuotisen rahoituskehyksen ensimmäisen vuoden 30 päivänä kesäkuuta avaruusohjelmaviraston monivuotinen työohjelma kyseisen monivuotisen rahoituskehyksen kattamaksi ajanjaksoksi sen jälkeen, kun työohjelmaan on sisällytetty muutoksitta turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan 80 artiklan a alakohdan mukaisesti laatima osa ja on saatu lausunto komissiolta. Euroopan parlamenttia kuullaan tästä monivuotisesta työohjelmasta;

hyväksyä viimeistään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 312 artiklassa tarkoitetun monivuotisen rahoituskehyksen ensimmäisen vuoden 30 päivänä kesäkuuta avaruusohjelmaviraston monivuotinen työohjelma kyseisen monivuotisen rahoituskehyksen kattamaksi ajanjaksoksi sen jälkeen, kun työohjelmaan on sisällytetty muutoksitta turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan 80 artiklan a alakohdan mukaisesti laatima osa ja on saatu lausunto komissiolta. Euroopan parlamenttia kuullaan tästä monivuotisesta työohjelmasta;

Tarkistus 207

Tarkistus 207

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

77 artikla – 2 kohta – d a alakohta (uusi)

77 artikla – 2 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d a) | hyväksyä tuotantosopimusten avoimuutta koskevat säännöt ja saada niistä säännöllisesti tietoa toimitusjohtajalta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d a)

d a)

hyväksyä tuotantosopimusten avoimuutta koskevat säännöt ja saada niistä säännöllisesti tietoa toimitusjohtajalta;

hyväksyä tuotantosopimusten avoimuutta koskevat säännöt ja saada niistä säännöllisesti tietoa toimitusjohtajalta;

Tarkistus 208

Tarkistus 208

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

79 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

79 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | noudattaa tuotantosopimusten avoimuutta koskevia sääntöjä ja antaa tietoa hallintoneuvostolle; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c a)

c a)

noudattaa tuotantosopimusten avoimuutta koskevia sääntöjä ja antaa tietoa hallintoneuvostolle;

noudattaa tuotantosopimusten avoimuutta koskevia sääntöjä ja antaa tietoa hallintoneuvostolle;

Tarkistus 209

Tarkistus 209

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

79 artikla – 2 kohta

79 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Toimitusjohtaja päättää, onko avaruusohjelmaviraston tehtävien tehokkaan ja vaikuttavan suorittamisen kannalta tarpeellista sijoittaa yksi tai useampi toimihenkilö yhteen tai useampaan jäsenvaltioon. Ennen kuin toimitusjohtaja tekee päätöksen paikallistoimiston perustamisesta, hänen on hankittava ennakkosuostumus
  komissiolta,
  hallintoneuvostolta ja asianomaiselta jäsenvaltiolta (asianomaisilta jäsenvaltioilta). Päätöksessä on määriteltävä paikallistoimistossa toteutettavien toimien laajuus siten, että vältetään tarpeettomia kustannuksia ja viraston hallinnollisten tehtävien päällekkäisyyttä. Edellytyksenä saattaa olla asianomaisen jäsenvaltion (asianomaisten jäsenvaltioiden) kanssa tehtävä toimipaikkaa koskeva sopimus. | 2.   Toimitusjohtaja päättää, onko avaruusohjelmaviraston tehtävien tehokkaan ja vaikuttavan suorittamisen kannalta tarpeellista sijoittaa yksi tai useampi toimihenkilö yhteen tai useampaan jäsenvaltioon. Ennen kuin toimitusjohtaja tekee päätöksen paikallistoimiston perustamisesta, hänen on hankittava ennakkosuostumus hallintoneuvostolta ja asianomaiselta jäsenvaltiolta (asianomaisilta jäsenvaltioilta). Päätöksessä on määriteltävä paikallistoimistossa toteutettavien toimien laajuus siten, että vältetään tarpeettomia kustannuksia ja viraston hallinnollisten tehtävien päällekkäisyyttä. Edellytyksenä saattaa olla asianomaisen jäsenvaltion (asianomaisten jäsenvaltioiden) kanssa tehtävä toimipaikkaa koskeva sopimus.
  Mikäli mahdollista, vaikutus henkilöstömäärään ja talousarvioon sisällytetään vuotuiseen työohjelmaan, ja hankkeesta ilmoitetaan joka tapauksessa budjettivallan käyttäjälle 84 artiklan 11 kohdan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Toimitusjohtaja päättää, onko avaruusohjelmaviraston tehtävien tehokkaan ja vaikuttavan suorittamisen kannalta tarpeellista sijoittaa yksi tai useampi toimihenkilö yhteen tai useampaan jäsenvaltioon. Ennen kuin toimitusjohtaja tekee päätöksen paikallistoimiston perustamisesta, hänen on hankittava ennakkosuostumus
  komissiolta,
  hallintoneuvostolta ja asianomaiselta jäsenvaltiolta (asianomaisilta jäsenvaltioilta). Päätöksessä on määriteltävä paikallistoimistossa toteutettavien toimien laajuus siten, että vältetään tarpeettomia kustannuksia ja viraston hallinnollisten tehtävien päällekkäisyyttä. Edellytyksenä saattaa olla asianomaisen jäsenvaltion (asianomaisten jäsenvaltioiden) kanssa tehtävä toimipaikkaa koskeva sopimus.

2.   Toimitusjohtaja päättää, onko avaruusohjelmaviraston tehtävien tehokkaan ja vaikuttavan suorittamisen kannalta tarpeellista sijoittaa yksi tai useampi toimihenkilö yhteen tai useampaan jäsenvaltioon. Ennen kuin toimitusjohtaja tekee päätöksen paikallistoimiston perustamisesta, hänen on hankittava ennakkosuostumus hallintoneuvostolta ja asianomaiselta jäsenvaltiolta (asianomaisilta jäsenvaltioilta). Päätöksessä on määriteltävä paikallistoimistossa toteutettavien toimien laajuus siten, että vältetään tarpeettomia kustannuksia ja viraston hallinnollisten tehtävien päällekkäisyyttä. Edellytyksenä saattaa olla asianomaisen jäsenvaltion (asianomaisten jäsenvaltioiden) kanssa tehtävä toimipaikkaa koskeva sopimus.
  Mikäli mahdollista, vaikutus henkilöstömäärään ja talousarvioon sisällytetään vuotuiseen työohjelmaan, ja hankkeesta ilmoitetaan joka tapauksessa budjettivallan käyttäjälle 84 artiklan 11 kohdan mukaisesti.

Tarkistus 210

Tarkistus 210

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

88 artikla – 3 a kohta (uusi)

88 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Avaruusohjelmaviraston henkilöstön palkat maksetaan sen omista varoista, ja jos se on tarpeen avaruusohjelmavirastolle osoitettujen tehtävien suorittamiseksi, käyttämällä komission osoittamaa budjettia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Avaruusohjelmaviraston henkilöstön palkat maksetaan sen omista varoista, ja jos se on tarpeen avaruusohjelmavirastolle osoitettujen tehtävien suorittamiseksi, käyttämällä komission osoittamaa budjettia.

Tarkistus 211

Tarkistus 211

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

89 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

89 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan tämän ansioiden ja todistuksin osoitettujen hallinnollisten ja johtamistaitojen sekä tehtävään soveltuvan pätevyyden ja kokemuksen perusteella komission ehdottamalta
  ehdokkaiden
  listalta, joka on laadittu Euroopan unionin virallisessa lehdessä tai muissa julkaisuissa julkaistun kiinnostuksenilmaisupyynnön jälkeen järjestetyn avoimen kilpailun perusteella. | Hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan tämän ansioiden ja todistuksin osoitettujen hallinnollisten ja johtamistaitojen sekä tehtävään soveltuvan pätevyyden ja kokemuksen perusteella komission ehdottamalta
  vähintään kolmen ehdokkaan
  listalta, joka on laadittu Euroopan unionin virallisessa lehdessä tai muissa julkaisuissa julkaistun kiinnostuksenilmaisupyynnön jälkeen järjestetyn avoimen kilpailun perusteella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan tämän ansioiden ja todistuksin osoitettujen hallinnollisten ja johtamistaitojen sekä tehtävään soveltuvan pätevyyden ja kokemuksen perusteella komission ehdottamalta
  ehdokkaiden
  listalta, joka on laadittu Euroopan unionin virallisessa lehdessä tai muissa julkaisuissa julkaistun kiinnostuksenilmaisupyynnön jälkeen järjestetyn avoimen kilpailun perusteella.

ehdokkaiden

Hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan tämän ansioiden ja todistuksin osoitettujen hallinnollisten ja johtamistaitojen sekä tehtävään soveltuvan pätevyyden ja kokemuksen perusteella komission ehdottamalta
  vähintään kolmen ehdokkaan
  listalta, joka on laadittu Euroopan unionin virallisessa lehdessä tai muissa julkaisuissa julkaistun kiinnostuksenilmaisupyynnön jälkeen järjestetyn avoimen kilpailun perusteella.

vähintään kolmen ehdokkaan

Tarkistus 212

Tarkistus 212

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

89 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

89 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Hallintoneuvosto voi komission ehdotuksesta ja ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu arviointi huomioon ottaen jatkaa toimitusjohtajan toimikautta kerran enintään
  neljän
  vuoden jaksoksi. | Hallintoneuvosto voi komission ehdotuksesta ja ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu arviointi huomioon ottaen jatkaa toimitusjohtajan toimikautta kerran enintään
  viiden
  vuoden jaksoksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Hallintoneuvosto voi komission ehdotuksesta ja ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu arviointi huomioon ottaen jatkaa toimitusjohtajan toimikautta kerran enintään
  neljän
  vuoden jaksoksi.

neljän

Hallintoneuvosto voi komission ehdotuksesta ja ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu arviointi huomioon ottaen jatkaa toimitusjohtajan toimikautta kerran enintään
  viiden
  vuoden jaksoksi.

viiden

Tarkistus 213

Tarkistus 213

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

92 artikla – otsikko

92 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Toimipaikkaa koskeva sopimus ja toimintaedellytykset | Toimipaikkaa
  ja paikallistoimistoja
  koskeva sopimus ja toimintaedellytykset |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Toimipaikkaa koskeva sopimus ja toimintaedellytykset

Toimipaikkaa
  ja paikallistoimistoja
  koskeva sopimus ja toimintaedellytykset

ja paikallistoimistoja

Tarkistus 214

Tarkistus 214

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

92 artikla – 1 kohta

92 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Vastaanottavan jäsenvaltion
  avaruusohjelmavirastolle tarjoamia tiloja ja palveluja koskevat järjestelyt sekä avaruusohjelmaviraston toimitusjohtajaan, hallintoneuvoston jäseniin, avaruusohjelmaviraston henkilöstöön ja heidän perheenjäseniinsä
  vastaanottavassa jäsenvaltiossa
  sovellettavat erityissäännöt vahvistetaan avaruusohjelmaviraston ja vastaanottavan jäsenvaltion välisessä toimipaikkaa koskevassa sopimuksessa, joka tehdään sen jälkeen kun hallintoneuvosto on sen hyväksynyt. | 1.   
  Vastaanottavien jäsenvaltioiden
  avaruusohjelmavirastolle tarjoamia tiloja ja palveluja koskevat järjestelyt sekä avaruusohjelmaviraston toimitusjohtajaan, hallintoneuvoston jäseniin, avaruusohjelmaviraston henkilöstöön ja heidän perheenjäseniinsä
  vastaanottavissa jäsenvaltioissa
  sovellettavat erityissäännöt vahvistetaan avaruusohjelmaviraston ja
  paikallistoimistojen sekä
  vastaanottavan jäsenvaltion
  tai sen jäsenvaltion, jossa paikallinen infrastruktuuri sijaitsee
  , välisessä toimipaikkaa koskevassa sopimuksessa, joka tehdään sen jälkeen kun hallintoneuvosto on sen hyväksynyt. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   
  Vastaanottavan jäsenvaltion
  avaruusohjelmavirastolle tarjoamia tiloja ja palveluja koskevat järjestelyt sekä avaruusohjelmaviraston toimitusjohtajaan, hallintoneuvoston jäseniin, avaruusohjelmaviraston henkilöstöön ja heidän perheenjäseniinsä
  vastaanottavassa jäsenvaltiossa
  sovellettavat erityissäännöt vahvistetaan avaruusohjelmaviraston ja vastaanottavan jäsenvaltion välisessä toimipaikkaa koskevassa sopimuksessa, joka tehdään sen jälkeen kun hallintoneuvosto on sen hyväksynyt.

1.   
  Vastaanottavien jäsenvaltioiden
  avaruusohjelmavirastolle tarjoamia tiloja ja palveluja koskevat järjestelyt sekä avaruusohjelmaviraston toimitusjohtajaan, hallintoneuvoston jäseniin, avaruusohjelmaviraston henkilöstöön ja heidän perheenjäseniinsä
  vastaanottavissa jäsenvaltioissa
  sovellettavat erityissäännöt vahvistetaan avaruusohjelmaviraston ja
  paikallistoimistojen sekä
  vastaanottavan jäsenvaltion
  tai sen jäsenvaltion, jossa paikallinen infrastruktuuri sijaitsee
  , välisessä toimipaikkaa koskevassa sopimuksessa, joka tehdään sen jälkeen kun hallintoneuvosto on sen hyväksynyt.

Tarkistus 215

Tarkistus 215

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

98 artikla – 1 kohta

98 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Avaruusohjelmaviraston toimintaan voivat osallistua kolmannet maat, jotka ovat tehneet tästä sopimuksen unionin kanssa. | 1.   Viraston toimintaan voivat osallistua kolmannet maat
  ja kansainväliset järjestöt
  , jotka ovat tehneet tästä sopimuksen unionin kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Avaruusohjelmaviraston toimintaan voivat osallistua kolmannet maat, jotka ovat tehneet tästä sopimuksen unionin kanssa.

1.   Viraston toimintaan voivat osallistua kolmannet maat
  ja kansainväliset järjestöt
  , jotka ovat tehneet tästä sopimuksen unionin kanssa.

Tarkistus 216

Tarkistus 216

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

101 artikla – 1 a kohta (uusi)

101 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a. | Komissio määrittää menetelmän, jolla laaditaan laadulliset indikaattorit 4 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen yleisten tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneen edistymisen tarkkaan arviointiin. Tämän menetelmän pohjalta komissio täydentää liitettä 1 päivään tammikuuta 2021 mennessä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.

1 a.

Komissio määrittää menetelmän, jolla laaditaan laadulliset indikaattorit 4 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen yleisten tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneen edistymisen tarkkaan arviointiin. Tämän menetelmän pohjalta komissio täydentää liitettä 1 päivään tammikuuta 2021 mennessä.

Tarkistus 217

Tarkistus 217

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

102 artikla – 2 kohta

102 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Ohjelman väliarviointi on suoritettava heti kun ohjelman toteuttamisesta on saatavilla riittävästi tietoa, kuitenkin viimeistään
  neljän
  vuoden kuluttua siitä, kun ohjelman toteuttaminen on käynnistynyt. | 2.   Ohjelman väliarviointi on suoritettava heti kun ohjelman toteuttamisesta on saatavilla riittävästi tietoa, kuitenkin viimeistään
  kolmen
  vuoden kuluttua siitä, kun ohjelman toteuttaminen on käynnistynyt.
  Erityisessä arvioinnin osassa tarkastellaan ohjelman hallinnointia ja annetaan tietoa siitä, onko ohjelman eri toimijoille annettuihin tehtäviin ja valtuuksiin tehtävä muutoksia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Ohjelman väliarviointi on suoritettava heti kun ohjelman toteuttamisesta on saatavilla riittävästi tietoa, kuitenkin viimeistään
  neljän
  vuoden kuluttua siitä, kun ohjelman toteuttaminen on käynnistynyt.

2.   Ohjelman väliarviointi on suoritettava heti kun ohjelman toteuttamisesta on saatavilla riittävästi tietoa, kuitenkin viimeistään
  kolmen
  vuoden kuluttua siitä, kun ohjelman toteuttaminen on käynnistynyt.
  Erityisessä arvioinnin osassa tarkastellaan ohjelman hallinnointia ja annetaan tietoa siitä, onko ohjelman eri toimijoille annettuihin tehtäviin ja valtuuksiin tehtävä muutoksia.

Tarkistus 218

Tarkistus 218

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

102 artikla – 4 kohta

102 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Komissio toimittaa arviointien päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. | 4.   Komissio toimittaa arviointien päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle
  ja voi tarpeen vaatiessa liittää arviointeihin uuden lainsäädäntöehdotuksen
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Komissio toimittaa arviointien päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.

4.   Komissio toimittaa arviointien päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle
  ja voi tarpeen vaatiessa liittää arviointeihin uuden lainsäädäntöehdotuksen
  .

Tarkistus 219

Tarkistus 219

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

102 artikla – 6 kohta – 1 alakohta

102 artikla – 6 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio suorittaa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024 ja sen jälkeen joka
  viides
  vuosi komission suuntaviivojen mukaisen arvioinnin, jossa arvioidaan avaruusohjelmaviraston toimintaa suhteessa sen tavoitteisiin, toimeksiantoon, tehtäviin ja sijaintiin. Arvioinnissa on tarkasteltava
  erityisesti
  tarvetta muuttaa avaruusohjelmaviraston toimeksiantoa ja tällaisten muutosten taloudellisia vaikutuksia. Siinä on tarkasteltava myös eturistiriitoja koskevaa avaruusohjelmaviraston toimintatapaa sekä turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan itsenäisyyttä ja riippumattomuutta. | Komissio suorittaa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024 ja sen jälkeen joka
  kolmas
  vuosi komission suuntaviivojen mukaisen arvioinnin, jossa arvioidaan avaruusohjelmaviraston toimintaa suhteessa sen tavoitteisiin, toimeksiantoon, tehtäviin ja sijaintiin. Arvioinnissa on tarkasteltava tarvetta muuttaa avaruusohjelmaviraston toimeksiantoa
  sekä erityisesti mahdollisuutta antaa sille lisätehtäviä 30 artiklan mukaisesti
  ja tällaisten muutosten taloudellisia vaikutuksia. Siinä on tarkasteltava myös eturistiriitoja koskevaa avaruusohjelmaviraston toimintatapaa sekä turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan itsenäisyyttä ja riippumattomuutta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio suorittaa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024 ja sen jälkeen joka
  viides
  vuosi komission suuntaviivojen mukaisen arvioinnin, jossa arvioidaan avaruusohjelmaviraston toimintaa suhteessa sen tavoitteisiin, toimeksiantoon, tehtäviin ja sijaintiin. Arvioinnissa on tarkasteltava
  erityisesti
  tarvetta muuttaa avaruusohjelmaviraston toimeksiantoa ja tällaisten muutosten taloudellisia vaikutuksia. Siinä on tarkasteltava myös eturistiriitoja koskevaa avaruusohjelmaviraston toimintatapaa sekä turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan itsenäisyyttä ja riippumattomuutta.

viides

erityisesti

Komissio suorittaa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024 ja sen jälkeen joka
  kolmas
  vuosi komission suuntaviivojen mukaisen arvioinnin, jossa arvioidaan avaruusohjelmaviraston toimintaa suhteessa sen tavoitteisiin, toimeksiantoon, tehtäviin ja sijaintiin. Arvioinnissa on tarkasteltava tarvetta muuttaa avaruusohjelmaviraston toimeksiantoa
  sekä erityisesti mahdollisuutta antaa sille lisätehtäviä 30 artiklan mukaisesti
  ja tällaisten muutosten taloudellisia vaikutuksia. Siinä on tarkasteltava myös eturistiriitoja koskevaa avaruusohjelmaviraston toimintatapaa sekä turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan itsenäisyyttä ja riippumattomuutta.

kolmas

sekä erityisesti mahdollisuutta antaa sille lisätehtäviä 30 artiklan mukaisesti

Tarkistus 220

Tarkistus 220

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

105 artikla – 2 kohta

105 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Siirretään 52 ja 101 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle
  määräämättömäksi ajaksi
  31 päivään joulukuuta 2028 saakka. | 2.   Siirretään 52 ja 101 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle 31 päivään joulukuuta 2028 saakka. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Siirretään 52 ja 101 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle
  määräämättömäksi ajaksi
  31 päivään joulukuuta 2028 saakka.

2.   Siirretään 52 ja 101 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle 31 päivään joulukuuta 2028 saakka.

Tarkistus 221

Tarkistus 221

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

107 artikla – 1 kohta

107 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. | 1.   Komissiota avustaa komitea
  , joka kokoontuu erityisissä kokoonpanoissa tai alakomiteoina, joissa tarkastellaan ohjelman kutakin pääkomponenttia (Galileo ja EGNOS, Copernicus, SSA, GOVSATCOM)
  . Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

1.   Komissiota avustaa komitea
  , joka kokoontuu erityisissä kokoonpanoissa tai alakomiteoina, joissa tarkastellaan ohjelman kutakin pääkomponenttia (Galileo ja EGNOS, Copernicus, SSA, GOVSATCOM)
  . Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

Tarkistus 222

Tarkistus 222

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

107 artikla – 3 a kohta (uusi)

107 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Unionin tekemissä kansainvälisissä sopimuksissa voidaan tarpeen mukaan sopia kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen edustajien osallistumisesta komitean työhön unionin turvallisuuden huomioon ottaen ja sen työjärjestyksessä vahvistetuin edellytyksin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Unionin tekemissä kansainvälisissä sopimuksissa voidaan tarpeen mukaan sopia kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen edustajien osallistumisesta komitean työhön unionin turvallisuuden huomioon ottaen ja sen työjärjestyksessä vahvistetuin edellytyksin.

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A8-0405/2018).

1

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 243/2012/EU, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2012, monivuotisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman perustamisesta (EUVL L 81, 21.3.2012, s. 7).

15

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 243/2012/EU, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2012, monivuotisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman perustamisesta (EUVL L 81, 21.3.2012, s. 7).

15

(1a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1139, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2018, yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston perustamisesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2111/2005, (EY) N:o 1008/2008, (EU) N:o 996/2010, (EU) N:o 376/2014 ja direktiivien 2014/30/EU ja 2014/53/EU muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 552/2004, (EY) N:o 216/2008 ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3922/91 kumoamisesta (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1).

1a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1139, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2018, yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston perustamisesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2111/2005, (EY) N:o 1008/2008, (EU) N:o 996/2010, (EU) N:o 376/2014 ja direktiivien 2014/30/EU ja 2014/53/EU muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 552/2004, (EY) N:o 216/2008 ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3922/91 kumoamisesta (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1).

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 377/2014, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014, Copernicus-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 911/2010 kumoamisesta (EUVL L 122, 24.4.2014, s. 44).

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 911/2010, annettu 22 päivänä syyskuuta 2010, Euroopan maanseurantaohjelmasta (GMES) ja sen ensivaiheen toiminnasta (2011–2013) (EUVL L 276, 20.10.2010, s. 1).

18

(19)  Tiedonanto ”Tekoäly Euroopassa” (COM(2018)0237), tiedonanto ”Päämääränä yhteinen eurooppalainen data-avaruus” (COM(2018)0232), ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen perustamisesta (COM(2018)0008).

19

(20)  Eumetsat – Euroopan sääsatelliittijärjestö.

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/2/EY, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2007, Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta.

21

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 377/2014, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014, Copernicus-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 911/2010 kumoamisesta (EUVL L 122, 24.4.2014, s. 44).

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 911/2010, annettu 22 päivänä syyskuuta 2010, Euroopan maanseurantaohjelmasta (GMES) ja sen ensivaiheen toiminnasta (2011–2013) (EUVL L 276, 20.10.2010, s. 1).

18

(19)  Tiedonanto ”Tekoäly Euroopassa” (COM(2018)0237), tiedonanto ”Päämääränä yhteinen eurooppalainen data-avaruus” (COM(2018)0232), ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen perustamisesta (COM(2018)0008).

19

(20)  Eumetsat – Euroopan sääsatelliittijärjestö.

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/2/EY, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2007, Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta.

21

(24)  EUVL L 158, 27.5.2014, s. 227.

24

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 541/2014/EU, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, avaruusesineiden valvonnan ja seurannan tukikehyksen perustamisesta (EUVL L 158, 27.5.2014, s. 227).

24

(29)  EUVL L 345, 23.12.2008, s. 75.

29

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/775 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/775

---

P8_TA(2018)0521

Digitaalinen Eurooppa -ohjelman perustaminen vuosiksi 2021-2027 ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 13. joulukuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Digitaalinen Eurooppa -ohjelman perustamisesta vuosiksi 2021–2027 (COM(2018)0434 – C8-0256/2018 – 2018/0227(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2020/C 388/45)

Tarkistus 1

Luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi

Johdanto-osan 3 a viite (uusi)

| Luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | ottaa huomioon 17 päivänä toukokuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman aiheesta ”FinTech: teknologian vaikutus rahoitusalan tulevaisuuteen”, |

Luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi

Tarkistus

—

ottaa huomioon 17 päivänä toukokuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman aiheesta ”FinTech: teknologian vaikutus rahoitusalan tulevaisuuteen”,

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille (MMA:t) sijoittautuneiden henkilöiden ja yhteisöjen olisi neuvoston päätöksen .../.../EU (53) 88 artiklan [Viittaus päivitettävä tarvittaessa uuden MMA-päätöksen mukaisesti] nojalla voitava saada rahoitusta ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille (MMA:t) sijoittautuneiden henkilöiden ja yhteisöjen olisi neuvoston päätöksen .../.../EU (53) 88 artiklan [Viittaus päivitettävä tarvittaessa uuden MMA-päätöksen mukaisesti] nojalla voitava saada rahoitusta ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa.

| (4) | Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille (MMA:t) sijoittautuneiden henkilöiden ja yhteisöjen olisi neuvoston päätöksen .../.../EU (53) 88 artiklan [Viittaus päivitettävä tarvittaessa uuden MMA-päätöksen mukaisesti] nojalla voitava saada rahoitusta ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa.
  Merentakaisten maiden tai merentakaisten alueiden osallistumiseen liittyvät rajoitteet olisi otettava huomioon ohjelmaa toteutettaessa ja niiden todellista osallistumista ohjelmaan olisi seurattava ja arvioitava säännöllisesti. |
| --- | --- |

(4)

Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille (MMA:t) sijoittautuneiden henkilöiden ja yhteisöjen olisi neuvoston päätöksen .../.../EU (53) 88 artiklan [Viittaus päivitettävä tarvittaessa uuden MMA-päätöksen mukaisesti] nojalla voitava saada rahoitusta ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa.
  Merentakaisten maiden tai merentakaisten alueiden osallistumiseen liittyvät rajoitteet olisi otettava huomioon ohjelmaa toteutettaessa ja niiden todellista osallistumista ohjelmaan olisi seurattava ja arvioitava säännöllisesti.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (54) 22 ja 23 kohdan mukaisesti tätä ohjelmaa on syytä arvioida erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen pohjalta, samalla kun vältetään ylisääntelyä ja hallinnollisen rasituksen aiheutumista erityisesti jäsenvaltioille. Näihin vaatimuksiin
  voi
  tarvittaessa
  sisältyä
  mitattavia indikaattoreita, joiden pohjalta voidaan arvioida ohjelman käytännön vaikutuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (54) 22 ja 23 kohdan mukaisesti tätä ohjelmaa on syytä arvioida erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen pohjalta, samalla kun vältetään ylisääntelyä ja hallinnollisen rasituksen aiheutumista erityisesti jäsenvaltioille. Näihin vaatimuksiin
  voi
  tarvittaessa
  sisältyä
  mitattavia indikaattoreita, joiden pohjalta voidaan arvioida ohjelman käytännön vaikutuksia.

| (5) | Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (54) 22 ja 23 kohdan mukaisesti tätä ohjelmaa on syytä arvioida erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen
  , olemassa olevia tarpeita vastaavien ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679

   (54 a)

  mukaisten
  tietojen pohjalta, samalla kun vältetään ylisääntelyä ja hallinnollisen rasituksen aiheutumista
  kaikille edunsaajille,
  erityisesti jäsenvaltioille
  ja pk-yrityksille
  . Näihin vaatimuksiin
  olisi
  tarvittaessa
  sisällyttävä
  mitattavia
  määrällisiä ja laadullisia
  indikaattoreita, joiden pohjalta voidaan arvioida ohjelman käytännön vaikutuksia. |
| --- | --- |

(5)

Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (54) 22 ja 23 kohdan mukaisesti tätä ohjelmaa on syytä arvioida erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen
  , olemassa olevia tarpeita vastaavien ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679

   (54 a)

  mukaisten
  tietojen pohjalta, samalla kun vältetään ylisääntelyä ja hallinnollisen rasituksen aiheutumista
  kaikille edunsaajille,
  erityisesti jäsenvaltioille
  ja pk-yrityksille
  . Näihin vaatimuksiin
  olisi
  tarvittaessa
  sisällyttävä
  mitattavia
  määrällisiä ja laadullisia
  indikaattoreita, joiden pohjalta voidaan arvioida ohjelman käytännön vaikutuksia.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 a) | Ohjelmalla olisi varmistettava unionin talousarvioon liittyvien innovatiivisten rahoitusvälineiden ja -järjestelyjen mahdollisimman suuri avoimuus, vastuuvelvollisuus ja demokraattinen valvonta, etenkin siltä osin, mikä on niiden alun perin odotettu ja lopulta toteutunut vaikutus unionin tavoitteiden saavuttamiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 a)

Ohjelmalla olisi varmistettava unionin talousarvioon liittyvien innovatiivisten rahoitusvälineiden ja -järjestelyjen mahdollisimman suuri avoimuus, vastuuvelvollisuus ja demokraattinen valvonta, etenkin siltä osin, mikä on niiden alun perin odotettu ja lopulta toteutunut vaikutus unionin tavoitteiden saavuttamiseen.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Syyskuussa 2017 järjestetyssä Tallinnan digitaalihuippukokouksessa (55) ja 19. lokakuuta 2017 annetuissa Eurooppa-neuvoston päätelmissä (56) tuotiin esiin Euroopan tarve investoida talouksien digitalisointiin ja osaamisvajeen poistamiseen Euroopan kilpailukyvyn, elämänlaatumme ja yhteiskuntarakenteemme ylläpitämiseksi ja parantamiseksi. Eurooppa-neuvosto totesi, että digitalisaatio tarjoaa valtavat mahdollisuudet innovoinnille, kasvulle ja työllisyydelle, edistää maailmanlaajuista kilpailukykyämme sekä vahvistaa luovaa ja kulttuurista monimuotoisuutta. Näiden mahdollisuuksien hyödyntäminen edellyttää, että
  joihinkin digitalisaatiokehityksen
  asettamiin haasteisiin puututaan yhdessä ja
  että tarkistetaan
  toimintapolitiikkoja, joihin digitalisaatio vaikuttaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Syyskuussa 2017 järjestetyssä Tallinnan digitaalihuippukokouksessa (55) ja 19. lokakuuta 2017 annetuissa Eurooppa-neuvoston päätelmissä (56) tuotiin esiin Euroopan tarve investoida talouksien digitalisointiin ja osaamisvajeen poistamiseen Euroopan kilpailukyvyn, elämänlaatumme ja yhteiskuntarakenteemme ylläpitämiseksi ja parantamiseksi. Eurooppa-neuvosto totesi, että digitalisaatio tarjoaa valtavat mahdollisuudet innovoinnille, kasvulle ja työllisyydelle, edistää maailmanlaajuista kilpailukykyämme sekä vahvistaa luovaa ja kulttuurista monimuotoisuutta. Näiden mahdollisuuksien hyödyntäminen edellyttää, että
  joihinkin digitalisaatiokehityksen
  asettamiin haasteisiin puututaan yhdessä ja
  että tarkistetaan
  toimintapolitiikkoja, joihin digitalisaatio vaikuttaa.

| (6) | Syyskuussa 2017 järjestetyssä Tallinnan digitaalihuippukokouksessa (55) ja 19. lokakuuta 2017 annetuissa Eurooppa-neuvoston päätelmissä (56) tuotiin esiin Euroopan tarve investoida talouksien
  tehokkaaseen
  digitalisointiin ja osaamisvajeen poistamiseen Euroopan kilpailukyvyn
  ja innovoinnin
  , elämänlaatumme ja yhteiskuntarakenteemme ylläpitämiseksi ja parantamiseksi. Eurooppa-neuvosto totesi, että digitalisaatio tarjoaa valtavat mahdollisuudet innovoinnille, kasvulle ja työllisyydelle, edistää maailmanlaajuista kilpailukykyämme sekä vahvistaa luovaa ja kulttuurista monimuotoisuutta. Näiden mahdollisuuksien hyödyntäminen edellyttää, että
  digitalisaation eri tavoin
  asettamiin haasteisiin puututaan yhdessä
  , esimerkiksi varmistamalla, että ne olennaiset osat, joihin uusi teknologia perustuu, otetaan käyttöön laatimalla tehokasta
  ja
  helposti täytäntöön pantavissa olevaa lainsäädäntöä, tarkistamalla
  toimintapolitiikkoja, joihin digitalisaatio vaikuttaa
  , ja luomalla innovointia suosiva ympäristö, jossa käyttäjien edut on täysin turvattu
  .
  Parhaassa tapauksessa tämän Euroopan tasoisen toimen muodostavan ohjelman rahoituspuitteita olisi täydennettävä merkittävillä yksityisen sektorin varoilla sekä jäsenvaltioiden rahoitusosuuksilla. |
| --- | --- |

(6)

Syyskuussa 2017 järjestetyssä Tallinnan digitaalihuippukokouksessa (55) ja 19. lokakuuta 2017 annetuissa Eurooppa-neuvoston päätelmissä (56) tuotiin esiin Euroopan tarve investoida talouksien
  tehokkaaseen
  digitalisointiin ja osaamisvajeen poistamiseen Euroopan kilpailukyvyn
  ja innovoinnin
  , elämänlaatumme ja yhteiskuntarakenteemme ylläpitämiseksi ja parantamiseksi. Eurooppa-neuvosto totesi, että digitalisaatio tarjoaa valtavat mahdollisuudet innovoinnille, kasvulle ja työllisyydelle, edistää maailmanlaajuista kilpailukykyämme sekä vahvistaa luovaa ja kulttuurista monimuotoisuutta. Näiden mahdollisuuksien hyödyntäminen edellyttää, että
  digitalisaation eri tavoin
  asettamiin haasteisiin puututaan yhdessä
  , esimerkiksi varmistamalla, että ne olennaiset osat, joihin uusi teknologia perustuu, otetaan käyttöön laatimalla tehokasta
  ja
  helposti täytäntöön pantavissa olevaa lainsäädäntöä, tarkistamalla
  toimintapolitiikkoja, joihin digitalisaatio vaikuttaa
  , ja luomalla innovointia suosiva ympäristö, jossa käyttäjien edut on täysin turvattu
  .
  Parhaassa tapauksessa tämän Euroopan tasoisen toimen muodostavan ohjelman rahoituspuitteita olisi täydennettävä merkittävillä yksityisen sektorin varoilla sekä jäsenvaltioiden rahoitusosuuksilla.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (6 a) | Eurooppalaisen yhteiskunnan ja eurooppalaisen talouden tulevaisuus on erittäin riippuvaista yhdenmukaisesta ja johdonmukaisesta taajuuspolitiikasta, 5G-infrastruktuurista, joka edellyttää infrastruktuuritavoitetta erittäin suuren kapasiteetin verkkojen osalta, ja sen tarkoituksena on tarjota laadukkaita ja entistä nopeampia viestintäpalveluja. Tämä on ohjelman moitteettoman täytäntöönpanon ennakkoedellytys. Tässä mielessä ohjelma hyötyy Verkkojen Eurooppa -välineen hyvästä täytäntöönpanosta ja erityisesti WIFI4EU-aloitteesta, jonka tavoitteena on parantaa kansalaisten yhteyksiä unionin julkisissa tiloissa. Näiden kahden ohjelman yhdistelmällä maksimoidaan tulos ja saavutetaan unionin tavoitteet luotettavasta ja yhdenmukaisesta erittäin nopean verkon kattavuudesta koko unionissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(6 a)

Eurooppalaisen yhteiskunnan ja eurooppalaisen talouden tulevaisuus on erittäin riippuvaista yhdenmukaisesta ja johdonmukaisesta taajuuspolitiikasta, 5G-infrastruktuurista, joka edellyttää infrastruktuuritavoitetta erittäin suuren kapasiteetin verkkojen osalta, ja sen tarkoituksena on tarjota laadukkaita ja entistä nopeampia viestintäpalveluja. Tämä on ohjelman moitteettoman täytäntöönpanon ennakkoedellytys. Tässä mielessä ohjelma hyötyy Verkkojen Eurooppa -välineen hyvästä täytäntöönpanosta ja erityisesti WIFI4EU-aloitteesta, jonka tavoitteena on parantaa kansalaisten yhteyksiä unionin julkisissa tiloissa. Näiden kahden ohjelman yhdistelmällä maksimoidaan tulos ja saavutetaan unionin tavoitteet luotettavasta ja yhdenmukaisesta erittäin nopean verkon kattavuudesta koko unionissa.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Eurooppa-neuvosto totesi erityisesti, että unionin olisi käsiteltävä kiireellisesti uusia suuntauksia: tähän sisältyvät muun muassa
  tekoälyn ja hajautetun tilikirjan teknologioiden (esim. lohkoketju)
  kaltaiset asiat, samalla kun varmistetaan tietosuojan
  , digitaalisten
  oikeuksien ja eettisten normien korkea taso. Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota esittämään tekoälyä koskevan eurooppalaisen toimintatavan vuoden 2018 alkuun mennessä ja pyysi komissiota esittämään tarvittavia aloitteita puite-edellytysten vahvistamiseksi, jotta EU voisi tutkia uusia markkinoita riskiperusteisten radikaalien innovaatioiden avulla ja vahvistaa toimialansa johtavan roolin. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Eurooppa-neuvosto totesi erityisesti, että unionin olisi käsiteltävä kiireellisesti uusia suuntauksia: tähän sisältyvät muun muassa
  tekoälyn ja hajautetun tilikirjan teknologioiden (esim. lohkoketju)
  kaltaiset asiat, samalla kun varmistetaan tietosuojan
  , digitaalisten
  oikeuksien ja eettisten normien korkea taso. Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota esittämään tekoälyä koskevan eurooppalaisen toimintatavan vuoden 2018 alkuun mennessä ja pyysi komissiota esittämään tarvittavia aloitteita puite-edellytysten vahvistamiseksi, jotta EU voisi tutkia uusia markkinoita riskiperusteisten radikaalien innovaatioiden avulla ja vahvistaa toimialansa johtavan roolin.

| (7) | Eurooppa-neuvosto totesi erityisesti, että unionin olisi käsiteltävä kiireellisesti uusia suuntauksia: tähän sisältyvät muun muassa
  digitaalisen kuilun ja tekoälyn
  kaltaiset asiat, samalla kun varmistetaan
  täysin asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti
  tietosuojan
  sekä
  oikeuksien
  , perusoikeuksien
  ja eettisten normien korkea taso. Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota esittämään tekoälyä koskevan eurooppalaisen toimintatavan vuoden 2018 alkuun mennessä ja pyysi komissiota esittämään tarvittavia aloitteita puite-edellytysten vahvistamiseksi, jotta EU voisi tutkia uusia markkinoita riskiperusteisten radikaalien innovaatioiden avulla ja vahvistaa toimialansa johtavan roolin. |
| --- | --- |

(7)

Eurooppa-neuvosto totesi erityisesti, että unionin olisi käsiteltävä kiireellisesti uusia suuntauksia: tähän sisältyvät muun muassa
  digitaalisen kuilun ja tekoälyn
  kaltaiset asiat, samalla kun varmistetaan
  täysin asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti
  tietosuojan
  sekä
  oikeuksien
  , perusoikeuksien
  ja eettisten normien korkea taso. Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota esittämään tekoälyä koskevan eurooppalaisen toimintatavan vuoden 2018 alkuun mennessä ja pyysi komissiota esittämään tarvittavia aloitteita puite-edellytysten vahvistamiseksi, jotta EU voisi tutkia uusia markkinoita riskiperusteisten radikaalien innovaatioiden avulla ja vahvistaa toimialansa johtavan roolin.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (7 a) | Jäsenvaltiot ilmaisivat 10 päivänä huhtikuuta 2018 yhteistyösopimuksia allekirjoittamalla tukensa aloitteille, jotka liittyvät tekoälyä ja hajautetun tilikirjan teknologiaa (esimerkiksi lohkoketjua) koskeviin infrastruktuuripalveluihin, ja halunsa tehdä niissä yhteistyötä. |

Komission teksti

Tarkistus

(7 a)

Jäsenvaltiot ilmaisivat 10 päivänä huhtikuuta 2018 yhteistyösopimuksia allekirjoittamalla tukensa aloitteille, jotka liittyvät tekoälyä ja hajautetun tilikirjan teknologiaa (esimerkiksi lohkoketjua) koskeviin infrastruktuuripalveluihin, ja halunsa tehdä niissä yhteistyötä.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (7 b) | Tämän ohjelman täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää paljon muutakin kuin pelkkää suuntausten seuraamista. Unionin on sitouduttava yksityisyyden suojan mahdollistaviin teknologioihin (eli salaustekniikkaan ja hajautettuihin sovelluksiin) sekä tulevaisuuteen soveltuviin infrastruktuuriverkkoihin (valokuitu) tehtävien investointien lisäämiseen, jotta se voi mahdollistaa omaehtoisen digitalisoidun yhteiskunnan. |

Komission teksti

Tarkistus

(7 b)

Tämän ohjelman täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää paljon muutakin kuin pelkkää suuntausten seuraamista. Unionin on sitouduttava yksityisyyden suojan mahdollistaviin teknologioihin (eli salaustekniikkaan ja hajautettuihin sovelluksiin) sekä tulevaisuuteen soveltuviin infrastruktuuriverkkoihin (valokuitu) tehtävien investointien lisäämiseen, jotta se voi mahdollistaa omaehtoisen digitalisoidun yhteiskunnan.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (7 c) | Euroopan on tehtävä ratkaisevia investointeja tulevaisuuteensa ja rakennettava strategista digitaalikapasiteettia, jotta se hyötyisi digitaalisesta vallankumouksesta. Unionin tasolla olisi varmistettava, että tähän tarkoitukseen varataan huomattavat määrärahat (vähintään 9,2  miljardia euroa), joita on täydennettävä mittavilla kansallisen ja alueellisen tason investointitoimilla, erityisesti johdonmukaisella ja täydentävällä suhteella rakenne- ja koheesiorahastoihin. |

Komission teksti

Tarkistus

(7 c)

Euroopan on tehtävä ratkaisevia investointeja tulevaisuuteensa ja rakennettava strategista digitaalikapasiteettia, jotta se hyötyisi digitaalisesta vallankumouksesta. Unionin tasolla olisi varmistettava, että tähän tarkoitukseen varataan huomattavat määrärahat (vähintään 9,2  miljardia euroa), joita on täydennettävä mittavilla kansallisen ja alueellisen tason investointitoimilla, erityisesti johdonmukaisella ja täydentävällä suhteella rakenne- ja koheesiorahastoihin.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Komission tiedonannossa ”Uuden, modernin monivuotisen rahoituskehyksen avulla tuloksiin EU:n painopistealoilla vuoden 2020 jälkeen” (57) hahmotellaan tulevan rahoituskehyksen vaihtoehtojen joukossa Euroopan digitalisaatiota tukevaa ohjelmaa, jolla edistettäisiin voimakkaasti älykästä kasvua muun muassa laadukkaan datainfrastruktuurin, yhteenliitettävyyden ja
  kyberturvallisuuden
  alalla. Ohjelmalla pyrittäisiin varmistamaan EU:n johtoasema suurteholaskennan, seuraavan sukupolven internetin, tekoälyn, robotiikan ja massadatan alalla. Se vahvistaisi eurooppalaisen teollisuuden ja liike-elämän kilpailuasemaa digitaalitalouden eri aloilla ja supistaisi tuntuvasti osaamisvajetta kaikkialla unionissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Komission tiedonannossa ”Uuden, modernin monivuotisen rahoituskehyksen avulla tuloksiin EU:n painopistealoilla vuoden 2020 jälkeen” (57) hahmotellaan tulevan rahoituskehyksen vaihtoehtojen joukossa Euroopan digitalisaatiota tukevaa ohjelmaa, jolla edistettäisiin voimakkaasti älykästä kasvua muun muassa laadukkaan datainfrastruktuurin, yhteenliitettävyyden ja
  kyberturvallisuuden
  alalla. Ohjelmalla pyrittäisiin varmistamaan EU:n johtoasema suurteholaskennan, seuraavan sukupolven internetin, tekoälyn, robotiikan ja massadatan alalla. Se vahvistaisi eurooppalaisen teollisuuden ja liike-elämän kilpailuasemaa digitaalitalouden eri aloilla ja supistaisi tuntuvasti osaamisvajetta kaikkialla unionissa.

| (8) | Komission tiedonannossa ”Uuden, modernin monivuotisen rahoituskehyksen avulla tuloksiin EU:n painopistealoilla vuoden 2020 jälkeen” (57) hahmotellaan tulevan rahoituskehyksen vaihtoehtojen joukossa Euroopan digitalisaatiota tukevaa ohjelmaa, jolla edistettäisiin voimakkaasti älykästä kasvua muun muassa laadukkaan datainfrastruktuurin, yhteenliitettävyyden
  , kyberturvallisuuden
  ja
  julkishallinnon digitalisoinnin
  alalla. Ohjelmalla pyrittäisiin varmistamaan EU:n johtoasema suurteholaskennan, seuraavan sukupolven internetin, tekoälyn, robotiikan ja massadatan alalla. Se vahvistaisi eurooppalaisen teollisuuden ja liike-elämän kilpailuasemaa digitaalitalouden eri aloilla ja
  ehkäisisi ja
  supistaisi tuntuvasti osaamisvajetta kaikkialla unionissa
  , jotta varmistetaan, että Euroopan kansalaisilla on tarvittavat taidot, valmiudet ja tiedot yhteiskuntiemme ja talouksiemme digitalisaatiota varten
  . |
| --- | --- |

(8)

Komission tiedonannossa ”Uuden, modernin monivuotisen rahoituskehyksen avulla tuloksiin EU:n painopistealoilla vuoden 2020 jälkeen” (57) hahmotellaan tulevan rahoituskehyksen vaihtoehtojen joukossa Euroopan digitalisaatiota tukevaa ohjelmaa, jolla edistettäisiin voimakkaasti älykästä kasvua muun muassa laadukkaan datainfrastruktuurin, yhteenliitettävyyden
  , kyberturvallisuuden
  ja
  julkishallinnon digitalisoinnin
  alalla. Ohjelmalla pyrittäisiin varmistamaan EU:n johtoasema suurteholaskennan, seuraavan sukupolven internetin, tekoälyn, robotiikan ja massadatan alalla. Se vahvistaisi eurooppalaisen teollisuuden ja liike-elämän kilpailuasemaa digitaalitalouden eri aloilla ja
  ehkäisisi ja
  supistaisi tuntuvasti osaamisvajetta kaikkialla unionissa
  , jotta varmistetaan, että Euroopan kansalaisilla on tarvittavat taidot, valmiudet ja tiedot yhteiskuntiemme ja talouksiemme digitalisaatiota varten
  .

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 a) | Ohjelmaa varten olisi taattava sen kunnianhimoisia tavoitteita vastaava talousarvio, jonka olisi oltava vähintään 9,2 miljardia euroa, kun otetaan huomioon viivästykset unionin strategisten digitaalisten valmiuksien kehittämisessä ja asian korjaamiseksi toteutettavat toimenpiteet. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 a)

Ohjelmaa varten olisi taattava sen kunnianhimoisia tavoitteita vastaava talousarvio, jonka olisi oltava vähintään 9,2 miljardia euroa, kun otetaan huomioon viivästykset unionin strategisten digitaalisten valmiuksien kehittämisessä ja asian korjaamiseksi toteutettavat toimenpiteet.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Tiedonannossa ”Päämääränä yhteinen eurooppalainen data-avaruus” (58) käsitellään uutta toimenpidettä, jolla otetaan merkittävä askel kohti yhteistä eurooppalaista data-avaruutta – saumatonta digitaalista aluetta, jonka mittakaava mahdollistaa uusien datapohjaisten tuotteiden ja palvelujen kehittämisen. |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Tiedonannossa ”Päämääränä yhteinen eurooppalainen data-avaruus” (58) käsitellään uutta toimenpidettä, jolla otetaan merkittävä askel kohti yhteistä eurooppalaista data-avaruutta – saumatonta digitaalista aluetta, jonka mittakaava mahdollistaa uusien datapohjaisten tuotteiden ja palvelujen kehittämisen.

| (9) | Tiedonannossa ”Päämääränä yhteinen eurooppalainen data-avaruus” (58) käsitellään uutta toimenpidettä, jolla otetaan merkittävä askel kohti yhteistä eurooppalaista data-avaruutta – saumatonta digitaalista aluetta, jonka mittakaava mahdollistaa uusien datapohjaisten tuotteiden ja palvelujen kehittämisen
  ja innovoinnin
  . |
| --- | --- |

(9)

Tiedonannossa ”Päämääränä yhteinen eurooppalainen data-avaruus” (58) käsitellään uutta toimenpidettä, jolla otetaan merkittävä askel kohti yhteistä eurooppalaista data-avaruutta – saumatonta digitaalista aluetta, jonka mittakaava mahdollistaa uusien datapohjaisten tuotteiden ja palvelujen kehittämisen
  ja innovoinnin
  .

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 a) | Euroopan komission vuonna 2017 käynnistämässä seuraavan sukupolven internetiä koskevassa aloitteessa olisi annettava myös perusta ohjelman täytäntöönpanolle, koska sen tavoitteena on entistä avoimempi internet ja paremmat palvelut, älykkyyden lisääminen, osallistumisen lisääminen, eri tutkimusaloilla aikaansaadusta edistyksestä johtuviin teknologisiin tilaisuuksiin tarttuminen ja laajentaminen uusista verkkoarkkitehtuureista ja ohjelmiston määrittämistä infrastruktuureista palvelujen ja sovellusten uusiin toimintamalleihin. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 a)

Euroopan komission vuonna 2017 käynnistämässä seuraavan sukupolven internetiä koskevassa aloitteessa olisi annettava myös perusta ohjelman täytäntöönpanolle, koska sen tavoitteena on entistä avoimempi internet ja paremmat palvelut, älykkyyden lisääminen, osallistumisen lisääminen, eri tutkimusaloilla aikaansaadusta edistyksestä johtuviin teknologisiin tilaisuuksiin tarttuminen ja laajentaminen uusista verkkoarkkitehtuureista ja ohjelmiston määrittämistä infrastruktuureista palvelujen ja sovellusten uusiin toimintamalleihin.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Ohjelman yleisenä tavoitteena pitäisi olla teollisuuden digitalisaation tukeminen sekä innovointia, tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevien politiikkojen tarjoamien teollisten mahdollisuuksien paremman hyödyntämisen edistäminen
  yritysten ja kansalaisten hyödyksi kaikkialla unionissa. Ohjelman olisi rakennuttava viiden keskeisiä politiikan aloja vastaavan erityistavoitteen ympärille. Ne ovat suurteholaskenta, kyberturvallisuus, tekoäly, pitkälle viety digitaalinen osaaminen sekä käyttöönotto, digitaalisten valmiuksien paras käyttö ja yhteentoimivuus. Kaikilla näillä aloilla ohjelmassa
  olisi
  myös pyrittävä sovittamaan paremmin yhteen
  unionin
  , jäsenvaltioiden ja alueiden toimintapolitiikat sekä kokoamaan yhteen yksityisiä ja teollisia resursseja investointien lisäämiseksi
  ja
  vahvempien synergioiden luomiseksi
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Ohjelman yleisenä tavoitteena pitäisi olla teollisuuden digitalisaation tukeminen sekä innovointia, tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevien politiikkojen tarjoamien teollisten mahdollisuuksien paremman hyödyntämisen edistäminen
  yritysten ja kansalaisten hyödyksi kaikkialla unionissa. Ohjelman olisi rakennuttava viiden keskeisiä politiikan aloja vastaavan erityistavoitteen ympärille. Ne ovat suurteholaskenta, kyberturvallisuus, tekoäly, pitkälle viety digitaalinen osaaminen sekä käyttöönotto, digitaalisten valmiuksien paras käyttö ja yhteentoimivuus. Kaikilla näillä aloilla ohjelmassa
  olisi
  myös pyrittävä sovittamaan paremmin yhteen
  unionin
  , jäsenvaltioiden ja alueiden toimintapolitiikat sekä kokoamaan yhteen yksityisiä ja teollisia resursseja investointien lisäämiseksi
  ja
  vahvempien synergioiden luomiseksi
  .

| (10) | Ohjelman yleisenä tavoitteena pitäisi olla teollisuuden digitalisaation tukeminen sekä innovointia, tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevien politiikkojen tarjoamien teollisten mahdollisuuksien paremman hyödyntämisen edistäminen
  sekä erinäisten yleisen edun mukaisten alojen nykyaikaistaminen yritysten
  ,
  erityisesti pk-yritysten
  ,
  ja kansalaisten hyödyksi kaikkialla unionissa
  .
  Lisäksi ohjelmalla
  olisi
  vahvistettava
  unionin
  kilpailukykyä
  ja
  sen talouden kestävyyttä
  . |
| --- | --- |

(10)

Ohjelman yleisenä tavoitteena pitäisi olla teollisuuden digitalisaation tukeminen sekä innovointia, tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevien politiikkojen tarjoamien teollisten mahdollisuuksien paremman hyödyntämisen edistäminen
  sekä erinäisten yleisen edun mukaisten alojen nykyaikaistaminen yritysten
  ,
  erityisesti pk-yritysten
  ,
  ja kansalaisten hyödyksi kaikkialla unionissa
  .
  Lisäksi ohjelmalla
  olisi
  vahvistettava
  unionin
  kilpailukykyä
  ja
  sen talouden kestävyyttä
  .

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 a) | On ensisijaisen tärkeää tukea pk-yrityksiä, jotka aikovat käyttää digitalisaatiota tuotantoprosesseissaan. Tutkimus ja innovointi digitaalialalla antavat pk-yrityksille mahdollisuuden osallistua Euroopan talouskasvun edistämiseen resurssien tehokkaan käytön avulla. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 a)

On ensisijaisen tärkeää tukea pk-yrityksiä, jotka aikovat käyttää digitalisaatiota tuotantoprosesseissaan. Tutkimus ja innovointi digitaalialalla antavat pk-yrityksille mahdollisuuden osallistua Euroopan talouskasvun edistämiseen resurssien tehokkaan käytön avulla.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 b) | Ohjelman olisi rakennuttava seuraavan viiden keskeisiä politiikan aloja vastaavan erityistavoitteen ympärille: a) suurteholaskenta, b) tekoäly ja hajautetun tilikirjan teknologiat, c) kyberturvallisuus, d) pitkälle viety digitaalinen osaaminen ja e) käyttöönotto, digitaalisten valmiuksien paras käyttö ja yhteentoimivuus. Kaikilla näillä aloilla ohjelmassa olisi myös pyrittävä sovittamaan paremmin yhteen unionin, jäsenvaltioiden ja alueiden toimintapolitiikat sekä kokoamaan yhteen yksityisiä ja teollisia resursseja investointien lisäämiseksi ja vahvempien synergioiden luomiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 b)

Ohjelman olisi rakennuttava seuraavan viiden keskeisiä politiikan aloja vastaavan erityistavoitteen ympärille: a) suurteholaskenta, b) tekoäly ja hajautetun tilikirjan teknologiat, c) kyberturvallisuus, d) pitkälle viety digitaalinen osaaminen ja e) käyttöönotto, digitaalisten valmiuksien paras käyttö ja yhteentoimivuus. Kaikilla näillä aloilla ohjelmassa olisi myös pyrittävä sovittamaan paremmin yhteen unionin, jäsenvaltioiden ja alueiden toimintapolitiikat sekä kokoamaan yhteen yksityisiä ja teollisia resursseja investointien lisäämiseksi ja vahvempien synergioiden luomiseksi.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 c) | Ohjelman yleistavoitteen eli digitalisaation lisäksi ohjelman olisi edistettävä pitkän aikavälin strategisten turvallisuustavoitteiden saavuttamista unionin valmiuksia ja voimavaroja kehittämällä asettaen etusijalle toimet, joilla lisätään strategista potentiaalia ja rajoitetaan riippuvuutta kolmansien maiden toimittajista ja tuotteista, ja siten turvattava unionin taloudellinen ja innovatiivinen kilpailukyky. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 c)

Ohjelman yleistavoitteen eli digitalisaation lisäksi ohjelman olisi edistettävä pitkän aikavälin strategisten turvallisuustavoitteiden saavuttamista unionin valmiuksia ja voimavaroja kehittämällä asettaen etusijalle toimet, joilla lisätään strategista potentiaalia ja rajoitetaan riippuvuutta kolmansien maiden toimittajista ja tuotteista, ja siten turvattava unionin taloudellinen ja innovatiivinen kilpailukyky.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Ohjelman toteuttamisessa keskeinen asema olisi annettava digitaali-innovointikeskittymille, joiden pitäisi edistää kehittyneen digitaaliteknologian laajaa käyttöönottoa teollisuudessa, julkisissa organisaatioissa ja tiedeyhteisössä. Digitaali-innovointikeskittymien verkoston olisi varmistettava laajin mahdollinen maantieteellinen kattavuus Euroopassa (59). Ensimmäinen joukko digitaali-innovointikeskittymiä valitaan jäsenvaltioiden ehdotusten pohjalta, minkä jälkeen verkostoa laajennetaan avoimella ja kilpaillulla prosessilla. Digitaali-innovointikeskittymät toimivat yhteyspisteinä viimeisimpiin digitaalisiin valmiuksiin, mukaan lukien suurteholaskenta, tekoäly ja kyberturvallisuus, sekä muihin olemassa oleviin innovatiivisiin teknologioihin, kuten keskeisiin mahdollistaviin teknologioihin, joita on saatavilla myös fablab- ja citylab-keskuksissa. Ne toimivat keskitettynä
  yhteyspisteenä
  , jonka kautta voi saada käyttöön testattua ja validoitua teknologiaa ja jonka kautta voidaan edistää avointa innovointia. Ne antavat tukea myös pitkälle viedyn digitaalisen osaamisen alalla. Digitaali-innovointikeskittymien verkoston olisi myös edistettävä syrjäisimpien alueiden osallistumista digitaalisille sisämarkkinoille. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Ohjelman toteuttamisessa keskeinen asema olisi annettava digitaali-innovointikeskittymille, joiden pitäisi edistää kehittyneen digitaaliteknologian laajaa käyttöönottoa teollisuudessa, julkisissa organisaatioissa ja tiedeyhteisössä. Digitaali-innovointikeskittymien verkoston olisi varmistettava laajin mahdollinen maantieteellinen kattavuus Euroopassa (59). Ensimmäinen joukko digitaali-innovointikeskittymiä valitaan jäsenvaltioiden ehdotusten pohjalta, minkä jälkeen verkostoa laajennetaan avoimella ja kilpaillulla prosessilla. Digitaali-innovointikeskittymät toimivat yhteyspisteinä viimeisimpiin digitaalisiin valmiuksiin, mukaan lukien suurteholaskenta, tekoäly ja kyberturvallisuus, sekä muihin olemassa oleviin innovatiivisiin teknologioihin, kuten keskeisiin mahdollistaviin teknologioihin, joita on saatavilla myös fablab- ja citylab-keskuksissa. Ne toimivat keskitettynä
  yhteyspisteenä
  , jonka kautta voi saada käyttöön testattua ja validoitua teknologiaa ja jonka kautta voidaan edistää avointa innovointia. Ne antavat tukea myös pitkälle viedyn digitaalisen osaamisen alalla. Digitaali-innovointikeskittymien verkoston olisi myös edistettävä syrjäisimpien alueiden osallistumista digitaalisille sisämarkkinoille.

| (11) | Ohjelman toteuttamisessa keskeinen asema olisi annettava
  eurooppalaisille
  digitaali-innovointikeskittymille, joiden pitäisi edistää kehittyneen digitaaliteknologian laajaa käyttöönottoa teollisuudessa,
  pk-yritykset mukaan lukien,
  julkisissa organisaatioissa ja tiedeyhteisössä.
  Eurooppalaisten
  digitaali-innovointikeskittymien verkoston olisi varmistettava laajin mahdollinen maantieteellinen kattavuus Euroopassa (59). Ensimmäinen joukko
  eurooppalaisia
  digitaali-innovointikeskittymiä valitaan jäsenvaltioiden ehdotusten pohjalta, minkä jälkeen verkostoa laajennetaan avoimella
  , läpinäkyvällä
  ja kilpaillulla prosessilla.
  Eurooppalaiset
  digitaali-innovointikeskittymät toimivat yhteyspisteinä viimeisimpiin digitaalisiin valmiuksiin, mukaan lukien suurteholaskenta, tekoäly ja kyberturvallisuus, sekä muihin olemassa oleviin innovatiivisiin teknologioihin, kuten keskeisiin mahdollistaviin teknologioihin, joita on saatavilla myös fablab- ja citylab-keskuksissa. Ne toimivat keskitettynä
  asiointipisteenä
  , jonka kautta voi saada käyttöön testattua ja validoitua teknologiaa ja jonka kautta voidaan edistää avointa innovointia. Ne antavat tukea myös pitkälle viedyn digitaalisen osaamisen alalla.
  Eurooppalaisten
  digitaali-innovointikeskittymien verkoston olisi myös edistettävä syrjäisimpien alueiden osallistumista digitaalisille sisämarkkinoille
  ja tuettava digitalisointia merentakaisissa maissa ja merentakaisilla alueilla
  . |
| --- | --- |

(11)

Ohjelman toteuttamisessa keskeinen asema olisi annettava
  eurooppalaisille
  digitaali-innovointikeskittymille, joiden pitäisi edistää kehittyneen digitaaliteknologian laajaa käyttöönottoa teollisuudessa,
  pk-yritykset mukaan lukien,
  julkisissa organisaatioissa ja tiedeyhteisössä.
  Eurooppalaisten
  digitaali-innovointikeskittymien verkoston olisi varmistettava laajin mahdollinen maantieteellinen kattavuus Euroopassa (59). Ensimmäinen joukko
  eurooppalaisia
  digitaali-innovointikeskittymiä valitaan jäsenvaltioiden ehdotusten pohjalta, minkä jälkeen verkostoa laajennetaan avoimella
  , läpinäkyvällä
  ja kilpaillulla prosessilla.
  Eurooppalaiset
  digitaali-innovointikeskittymät toimivat yhteyspisteinä viimeisimpiin digitaalisiin valmiuksiin, mukaan lukien suurteholaskenta, tekoäly ja kyberturvallisuus, sekä muihin olemassa oleviin innovatiivisiin teknologioihin, kuten keskeisiin mahdollistaviin teknologioihin, joita on saatavilla myös fablab- ja citylab-keskuksissa. Ne toimivat keskitettynä
  asiointipisteenä
  , jonka kautta voi saada käyttöön testattua ja validoitua teknologiaa ja jonka kautta voidaan edistää avointa innovointia. Ne antavat tukea myös pitkälle viedyn digitaalisen osaamisen alalla.
  Eurooppalaisten
  digitaali-innovointikeskittymien verkoston olisi myös edistettävä syrjäisimpien alueiden osallistumista digitaalisille sisämarkkinoille
  ja tuettava digitalisointia merentakaisissa maissa ja merentakaisilla alueilla
  .

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (11 a) | Tämän ohjelman mukaisten investointien ja unionin tutkimus- ja kehittämisinvestointien, erityisesti Euroopan horisontti -ohjelmaan liittyvien investointien, välisten synergioiden luomiseksi eurooppalaisten digitaali-innovointikeskittymien olisi toimittava alustana, joka tuo yhteen toisaalta teollisuuden, liike-elämän ja hallintojen edustajia, jotka tarvitsevat uusia teknologiaratkaisuja, ja toisaalta yrityksiä, erityisesti startup- ja pk-yrityksiä, joilla on markkinavalmiita ratkaisuja. |

Komission teksti

Tarkistus

(11 a)

Tämän ohjelman mukaisten investointien ja unionin tutkimus- ja kehittämisinvestointien, erityisesti Euroopan horisontti -ohjelmaan liittyvien investointien, välisten synergioiden luomiseksi eurooppalaisten digitaali-innovointikeskittymien olisi toimittava alustana, joka tuo yhteen toisaalta teollisuuden, liike-elämän ja hallintojen edustajia, jotka tarvitsevat uusia teknologiaratkaisuja, ja toisaalta yrityksiä, erityisesti startup- ja pk-yrityksiä, joilla on markkinavalmiita ratkaisuja.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (11 b) | Ohjelman suunnittelu, kehittäminen ja hankinnat olisi toteutettava siten, että niillä parannetaan unionin valmiuksia ja kilpailukykyä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Etusijalle olisi asetettava toimet, joilla lisätään strategista potentiaalia ja unionin kilpailukykyä ja pyritään rajoittamaan riippuvuutta kolmansien maiden toimittajista ja tuotteista. Kolmansien maiden osallistumisen ohjelman erityistavoitteisiin olisi näin ollen riiputtava siitä, millaisen rahoitusosuuden nämä maat antaisivat unionille. |

Komission teksti

Tarkistus

(11 b)

Ohjelman suunnittelu, kehittäminen ja hankinnat olisi toteutettava siten, että niillä parannetaan unionin valmiuksia ja kilpailukykyä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Etusijalle olisi asetettava toimet, joilla lisätään strategista potentiaalia ja unionin kilpailukykyä ja pyritään rajoittamaan riippuvuutta kolmansien maiden toimittajista ja tuotteista. Kolmansien maiden osallistumisen ohjelman erityistavoitteisiin olisi näin ollen riiputtava siitä, millaisen rahoitusosuuden nämä maat antaisivat unionille.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | Ohjelma olisi toteutettava hankkeilla, joilla vahvistetaan olennaisia digitaalisia valmiuksia ja
  niiden laajaa käyttöä
  .
  Tähän pitäisi liittyä yhteisiä investointeja jäsenvaltioiden
  ja
  tarvittaessa yksityisen sektorin kanssa
  . Tämän pitäisi erityisesti edellyttää kriittisen massan saavuttamista hankinnoissa, jotta rahalle saadaan parempaa vastinetta ja voidaan varmistaa, että eurooppalaiset toimittajat
  pysyvät
  teknologian kehityksen
  eturintamassa
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Ohjelma olisi toteutettava hankkeilla, joilla vahvistetaan olennaisia digitaalisia valmiuksia ja
  niiden laajaa käyttöä
  .
  Tähän pitäisi liittyä yhteisiä investointeja jäsenvaltioiden
  ja
  tarvittaessa yksityisen sektorin kanssa
  . Tämän pitäisi erityisesti edellyttää kriittisen massan saavuttamista hankinnoissa, jotta rahalle saadaan parempaa vastinetta ja voidaan varmistaa, että eurooppalaiset toimittajat
  pysyvät
  teknologian kehityksen
  eturintamassa
  .

| (12) | Ohjelma olisi toteutettava hankkeilla, joilla vahvistetaan olennaisia digitaalisia valmiuksia ja
  unionin strategista riippumattomuutta
  .
  Tätä varten ohjelmalle olisi varmistettava unionin talousarvio, joka on vähintään 9,2 miljardia euroa
  ja
  jota täydennetään yhteisillä investoinneilla jäsenvaltioilta ja/tai yksityiseltä sektorilta
  . Tämän pitäisi erityisesti edellyttää kriittisen massan saavuttamista hankinnoissa, jotta rahalle saadaan parempaa vastinetta ja voidaan varmistaa, että eurooppalaiset toimittajat
  saavuttavat
  teknologian kehityksen
  eturintaman
  . |
| --- | --- |

(12)

Ohjelma olisi toteutettava hankkeilla, joilla vahvistetaan olennaisia digitaalisia valmiuksia ja
  unionin strategista riippumattomuutta
  .
  Tätä varten ohjelmalle olisi varmistettava unionin talousarvio, joka on vähintään 9,2 miljardia euroa
  ja
  jota täydennetään yhteisillä investoinneilla jäsenvaltioilta ja/tai yksityiseltä sektorilta
  . Tämän pitäisi erityisesti edellyttää kriittisen massan saavuttamista hankinnoissa, jotta rahalle saadaan parempaa vastinetta ja voidaan varmistaa, että eurooppalaiset toimittajat
  saavuttavat
  teknologian kehityksen
  eturintaman
  .

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | Ohjelman toimien avulla olisi puututtava markkinahäiriöihin tai epätyydyttäviin investointitilanteisiin oikeasuhteisella tavalla,
  eivätkä toimet saisi olla päällekkäisiä yksityisten investointien kanssa tai syrjäyttää niitä. Toimilla
  olisi
  myös oltava selkeää eurooppalaista lisäarvoa
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Ohjelman toimien avulla olisi puututtava markkinahäiriöihin tai epätyydyttäviin investointitilanteisiin oikeasuhteisella tavalla,
  eivätkä toimet saisi olla päällekkäisiä yksityisten investointien kanssa tai syrjäyttää niitä. Toimilla
  olisi
  myös oltava selkeää eurooppalaista lisäarvoa
  .

| (14) | Ohjelman toimien avulla olisi
  vahvistettava ja laajennettava unionin digitaalista perustaa, ratkaistava keskeisiä yhteiskunnallisia haasteita ja edelleen parannettava unionin digitaalisen alan osaamista sekä
  puututtava markkinahäiriöihin tai epätyydyttäviin investointitilanteisiin oikeasuhteisella tavalla,
  välttäen päällekkäisyyttä tai yksityisen rahoituksen syrjäyttämistä, ja toimista
  olisi
  saatava selkeää lisäarvoa Euroopan tasolla
  . |
| --- | --- |

(14)

Ohjelman toimien avulla olisi
  vahvistettava ja laajennettava unionin digitaalista perustaa, ratkaistava keskeisiä yhteiskunnallisia haasteita ja edelleen parannettava unionin digitaalisen alan osaamista sekä
  puututtava markkinahäiriöihin tai epätyydyttäviin investointitilanteisiin oikeasuhteisella tavalla,
  välttäen päällekkäisyyttä tai yksityisen rahoituksen syrjäyttämistä, ja toimista
  olisi
  saatava selkeää lisäarvoa Euroopan tasolla
  .

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (15) | Suurimman mahdollisen joustavuuden saavuttamiseksi koko ohjelman elinkaaren aikana ja synergioiden luomiseksi sen osatekijöiden välillä kukin erityistavoite voidaan toteuttaa kaikilla varainhoitoasetuksen nojalla käytettävissä olevilla välineillä. Käytettävät toteutusmekanismit ovat suora hallinnointi sekä välillinen hallinnointi silloin, kun unionin rahoitus pitäisi yhdistää muihin rahoituslähteisiin tai kun toteutus edellyttää yhteisesti hallinnoitujen rakenteiden perustamista. |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

Suurimman mahdollisen joustavuuden saavuttamiseksi koko ohjelman elinkaaren aikana ja synergioiden luomiseksi sen osatekijöiden välillä kukin erityistavoite voidaan toteuttaa kaikilla varainhoitoasetuksen nojalla käytettävissä olevilla välineillä. Käytettävät toteutusmekanismit ovat suora hallinnointi sekä välillinen hallinnointi silloin, kun unionin rahoitus pitäisi yhdistää muihin rahoituslähteisiin tai kun toteutus edellyttää yhteisesti hallinnoitujen rakenteiden perustamista.

| 15. | Suurimman mahdollisen joustavuuden saavuttamiseksi koko ohjelman elinkaaren aikana ja synergioiden luomiseksi sen osatekijöiden välillä kukin erityistavoite voidaan toteuttaa kaikilla varainhoitoasetuksen nojalla käytettävissä olevilla välineillä. Käytettävät toteutusmekanismit ovat suora hallinnointi sekä välillinen hallinnointi silloin, kun unionin rahoitus pitäisi yhdistää muihin rahoituslähteisiin tai kun toteutus edellyttää yhteisesti hallinnoitujen rakenteiden perustamista.
  Välillisessä hallinnoinnissa komissio varmistaa, että ohjelman suoralta hallinnoinnilta vaadittuja laatu- ja turvallisuusvaatimuksia ylläpidetään ja noudatetaan. |
| --- | --- |

15.

Suurimman mahdollisen joustavuuden saavuttamiseksi koko ohjelman elinkaaren aikana ja synergioiden luomiseksi sen osatekijöiden välillä kukin erityistavoite voidaan toteuttaa kaikilla varainhoitoasetuksen nojalla käytettävissä olevilla välineillä. Käytettävät toteutusmekanismit ovat suora hallinnointi sekä välillinen hallinnointi silloin, kun unionin rahoitus pitäisi yhdistää muihin rahoituslähteisiin tai kun toteutus edellyttää yhteisesti hallinnoitujen rakenteiden perustamista.
  Välillisessä hallinnoinnissa komissio varmistaa, että ohjelman suoralta hallinnoinnilta vaadittuja laatu- ja turvallisuusvaatimuksia ylläpidetään ja noudatetaan.

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | Unionin suurteholaskentavalmiuksien ja niihin liittyvien
  datankäsittelyvalmiuksien
  olisi mahdollistettava suurteholaskennan laajempi käyttö teollisuudessa ja yleisemmin ottaen yleistä etua koskevilla aloilla niiden ainutkertaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi, joita supertietokoneet tarjoavat yhteiskunnalle terveydenhuollon, ympäristön ja turvallisuuden alalla ja teollisuuden, etenkin pienten ja keskisuurten yritysten, kilpailukyvyn ylläpitämisen suhteen. |

Komission teksti

Tarkistus

(16)

Unionin suurteholaskentavalmiuksien ja niihin liittyvien
  datankäsittelyvalmiuksien
  olisi mahdollistettava suurteholaskennan laajempi käyttö teollisuudessa ja yleisemmin ottaen yleistä etua koskevilla aloilla niiden ainutkertaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi, joita supertietokoneet tarjoavat yhteiskunnalle terveydenhuollon, ympäristön ja turvallisuuden alalla ja teollisuuden, etenkin pienten ja keskisuurten yritysten, kilpailukyvyn ylläpitämisen suhteen.

| (16) | Unionin suurteholaskentavalmiuksien ja niihin liittyvien
  datankäsittely- ja -tallennusvalmiuksien
  olisi mahdollistettava suurteholaskennan laajempi käyttö teollisuudessa ja yleisemmin ottaen yleistä etua koskevilla aloilla niiden ainutkertaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi, joita supertietokoneet tarjoavat yhteiskunnalle terveydenhuollon, ympäristön ja turvallisuuden alalla ja teollisuuden, etenkin pienten ja keskisuurten yritysten, kilpailukyvyn ylläpitämisen suhteen.
  Unionin olisi hankittava maailmanluokan supertietokoneita, suojattava hankintajärjestelmänsä ja otettava käyttöön palveluja simulointia, visualisointia ja prototyyppien luomista varten ja varmistettava samalla unionin arvojen ja periaatteiden mukainen suurteholaskentajärjestelmä. |
| --- | --- |

(16)

Unionin suurteholaskentavalmiuksien ja niihin liittyvien
  datankäsittely- ja -tallennusvalmiuksien
  olisi mahdollistettava suurteholaskennan laajempi käyttö teollisuudessa ja yleisemmin ottaen yleistä etua koskevilla aloilla niiden ainutkertaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi, joita supertietokoneet tarjoavat yhteiskunnalle terveydenhuollon, ympäristön ja turvallisuuden alalla ja teollisuuden, etenkin pienten ja keskisuurten yritysten, kilpailukyvyn ylläpitämisen suhteen.
  Unionin olisi hankittava maailmanluokan supertietokoneita, suojattava hankintajärjestelmänsä ja otettava käyttöön palveluja simulointia, visualisointia ja prototyyppien luomista varten ja varmistettava samalla unionin arvojen ja periaatteiden mukainen suurteholaskentajärjestelmä.

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | Neuvosto (60) ja Euroopan parlamentti (61) ovat ilmaisseet tukensa unionin toiminnalle tällä alalla. Lisäksi vuonna 2017 yhdeksän jäsenvaltiota allekirjoitti EuroHPC-julistuksen (62) eli hallitustenvälisen sopimuksen, jossa ne sitoutuvat tekemään yhteistyötä komission kanssa sellaisten huipputason suurteholaskenta- ja datainfrastruktuurien rakentamiseksi ja käyttöönottamiseksi Euroopassa, jotka olisivat tiedeyhteisöjen ja julkisten ja yksityisten kumppaneiden saatavilla kaikkialla unionissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

Neuvosto (60) ja Euroopan parlamentti (61) ovat ilmaisseet tukensa unionin toiminnalle tällä alalla. Lisäksi vuonna 2017 yhdeksän jäsenvaltiota allekirjoitti EuroHPC-julistuksen (62) eli hallitustenvälisen sopimuksen, jossa ne sitoutuvat tekemään yhteistyötä komission kanssa sellaisten huipputason suurteholaskenta- ja datainfrastruktuurien rakentamiseksi ja käyttöönottamiseksi Euroopassa, jotka olisivat tiedeyhteisöjen ja julkisten ja yksityisten kumppaneiden saatavilla kaikkialla unionissa.

| (17) | Neuvosto (60) ja Euroopan parlamentti (61) ovat ilmaisseet tukensa unionin toiminnalle tällä alalla. Lisäksi vuonna 2017 yhdeksän jäsenvaltiota allekirjoitti EuroHPC-julistuksen (62) eli hallitustenvälisen sopimuksen, jossa ne sitoutuvat tekemään yhteistyötä komission kanssa sellaisten huipputason suurteholaskenta- ja datainfrastruktuurien rakentamiseksi ja käyttöönottamiseksi Euroopassa, jotka olisivat tiedeyhteisöjen ja julkisten ja yksityisten kumppaneiden saatavilla kaikkialla unionissa
  , ja kasvattamaan näin EU:n tasolla saatavaa lisäarvoa
  . |
| --- | --- |

(17)

Neuvosto (60) ja Euroopan parlamentti (61) ovat ilmaisseet tukensa unionin toiminnalle tällä alalla. Lisäksi vuonna 2017 yhdeksän jäsenvaltiota allekirjoitti EuroHPC-julistuksen (62) eli hallitustenvälisen sopimuksen, jossa ne sitoutuvat tekemään yhteistyötä komission kanssa sellaisten huipputason suurteholaskenta- ja datainfrastruktuurien rakentamiseksi ja käyttöönottamiseksi Euroopassa, jotka olisivat tiedeyhteisöjen ja julkisten ja yksityisten kumppaneiden saatavilla kaikkialla unionissa
  , ja kasvattamaan näin EU:n tasolla saatavaa lisäarvoa
  .

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (18) | Suurteholaskentaa koskevan erityistavoitteen osalta sopivimmaksi toteutusmekanismiksi katsotaan yhteisyritys, etenkin jotta voidaan koordinoida suurteholaskentainfrastruktuuria ja tutkimus- ja kehitystoimia koskevia kansallisia ja unionin strategioita ja investointeja, koota resursseja julkisista ja yksityisistä varoista sekä suojata unionin taloudellisia ja strategisia etuja (63). Myös jäsenvaltioiden suurteholaskennan osaamiskeskukset tarjoavat suurteholaskentapalveluja teollisuudelle, tiedeyhteisölle ja julkishallinnoille. |

Komission teksti

Tarkistus

(18)

Suurteholaskentaa koskevan erityistavoitteen osalta sopivimmaksi toteutusmekanismiksi katsotaan yhteisyritys, etenkin jotta voidaan koordinoida suurteholaskentainfrastruktuuria ja tutkimus- ja kehitystoimia koskevia kansallisia ja unionin strategioita ja investointeja, koota resursseja julkisista ja yksityisistä varoista sekä suojata unionin taloudellisia ja strategisia etuja (63). Myös jäsenvaltioiden suurteholaskennan osaamiskeskukset tarjoavat suurteholaskentapalveluja teollisuudelle, tiedeyhteisölle ja julkishallinnoille.

| (18) | Suurteholaskentaa koskevan erityistavoitteen osalta sopivimmaksi toteutusmekanismiksi katsotaan yhteisyritys, etenkin jotta voidaan koordinoida suurteholaskentainfrastruktuuria ja tutkimus- ja kehitystoimia koskevia kansallisia ja unionin strategioita ja investointeja, koota resursseja julkisista ja yksityisistä varoista sekä suojata unionin taloudellisia ja strategisia etuja (63). Myös jäsenvaltioiden suurteholaskennan osaamiskeskukset tarjoavat suurteholaskentapalveluja
  unionin sijoittautuneelle
  teollisuudelle
  , mukaan lukien pk- ja startup-yritykset
  , tiedeyhteisölle ja julkishallinnoille. |
| --- | --- |

(18)

Suurteholaskentaa koskevan erityistavoitteen osalta sopivimmaksi toteutusmekanismiksi katsotaan yhteisyritys, etenkin jotta voidaan koordinoida suurteholaskentainfrastruktuuria ja tutkimus- ja kehitystoimia koskevia kansallisia ja unionin strategioita ja investointeja, koota resursseja julkisista ja yksityisistä varoista sekä suojata unionin taloudellisia ja strategisia etuja (63). Myös jäsenvaltioiden suurteholaskennan osaamiskeskukset tarjoavat suurteholaskentapalveluja
  unionin sijoittautuneelle
  teollisuudelle
  , mukaan lukien pk- ja startup-yritykset
  , tiedeyhteisölle ja julkishallinnoille.

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (19) | Tekoälyyn liittyvien valmiuksien kehittäminen on yksi olennaisen tärkeä tekijä teollisuuden ja myös julkisen sektorin digitalisaatiossa. Tehtaissa, syvänmeren sovelluksissa, kodeissa, kaupungeissa ja sairaaloissa käytetään aina vain itsenäisemmin toimivia robotteja. Kaupallisissa tekoälyalustoissa on siirrytty testauksesta todellisiin sovelluksiin terveydenhuollon ja ympäristön alalla; kaikki suurimmat autonvalmistajat kehittävät itse ajavia ajoneuvoja, ja koneoppimistekniikat ovat tärkeimpien verkkoalustojen ja massadatasovellusten ytimessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(19)

Tekoälyyn liittyvien valmiuksien kehittäminen on yksi olennaisen tärkeä tekijä teollisuuden ja myös julkisen sektorin digitalisaatiossa. Tehtaissa, syvänmeren sovelluksissa, kodeissa, kaupungeissa ja sairaaloissa käytetään aina vain itsenäisemmin toimivia robotteja. Kaupallisissa tekoälyalustoissa on siirrytty testauksesta todellisiin sovelluksiin terveydenhuollon ja ympäristön alalla; kaikki suurimmat autonvalmistajat kehittävät itse ajavia ajoneuvoja, ja koneoppimistekniikat ovat tärkeimpien verkkoalustojen ja massadatasovellusten ytimessä.

| (19) | Tekoälyyn liittyvien valmiuksien kehittäminen on yksi olennaisen tärkeä tekijä teollisuuden ja myös julkisen sektorin digitalisaatiossa. Tehtaissa, syvänmeren sovelluksissa, kodeissa, kaupungeissa ja sairaaloissa käytetään aina vain itsenäisemmin toimivia robotteja. Kaupallisissa tekoälyalustoissa on siirrytty testauksesta todellisiin sovelluksiin terveydenhuollon ja ympäristön alalla; kaikki suurimmat autonvalmistajat kehittävät itse ajavia ajoneuvoja, ja koneoppimistekniikat ovat tärkeimpien verkkoalustojen ja massadatasovellusten ytimessä.
  Jotta näille uusille teknologioille voidaan luoda parhaat puite-edellytykset niiden menestymiseksi Euroopassa, unionin on lisättävä päätöksentekoprosessiinsa innovointiperiaate. |
| --- | --- |

(19)

Tekoälyyn liittyvien valmiuksien kehittäminen on yksi olennaisen tärkeä tekijä teollisuuden ja myös julkisen sektorin digitalisaatiossa. Tehtaissa, syvänmeren sovelluksissa, kodeissa, kaupungeissa ja sairaaloissa käytetään aina vain itsenäisemmin toimivia robotteja. Kaupallisissa tekoälyalustoissa on siirrytty testauksesta todellisiin sovelluksiin terveydenhuollon ja ympäristön alalla; kaikki suurimmat autonvalmistajat kehittävät itse ajavia ajoneuvoja, ja koneoppimistekniikat ovat tärkeimpien verkkoalustojen ja massadatasovellusten ytimessä.
  Jotta näille uusille teknologioille voidaan luoda parhaat puite-edellytykset niiden menestymiseksi Euroopassa, unionin on lisättävä päätöksentekoprosessiinsa innovointiperiaate.

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (19 a) | Euroopan parlamentti huomautti Euroopan talouden digitalisoinnista 1 päivänä kesäkuuta 2017 antamassaan päätöslauselmassa kielimuurien vaikutuksesta teollisuuteen ja sen digitalisointiin. Tässä yhteydessä laajamittaisten tekoälyyn perustuvien kieliteknologioiden, kuten automaattisen käännöksen, puheentunnistuksen, massadatan tekstianalyysin, keskustelun ja kysymys- ja vastausjärjestelmien kehittäminen on olennaisen tärkeää, jotta voidaan säilyttää kielellinen monimuotoisuus, varmistaa osallisuus ja mahdollistaa ihmisten välinen ja ihmisen ja koneen välinen viestintä. |

Komission teksti

Tarkistus

(19 a)

Euroopan parlamentti huomautti Euroopan talouden digitalisoinnista 1 päivänä kesäkuuta 2017 antamassaan päätöslauselmassa kielimuurien vaikutuksesta teollisuuteen ja sen digitalisointiin. Tässä yhteydessä laajamittaisten tekoälyyn perustuvien kieliteknologioiden, kuten automaattisen käännöksen, puheentunnistuksen, massadatan tekstianalyysin, keskustelun ja kysymys- ja vastausjärjestelmien kehittäminen on olennaisen tärkeää, jotta voidaan säilyttää kielellinen monimuotoisuus, varmistaa osallisuus ja mahdollistaa ihmisten välinen ja ihmisen ja koneen välinen viestintä.

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (19 b) | Koska itseoppivat robotit ja tekoäly kehittyvät yhä nopeammin ja niillä on kyky moninkertaistaa tietämys ja oppisisältö sekunneissa, on vaikeaa ennustaa mitään kehitysvaihetta ohjelman päättymiseen asti vuonna 2027. Tämän vuoksi komission olisi kiinnitettävä erityistä huomiota tähän nopeasti kehittyvään digitaaliseen kehityssuuntaukseen ja tarvittaessa mukautettava nopeasti työohjelman tavoitteita sen mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(19 b)

Koska itseoppivat robotit ja tekoäly kehittyvät yhä nopeammin ja niillä on kyky moninkertaistaa tietämys ja oppisisältö sekunneissa, on vaikeaa ennustaa mitään kehitysvaihetta ohjelman päättymiseen asti vuonna 2027. Tämän vuoksi komission olisi kiinnitettävä erityistä huomiota tähän nopeasti kehittyvään digitaaliseen kehityssuuntaukseen ja tarvittaessa mukautettava nopeasti työohjelman tavoitteita sen mukaisesti.

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (19 c) | Kun otetaan huomioon tekoälyllä toimivien robotiikkaratkaisujen kysynnän kasvu Euroopan teollisuudessa ja tarve välttää tämän alan huomattava investointivaje, tekoälyä koskeviin ohjelman tavoitteisiin olisi kuuluttava tekoälyllä toimiva robotiikkaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(19 c)

Kun otetaan huomioon tekoälyllä toimivien robotiikkaratkaisujen kysynnän kasvu Euroopan teollisuudessa ja tarve välttää tämän alan huomattava investointivaje, tekoälyä koskeviin ohjelman tavoitteisiin olisi kuuluttava tekoälyllä toimiva robotiikkaa.

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (19 d) | Tekoälyyn perustuvien tuotteiden ja palvelujen olisi oltava helppokäyttöisiä ja oletusarvoisesti laillisten vaatimusten mukaisia, ja niiden olisi tarjottava kuluttajille enemmän valinnanvaraa ja enemmän tietoa erityisesti tuotteiden ja palvelujen laadusta. |

Komission teksti

Tarkistus

(19 d)

Tekoälyyn perustuvien tuotteiden ja palvelujen olisi oltava helppokäyttöisiä ja oletusarvoisesti laillisten vaatimusten mukaisia, ja niiden olisi tarjottava kuluttajille enemmän valinnanvaraa ja enemmän tietoa erityisesti tuotteiden ja palvelujen laadusta.

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 20 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (20) | Laajojen tietokokonaisuuksien ja testaus- ja kokeilujärjestelyjen saatavuus on olennaisen tärkeää tekoälyn kehittämisen kannalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(20)

Laajojen tietokokonaisuuksien ja testaus- ja kokeilujärjestelyjen saatavuus on olennaisen tärkeää tekoälyn kehittämisen kannalta.

| (20) | Laajojen tietokokonaisuuksien ja testaus- ja kokeilujärjestelyjen saatavuus
  sisämarkkinoiden turvaamiseksi tekoälyä käytettäessä sekä tekstin- ja tiedonlouhinnan saatavuus
  on olennaisen tärkeää tekoälyn
  ja myös kieliteknologian
  kehittämisen kannalta. |
| --- | --- |

(20)

Laajojen tietokokonaisuuksien ja testaus- ja kokeilujärjestelyjen saatavuus
  sisämarkkinoiden turvaamiseksi tekoälyä käytettäessä sekä tekstin- ja tiedonlouhinnan saatavuus
  on olennaisen tärkeää tekoälyn
  ja myös kieliteknologian
  kehittämisen kannalta.

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 20 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (20 a) | Komissio sitoutui 25 päivänä huhtikuuta 2018 ehdottamaan eurooppalaista lähestymistapaa kehittämällä luonnoksen tekoälyä koskeviksi suuntaviivoiksi yhteistyössä tekoälyasiantuntijoista koostuvassa tekoälyallianssissa edustettuina olevien sidosryhmien kanssa vauhdittaakseen tekoälyyn perustuvia sovelluksia ja yrityksiä Euroopassa. |

Komission teksti

Tarkistus

(20 a)

Komissio sitoutui 25 päivänä huhtikuuta 2018 ehdottamaan eurooppalaista lähestymistapaa kehittämällä luonnoksen tekoälyä koskeviksi suuntaviivoiksi yhteistyössä tekoälyasiantuntijoista koostuvassa tekoälyallianssissa edustettuina olevien sidosryhmien kanssa vauhdittaakseen tekoälyyn perustuvia sovelluksia ja yrityksiä Euroopassa.

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (21) | Euroopan parlamentti korosti Euroopan teollisuuden digitalisoinnista 1 päivänä kesäkuuta 2017 antamassaan päätöslauselmassa (64) kyberturvallisuutta koskevan EU:n yhteisen lähestymistavan merkitystä ja totesi, että kyberturvallisuutta koskevaa tietoisuutta on syytä lisätä; parlamentti katsoi myös, että kyberuhkien sietokyky
  on erittäin tärkeä vastuuala
  yritysjohtajien sekä kansallisten ja EU:n teollisuus- ja turvallisuuspolitiikan päättäjien
  kannalta
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(21)

Euroopan parlamentti korosti Euroopan teollisuuden digitalisoinnista 1 päivänä kesäkuuta 2017 antamassaan päätöslauselmassa (64) kyberturvallisuutta koskevan EU:n yhteisen lähestymistavan merkitystä ja totesi, että kyberturvallisuutta koskevaa tietoisuutta on syytä lisätä; parlamentti katsoi myös, että kyberuhkien sietokyky
  on erittäin tärkeä vastuuala
  yritysjohtajien sekä kansallisten ja EU:n teollisuus- ja turvallisuuspolitiikan päättäjien
  kannalta
  .

| (21) | Euroopan parlamentti korosti Euroopan teollisuuden digitalisoinnista 1 päivänä kesäkuuta 2017 antamassaan päätöslauselmassa (64) kyberturvallisuutta koskevan EU:n yhteisen lähestymistavan merkitystä ja totesi, että kyberturvallisuutta koskevaa tietoisuutta on syytä lisätä; parlamentti katsoi myös, että kyberuhkien sietokyky
  samoin kuin sisäänrakennetun ja oletusarvoisen turvallisuuden ja yksityisyyden toteuttaminen ovat erittäin tärkeitä
  yritysjohtajien sekä kansallisten ja EU:n teollisuus- ja turvallisuuspolitiikan päättäjien
  vastuulla olevia asioita
  . |
| --- | --- |

(21)

Euroopan parlamentti korosti Euroopan teollisuuden digitalisoinnista 1 päivänä kesäkuuta 2017 antamassaan päätöslauselmassa (64) kyberturvallisuutta koskevan EU:n yhteisen lähestymistavan merkitystä ja totesi, että kyberturvallisuutta koskevaa tietoisuutta on syytä lisätä; parlamentti katsoi myös, että kyberuhkien sietokyky
  samoin kuin sisäänrakennetun ja oletusarvoisen turvallisuuden ja yksityisyyden toteuttaminen ovat erittäin tärkeitä
  yritysjohtajien sekä kansallisten ja EU:n teollisuus- ja turvallisuuspolitiikan päättäjien
  vastuulla olevia asioita
  .

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 22 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (22) | Kyberturvallisuus on haaste koko unionille, eikä siihen voida enää puuttua hajanaisilla kansallisilla toimilla. Euroopan kyberturvallisuusvalmiuksia olisi lujitettava, jotta Euroopalla olisi tarvittavat valmiudet suojella
  kansalaisiaan
  ja
  yrityksiään
  kyberuhilta. Myös kuluttajia olisi suojeltava heidän käyttäessään verkkoon liitettyjä tuotteita, jotka voidaan hakkeroida ja jotka voivat vaarantaa heidän turvallisuutensa. Tämä olisi toteutettava yhdessä jäsenvaltioiden ja yksityisen sektorin kanssa kehittämällä hankkeita – ja varmistamalla koordinointi niiden välillä – joilla vahvistetaan Euroopan kyberturvallisuusvalmiuksia ja varmistetaan viimeisimpien kyberturvallisuusratkaisujen laaja käyttöönotto kaikilla talouden aloilla, sekä kokoamalla yhteen tämän alan asiantuntemusta kriittisen massan ja huippuosaamisen varmistamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(22)

Kyberturvallisuus on haaste koko unionille, eikä siihen voida enää puuttua hajanaisilla kansallisilla toimilla. Euroopan kyberturvallisuusvalmiuksia olisi lujitettava, jotta Euroopalla olisi tarvittavat valmiudet suojella
  kansalaisiaan
  ja
  yrityksiään
  kyberuhilta. Myös kuluttajia olisi suojeltava heidän käyttäessään verkkoon liitettyjä tuotteita, jotka voidaan hakkeroida ja jotka voivat vaarantaa heidän turvallisuutensa. Tämä olisi toteutettava yhdessä jäsenvaltioiden ja yksityisen sektorin kanssa kehittämällä hankkeita – ja varmistamalla koordinointi niiden välillä – joilla vahvistetaan Euroopan kyberturvallisuusvalmiuksia ja varmistetaan viimeisimpien kyberturvallisuusratkaisujen laaja käyttöönotto kaikilla talouden aloilla, sekä kokoamalla yhteen tämän alan asiantuntemusta kriittisen massan ja huippuosaamisen varmistamiseksi.

| (22) | Kyberturvallisuus on haaste koko unionille, eikä siihen voida enää puuttua hajanaisilla kansallisilla toimilla. Euroopan kyberturvallisuusvalmiuksia olisi lujitettava, jotta Euroopalla olisi tarvittavat valmiudet suojella
  kansalaisia, julkishallintoja
  ja
  yrityksiä
  kyberuhilta. Myös kuluttajia olisi suojeltava heidän käyttäessään verkkoon liitettyjä tuotteita, jotka voidaan hakkeroida ja jotka voivat vaarantaa heidän turvallisuutensa. Tämä olisi toteutettava yhdessä jäsenvaltioiden ja yksityisen sektorin kanssa kehittämällä hankkeita – ja varmistamalla koordinointi niiden välillä – joilla vahvistetaan Euroopan kyberturvallisuusvalmiuksia ja varmistetaan viimeisimpien kyberturvallisuusratkaisujen laaja käyttöönotto kaikilla talouden aloilla, sekä kokoamalla yhteen tämän alan asiantuntemusta kriittisen massan ja huippuosaamisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(22)

Kyberturvallisuus on haaste koko unionille, eikä siihen voida enää puuttua hajanaisilla kansallisilla toimilla. Euroopan kyberturvallisuusvalmiuksia olisi lujitettava, jotta Euroopalla olisi tarvittavat valmiudet suojella
  kansalaisia, julkishallintoja
  ja
  yrityksiä
  kyberuhilta. Myös kuluttajia olisi suojeltava heidän käyttäessään verkkoon liitettyjä tuotteita, jotka voidaan hakkeroida ja jotka voivat vaarantaa heidän turvallisuutensa. Tämä olisi toteutettava yhdessä jäsenvaltioiden ja yksityisen sektorin kanssa kehittämällä hankkeita – ja varmistamalla koordinointi niiden välillä – joilla vahvistetaan Euroopan kyberturvallisuusvalmiuksia ja varmistetaan viimeisimpien kyberturvallisuusratkaisujen laaja käyttöönotto kaikilla talouden aloilla, sekä kokoamalla yhteen tämän alan asiantuntemusta kriittisen massan ja huippuosaamisen varmistamiseksi.

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (23) | Komissio esitti syyskuussa 2017 joukon aloitteita (65), joissa määritellään unionin kattava lähestymistapa kyberturvallisuuteen; tavoitteena on parantaa Euroopan valmiuksia vastata kyberhyökkäyksiin ja -uhkiin ja kehittää teknologisia ja teollisia valmiuksia tällä alalla. |

Komission teksti

Tarkistus

(23)

Komissio esitti syyskuussa 2017 joukon aloitteita (65), joissa määritellään unionin kattava lähestymistapa kyberturvallisuuteen; tavoitteena on parantaa Euroopan valmiuksia vastata kyberhyökkäyksiin ja -uhkiin ja kehittää teknologisia ja teollisia valmiuksia tällä alalla.

| (23) | Komissio esitti syyskuussa 2017 joukon aloitteita (65), joissa määritellään unionin kattava lähestymistapa kyberturvallisuuteen; tavoitteena on parantaa Euroopan valmiuksia vastata kyberhyökkäyksiin ja -uhkiin
  , lisätä kyberuhkien sietokykyä
  ja kehittää teknologisia ja teollisia valmiuksia tällä alalla. |
| --- | --- |

(23)

Komissio esitti syyskuussa 2017 joukon aloitteita (65), joissa määritellään unionin kattava lähestymistapa kyberturvallisuuteen; tavoitteena on parantaa Euroopan valmiuksia vastata kyberhyökkäyksiin ja -uhkiin
  , lisätä kyberuhkien sietokykyä
  ja kehittää teknologisia ja teollisia valmiuksia tällä alalla.

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (23 a) | Kyberturvallisuusratkaisujen olisi periaatteen vuoksi sisällettävä turvallisuusvaatimukset keskeisinä suunnitteluparametreina saatavilla olevan uusimman teknologian ja sisäänrakennetun turvallisuuden ja oletusarvoisen turvallisuuden periaatteiden mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(23 a)

Kyberturvallisuusratkaisujen olisi periaatteen vuoksi sisällettävä turvallisuusvaatimukset keskeisinä suunnitteluparametreina saatavilla olevan uusimman teknologian ja sisäänrakennetun turvallisuuden ja oletusarvoisen turvallisuuden periaatteiden mukaisesti.

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 24 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (24) | Digitaalisten sisämarkkinoiden toiminta edellyttää luottamusta. Kyberturvallisuusteknologiat kuten digitaaliset henkilöllisyydet, salaustekniikat ja tunkeutumisenhavaitsemisjärjestelmät ja niiden soveltaminen rahoitusalan, teollisuus 4.0:n, energian, liikenteen, terveydenhuollon tai sähköisen hallinnon kaltaisilla aloilla on olennaisen tärkeää verkkotoimien ja
  -transaktioiden
  turvallisuuden suojaamiseksi ja kansalaisten, julkishallintojen ja yritysten luottamuksen säilyttämiseksi niihin. |

Komission teksti

Tarkistus

(24)

Digitaalisten sisämarkkinoiden toiminta edellyttää luottamusta. Kyberturvallisuusteknologiat kuten digitaaliset henkilöllisyydet, salaustekniikat ja tunkeutumisenhavaitsemisjärjestelmät ja niiden soveltaminen rahoitusalan, teollisuus 4.0:n, energian, liikenteen, terveydenhuollon tai sähköisen hallinnon kaltaisilla aloilla on olennaisen tärkeää verkkotoimien ja
  -transaktioiden
  turvallisuuden suojaamiseksi ja kansalaisten, julkishallintojen ja yritysten luottamuksen säilyttämiseksi niihin.

| (24) | Digitaalisten sisämarkkinoiden toiminta edellyttää luottamusta. Kyberturvallisuusteknologiat kuten
  hajautetun tilikirjan teknologia,
  digitaaliset henkilöllisyydet, salaustekniikat
  , salakirjoitus
  ja tunkeutumisenhavaitsemisjärjestelmät ja niiden soveltaminen rahoitusalan, teollisuus 4.0:n,
  logistiikan,
  energian, liikenteen,
  matkailun,
  terveydenhuollon tai sähköisen hallinnon kaltaisilla aloilla on olennaisen tärkeää verkkotoimien
  , myös 5G-alustojen,
  ja
  verkkotransaktioiden
  turvallisuuden
  ja avoimuuden
  suojaamiseksi ja kansalaisten, julkishallintojen ja yritysten luottamuksen säilyttämiseksi niihin. |
| --- | --- |

(24)

Digitaalisten sisämarkkinoiden toiminta edellyttää luottamusta. Kyberturvallisuusteknologiat kuten
  hajautetun tilikirjan teknologia,
  digitaaliset henkilöllisyydet, salaustekniikat
  , salakirjoitus
  ja tunkeutumisenhavaitsemisjärjestelmät ja niiden soveltaminen rahoitusalan, teollisuus 4.0:n,
  logistiikan,
  energian, liikenteen,
  matkailun,
  terveydenhuollon tai sähköisen hallinnon kaltaisilla aloilla on olennaisen tärkeää verkkotoimien
  , myös 5G-alustojen,
  ja
  verkkotransaktioiden
  turvallisuuden
  ja avoimuuden
  suojaamiseksi ja kansalaisten, julkishallintojen ja yritysten luottamuksen säilyttämiseksi niihin.

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 25 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (25) | Eurooppa-neuvosto korosti 19 päivänä lokakuuta 2017 antamissaan päätelmissä, että jotta unioni voisi onnistua digitaalisen Euroopan luomisessa, se tarvitsee erityisesti digiaikaan sopivia työmarkkinoita ja koulutusjärjestelmiä, ja että on investoitava
  digiosaamiseen
  , jotta voidaan voimaannuttaa kaikkia eurooppalaisia ja antaa heille mahdollisuuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(25)

Eurooppa-neuvosto korosti 19 päivänä lokakuuta 2017 antamissaan päätelmissä, että jotta unioni voisi onnistua digitaalisen Euroopan luomisessa, se tarvitsee erityisesti digiaikaan sopivia työmarkkinoita ja koulutusjärjestelmiä, ja että on investoitava
  digiosaamiseen
  , jotta voidaan voimaannuttaa kaikkia eurooppalaisia ja antaa heille mahdollisuuksia.

| (25) | Eurooppa-neuvosto korosti 19 päivänä lokakuuta 2017 antamissaan päätelmissä, että jotta unioni voisi onnistua digitaalisen Euroopan luomisessa, se tarvitsee erityisesti digiaikaan sopivia työmarkkinoita ja koulutusjärjestelmiä, ja että on investoitava
  digiosaamisen kehittämiseen ja parannettava digitaalista lukutaitoa
  , jotta voidaan voimaannuttaa kaikkia eurooppalaisia ja antaa heille mahdollisuuksia
  yhdennetyn lähestymistavan kautta
  . |
| --- | --- |

(25)

Eurooppa-neuvosto korosti 19 päivänä lokakuuta 2017 antamissaan päätelmissä, että jotta unioni voisi onnistua digitaalisen Euroopan luomisessa, se tarvitsee erityisesti digiaikaan sopivia työmarkkinoita ja koulutusjärjestelmiä, ja että on investoitava
  digiosaamisen kehittämiseen ja parannettava digitaalista lukutaitoa
  , jotta voidaan voimaannuttaa kaikkia eurooppalaisia ja antaa heille mahdollisuuksia
  yhdennetyn lähestymistavan kautta
  .

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (26 a) | Koska tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, ohjelmassa olisi myös otettava huomioon osallistamisen, pätevöittämisen, kouluttamisen ja erikoistumisen alat, jotka ovat pitkälle viedyn digitaalisen osaamisen ohella ratkaisevia tietoyhteiskunnan lisäarvon muodostumisen kannalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(26 a)

Koska tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, ohjelmassa olisi myös otettava huomioon osallistamisen, pätevöittämisen, kouluttamisen ja erikoistumisen alat, jotka ovat pitkälle viedyn digitaalisen osaamisen ohella ratkaisevia tietoyhteiskunnan lisäarvon muodostumisen kannalta.

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 27 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (27) | Euroopan parlamentti totesi Euroopan teollisuuden digitalisoinnista 1 päivänä kesäkuuta 2017 antamassaan päätöslauselmassa (67), että digitaalisessa yhteiskunnassa koulutus ja elinikäinen oppiminen ovat sosiaalisen yhteenkuuluvuuden perusta. |

Komission teksti

Tarkistus

(27)

Euroopan parlamentti totesi Euroopan teollisuuden digitalisoinnista 1 päivänä kesäkuuta 2017 antamassaan päätöslauselmassa (67), että digitaalisessa yhteiskunnassa koulutus ja elinikäinen oppiminen ovat sosiaalisen yhteenkuuluvuuden perusta.

| (27) | Euroopan parlamentti totesi Euroopan teollisuuden digitalisoinnista 1 päivänä kesäkuuta 2017 antamassaan päätöslauselmassa (67), että digitaalisessa yhteiskunnassa koulutus ja elinikäinen oppiminen ovat sosiaalisen yhteenkuuluvuuden perusta.
  Lisäksi se vaati, että sukupuolinäkökulma sisällytettäisiin kaikkiin digitaalialan aloitteisiin, ja painotti, että tieto- ja viestintätekniikan alalla vallitseviin huomattaviin eroihin sukupuolten välillä on puututtava, koska tällä on keskeinen merkitys Euroopan pitkän aikavälin kasvun ja vaurauden kannalta. |
| --- | --- |

(27)

Euroopan parlamentti totesi Euroopan teollisuuden digitalisoinnista 1 päivänä kesäkuuta 2017 antamassaan päätöslauselmassa (67), että digitaalisessa yhteiskunnassa koulutus ja elinikäinen oppiminen ovat sosiaalisen yhteenkuuluvuuden perusta.
  Lisäksi se vaati, että sukupuolinäkökulma sisällytettäisiin kaikkiin digitaalialan aloitteisiin, ja painotti, että tieto- ja viestintätekniikan alalla vallitseviin huomattaviin eroihin sukupuolten välillä on puututtava, koska tällä on keskeinen merkitys Euroopan pitkän aikavälin kasvun ja vaurauden kannalta.

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 27 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (27 a) | Euroopan parlamentti korosti sukupuolten tasa-arvosta ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä digitaalisella aikakaudella 28 päivänä huhtikuuta 2016 antamassaan päätöslauselmassa, että on kerättävä sukupuolen mukaan eriteltyä tietoa tieto- ja viestintätekniikan käytöstä ja laadittava tavoitteita, indikaattoreita ja vertailuarvoja, joilla tarkastellaan naisten tieto- ja viestintätekniikan käytön edistymistä, ja edistettävä alan yrityksissä havaittuja parhaita käytäntöjä koskevia esimerkkitapauksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(27 a)

Euroopan parlamentti korosti sukupuolten tasa-arvosta ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä digitaalisella aikakaudella 28 päivänä huhtikuuta 2016 antamassaan päätöslauselmassa, että on kerättävä sukupuolen mukaan eriteltyä tietoa tieto- ja viestintätekniikan käytöstä ja laadittava tavoitteita, indikaattoreita ja vertailuarvoja, joilla tarkastellaan naisten tieto- ja viestintätekniikan käytön edistymistä, ja edistettävä alan yrityksissä havaittuja parhaita käytäntöjä koskevia esimerkkitapauksia.

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 27 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (27 b) | Euroopan parlamentti antoi digitaalisten sisämarkkinoiden toimenpidepaketista 19 päivänä tammikuuta 2016 antamassaan päätöslauselmassa täyden tukensa ja kannustuksensa naisten digitaalialan yrittäjyyskulttuurille ja naisten tietoyhteiskuntaan integroitumiselle ja osallistumiselle. |

Komission teksti

Tarkistus

(27 b)

Euroopan parlamentti antoi digitaalisten sisämarkkinoiden toimenpidepaketista 19 päivänä tammikuuta 2016 antamassaan päätöslauselmassa täyden tukensa ja kannustuksensa naisten digitaalialan yrittäjyyskulttuurille ja naisten tietoyhteiskuntaan integroitumiselle ja osallistumiselle.

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 28 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (28) | Tässä ohjelmassa tuetut kehittyneet digitaaliteknologiat, kuten suurteholaskenta, kyberturvallisuus ja tekoäly, eivät ole riittävän kypsiä, jotta ne voitaisiin siirtää pois tutkimuksen piiristä ja ottaa käyttöön, panna täytäntöön ja laajentaa unionin tasolla. Samoin kuin näiden teknologioiden käyttöönotto myös niihin liittyvä osaamisulottuvuus edellyttää unionin toimia. Pitkälle vietyyn digitaaliseen osaamiseen liittyviä koulutusmahdollisuuksia olisi laajennettava ja lisättävä ja ne olisi asetettava saataville kaikkialla EU:ssa. Tämän tekemättä jättäminen voisi vaikeuttaa kehittyneiden digitaaliteknologioiden sujuvaa käyttöönottoa ja heikentää unionin talouden yleistä kilpailukykyä. Tässä ohjelmassa tuetut toimet täydentävät Euroopan sosiaalirahastosta, Euroopan aluekehitysrahastosta ja Euroopan horisontti -ohjelmasta tuettuja toimia. |

Komission teksti

Tarkistus

(28)

Tässä ohjelmassa tuetut kehittyneet digitaaliteknologiat, kuten suurteholaskenta, kyberturvallisuus ja tekoäly, eivät ole riittävän kypsiä, jotta ne voitaisiin siirtää pois tutkimuksen piiristä ja ottaa käyttöön, panna täytäntöön ja laajentaa unionin tasolla. Samoin kuin näiden teknologioiden käyttöönotto myös niihin liittyvä osaamisulottuvuus edellyttää unionin toimia. Pitkälle vietyyn digitaaliseen osaamiseen liittyviä koulutusmahdollisuuksia olisi laajennettava ja lisättävä ja ne olisi asetettava saataville kaikkialla EU:ssa. Tämän tekemättä jättäminen voisi vaikeuttaa kehittyneiden digitaaliteknologioiden sujuvaa käyttöönottoa ja heikentää unionin talouden yleistä kilpailukykyä. Tässä ohjelmassa tuetut toimet täydentävät Euroopan sosiaalirahastosta, Euroopan aluekehitysrahastosta ja Euroopan horisontti -ohjelmasta tuettuja toimia.

| (28) | Tässä ohjelmassa tuetut kehittyneet digitaaliteknologiat, kuten suurteholaskenta, kyberturvallisuus
  , pilvipalvelut, tietosuoja ja tiedon hallinnointi
  ja tekoäly, eivät ole riittävän kypsiä, jotta ne voitaisiin siirtää pois tutkimuksen piiristä ja ottaa käyttöön, panna täytäntöön ja laajentaa unionin tasolla. Samoin kuin näiden teknologioiden käyttöönotto myös niihin liittyvä osaamisulottuvuus edellyttää unionin toimia. Pitkälle vietyyn digitaaliseen osaamiseen liittyviä
  oppimis- ja
  koulutusmahdollisuuksia olisi laajennettava ja lisättävä ja ne olisi asetettava saataville kaikkialla EU:ssa. Tämän tekemättä jättäminen voisi vaikeuttaa kehittyneiden digitaaliteknologioiden sujuvaa käyttöönottoa ja heikentää unionin talouden yleistä kilpailukykyä. Tässä ohjelmassa tuetut toimet täydentävät Euroopan sosiaalirahastosta, Euroopan aluekehitysrahastosta
  , Erasmus-ohjelmasta
  ja Euroopan horisontti -ohjelmasta tuettuja toimia. |
| --- | --- |

(28)

Tässä ohjelmassa tuetut kehittyneet digitaaliteknologiat, kuten suurteholaskenta, kyberturvallisuus
  , pilvipalvelut, tietosuoja ja tiedon hallinnointi
  ja tekoäly, eivät ole riittävän kypsiä, jotta ne voitaisiin siirtää pois tutkimuksen piiristä ja ottaa käyttöön, panna täytäntöön ja laajentaa unionin tasolla. Samoin kuin näiden teknologioiden käyttöönotto myös niihin liittyvä osaamisulottuvuus edellyttää unionin toimia. Pitkälle vietyyn digitaaliseen osaamiseen liittyviä
  oppimis- ja
  koulutusmahdollisuuksia olisi laajennettava ja lisättävä ja ne olisi asetettava saataville kaikkialla EU:ssa. Tämän tekemättä jättäminen voisi vaikeuttaa kehittyneiden digitaaliteknologioiden sujuvaa käyttöönottoa ja heikentää unionin talouden yleistä kilpailukykyä. Tässä ohjelmassa tuetut toimet täydentävät Euroopan sosiaalirahastosta, Euroopan aluekehitysrahastosta
  , Erasmus-ohjelmasta
  ja Euroopan horisontti -ohjelmasta tuettuja toimia.

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 29 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (29) | Julkisten hallintojen ja palvelujen uudenaikaistaminen digitaalisin keinoin on olennaisen tärkeää, jotta
  teollisuuden
  ja
  kansalaisten
  hallinnollista rasitetta voidaan keventää tekemällä viranomaisasioinnista nopeampaa, helpompaa ja edullisempaa ja jotta kansalaisille ja yrityksille tarjottavien palvelujen tehokkuutta ja laatua voidaan parantaa. Koska useilla yleistä etua koskevilla palveluilla on jo unionin ulottuvuus, niiden toteuttamiselle ja käyttöönotolle unionin tasolla annettavalla tuella olisi varmistettava, että kansalaiset ja yritykset
  hyötyvät
  mahdollisuudesta saada korkealaatuisia digitaalisia palveluja kaikkialla Euroopassa. |

Komission teksti

Tarkistus

(29)

Julkisten hallintojen ja palvelujen uudenaikaistaminen digitaalisin keinoin on olennaisen tärkeää, jotta
  teollisuuden
  ja
  kansalaisten
  hallinnollista rasitetta voidaan keventää tekemällä viranomaisasioinnista nopeampaa, helpompaa ja edullisempaa ja jotta kansalaisille ja yrityksille tarjottavien palvelujen tehokkuutta ja laatua voidaan parantaa. Koska useilla yleistä etua koskevilla palveluilla on jo unionin ulottuvuus, niiden toteuttamiselle ja käyttöönotolle unionin tasolla annettavalla tuella olisi varmistettava, että kansalaiset ja yritykset
  hyötyvät
  mahdollisuudesta saada korkealaatuisia digitaalisia palveluja kaikkialla Euroopassa.

| (29) | Julkisten hallintojen ja palvelujen uudenaikaistaminen digitaalisin keinoin on olennaisen tärkeää, jotta
  kansalaisten
  ja
  teollisuuden
  hallinnollista rasitetta voidaan keventää tekemällä viranomaisasioinnista nopeampaa, helpompaa ja edullisempaa ja jotta kansalaisille ja yrityksille tarjottavien palvelujen tehokkuutta
  , avoimuutta
  ja laatua voidaan parantaa
  ja samalla lisätä julkisen varainkäytön tehokkuutta
  . Koska useilla yleistä etua koskevilla palveluilla on jo unionin ulottuvuus, niiden toteuttamiselle ja käyttöönotolle unionin tasolla annettavalla tuella olisi varmistettava, että kansalaiset ja yritykset
  voivat hyötyä
  mahdollisuudesta saada korkealaatuisia
  monikielisiä
  digitaalisia palveluja kaikkialla Euroopassa.
  On myös tärkeää, että tällaiset palvelut ovat vammaisten henkilöiden käytettävissä. |
| --- | --- |

(29)

Julkisten hallintojen ja palvelujen uudenaikaistaminen digitaalisin keinoin on olennaisen tärkeää, jotta
  kansalaisten
  ja
  teollisuuden
  hallinnollista rasitetta voidaan keventää tekemällä viranomaisasioinnista nopeampaa, helpompaa ja edullisempaa ja jotta kansalaisille ja yrityksille tarjottavien palvelujen tehokkuutta
  , avoimuutta
  ja laatua voidaan parantaa
  ja samalla lisätä julkisen varainkäytön tehokkuutta
  . Koska useilla yleistä etua koskevilla palveluilla on jo unionin ulottuvuus, niiden toteuttamiselle ja käyttöönotolle unionin tasolla annettavalla tuella olisi varmistettava, että kansalaiset ja yritykset
  voivat hyötyä
  mahdollisuudesta saada korkealaatuisia
  monikielisiä
  digitaalisia palveluja kaikkialla Euroopassa.
  On myös tärkeää, että tällaiset palvelut ovat vammaisten henkilöiden käytettävissä.

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 29 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (29 a) | Digitalisaatio voi helpottaa ja parantaa esteettömyyttä kaikkien kannalta, myös iäkkäiden, liikuntaesteisten tai vammaisten henkilöiden sekä syrjäisillä alueilla ja maaseutualueilla asuvien kannalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(29 a)

Digitalisaatio voi helpottaa ja parantaa esteettömyyttä kaikkien kannalta, myös iäkkäiden, liikuntaesteisten tai vammaisten henkilöiden sekä syrjäisillä alueilla ja maaseutualueilla asuvien kannalta.

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 30 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (30) | Terveydenhuollon (68), liikkuvuuden, oikeuden, maan/ympäristön seurannan, koulutuksen ja kulttuurin kaltaisten yleistä etua koskevien alojen digitalisaatio edellyttää digitaalipalvelujen infrastruktuurien jatkamista ja laajentamista; nämä infrastruktuurit mahdollistavat turvatun rajatylittävän tiedonsiirron ja edistävät kansallista kehitystä. Niiden mahdollisia synergioita
  voidaan hyödyntää parhaiten koordinoimalla niitä tässä ohjelmassa
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(30)

Terveydenhuollon (68), liikkuvuuden, oikeuden, maan/ympäristön seurannan, koulutuksen ja kulttuurin kaltaisten yleistä etua koskevien alojen digitalisaatio edellyttää digitaalipalvelujen infrastruktuurien jatkamista ja laajentamista; nämä infrastruktuurit mahdollistavat turvatun rajatylittävän tiedonsiirron ja edistävät kansallista kehitystä. Niiden mahdollisia synergioita
  voidaan hyödyntää parhaiten koordinoimalla niitä tässä ohjelmassa
  .

| (30) | Terveydenhuollon (68), liikkuvuuden, oikeuden, maan/ympäristön seurannan,
  turvallisuuden, hiilidioksidipäästöjen vähentämisen, energia-infrastruktuurin, yleissivistävän ja ammatillisen
  koulutuksen ja kulttuurin kaltaisten yleistä etua koskevien alojen digitalisaatio edellyttää digitaalipalvelujen infrastruktuurien jatkamista
  , parantamista
  ja laajentamista; nämä infrastruktuurit mahdollistavat turvatun rajatylittävän
  ja kielten rajat ylittävän datan- ja
  tiedonsiirron ja edistävät kansallista kehitystä.
  Koordinoimalla niitä tämän asetuksen mukaisesti voidaan parhaiten hyödyntää
  niiden mahdollisia synergioita
  ja varmistaa niiden täydentävyys
  .
  Digitalisaatiossa olisi kuitenkin otettava huomioon, että jotkut kansalaiset eivät osallistu siihen eri syistä johtuen ja että verkkoja olisi tuettava, jotta ne voivat jatkaa tiedottamista näille kansalaisille ja auttaa heitä tuntemaan oikeutensa ja osallistumaan yhteiskunnallisten ja kansalaisvelvollisuuksien hoitamiseen. |
| --- | --- |

(30)

Terveydenhuollon (68), liikkuvuuden, oikeuden, maan/ympäristön seurannan,
  turvallisuuden, hiilidioksidipäästöjen vähentämisen, energia-infrastruktuurin, yleissivistävän ja ammatillisen
  koulutuksen ja kulttuurin kaltaisten yleistä etua koskevien alojen digitalisaatio edellyttää digitaalipalvelujen infrastruktuurien jatkamista
  , parantamista
  ja laajentamista; nämä infrastruktuurit mahdollistavat turvatun rajatylittävän
  ja kielten rajat ylittävän datan- ja
  tiedonsiirron ja edistävät kansallista kehitystä.
  Koordinoimalla niitä tämän asetuksen mukaisesti voidaan parhaiten hyödyntää
  niiden mahdollisia synergioita
  ja varmistaa niiden täydentävyys
  .
  Digitalisaatiossa olisi kuitenkin otettava huomioon, että jotkut kansalaiset eivät osallistu siihen eri syistä johtuen ja että verkkoja olisi tuettava, jotta ne voivat jatkaa tiedottamista näille kansalaisille ja auttaa heitä tuntemaan oikeutensa ja osallistumaan yhteiskunnallisten ja kansalaisvelvollisuuksien hoitamiseen.

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 30 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (30 a) | Tällä alalla digitalisaation on joka tapauksessa annettava Euroopan kansalaisille mahdollisuus päästä katsomaan omia tietojaan, käyttää ja hallita niitä turvallisesti yli rajojen omasta sijainnistaan tai tietojen sijainnista riippumatta. |

Komission teksti

Tarkistus

(30 a)

Tällä alalla digitalisaation on joka tapauksessa annettava Euroopan kansalaisille mahdollisuus päästä katsomaan omia tietojaan, käyttää ja hallita niitä turvallisesti yli rajojen omasta sijainnistaan tai tietojen sijainnista riippumatta.

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 30 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (30 b) | Edistyneen teknologian käyttöönotossa ja käytössä yleistä etua koskevilla aloilla, kuten koulutuksessa, tarvitaan myös koulutusta teknologian hyödyntämiseen tarvittavissa taidoissa. Siksi erityistavoitteeseen 8 sisältyvien tavoitteiden olisi myös katettava koulutusohjelmat henkilöille, jotka käyttävät edistynyttä teknologiaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(30 b)

Edistyneen teknologian käyttöönotossa ja käytössä yleistä etua koskevilla aloilla, kuten koulutuksessa, tarvitaan myös koulutusta teknologian hyödyntämiseen tarvittavissa taidoissa. Siksi erityistavoitteeseen 8 sisältyvien tavoitteiden olisi myös katettava koulutusohjelmat henkilöille, jotka käyttävät edistynyttä teknologiaa.

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 32 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (32) | Eurooppalaisten julkishallintojen nykyaikaistaminen on yksi digitaalisten sisämarkkinoiden strategian onnistuneen toteutuksen ensisijaisista tavoitteista. Digitaalisten sisämarkkinoiden strategian väliarvioinnissa korostettiin tarvetta vahvistaa julkishallinnon muutosta ja varmistaa, että kansalaiset saavat julkisia palveluja helposti, luotettavalla tavalla ja
  saumattomasti
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(32)

Eurooppalaisten julkishallintojen nykyaikaistaminen on yksi digitaalisten sisämarkkinoiden strategian onnistuneen toteutuksen ensisijaisista tavoitteista. Digitaalisten sisämarkkinoiden strategian väliarvioinnissa korostettiin tarvetta vahvistaa julkishallinnon muutosta ja varmistaa, että kansalaiset saavat julkisia palveluja helposti, luotettavalla tavalla ja
  saumattomasti
  .

| (32) | Eurooppalaisten julkishallintojen nykyaikaistaminen on yksi digitaalisten sisämarkkinoiden strategian onnistuneen toteutuksen ensisijaisista tavoitteista. Digitaalisten sisämarkkinoiden strategian väliarvioinnissa korostettiin tarvetta vahvistaa julkishallinnon muutosta ja varmistaa, että kansalaiset saavat julkisia palveluja helposti, luotettavalla
  ja turvallisella
  tavalla
  , saumattomasti
  ja
  osallistavasti
  . |
| --- | --- |

(32)

Eurooppalaisten julkishallintojen nykyaikaistaminen on yksi digitaalisten sisämarkkinoiden strategian onnistuneen toteutuksen ensisijaisista tavoitteista. Digitaalisten sisämarkkinoiden strategian väliarvioinnissa korostettiin tarvetta vahvistaa julkishallinnon muutosta ja varmistaa, että kansalaiset saavat julkisia palveluja helposti, luotettavalla
  ja turvallisella
  tavalla
  , saumattomasti
  ja
  osallistavasti
  .

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 33 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (33) | Komission vuonna 2017 julkaisema vuotuinen kasvuselvitys (69) osoittaa, että eurooppalaisten julkishallintojen laadulla on suora vaikutus taloudelliseen toimintaympäristöön, ja se on siten olennaisen tärkeää tuottavuuden, kilpailukyvyn, taloudellisen yhteistyön, kasvun
  ja
  työllisyyden edistämisen kannalta. Erityisesti tehokas ja läpinäkyvä julkishallinto ja toimivat oikeusjärjestelmät ovat tarpeen, jotta voidaan tukea talouskasvua ja tarjota yrityksille ja kansalaisille laadukkaita palveluja. |

Komission teksti

Tarkistus

(33)

Komission vuonna 2017 julkaisema vuotuinen kasvuselvitys (69) osoittaa, että eurooppalaisten julkishallintojen laadulla on suora vaikutus taloudelliseen toimintaympäristöön, ja se on siten olennaisen tärkeää tuottavuuden, kilpailukyvyn, taloudellisen yhteistyön, kasvun
  ja
  työllisyyden edistämisen kannalta. Erityisesti tehokas ja läpinäkyvä julkishallinto ja toimivat oikeusjärjestelmät ovat tarpeen, jotta voidaan tukea talouskasvua ja tarjota yrityksille ja kansalaisille laadukkaita palveluja.

| (33) | Komission vuonna 2017 julkaisema vuotuinen kasvuselvitys (69) osoittaa, että eurooppalaisten julkishallintojen laadulla on suora vaikutus taloudelliseen toimintaympäristöön, ja se on siten olennaisen tärkeää tuottavuuden, kilpailukyvyn, taloudellisen yhteistyön,
  kestävän
  kasvun, työllisyyden
  sekä laadukkaiden työpaikkojen
  edistämisen kannalta. Erityisesti tehokas ja läpinäkyvä julkishallinto ja toimivat oikeusjärjestelmät ovat tarpeen, jotta voidaan tukea talouskasvua ja tarjota yrityksille ja kansalaisille laadukkaita palveluja. |
| --- | --- |

(33)

Komission vuonna 2017 julkaisema vuotuinen kasvuselvitys (69) osoittaa, että eurooppalaisten julkishallintojen laadulla on suora vaikutus taloudelliseen toimintaympäristöön, ja se on siten olennaisen tärkeää tuottavuuden, kilpailukyvyn, taloudellisen yhteistyön,
  kestävän
  kasvun, työllisyyden
  sekä laadukkaiden työpaikkojen
  edistämisen kannalta. Erityisesti tehokas ja läpinäkyvä julkishallinto ja toimivat oikeusjärjestelmät ovat tarpeen, jotta voidaan tukea talouskasvua ja tarjota yrityksille ja kansalaisille laadukkaita palveluja.

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 34 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (34) | Euroopan julkisten palvelujen yhteentoimivuus koskee kaikkia hallinnon tasoja: unionin tasoa sekä kansallista, alueellista ja paikallista tasoa. Sen lisäksi, että yhteentoimivuus poistaa sisämarkkinoiden toiminnan esteitä, se helpottaa politiikkojen onnistunutta täytäntöönpanoa ja tarjoaa suuria mahdollisuuksia välttää rajatylittävät sähköiset esteet ja turvaa siten osaltaan uusien yhteisten julkisten palvelujen syntymisen tai tällaisten kehitteillä olevien palvelujen vakiintumisen unionin tasolla. Eurooppalaisten palvelujen sirpaloitumisen välttämiseksi ja perusvapauksien ja toimivan vastavuoroisen tunnustamisen tukemiseksi EU:ssa olisi edistettävä kokonaisvaltaista toimialojen ja maiden rajat ylittävää lähestymistapaa yhteentoimivuuteen tavalla, joka on mahdollisimman toimiva ja jossa otetaan mahdollisimman hyvin huomioon loppukäyttäjien tarpeet. Tämä tarkoittaa, että yhteentoimivuus olisi ymmärrettävä laajasti siten, että se ulottuu teknisistä kerroksista oikeudellisiin kerroksiin ja kattaa alan politiikan osatekijät. Toimien ulottuvuus ylittäisi siten ratkaisujen tavanomaisen elinkaaren ja sisältäisi kaikki toimien osatekijät, jotka tukevat jatkuvan yhteentoimivuuden välttämättömiä puite-edellytyksiä yleensä. |

Komission teksti

Tarkistus

(34)

Euroopan julkisten palvelujen yhteentoimivuus koskee kaikkia hallinnon tasoja: unionin tasoa sekä kansallista, alueellista ja paikallista tasoa. Sen lisäksi, että yhteentoimivuus poistaa sisämarkkinoiden toiminnan esteitä, se helpottaa politiikkojen onnistunutta täytäntöönpanoa ja tarjoaa suuria mahdollisuuksia välttää rajatylittävät sähköiset esteet ja turvaa siten osaltaan uusien yhteisten julkisten palvelujen syntymisen tai tällaisten kehitteillä olevien palvelujen vakiintumisen unionin tasolla. Eurooppalaisten palvelujen sirpaloitumisen välttämiseksi ja perusvapauksien ja toimivan vastavuoroisen tunnustamisen tukemiseksi EU:ssa olisi edistettävä kokonaisvaltaista toimialojen ja maiden rajat ylittävää lähestymistapaa yhteentoimivuuteen tavalla, joka on mahdollisimman toimiva ja jossa otetaan mahdollisimman hyvin huomioon loppukäyttäjien tarpeet. Tämä tarkoittaa, että yhteentoimivuus olisi ymmärrettävä laajasti siten, että se ulottuu teknisistä kerroksista oikeudellisiin kerroksiin ja kattaa alan politiikan osatekijät. Toimien ulottuvuus ylittäisi siten ratkaisujen tavanomaisen elinkaaren ja sisältäisi kaikki toimien osatekijät, jotka tukevat jatkuvan yhteentoimivuuden välttämättömiä puite-edellytyksiä yleensä.

| (34) | Euroopan julkisten palvelujen yhteentoimivuus koskee kaikkia hallinnon tasoja: unionin tasoa sekä kansallista, alueellista ja paikallista tasoa. Sen lisäksi, että yhteentoimivuus poistaa sisämarkkinoiden toiminnan esteitä, se helpottaa
  rajatylittävää yhteistyötä, yhteisten normien mukauttamista,
  politiikkojen onnistunutta täytäntöönpanoa ja tarjoaa suuria mahdollisuuksia välttää rajatylittävät sähköiset esteet ja
  kielimuurit, vähentää byrokratiaa ja
  turvaa siten osaltaan uusien yhteisten julkisten palvelujen syntymisen tai tällaisten kehitteillä olevien palvelujen vakiintumisen unionin tasolla
  ja estää tarpeettoman päällekkäisen säilyttämisen
  . Eurooppalaisten palvelujen sirpaloitumisen välttämiseksi ja perusvapauksien ja toimivan vastavuoroisen tunnustamisen tukemiseksi EU:ssa olisi edistettävä kokonaisvaltaista
  , teknologianeutraalia,
  toimialojen ja maiden rajat ylittävää lähestymistapaa yhteentoimivuuteen tavalla, joka on mahdollisimman toimiva ja jossa otetaan mahdollisimman hyvin huomioon loppukäyttäjien tarpeet
  ja varmistetaan tietosuojan korkea taso
  . Tämä tarkoittaa, että yhteentoimivuus olisi ymmärrettävä laajasti siten, että se ulottuu teknisistä kerroksista oikeudellisiin kerroksiin ja kattaa alan politiikan osatekijät. Toimien ulottuvuus ylittäisi siten ratkaisujen tavanomaisen elinkaaren ja sisältäisi kaikki toimien osatekijät, jotka tukevat jatkuvan yhteentoimivuuden välttämättömiä puite-edellytyksiä yleensä. |
| --- | --- |

(34)

Euroopan julkisten palvelujen yhteentoimivuus koskee kaikkia hallinnon tasoja: unionin tasoa sekä kansallista, alueellista ja paikallista tasoa. Sen lisäksi, että yhteentoimivuus poistaa sisämarkkinoiden toiminnan esteitä, se helpottaa
  rajatylittävää yhteistyötä, yhteisten normien mukauttamista,
  politiikkojen onnistunutta täytäntöönpanoa ja tarjoaa suuria mahdollisuuksia välttää rajatylittävät sähköiset esteet ja
  kielimuurit, vähentää byrokratiaa ja
  turvaa siten osaltaan uusien yhteisten julkisten palvelujen syntymisen tai tällaisten kehitteillä olevien palvelujen vakiintumisen unionin tasolla
  ja estää tarpeettoman päällekkäisen säilyttämisen
  . Eurooppalaisten palvelujen sirpaloitumisen välttämiseksi ja perusvapauksien ja toimivan vastavuoroisen tunnustamisen tukemiseksi EU:ssa olisi edistettävä kokonaisvaltaista
  , teknologianeutraalia,
  toimialojen ja maiden rajat ylittävää lähestymistapaa yhteentoimivuuteen tavalla, joka on mahdollisimman toimiva ja jossa otetaan mahdollisimman hyvin huomioon loppukäyttäjien tarpeet
  ja varmistetaan tietosuojan korkea taso
  . Tämä tarkoittaa, että yhteentoimivuus olisi ymmärrettävä laajasti siten, että se ulottuu teknisistä kerroksista oikeudellisiin kerroksiin ja kattaa alan politiikan osatekijät. Toimien ulottuvuus ylittäisi siten ratkaisujen tavanomaisen elinkaaren ja sisältäisi kaikki toimien osatekijät, jotka tukevat jatkuvan yhteentoimivuuden välttämättömiä puite-edellytyksiä yleensä.

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 34 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (34 a) | Tallinnassa 6 päivänä lokakuuta 2017 kokoontuneet EU:n ministerit totesivat, että Euroopan digitaalisen strategian olisi perustuttava yhteistyöhön ja yhteentoimivuuteen, mihin sisältyy myös avointen käyttöoikeuksien politiikka ja avointen standardien käyttö. Ohjelmassa olisikin näin ollen kannustettava avoimen lähdekoodin ratkaisuihin, jotta uudelleenkäyttö olisi mahdollista ja jotta lisättäisiin luottamusta ja varmistettaisiin avoimuus. Tällä tulee olemaan myönteinen vaikutus rahoitettujen hankkeiden kestävyyteen. |

Komission teksti

Tarkistus

(34 a)

Tallinnassa 6 päivänä lokakuuta 2017 kokoontuneet EU:n ministerit totesivat, että Euroopan digitaalisen strategian olisi perustuttava yhteistyöhön ja yhteentoimivuuteen, mihin sisältyy myös avointen käyttöoikeuksien politiikka ja avointen standardien käyttö. Ohjelmassa olisikin näin ollen kannustettava avoimen lähdekoodin ratkaisuihin, jotta uudelleenkäyttö olisi mahdollista ja jotta lisättäisiin luottamusta ja varmistettaisiin avoimuus. Tällä tulee olemaan myönteinen vaikutus rahoitettujen hankkeiden kestävyyteen.

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 37 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (37) | Komissio hyväksyi huhtikuussa 2016 Euroopan teollisuuden digitalisointia koskevan aloitteen, jolla pyritään varmistamaan, että kaikki yritykset Euroopassa toimialastaan, sijainnistaan ja koostaan riippumatta pääsevät hyötymään digitaalisista innovaatioista (71). |

Komission teksti

Tarkistus

(37)

Komissio hyväksyi huhtikuussa 2016 Euroopan teollisuuden digitalisointia koskevan aloitteen, jolla pyritään varmistamaan, että kaikki yritykset Euroopassa toimialastaan, sijainnistaan ja koostaan riippumatta pääsevät hyötymään digitaalisista innovaatioista (71).

| (37) | Komissio hyväksyi huhtikuussa 2016 Euroopan teollisuuden digitalisointia koskevan aloitteen, jolla pyritään varmistamaan, että kaikki yritykset Euroopassa toimialastaan, sijainnistaan ja koostaan riippumatta pääsevät hyötymään digitaalisista innovaatioista.
  Tämä on erityisen tärkeää kulttuurialan ja luovien alojen pienille ja keskisuurille yrityksille. |
| --- | --- |

(37)

Komissio hyväksyi huhtikuussa 2016 Euroopan teollisuuden digitalisointia koskevan aloitteen, jolla pyritään varmistamaan, että kaikki yritykset Euroopassa toimialastaan, sijainnistaan ja koostaan riippumatta pääsevät hyötymään digitaalisista innovaatioista.
  Tämä on erityisen tärkeää kulttuurialan ja luovien alojen pienille ja keskisuurille yrityksille.

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 39 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (39) | Tavoitteiden saavuttaminen voi edellyttää täydentävien teknologioiden tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämistä verkkojen ja laskennan alalla, kuten todetaan Euroopan teollisuuden digitalisointia koskevassa tiedonannossa (73), jonka mukaan maailmanluokan verkko- ja pilvipalveluinfrastruktuurin käytettävyys on teollisuuden digitalisoinnin olennainen
  osatekijä
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(39)

Tavoitteiden saavuttaminen voi edellyttää täydentävien teknologioiden tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämistä verkkojen ja laskennan alalla, kuten todetaan Euroopan teollisuuden digitalisointia koskevassa tiedonannossa (73), jonka mukaan maailmanluokan verkko- ja pilvipalveluinfrastruktuurin käytettävyys on teollisuuden digitalisoinnin olennainen
  osatekijä
  .

| (39) | Tavoitteiden saavuttaminen voi edellyttää täydentävien teknologioiden tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämistä verkkojen ja laskennan alalla, kuten todetaan Euroopan teollisuuden digitalisointia koskevassa tiedonannossa (73), jonka mukaan maailmanluokan verkko- ja pilvipalveluinfrastruktuurin käytettävyys on teollisuuden digitalisoinnin olennainen
  osa
  . |
| --- | --- |

(39)

Tavoitteiden saavuttaminen voi edellyttää täydentävien teknologioiden tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämistä verkkojen ja laskennan alalla, kuten todetaan Euroopan teollisuuden digitalisointia koskevassa tiedonannossa (73), jonka mukaan maailmanluokan verkko- ja pilvipalveluinfrastruktuurin käytettävyys on teollisuuden digitalisoinnin olennainen
  osa
  .

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 40 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (40) | Toukokuusta 2018 sovellettavassa yleisessä tietosuoja-asetuksessa
  vahvistetaan yksi ainoa kattava säännöstö, jota sovelletaan suoraan jäsenvaltioiden oikeusjärjestyksissä
  . Asetuksella
  taataan henkilötietojen vapaa liikkuvuus EU:n jäsenvaltioiden välillä sekä vahvistetaan todellisten digitaalisten sisämarkkinoiden kahta välttämätöntä osatekijää eli yksityishenkilöiden luottamusta ja turvallisuutta.
  Kun
  tässä ohjelmassa toteutettaviin toimiin sisältyy henkilötietojen käsittelyä, niissä olisi tuettava yleisen tietosuoja-asetuksen
  soveltamista, esimerkiksi tekoälyn ja lohkoketjuteknologian alalla
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(40)

Toukokuusta 2018 sovellettavassa yleisessä tietosuoja-asetuksessa
  vahvistetaan yksi ainoa kattava säännöstö, jota sovelletaan suoraan jäsenvaltioiden oikeusjärjestyksissä
  . Asetuksella
  taataan henkilötietojen vapaa liikkuvuus EU:n jäsenvaltioiden välillä sekä vahvistetaan todellisten digitaalisten sisämarkkinoiden kahta välttämätöntä osatekijää eli yksityishenkilöiden luottamusta ja turvallisuutta.
  Kun
  tässä ohjelmassa toteutettaviin toimiin sisältyy henkilötietojen käsittelyä, niissä olisi tuettava yleisen tietosuoja-asetuksen
  soveltamista, esimerkiksi tekoälyn ja lohkoketjuteknologian alalla
  .

| (40) | Asetuksessa (EU) 2016/679
  vahvistetaan yksi ainoa kattava säännöstö, jota sovelletaan suoraan jäsenvaltioiden oikeusjärjestyksissä
  , joten sillä
  taataan henkilötietojen vapaa liikkuvuus EU:n jäsenvaltioiden välillä sekä vahvistetaan todellisten digitaalisten sisämarkkinoiden kahta välttämätöntä osatekijää eli yksityishenkilöiden luottamusta ja turvallisuutta.
  Kaikkiin
  tässä ohjelmassa toteutettaviin toimiin sisältyy henkilötietojen käsittelyä
  ja näin ollen niiden olisi oltava täysin mainitun asetuksen mukaisia. Niiden olisi erityisesti tuettava sellaisten digitaaliteknologioiden kehittämistä
  ,
  jotka ovat kyseisen asetuksen nojalla sitovien, ”sisäänrakennettua tietosuojaa” koskevien velvoitteiden mukaisia. Siltä osin kuin käsittely koskee sähköiseen viestintään liittyviä tietoja, on otettava asianmukaisesti huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/58/EY

   (1 a). |
| --- | --- |

(40)

Asetuksessa (EU) 2016/679
  vahvistetaan yksi ainoa kattava säännöstö, jota sovelletaan suoraan jäsenvaltioiden oikeusjärjestyksissä
  , joten sillä
  taataan henkilötietojen vapaa liikkuvuus EU:n jäsenvaltioiden välillä sekä vahvistetaan todellisten digitaalisten sisämarkkinoiden kahta välttämätöntä osatekijää eli yksityishenkilöiden luottamusta ja turvallisuutta.
  Kaikkiin
  tässä ohjelmassa toteutettaviin toimiin sisältyy henkilötietojen käsittelyä
  ja näin ollen niiden olisi oltava täysin mainitun asetuksen mukaisia. Niiden olisi erityisesti tuettava sellaisten digitaaliteknologioiden kehittämistä
  ,
  jotka ovat kyseisen asetuksen nojalla sitovien, ”sisäänrakennettua tietosuojaa” koskevien velvoitteiden mukaisia. Siltä osin kuin käsittely koskee sähköiseen viestintään liittyviä tietoja, on otettava asianmukaisesti huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/58/EY

   (1 a).

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 41 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (41) | Ohjelman toteuttamisessa olisi noudatettava täysimääräisesti teollis- ja tekijänoikeuksien suojelua ja valvontaa koskevaa kansainvälistä ja EU:n kehystä. Teollis- ja tekijänoikeuksien tehokas suojelu on yksi keskeinen tekijä innovoinnissa ja se on siten välttämätöntä, jotta ohjelma voidaan toteuttaa tehokkaasti. |

Komission teksti

Tarkistus

(41)

Ohjelman toteuttamisessa olisi noudatettava täysimääräisesti teollis- ja tekijänoikeuksien suojelua ja valvontaa koskevaa kansainvälistä ja EU:n kehystä. Teollis- ja tekijänoikeuksien tehokas suojelu on yksi keskeinen tekijä innovoinnissa ja se on siten välttämätöntä, jotta ohjelma voidaan toteuttaa tehokkaasti.

| (41) | Ohjelman toteuttamisessa olisi noudatettava täysimääräisesti teollis- ja tekijänoikeuksien suojelua ja valvontaa koskevaa kansainvälistä ja EU:n kehystä. Teollis- ja tekijänoikeuksien tehokas suojelu on yksi keskeinen tekijä innovoinnissa ja
  eurooppalaisen lisäarvon säilyttämisessä ja
  se on siten välttämätöntä, jotta ohjelma voidaan toteuttaa tehokkaasti. |
| --- | --- |

(41)

Ohjelman toteuttamisessa olisi noudatettava täysimääräisesti teollis- ja tekijänoikeuksien suojelua ja valvontaa koskevaa kansainvälistä ja EU:n kehystä. Teollis- ja tekijänoikeuksien tehokas suojelu on yksi keskeinen tekijä innovoinnissa ja
  eurooppalaisen lisäarvon säilyttämisessä ja
  se on siten välttämätöntä, jotta ohjelma voidaan toteuttaa tehokkaasti.

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 42 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (42) | Tätä
  ohjelmaa
  toteuttavien elinten olisi noudatettava tietojen käsittelyä koskevia
  unionin
  toimielimiin sovellettavia määräyksiä ja kansallista lainsäädäntöä, erityisesti kun on kyse arkaluonteisista turvallisuusluokittelemattomista ja EU:n turvallisuusluokitelluista tiedoista
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(42)

Tätä
  ohjelmaa
  toteuttavien elinten olisi noudatettava tietojen käsittelyä koskevia
  unionin
  toimielimiin sovellettavia määräyksiä ja kansallista lainsäädäntöä, erityisesti kun on kyse arkaluonteisista turvallisuusluokittelemattomista ja EU:n turvallisuusluokitelluista tiedoista
  .

| (42) | Siltä osin kuin tätä
  ohjelmaa
  toteuttavat elimet käsittelevät arkaluonteisia turvallisuusluokittelemattomia tietoja tai
  unionin
  turvallisuusluokiteltuja tietoja, niiden olisi noudatettava tapauksen mukaan unionin säädöksissä tai kansallisessa lainsäädännössä vahvistettuja asiaan liittyviä tietojen käsittelyä koskevia määräyksiä
  . |
| --- | --- |

(42)

Siltä osin kuin tätä
  ohjelmaa
  toteuttavat elimet käsittelevät arkaluonteisia turvallisuusluokittelemattomia tietoja tai
  unionin
  turvallisuusluokiteltuja tietoja, niiden olisi noudatettava tapauksen mukaan unionin säädöksissä tai kansallisessa lainsäädännössä vahvistettuja asiaan liittyviä tietojen käsittelyä koskevia määräyksiä
  .

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 43 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (43) | Tässä ohjelmassa otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys Pariisin sopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon liittyvien unionin
  sitoumusten
  mukaisesti, ja sillä edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista ja sen yleisen tavoitteen saavuttamista, että EU:n talousarviomenoista 25 prosentilla tuetaan ilmastotavoitteita (74). Ohjelman valmistelun ja toteutuksen aikana
  yksilöidään
  asiaankuuluvia toimia, ja niitä
  arvioidaan
  uudelleen asiaa koskevissa arviointi- ja uudelleentarkasteluprosesseissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(43)

Tässä ohjelmassa otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys Pariisin sopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon liittyvien unionin
  sitoumusten
  mukaisesti, ja sillä edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista ja sen yleisen tavoitteen saavuttamista, että EU:n talousarviomenoista 25 prosentilla tuetaan ilmastotavoitteita (74). Ohjelman valmistelun ja toteutuksen aikana
  yksilöidään
  asiaankuuluvia toimia, ja niitä
  arvioidaan
  uudelleen asiaa koskevissa arviointi- ja uudelleentarkasteluprosesseissa.

| (43) | Tässä ohjelmassa otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys Pariisin sopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon liittyvien unionin
  velvoitteiden
  mukaisesti, ja sillä edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista ja
  autetaan
  sen yleisen tavoitteen saavuttamista, että EU:n talousarviomenoista 25 prosentilla tuetaan ilmastotavoitteita (74). Ohjelman valmistelun ja toteutuksen aikana
  olisi yksilöitävä
  asiaankuuluvia toimia, ja niitä
  olisi arvioitava
  uudelleen asiaa koskevissa arviointi- ja uudelleentarkasteluprosesseissa
  , jotta varmistetaan näiden velvoitteiden kattava noudattaminen
  . |
| --- | --- |

(43)

Tässä ohjelmassa otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys Pariisin sopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon liittyvien unionin
  velvoitteiden
  mukaisesti, ja sillä edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista ja
  autetaan
  sen yleisen tavoitteen saavuttamista, että EU:n talousarviomenoista 25 prosentilla tuetaan ilmastotavoitteita (74). Ohjelman valmistelun ja toteutuksen aikana
  olisi yksilöitävä
  asiaankuuluvia toimia, ja niitä
  olisi arvioitava
  uudelleen asiaa koskevissa arviointi- ja uudelleentarkasteluprosesseissa
  , jotta varmistetaan näiden velvoitteiden kattava noudattaminen
  .

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 44 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (44) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa työohjelmien hyväksymiseksi, jotta ohjelman tavoitteet voidaan saavuttaa unionin ja jäsenvaltioiden prioriteettien mukaisesti ja samalla voidaan varmistaa unionin ja jäsenvaltioiden yhteisen toiminnan johdonmukaisuus, avoimuus ja jatkuvuus. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, annetun asetuksen (EU) N:o 182/2011

   (75)

  4 artiklassa tarkoitetun neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(44)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa työohjelmien hyväksymiseksi, jotta ohjelman tavoitteet voidaan saavuttaa unionin ja jäsenvaltioiden prioriteettien mukaisesti ja samalla voidaan varmistaa unionin ja jäsenvaltioiden yhteisen toiminnan johdonmukaisuus, avoimuus ja jatkuvuus. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, annetun asetuksen (EU) N:o 182/2011

   (75)

  4 artiklassa tarkoitetun neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti.

Poistetaan.

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 45 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (45) | Työohjelmat olisi
  periaatteessa hyväksyttävä monivuotisina työohjelmina tyypillisesti
  joka toinen vuosi tai, jos se on ohjelman toteuttamiseen liittyvien tarpeiden vuoksi perusteltua,
  vuotuisina työohjelmina
  . Tämän asetuksen mukaiset rahoitustyypit ja toteutustavat olisi valittava sen perusteella, miten niillä voidaan saavuttaa toimien erityistavoitteet ja saada tuloksia, ottaen erityisesti huomioon tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasite ja ennakoitu noudattamatta jättämisen riski. Tässä olisi harkittava kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannusten käyttämistä sekä varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rahoituksen, joka ei perustu toimien kustannuksiin, käyttämistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(45)

Työohjelmat olisi
  periaatteessa hyväksyttävä monivuotisina työohjelmina tyypillisesti
  joka toinen vuosi tai, jos se on ohjelman toteuttamiseen liittyvien tarpeiden vuoksi perusteltua,
  vuotuisina työohjelmina
  . Tämän asetuksen mukaiset rahoitustyypit ja toteutustavat olisi valittava sen perusteella, miten niillä voidaan saavuttaa toimien erityistavoitteet ja saada tuloksia, ottaen erityisesti huomioon tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasite ja ennakoitu noudattamatta jättämisen riski. Tässä olisi harkittava kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannusten käyttämistä sekä varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rahoituksen, joka ei perustu toimien kustannuksiin, käyttämistä.

| (45) | Työohjelmat olisi
  hyväksyttävä, jotta ohjelman tavoitteet voidaan saavuttaa unionin ja jäsenvaltioiden prioriteettien mukaisesti ja samalla voidaan varmistaa unionin ja jäsenvaltioiden yhteisen toiminnan johdonmukaisuus, avoimuus ja jatkuvuus. Työohjelmat olisi periaatteessa hyväksyttävä
  joka toinen vuosi tai, jos se on ohjelman toteuttamiseen liittyvien tarpeiden vuoksi perusteltua,
  joka vuosi
  . Tämän asetuksen mukaiset rahoitustyypit ja toteutustavat olisi valittava sen perusteella, miten niillä voidaan saavuttaa toimien erityistavoitteet ja saada tuloksia, ottaen erityisesti huomioon tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasite ja ennakoitu noudattamatta jättämisen riski. Tässä olisi harkittava kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannusten käyttämistä sekä varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rahoituksen, joka ei perustu toimien kustannuksiin, käyttämistä. |
| --- | --- |

(45)

Työohjelmat olisi
  hyväksyttävä, jotta ohjelman tavoitteet voidaan saavuttaa unionin ja jäsenvaltioiden prioriteettien mukaisesti ja samalla voidaan varmistaa unionin ja jäsenvaltioiden yhteisen toiminnan johdonmukaisuus, avoimuus ja jatkuvuus. Työohjelmat olisi periaatteessa hyväksyttävä
  joka toinen vuosi tai, jos se on ohjelman toteuttamiseen liittyvien tarpeiden vuoksi perusteltua,
  joka vuosi
  . Tämän asetuksen mukaiset rahoitustyypit ja toteutustavat olisi valittava sen perusteella, miten niillä voidaan saavuttaa toimien erityistavoitteet ja saada tuloksia, ottaen erityisesti huomioon tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasite ja ennakoitu noudattamatta jättämisen riski. Tässä olisi harkittava kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannusten käyttämistä sekä varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rahoituksen, joka ei perustu toimien kustannuksiin, käyttämistä.

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 46 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (46) | Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädöksiä, jotka koskevat
  liitteen
  II muuttamista indikaattoreiden tarkistamiseksi ja/tai täydentämiseksi. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |

Komission teksti

Tarkistus

(46)

Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädöksiä, jotka koskevat
  liitteen
  II muuttamista indikaattoreiden tarkistamiseksi ja/tai täydentämiseksi. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (46) | Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädöksiä, jotka koskevat
  liitteiden I ja
  II muuttamista indikaattoreiden tarkistamiseksi ja/tai täydentämiseksi. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(46)

Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädöksiä, jotka koskevat
  liitteiden I ja
  II muuttamista indikaattoreiden tarkistamiseksi ja/tai täydentämiseksi. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 46 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (46 a) | Digitaalinen Eurooppa -ohjelman pitkäaikaisen rahoituksen varmistamiseksi, säilyttämiseksi ja kehittämiseksi tarvitaan selkeät ja yhteiset EU:n säännöt, jotka ovat tulevaisuuteen suuntautuvia ja kilpailua edistäviä, jotta voidaan saada aikaan investointeja ja innovointia ja säilyttää kannattavuus. |

Komission teksti

Tarkistus

(46 a)

Digitaalinen Eurooppa -ohjelman pitkäaikaisen rahoituksen varmistamiseksi, säilyttämiseksi ja kehittämiseksi tarvitaan selkeät ja yhteiset EU:n säännöt, jotka ovat tulevaisuuteen suuntautuvia ja kilpailua edistäviä, jotta voidaan saada aikaan investointeja ja innovointia ja säilyttää kannattavuus.

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 47 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (47) | Tässä asetuksessa kunnioitetaan
  perusoikeuksia ja
  noudatetaan
  Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita, erityisesti sen 8, 11, 16, 21, 35, 38 ja 47 artiklassa tarkoitettuja periaatteita, jotka koskevat henkilötietojen suojaa, sananvapautta ja tiedonvälityksen vapautta, elinkeinovapautta, syrjinnän kieltoa, oikeutta saada terveydenhoitoa, kuluttajansuojaa sekä oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen.
  Jäsenvaltioiden
  olisi
  sovellettava tätä asetusta näitä oikeuksia
  ja periaatteita
  kunnioittaen
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(47)

Tässä asetuksessa kunnioitetaan
  perusoikeuksia ja
  noudatetaan
  Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita, erityisesti sen 8, 11, 16, 21, 35, 38 ja 47 artiklassa tarkoitettuja periaatteita, jotka koskevat henkilötietojen suojaa, sananvapautta ja tiedonvälityksen vapautta, elinkeinovapautta, syrjinnän kieltoa, oikeutta saada terveydenhoitoa, kuluttajansuojaa sekä oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen.
  Jäsenvaltioiden
  olisi
  sovellettava tätä asetusta näitä oikeuksia
  ja periaatteita
  kunnioittaen
  .

| (47) | Ohjelman soveltamisalaan kuuluvissa toimissa olisi kunnioitettava
  perusoikeuksia ja
  noudatettava etenkin
  Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita, erityisesti sen 8, 11, 16, 21
  , 22
  , 35, 38
  , 41
  ja 47 artiklassa tarkoitettuja periaatteita, jotka koskevat henkilötietojen suojaa, sananvapautta ja tiedonvälityksen vapautta, elinkeinovapautta, syrjinnän kieltoa,
  kielellistä monimuotoisuutta ja oikeutta pitää yhteyttä millä tahansa EU:n kielellä,
  oikeutta saada terveydenhoitoa, kuluttajansuojaa sekä oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen.
  Tällaisissa toimissa
  olisi
  noudatettava kaikkia oikeudellisia velvoitteita, kuten kansainvälistä oikeutta,
  ja
  kaikkia asiaan liittyviä komission päätöksiä samoin kuin eettisiä
  periaatteita
  , joihin kuuluu myös tutkimuksen integriteetin mahdollisen loukkaamisen välttäminen
  . |
| --- | --- |

(47)

Ohjelman soveltamisalaan kuuluvissa toimissa olisi kunnioitettava
  perusoikeuksia ja
  noudatettava etenkin
  Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita, erityisesti sen 8, 11, 16, 21
  , 22
  , 35, 38
  , 41
  ja 47 artiklassa tarkoitettuja periaatteita, jotka koskevat henkilötietojen suojaa, sananvapautta ja tiedonvälityksen vapautta, elinkeinovapautta, syrjinnän kieltoa,
  kielellistä monimuotoisuutta ja oikeutta pitää yhteyttä millä tahansa EU:n kielellä,
  oikeutta saada terveydenhoitoa, kuluttajansuojaa sekä oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen.
  Tällaisissa toimissa
  olisi
  noudatettava kaikkia oikeudellisia velvoitteita, kuten kansainvälistä oikeutta,
  ja
  kaikkia asiaan liittyviä komission päätöksiä samoin kuin eettisiä
  periaatteita
  , joihin kuuluu myös tutkimuksen integriteetin mahdollisen loukkaamisen välttäminen
  .

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 47 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (47 a) | Huhtikuussa 2018 komissio sitoutui

   (1 a)

  luomaan yhteistyössä luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän kanssa sidosryhmille ja asiantuntijoille kehyksen, jossa luonnostellaan tekoälyn suuntaviivat, ja auttamaan kansallisia ja unionin tasolla toimivia kuluttajajärjestöjä ja tietosuojaviranomaisia rakentamaan ymmärrystä tekoälyä hyödyntävistä sovelluksista käyttäen apuna eurooppalaisen neuvoa-antavan kuluttajaryhmän ja Euroopan tietosuojaneuvoston lausuntoja. |

Komission teksti

Tarkistus

(47 a)

Huhtikuussa 2018 komissio sitoutui

   (1 a)

  luomaan yhteistyössä luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän kanssa sidosryhmille ja asiantuntijoille kehyksen, jossa luonnostellaan tekoälyn suuntaviivat, ja auttamaan kansallisia ja unionin tasolla toimivia kuluttajajärjestöjä ja tietosuojaviranomaisia rakentamaan ymmärrystä tekoälyä hyödyntävistä sovelluksista käyttäen apuna eurooppalaisen neuvoa-antavan kuluttajaryhmän ja Euroopan tietosuojaneuvoston lausuntoja.

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 48 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (48) | Kolmannet maat, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, voivat osallistua unionin ohjelmiin ETA-sopimukseen perustuvan yhteistyön puitteissa; ETA-sopimuksessa määrätään ohjelmien täytäntöönpanosta kyseisen sopimuksen mukaisesti tehtävällä päätöksellä. Tässä asetuksessa olisi säädettävä tarvittavien valtuuksien myöntämisestä toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. |

Komission teksti

Tarkistus

(48)

Kolmannet maat, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, voivat osallistua unionin ohjelmiin ETA-sopimukseen perustuvan yhteistyön puitteissa; ETA-sopimuksessa määrätään ohjelmien täytäntöönpanosta kyseisen sopimuksen mukaisesti tehtävällä päätöksellä. Tässä asetuksessa olisi säädettävä tarvittavien valtuuksien myöntämisestä toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti.

Poistetaan.

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tällä asetuksella perustetaan Digitaalinen Eurooppa -ohjelma, jäljempänä ”ohjelma”. | Tällä asetuksella perustetaan Digitaalinen Eurooppa -ohjelma, jäljempänä ”ohjelma”
  , joka pannaan täytäntöön 1 päivänä tammikuuta 2021 alkavana ja 31 päivänä joulukuuta 2027 päättyvänä kautena
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Tällä asetuksella perustetaan Digitaalinen Eurooppa -ohjelma, jäljempänä ”ohjelma”.

Tällä asetuksella perustetaan Digitaalinen Eurooppa -ohjelma, jäljempänä ”ohjelma”
  , joka pannaan täytäntöön 1 päivänä tammikuuta 2021 alkavana ja 31 päivänä joulukuuta 2027 päättyvänä kautena
  .

Tarkistus 69

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | ”digitaali-innovaatiokeskittymällä”
  oikeussubjektia, joka on nimetty tai valittu avoimella ja kilpaillulla menettelyllä toteuttamaan tämän ohjelman mukaiset tehtävät, erityisesti tarjoamaan pääsy teknologiseen asiantuntemukseen ja kokeilujärjestelyihin, kuten laitteisiin ja ohjelmistotyökaluihin, teollisuuden digitalisaation mahdollistamiseksi; |

Komission teksti

Tarkistus

e)

”digitaali-innovaatiokeskittymällä”
  oikeussubjektia, joka on nimetty tai valittu avoimella ja kilpaillulla menettelyllä toteuttamaan tämän ohjelman mukaiset tehtävät, erityisesti tarjoamaan pääsy teknologiseen asiantuntemukseen ja kokeilujärjestelyihin, kuten laitteisiin ja ohjelmistotyökaluihin, teollisuuden digitalisaation mahdollistamiseksi;

| e) | ”eurooppalaisella digitaali-innovaatiokeskittymällä” nykyistä tai tulevaa
  oikeussubjektia
  tai oikeussubjektien konsortiota
  , joka on nimetty tai valittu avoimella
  , läpinäkyvällä
  ja kilpaillulla menettelyllä toteuttamaan tämän ohjelman mukaiset tehtävät, erityisesti tarjoamaan pääsy teknologiseen asiantuntemukseen ja kokeilujärjestelyihin, kuten laitteisiin ja ohjelmistotyökaluihin, teollisuuden digitalisaation mahdollistamiseksi
  ja rahoituksen saamisen helpottamiseksi. Eurooppalainen digitaali-innovaatiokeskittymä on avoin kaikenmuotoisille ja -kokoisille yrityksille, erityisesti pk-yrityksille, nopeasti kasvaville yrityksille ja julkishallinnoille kaikkialla EU:ssa.



  Eurooppalaiset digitaali-innovaatiokeskittymät toimivat keskitettyinä asiointipisteinä, joista yritykset – erityisesti pk-, startup- ja mid cap -yritykset – voivat saada apua liiketoimintansa, tuotantoprosessiensa, tuotteidensa ja palvelujensa kehittämiseen digitaalisen teknologian keinoin lisäarvon aikaansaamiseksi. Keskittymät muodostavat tätä varten hajautetun unionin kattavan verkoston, joka tarjoaa yrityksille tukea sen varmistamiseksi, että niiden työntekijöiden taidot vastaavat saatavilla olevan digitaalisen teknologian hallitsemiseen tarvittavaa asiantuntemusta. Keskittymät koordinoivat toimiaan koulutuslaitosten kanssa tarjotakseen tukea opiskelijoiden koulutukselle ja työntekijöiden työssäoppimiselle; |
| --- | --- |

e)

”eurooppalaisella digitaali-innovaatiokeskittymällä” nykyistä tai tulevaa
  oikeussubjektia
  tai oikeussubjektien konsortiota
  , joka on nimetty tai valittu avoimella
  , läpinäkyvällä
  ja kilpaillulla menettelyllä toteuttamaan tämän ohjelman mukaiset tehtävät, erityisesti tarjoamaan pääsy teknologiseen asiantuntemukseen ja kokeilujärjestelyihin, kuten laitteisiin ja ohjelmistotyökaluihin, teollisuuden digitalisaation mahdollistamiseksi
  ja rahoituksen saamisen helpottamiseksi. Eurooppalainen digitaali-innovaatiokeskittymä on avoin kaikenmuotoisille ja -kokoisille yrityksille, erityisesti pk-yrityksille, nopeasti kasvaville yrityksille ja julkishallinnoille kaikkialla EU:ssa.

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – f a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | f a) | ”medialukutaidolla” analyyttisia taitoja, joita tarvitaan digitaalisen maailman ymmärtämiseen; |

Komission teksti

Tarkistus

f a)

”medialukutaidolla” analyyttisia taitoja, joita tarvitaan digitaalisen maailman ymmärtämiseen;

Tarkistus 71

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – f b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | f b) | ”eurooppalaisella kumppanuudella” aloitetta, jossa unioni ja sen yksityiset tai julkiset kumppanit (esimerkiksi teollisuus, tutkimusorganisaatiot, julkisen palvelun tehtäviä paikallisella, alueellisella, kansallisella tai kansainvälisellä tasolla hoitavat elimet sekä kansalaisyhteiskunnan järjestöt, mukaan lukien säätiöt tai pk-yritysten organisaatiot) yhdessä sitoutuvat tukemaan digitaalisen innovoinnin ja teknologian käyttöönottotoimien, myös markkinoihin, sääntelyyn ja politiikkaan liittyvien toimien, kehittämistä ja toteuttamista; |

Komission teksti

Tarkistus

f b)

”eurooppalaisella kumppanuudella” aloitetta, jossa unioni ja sen yksityiset tai julkiset kumppanit (esimerkiksi teollisuus, tutkimusorganisaatiot, julkisen palvelun tehtäviä paikallisella, alueellisella, kansallisella tai kansainvälisellä tasolla hoitavat elimet sekä kansalaisyhteiskunnan järjestöt, mukaan lukien säätiöt tai pk-yritysten organisaatiot) yhdessä sitoutuvat tukemaan digitaalisen innovoinnin ja teknologian käyttöönottotoimien, myös markkinoihin, sääntelyyn ja politiikkaan liittyvien toimien, kehittämistä ja toteuttamista;

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – f c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | f c)” | pienillä ja keskisuurilla yrityksillä” tai ”pk-yrityksillä” komission suosituksen 2003/361/EY liitteessä olevassa 2 artiklassa määriteltyjä pieniä ja keskisuuria yrityksiä; |

Komission teksti

Tarkistus

f c)”

pienillä ja keskisuurilla yrityksillä” tai ”pk-yrityksillä” komission suosituksen 2003/361/EY liitteessä olevassa 2 artiklassa määriteltyjä pieniä ja keskisuuria yrityksiä;

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – f d alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | f d)” | konsortiolla” yritysten yhteenliittymää, joka on muodostettu tämän ohjelman puitteissa toteutettavaa tointa varten. |

Komission teksti

Tarkistus

f d)”

konsortiolla” yritysten yhteenliittymää, joka on muodostettu tämän ohjelman puitteissa toteutettavaa tointa varten.

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Ohjelman yleisenä tavoitteena on tukea Euroopan talouden ja yhteiskunnan digitalisaatiota ja saattaa sen hyödyt Euroopan kansalaisten ja yritysten ulottuville. Ohjelmalla | 1.   Ohjelman yleisenä tavoitteena on tukea
  ja nopeuttaa
  Euroopan talouden
  , teollisuuden
  ja yhteiskunnan digitalisaatiota ja saattaa sen hyödyt Euroopan kansalaisten
  , julkisten palvelujen
  ja yritysten ulottuville
  sekä vahvistaa Euroopan unionin strategista riippumattomuutta ja yhteenkuuluvuutta ja varmistaa samalla kilpailukyky ja kaventaa digitaalista kuilua
  . Ohjelmalla |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Ohjelman yleisenä tavoitteena on tukea Euroopan talouden ja yhteiskunnan digitalisaatiota ja saattaa sen hyödyt Euroopan kansalaisten ja yritysten ulottuville. Ohjelmalla

1.   Ohjelman yleisenä tavoitteena on tukea
  ja nopeuttaa
  Euroopan talouden
  , teollisuuden
  ja yhteiskunnan digitalisaatiota ja saattaa sen hyödyt Euroopan kansalaisten
  , julkisten palvelujen
  ja yritysten ulottuville
  sekä vahvistaa Euroopan unionin strategista riippumattomuutta ja yhteenkuuluvuutta ja varmistaa samalla kilpailukyky ja kaventaa digitaalista kuilua
  . Ohjelmalla

Tarkistus 75

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – b alakohta

3 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | laajennetaan digitaaliteknologian leviämistä ja käyttöönottoa yleistä etua koskevilla aloilla ja
  yksityisellä sektorilla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

laajennetaan digitaaliteknologian leviämistä ja käyttöönottoa yleistä etua koskevilla aloilla ja
  yksityisellä sektorilla.

yksityisellä sektorilla.

| b) | laajennetaan digitaaliteknologian leviämistä ja käyttöönottoa
  yksityisellä sektorilla ja
  yleistä etua koskevilla aloilla
  tukien niiden digitaalisaatiota
  ja
  varmistaen, että digitaaliteknologiat ovat niiden saatavilla; |
| --- | --- |

b)

laajennetaan digitaaliteknologian leviämistä ja käyttöönottoa
  yksityisellä sektorilla ja
  yleistä etua koskevilla aloilla
  tukien niiden digitaalisaatiota
  ja
  varmistaen, että digitaaliteknologiat ovat niiden saatavilla;

yksityisellä sektorilla ja

tukien niiden digitaalisaatiota

varmistaen, että digitaaliteknologiat ovat niiden saatavilla;

Tarkistus 76

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – a alakohta

4 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | sellaisen
  integroidun
  maailman huipputasoa edustavan eksa-luokan (77) suurteholaskenta- ja datainfrastruktuurin käyttöönotto, koordinointi unionin tasolla ja käyttö, joka on julkisten ja yksityisten käyttäjien käytettävissä
  muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin
  ja
  julkisrahoitteisiin
  tutkimustarkoituksiin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

sellaisen
  integroidun
  maailman huipputasoa edustavan eksa-luokan (77) suurteholaskenta- ja datainfrastruktuurin käyttöönotto, koordinointi unionin tasolla ja käyttö, joka on julkisten ja yksityisten käyttäjien käytettävissä
  muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin
  ja
  julkisrahoitteisiin
  tutkimustarkoituksiin;

integroidun

77

muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin

julkisrahoitteisiin

| a) | sellaisen
  yhteeentoimivan
  maailman huipputasoa edustavan eksa-luokan (77) suurteholaskenta- ja datainfrastruktuurin käyttöönotto, koordinointi unionin tasolla ja käyttö, joka on julkisten ja yksityisten käyttäjien käytettävissä
  ja julkisesti
  ja
  yksityisesti rahoitettuihin
  tutkimustarkoituksiin; |
| --- | --- |

a)

sellaisen
  yhteeentoimivan
  maailman huipputasoa edustavan eksa-luokan (77) suurteholaskenta- ja datainfrastruktuurin käyttöönotto, koordinointi unionin tasolla ja käyttö, joka on julkisten ja yksityisten käyttäjien käytettävissä
  ja julkisesti
  ja
  yksityisesti rahoitettuihin
  tutkimustarkoituksiin;

yhteeentoimivan

77

ja julkisesti

yksityisesti rahoitettuihin

Tarkistus 77

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – b alakohta

4 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | sellaisen unionin integroidun suurteholaskentaekosysteemin rakentamista koskevan tutkimuksen ja innovoinnin tuloksena saatavan käyttövalmiin/operatiivisen teknologian käyttöönotto, joka kattaa kaikki tieteellisen ja teollisen arvoketjun osat, mukaan lukien laitteistot, ohjelmistot, sovellukset, palvelut, yhteenliitännät ja digitaalinen osaaminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

sellaisen unionin integroidun suurteholaskentaekosysteemin rakentamista koskevan tutkimuksen ja innovoinnin tuloksena saatavan käyttövalmiin/operatiivisen teknologian käyttöönotto, joka kattaa kaikki tieteellisen ja teollisen arvoketjun osat, mukaan lukien laitteistot, ohjelmistot, sovellukset, palvelut, yhteenliitännät ja digitaalinen osaaminen;

| b) | sellaisen unionin integroidun suurteholaskentaekosysteemin rakentamista koskevan tutkimuksen ja innovoinnin tuloksena saatavan käyttövalmiin/operatiivisen teknologian käyttöönotto, joka kattaa kaikki tieteellisen ja teollisen arvoketjun osat, mukaan lukien laitteistot, ohjelmistot, sovellukset, palvelut, yhteenliitännät ja digitaalinen osaaminen
  , taaten samalla korkea tietoturva- ja suojataso
  ; |
| --- | --- |

b)

sellaisen unionin integroidun suurteholaskentaekosysteemin rakentamista koskevan tutkimuksen ja innovoinnin tuloksena saatavan käyttövalmiin/operatiivisen teknologian käyttöönotto, joka kattaa kaikki tieteellisen ja teollisen arvoketjun osat, mukaan lukien laitteistot, ohjelmistot, sovellukset, palvelut, yhteenliitännät ja digitaalinen osaaminen
  , taaten samalla korkea tietoturva- ja suojataso
  ;

, taaten samalla korkea tietoturva- ja suojataso

Tarkistus 78

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – c alakohta

4 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | jälki-eksa-luokan (78) infrastruktuurin käyttöönotto ja käyttö, mukaan lukien integrointi kvanttilaskentateknologioihin, ja
  laskentatieteen
  uusien tutkimusinfrastruktuurien kehittäminen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

jälki-eksa-luokan (78) infrastruktuurin käyttöönotto ja käyttö, mukaan lukien integrointi kvanttilaskentateknologioihin, ja
  laskentatieteen
  uusien tutkimusinfrastruktuurien kehittäminen.

78

laskentatieteen

| c) | jälki-eksa-luokan (78) infrastruktuurin käyttöönotto ja käyttö, mukaan lukien integrointi kvanttilaskentateknologioihin, ja uusien tutkimusinfrastruktuurien kehittäminen
  ; kyseisessä käyttöönotossa tarvittavan laskentatieteen laitteiston ja ohjelmiston kehittämisen edistäminen unionissa
  . |
| --- | --- |

c)

jälki-eksa-luokan (78) infrastruktuurin käyttöönotto ja käyttö, mukaan lukien integrointi kvanttilaskentateknologioihin, ja uusien tutkimusinfrastruktuurien kehittäminen
  ; kyseisessä käyttöönotossa tarvittavan laskentatieteen laitteiston ja ohjelmiston kehittämisen edistäminen unionissa
  .

78

; kyseisessä käyttöönotossa tarvittavan laskentatieteen laitteiston ja ohjelmiston kehittämisen edistäminen unionissa

Tarkistus 79

Tarkistus 79

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 a kohta (uusi)

4 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Erityistavoitteen 1 mukaiset toimet toteutetaan pääasiassa komission ehdottaman ja ministerineuvoston 25 päivänä kesäkuuta 2018 hyväksymän yhteisyrityksen kautta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) ...

   (1 a)

  mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Erityistavoitteen 1 mukaiset toimet toteutetaan pääasiassa komission ehdottaman ja ministerineuvoston 25 päivänä kesäkuuta 2018 hyväksymän yhteisyrityksen kautta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) ...

   (1 a)

  mukaisesti.

Tarkistus 80

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta – a alakohta

5 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | keskeisten tekoälyyn liittyvien valmiuksien, kuten algoritmien dataresurssien ja kirjastojen, kasvattaminen ja lujittaminen tietosuojalainsäädäntöä noudattaen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

keskeisten tekoälyyn liittyvien valmiuksien, kuten algoritmien dataresurssien ja kirjastojen, kasvattaminen ja lujittaminen tietosuojalainsäädäntöä noudattaen;

| a) | keskeisten tekoälyyn liittyvien valmiuksien, kuten algoritmien dataresurssien ja kirjastojen, kasvattaminen ja lujittaminen. Tietosuojalainsäädäntöä noudattaen
  tekoälypohjaiset ratkaisut ja saatavilla olevat resurssit kunnioittavat sisäänrakennetun yksityisyyden ja turvallisuuden periaatteita ja varmistavat, että ihminen pysyy tekoälyn kehittämisen ja käyttöönoton keskipisteenä
  ; |
| --- | --- |

a)

keskeisten tekoälyyn liittyvien valmiuksien, kuten algoritmien dataresurssien ja kirjastojen, kasvattaminen ja lujittaminen. Tietosuojalainsäädäntöä noudattaen
  tekoälypohjaiset ratkaisut ja saatavilla olevat resurssit kunnioittavat sisäänrakennetun yksityisyyden ja turvallisuuden periaatteita ja varmistavat, että ihminen pysyy tekoälyn kehittämisen ja käyttöönoton keskipisteenä
  ;

tekoälypohjaiset ratkaisut ja saatavilla olevat resurssit kunnioittavat sisäänrakennetun yksityisyyden ja turvallisuuden periaatteita ja varmistavat, että ihminen pysyy tekoälyn kehittämisen ja käyttöönoton keskipisteenä

Tarkistus 81

Tarkistus 81

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta – b alakohta

5 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | näiden valmiuksien asettaminen
  kaikkien
  yritysten ja julkishallintojen saataville; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

näiden valmiuksien asettaminen
  kaikkien
  yritysten ja julkishallintojen saataville;

kaikkien

| b) | näiden valmiuksien asettaminen yritysten
  , erityisesti pk- ja startup-yritysten,
  ja julkishallintojen
  , mukaan lukien voittoa tavoittelemattomat yhteisöt, tutkimuslaitokset ja yliopistot,
  saataville; |
| --- | --- |

b)

näiden valmiuksien asettaminen yritysten
  , erityisesti pk- ja startup-yritysten,
  ja julkishallintojen
  , mukaan lukien voittoa tavoittelemattomat yhteisöt, tutkimuslaitokset ja yliopistot,
  saataville;

, erityisesti pk- ja startup-yritysten,

, mukaan lukien voittoa tavoittelemattomat yhteisöt, tutkimuslaitokset ja yliopistot,

Tarkistus 82

Tarkistus 82

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

5 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | teollisten sovellusten ja tuotantojärjestelmien kehittäminen ja vahvistaminen, teknologioiden arvoketjuihin integroimisen ja innovatiivisten liiketoimintamallien kehittämisen helpottaminen ja innovoinnista teolliseen tuotantoon kuluvan ajan lyhentäminen sekä tekoälypohjaisten ratkaisujen käyttöönoton edistäminen yleistä etua koskevilla aloilla ja yhteiskunnassa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c a)

c a)

teollisten sovellusten ja tuotantojärjestelmien kehittäminen ja vahvistaminen, teknologioiden arvoketjuihin integroimisen ja innovatiivisten liiketoimintamallien kehittämisen helpottaminen ja innovoinnista teolliseen tuotantoon kuluvan ajan lyhentäminen sekä tekoälypohjaisten ratkaisujen käyttöönoton edistäminen yleistä etua koskevilla aloilla ja yhteiskunnassa.

teollisten sovellusten ja tuotantojärjestelmien kehittäminen ja vahvistaminen, teknologioiden arvoketjuihin integroimisen ja innovatiivisten liiketoimintamallien kehittämisen helpottaminen ja innovoinnista teolliseen tuotantoon kuluvan ajan lyhentäminen sekä tekoälypohjaisten ratkaisujen käyttöönoton edistäminen yleistä etua koskevilla aloilla ja yhteiskunnassa.

Tarkistus 83

Tarkistus 83

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 a kohta (uusi)

5 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Erityistavoitteen ”Tekoäly” mukaisten toimien toteutusta hallinnoi aina suoraan komissio tai jokin olemassa oleva toimeenpanovirasto kustannus-hyötyanalyysin perusteella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Erityistavoitteen ”Tekoäly” mukaisten toimien toteutusta hallinnoi aina suoraan komissio tai jokin olemassa oleva toimeenpanovirasto kustannus-hyötyanalyysin perusteella.

Erityistavoitteen ”Tekoäly” mukaisten toimien toteutusta hallinnoi aina suoraan komissio tai jokin olemassa oleva toimeenpanovirasto kustannus-hyötyanalyysin perusteella.

Tarkistus 84

Tarkistus 84

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 b kohta (uusi)

5 artikla – 1 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Erityistavoitteen 2 mukaisissa toimissa on noudatettava eettisiä periaatteita ja asiaa koskevaa kansallista, unionin ja kansainvälistä lainsäädäntöä, Euroopan unionin perusoikeuskirja sekä Euroopan ihmisoikeussopimus ja sen lisäpöytäkirjat mukaan lukien. Komissio ottaa huomioon tekoälyä käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän suositukset täsmentäessään eettisiin kysymyksiin liittyvät edellytykset erityistavoitteeseen 2 kuuluvissa työohjelmissa. Ehdotuspyynnöt ja avustussopimukset sisältävät työohjelmissa esitetyt edellytykset. Kunkin hankkeen eettinen arviointi on suoritettava kunkin toimen arvioinnin yhteydessä. Toimet, jotka eivät ole eettisesti hyväksyttäviä tai jotka eivät täytä sopimuksessa vahvistettuja edellytyksiä, eivät voi saada rahoitusta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Erityistavoitteen 2 mukaisissa toimissa on noudatettava eettisiä periaatteita ja asiaa koskevaa kansallista, unionin ja kansainvälistä lainsäädäntöä, Euroopan unionin perusoikeuskirja sekä Euroopan ihmisoikeussopimus ja sen lisäpöytäkirjat mukaan lukien. Komissio ottaa huomioon tekoälyä käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän suositukset täsmentäessään eettisiin kysymyksiin liittyvät edellytykset erityistavoitteeseen 2 kuuluvissa työohjelmissa. Ehdotuspyynnöt ja avustussopimukset sisältävät työohjelmissa esitetyt edellytykset. Kunkin hankkeen eettinen arviointi on suoritettava kunkin toimen arvioinnin yhteydessä. Toimet, jotka eivät ole eettisesti hyväksyttäviä tai jotka eivät täytä sopimuksessa vahvistettuja edellytyksiä, eivät voi saada rahoitusta.

Erityistavoitteen 2 mukaisissa toimissa on noudatettava eettisiä periaatteita ja asiaa koskevaa kansallista, unionin ja kansainvälistä lainsäädäntöä, Euroopan unionin perusoikeuskirja sekä Euroopan ihmisoikeussopimus ja sen lisäpöytäkirjat mukaan lukien. Komissio ottaa huomioon tekoälyä käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän suositukset täsmentäessään eettisiin kysymyksiin liittyvät edellytykset erityistavoitteeseen 2 kuuluvissa työohjelmissa. Ehdotuspyynnöt ja avustussopimukset sisältävät työohjelmissa esitetyt edellytykset. Kunkin hankkeen eettinen arviointi on suoritettava kunkin toimen arvioinnin yhteydessä. Toimet, jotka eivät ole eettisesti hyväksyttäviä tai jotka eivät täytä sopimuksessa vahvistettuja edellytyksiä, eivät voi saada rahoitusta.

Tarkistus 85

Tarkistus 85

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta – a alakohta

6 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | kehittyneiden kyberturvallisuuslaitteiden, -työkalujen ja -datainfrastruktuurien hankinnan tukeminen yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tietosuojalainsäädäntöä täysimääräisesti noudattaen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

kehittyneiden kyberturvallisuuslaitteiden, -työkalujen ja -datainfrastruktuurien hankinnan tukeminen yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tietosuojalainsäädäntöä täysimääräisesti noudattaen;

| a) | kehittyneiden kyberturvallisuuslaitteiden, -työkalujen ja -datainfrastruktuurien hankinnan tukeminen yhdessä jäsenvaltioiden kanssa
  yhteisen korkean kyberturvallisuuden tason saavuttamiseksi Euroopan tasolla
  tietosuojalainsäädäntöä
  ja perusoikeuksia
  täysimääräisesti noudattaen
  ja varmistaen samalla EU:n strategisen riippumattomuuden
  ; |
| --- | --- |

a)

kehittyneiden kyberturvallisuuslaitteiden, -työkalujen ja -datainfrastruktuurien hankinnan tukeminen yhdessä jäsenvaltioiden kanssa
  yhteisen korkean kyberturvallisuuden tason saavuttamiseksi Euroopan tasolla
  tietosuojalainsäädäntöä
  ja perusoikeuksia
  täysimääräisesti noudattaen
  ja varmistaen samalla EU:n strategisen riippumattomuuden
  ;

yhteisen korkean kyberturvallisuuden tason saavuttamiseksi Euroopan tasolla

ja perusoikeuksia

ja varmistaen samalla EU:n strategisen riippumattomuuden

Tarkistus 86

Tarkistus 86

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta – b alakohta

6 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | kyberturvallisuuteen liittyvien eurooppalaisten osaamisen, valmiuksien ja taitojen parhaan käytön tukeminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

kyberturvallisuuteen liittyvien eurooppalaisten osaamisen, valmiuksien ja taitojen parhaan käytön tukeminen;

| b) | kyberturvallisuuteen liittyvien eurooppalaisten osaamisen, valmiuksien ja taitojen parhaan käytön
  ja lisäämisen
  tukeminen;
  parhaiden käytäntöjen jakaminen ja valtavirtaistaminen; |
| --- | --- |

b)

kyberturvallisuuteen liittyvien eurooppalaisten osaamisen, valmiuksien ja taitojen parhaan käytön
  ja lisäämisen
  tukeminen;
  parhaiden käytäntöjen jakaminen ja valtavirtaistaminen;

ja lisäämisen

parhaiden käytäntöjen jakaminen ja valtavirtaistaminen;

Tarkistus 87

Tarkistus 87

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta – c alakohta

6 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | viimeisimpien kyberturvallisuusratkaisujen laajan käyttöönoton varmistaminen kaikilla talouden aloilla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

viimeisimpien kyberturvallisuusratkaisujen laajan käyttöönoton varmistaminen kaikilla talouden aloilla;

| c) | viimeisimpien kyberturvallisuusratkaisujen laajan käyttöönoton varmistaminen kaikilla talouden aloilla;
  erityishuomion kiinnittäminen julkisiin palveluihin ja keskeisiin talouden toimijoihin, kuten pk-yrityksiin; |
| --- | --- |

c)

viimeisimpien kyberturvallisuusratkaisujen laajan käyttöönoton varmistaminen kaikilla talouden aloilla;
  erityishuomion kiinnittäminen julkisiin palveluihin ja keskeisiin talouden toimijoihin, kuten pk-yrityksiin;

erityishuomion kiinnittäminen julkisiin palveluihin ja keskeisiin talouden toimijoihin, kuten pk-yrityksiin;

Tarkistus 88

Tarkistus 88

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta – d alakohta

6 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | jäsenvaltioiden ja yksityisen sektorin valmiuksien parantaminen niiden auttamiseksi toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa 6 päivänä heinäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/1148 (79) vaatimusten täyttämisessä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

jäsenvaltioiden ja yksityisen sektorin valmiuksien parantaminen niiden auttamiseksi toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa 6 päivänä heinäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/1148 (79) vaatimusten täyttämisessä.

79

| d) | jäsenvaltioiden ja yksityisen sektorin valmiuksien parantaminen niiden auttamiseksi toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa 6 päivänä heinäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/1148 (79) vaatimusten täyttämisessä
  , muun muassa toimenpiteillä, joilla pyritään kehittämään kyberturvallisuuskulttuuria organisaatioiden sisällä
  . |
| --- | --- |

d)

jäsenvaltioiden ja yksityisen sektorin valmiuksien parantaminen niiden auttamiseksi toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa 6 päivänä heinäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/1148 (79) vaatimusten täyttämisessä
  , muun muassa toimenpiteillä, joilla pyritään kehittämään kyberturvallisuuskulttuuria organisaatioiden sisällä
  .

79

, muun muassa toimenpiteillä, joilla pyritään kehittämään kyberturvallisuuskulttuuria organisaatioiden sisällä

Tarkistus 89

Tarkistus 89

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta – d a alakohta (uusi)

6 artikla – 1 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d a) | kyberhyökkäyksiä koskevan sietokyvyn parantaminen, jotta voidaan parantaa käyttäjien ja etenkin julkisten palvelujen sekä pk- ja startup-yritysten riskitietoisuutta ja tietämystä perustason turvallisuusprosesseista ja varmistaa, että yrityksillä on ainakin perustason turvallisuusvalmiudet, kuten tietojen ja viestinnän päästä päähän -salaus ja ohjelmistopäivitykset, ja sisäänrakennetun turvallisuuden mallin käyttöön kannustaminen sekä perusturvallisuusprosessien ja kyberhygienian tuntemus. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d a)

d a)

kyberhyökkäyksiä koskevan sietokyvyn parantaminen, jotta voidaan parantaa käyttäjien ja etenkin julkisten palvelujen sekä pk- ja startup-yritysten riskitietoisuutta ja tietämystä perustason turvallisuusprosesseista ja varmistaa, että yrityksillä on ainakin perustason turvallisuusvalmiudet, kuten tietojen ja viestinnän päästä päähän -salaus ja ohjelmistopäivitykset, ja sisäänrakennetun turvallisuuden mallin käyttöön kannustaminen sekä perusturvallisuusprosessien ja kyberhygienian tuntemus.

kyberhyökkäyksiä koskevan sietokyvyn parantaminen, jotta voidaan parantaa käyttäjien ja etenkin julkisten palvelujen sekä pk- ja startup-yritysten riskitietoisuutta ja tietämystä perustason turvallisuusprosesseista ja varmistaa, että yrityksillä on ainakin perustason turvallisuusvalmiudet, kuten tietojen ja viestinnän päästä päähän -salaus ja ohjelmistopäivitykset, ja sisäänrakennetun turvallisuuden mallin käyttöön kannustaminen sekä perusturvallisuusprosessien ja kyberhygienian tuntemus.

Tarkistus 90

Tarkistus 90

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 a kohta (uusi)

6 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Erityistavoitteen 3 ”Kyberturvallisuus ja luottamus” mukaiset toimet toteutetaan ensisijaisesti Euroopan kyberturvallisuuden teollisuus-, teknologia- ja tutkimusosaamiskeskuksen ja kyberturvallisuuden osaamisverkoston kautta [Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus ...

   (1 a)

  ]. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Erityistavoitteen 3 ”Kyberturvallisuus ja luottamus” mukaiset toimet toteutetaan ensisijaisesti Euroopan kyberturvallisuuden teollisuus-, teknologia- ja tutkimusosaamiskeskuksen ja kyberturvallisuuden osaamisverkoston kautta [Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus ...

   (1 a)

  ].

Erityistavoitteen 3 ”Kyberturvallisuus ja luottamus” mukaiset toimet toteutetaan ensisijaisesti Euroopan kyberturvallisuuden teollisuus-, teknologia- ja tutkimusosaamiskeskuksen ja kyberturvallisuuden osaamisverkoston kautta [Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus ...

1 a

].

Tarkistus 91

Tarkistus 91

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta – johdantokappale

7 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Erityistavoitteessa 4 ”Pitkälle viety digitaalinen osaaminen” annettavalla unionin rahoituksella on tuettava pitkälle viedyn digitaalisen osaamisen kehittämistä tässä ohjelmassa tuetuilla aloilla ja edistettävä siten
  Euroopan
  lahjakkuusreservin kasvattamista ja ammattitaidon parantamista etenkin suurteholaskennan, massadata-analyysin, kyberturvallisuuden, hajautetun tilikirjan teknologioiden, robotiikan ja tekoälyn alalla. Rahoituksella on pyrittävä seuraaviin operatiivisiin tavoitteisiin: | Erityistavoitteessa 4 ”Pitkälle viety digitaalinen osaaminen” annettavalla unionin rahoituksella on tuettava pitkälle viedyn digitaalisen osaamisen kehittämistä tässä ohjelmassa tuetuilla aloilla ja edistettävä siten
  unionin
  lahjakkuusreservin kasvattamista
  , digitaalisen kuilun kaventamista
  ja ammattitaidon parantamista
  sukupuolten tasapuolinen edustusta edistäen
  etenkin suurteholaskennan, massadata-analyysin, kyberturvallisuuden, hajautetun tilikirjan teknologioiden, robotiikan
  , tekoälyn, pilvipalvelujen, viestintäjärjestelmien ja -verkkojen, tietosuojavalmiuksien
  ja tekoälyn alalla.
  Jotta voidaan edistää ja parantaa työmarkkinoita ja erikoistumista digitaaliteknologioihin ja -sovelluksiin,
  rahoituksella on pyrittävä seuraaviin operatiivisiin tavoitteisiin: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Erityistavoitteessa 4 ”Pitkälle viety digitaalinen osaaminen” annettavalla unionin rahoituksella on tuettava pitkälle viedyn digitaalisen osaamisen kehittämistä tässä ohjelmassa tuetuilla aloilla ja edistettävä siten
  Euroopan
  lahjakkuusreservin kasvattamista ja ammattitaidon parantamista etenkin suurteholaskennan, massadata-analyysin, kyberturvallisuuden, hajautetun tilikirjan teknologioiden, robotiikan ja tekoälyn alalla. Rahoituksella on pyrittävä seuraaviin operatiivisiin tavoitteisiin:

Euroopan

Erityistavoitteessa 4 ”Pitkälle viety digitaalinen osaaminen” annettavalla unionin rahoituksella on tuettava pitkälle viedyn digitaalisen osaamisen kehittämistä tässä ohjelmassa tuetuilla aloilla ja edistettävä siten
  unionin
  lahjakkuusreservin kasvattamista
  , digitaalisen kuilun kaventamista
  ja ammattitaidon parantamista
  sukupuolten tasapuolinen edustusta edistäen
  etenkin suurteholaskennan, massadata-analyysin, kyberturvallisuuden, hajautetun tilikirjan teknologioiden, robotiikan
  , tekoälyn, pilvipalvelujen, viestintäjärjestelmien ja -verkkojen, tietosuojavalmiuksien
  ja tekoälyn alalla.
  Jotta voidaan edistää ja parantaa työmarkkinoita ja erikoistumista digitaaliteknologioihin ja -sovelluksiin,
  rahoituksella on pyrittävä seuraaviin operatiivisiin tavoitteisiin:

unionin

, digitaalisen kuilun kaventamista

sukupuolten tasapuolinen edustusta edistäen

, tekoälyn, pilvipalvelujen, viestintäjärjestelmien ja -verkkojen, tietosuojavalmiuksien

Jotta voidaan edistää ja parantaa työmarkkinoita ja erikoistumista digitaaliteknologioihin ja -sovelluksiin,

Tarkistus 92

Tarkistus 92

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta – a alakohta

7 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | opiskelijoiden, tietotekniikka-alan ammattilaisten ja työvoiman pitkäkestoisten koulutusten ja kurssien suunnittelun ja toteutuksen tukeminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

opiskelijoiden, tietotekniikka-alan ammattilaisten ja työvoiman pitkäkestoisten koulutusten ja kurssien suunnittelun ja toteutuksen tukeminen;

| a) | opiskelijoiden,
  opettajien, ohjaajien,
  tietotekniikka-alan ammattilaisten
  , tutkijoiden
  ja työvoiman
  , myös virkamiesten, korkealaatuisten
  pitkäkestoisten koulutusten ja kurssien
  , sulautuva opetus mukaan lukien,
  suunnittelun ja toteutuksen tukeminen
  yhteistyössä koulujen, yliopistojen ja tutkimuskeskusten kanssa
  ; |
| --- | --- |

a)

opiskelijoiden,
  opettajien, ohjaajien,
  tietotekniikka-alan ammattilaisten
  , tutkijoiden
  ja työvoiman
  , myös virkamiesten, korkealaatuisten
  pitkäkestoisten koulutusten ja kurssien
  , sulautuva opetus mukaan lukien,
  suunnittelun ja toteutuksen tukeminen
  yhteistyössä koulujen, yliopistojen ja tutkimuskeskusten kanssa
  ;

opettajien, ohjaajien,

, tutkijoiden

, myös virkamiesten, korkealaatuisten

, sulautuva opetus mukaan lukien,

yhteistyössä koulujen, yliopistojen ja tutkimuskeskusten kanssa

Tarkistus 93

Tarkistus 93

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta – b alakohta

7 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | yrittäjien, pienten yritysten johtajien ja työvoiman lyhytkestoisten koulutusten ja kurssien suunnittelun ja toteutuksen tukeminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

yrittäjien, pienten yritysten johtajien ja työvoiman lyhytkestoisten koulutusten ja kurssien suunnittelun ja toteutuksen tukeminen;

| b) | yrittäjien, pienten yritysten
  ja startup-yritysten
  johtajien ja työvoiman
  , myös virkamiesten ja itsenäisten ammatinharjoittajien, korkealaatuisten
  lyhytkestoisten koulutusten ja kurssien
  , sulautuva opetus mukaan lukien,
  suunnittelun ja toteutuksen tukeminen; |
| --- | --- |

b)

yrittäjien, pienten yritysten
  ja startup-yritysten
  johtajien ja työvoiman
  , myös virkamiesten ja itsenäisten ammatinharjoittajien, korkealaatuisten
  lyhytkestoisten koulutusten ja kurssien
  , sulautuva opetus mukaan lukien,
  suunnittelun ja toteutuksen tukeminen;

ja startup-yritysten

, myös virkamiesten ja itsenäisten ammatinharjoittajien, korkealaatuisten

, sulautuva opetus mukaan lukien,

Tarkistus 94

Tarkistus 94

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta – c alakohta

7 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | opiskelijoiden, nuorten yrittäjien ja tutkinnon suorittaneiden työpaikkakoulutuksen ja harjoittelun tukeminen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

opiskelijoiden, nuorten yrittäjien ja tutkinnon suorittaneiden työpaikkakoulutuksen ja harjoittelun tukeminen.

| c) | opiskelijoiden, nuorten yrittäjien ja tutkinnon suorittaneiden
  korkealaatuisen
  työpaikkakoulutuksen
  , sulautuva opetus mukaan lukien,
  ja harjoittelun tukeminen. |
| --- | --- |

c)

opiskelijoiden, nuorten yrittäjien ja tutkinnon suorittaneiden
  korkealaatuisen
  työpaikkakoulutuksen
  , sulautuva opetus mukaan lukien,
  ja harjoittelun tukeminen.

korkealaatuisen

, sulautuva opetus mukaan lukien,

Tarkistus 95

Tarkistus 95

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 a kohta (uusi)

7 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Erityistavoitteen 4 ”Pitkälle viety digitaalinen osaaminen” mukaisten toimien toteutus hoidetaan pääasiassa Euroopan komission suoralla hallinnoinnilla. Eurooppalaiset digitaali-innovointikeskittymät voivat edistää koulutusmahdollisuuksia, opastaa yrityksiä ja pitää yhteyttä asianmukaisiin osaamiskeskuksiin, jotta varmistetaan mahdollisimman laaja maantieteellinen kattavuus kaikkialla unionissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Erityistavoitteen 4 ”Pitkälle viety digitaalinen osaaminen” mukaisten toimien toteutus hoidetaan pääasiassa Euroopan komission suoralla hallinnoinnilla. Eurooppalaiset digitaali-innovointikeskittymät voivat edistää koulutusmahdollisuuksia, opastaa yrityksiä ja pitää yhteyttä asianmukaisiin osaamiskeskuksiin, jotta varmistetaan mahdollisimman laaja maantieteellinen kattavuus kaikkialla unionissa.

Erityistavoitteen 4 ”Pitkälle viety digitaalinen osaaminen” mukaisten toimien toteutus hoidetaan pääasiassa Euroopan komission suoralla hallinnoinnilla. Eurooppalaiset digitaali-innovointikeskittymät voivat edistää koulutusmahdollisuuksia, opastaa yrityksiä ja pitää yhteyttä asianmukaisiin osaamiskeskuksiin, jotta varmistetaan mahdollisimman laaja maantieteellinen kattavuus kaikkialla unionissa.

Tarkistus 96

Tarkistus 96

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 kohta – johdantokappale

8 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Erityistavoitteessa 5 ”Käyttöönotto, digitaalisten valmiuksien paras käyttö ja yhteentoimivuus” annettavalla unionin rahoituksella on pyrittävä seuraaviin operatiivisiin tavoitteisiin: | Erityistavoitteessa 5 ”Käyttöönotto, digitaalisten valmiuksien paras käyttö ja yhteentoimivuus” annettavalla unionin rahoituksella on pyrittävä seuraaviin operatiivisiin tavoitteisiin
  , joilla täydennetään sitä varten toteutettavia digitaalisen infrastruktuurin toimia kaventaen digitaalista kuilua
  : |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Erityistavoitteessa 5 ”Käyttöönotto, digitaalisten valmiuksien paras käyttö ja yhteentoimivuus” annettavalla unionin rahoituksella on pyrittävä seuraaviin operatiivisiin tavoitteisiin:

Erityistavoitteessa 5 ”Käyttöönotto, digitaalisten valmiuksien paras käyttö ja yhteentoimivuus” annettavalla unionin rahoituksella on pyrittävä seuraaviin operatiivisiin tavoitteisiin
  , joilla täydennetään sitä varten toteutettavia digitaalisen infrastruktuurin toimia kaventaen digitaalista kuilua
  :

, joilla täydennetään sitä varten toteutettavia digitaalisen infrastruktuurin toimia kaventaen digitaalista kuilua

Tarkistus 97

Tarkistus 97

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 kohta – a alakohta

8 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | sen varmistaminen, että julkisella sektorilla ja yleistä etua koskevilla aloilla, kuten terveys- ja hoitoalalla, koulutuksessa, oikeuslaitoksessa, liikenteessä, energia-alalla, ympäristöalalla, kulttuurialalla ja luovilla aloilla, voidaan ottaa käyttöön ja
  asettaa saataville
  viimeisintä kehitystä edustavia digitaaliteknologioita, etenkin suurteholaskenta, tekoäly, hajautetun tilikirjan teknologiat ja kyberturvallisuus; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

sen varmistaminen, että julkisella sektorilla ja yleistä etua koskevilla aloilla, kuten terveys- ja hoitoalalla, koulutuksessa, oikeuslaitoksessa, liikenteessä, energia-alalla, ympäristöalalla, kulttuurialalla ja luovilla aloilla, voidaan ottaa käyttöön ja
  asettaa saataville
  viimeisintä kehitystä edustavia digitaaliteknologioita, etenkin suurteholaskenta, tekoäly, hajautetun tilikirjan teknologiat ja kyberturvallisuus;

asettaa saataville

| a) | sen varmistaminen, että julkisella sektorilla ja yleistä etua koskevilla aloilla, kuten terveys- ja hoitoalalla, koulutuksessa, oikeuslaitoksessa,
  liikenteen ja viestinnän alalla
  , energia-alalla, ympäristöalalla, kulttuurialalla ja luovilla aloilla
  sekä unioniin sijoittautuneissa yrityksissä
  , voidaan ottaa
  tehokkaasti
  käyttöön ja
  käyttää koulutuksessa saatujen tarvittavien taitojen avulla
  viimeisintä kehitystä edustavia digitaaliteknologioita, etenkin
  suurteholaskentaa, kieliteknologiaa
  ,
  tekoälyä
  , hajautetun tilikirjan
  teknologioita
  ja
  kyberturvallisuutta
  ; |
| --- | --- |

a)

sen varmistaminen, että julkisella sektorilla ja yleistä etua koskevilla aloilla, kuten terveys- ja hoitoalalla, koulutuksessa, oikeuslaitoksessa,
  liikenteen ja viestinnän alalla
  , energia-alalla, ympäristöalalla, kulttuurialalla ja luovilla aloilla
  sekä unioniin sijoittautuneissa yrityksissä
  , voidaan ottaa
  tehokkaasti
  käyttöön ja
  käyttää koulutuksessa saatujen tarvittavien taitojen avulla
  viimeisintä kehitystä edustavia digitaaliteknologioita, etenkin
  suurteholaskentaa, kieliteknologiaa
  ,
  tekoälyä
  , hajautetun tilikirjan
  teknologioita
  ja
  kyberturvallisuutta
  ;

liikenteen ja viestinnän alalla

sekä unioniin sijoittautuneissa yrityksissä

tehokkaasti

käyttää koulutuksessa saatujen tarvittavien taitojen avulla

suurteholaskentaa, kieliteknologiaa

tekoälyä

teknologioita

kyberturvallisuutta

Tarkistus 98

Tarkistus 98

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 kohta – b alakohta

8 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | yleiseurooppalaisten yhteentoimivien digitaalipalvelujen infrastruktuurien (mukaan lukien niihin liittyvät palvelut) käyttöönotto, käyttö ja ylläpitäminen kansallisia ja alueellisia toimia täydentäen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

yleiseurooppalaisten yhteentoimivien digitaalipalvelujen infrastruktuurien (mukaan lukien niihin liittyvät palvelut) käyttöönotto, käyttö ja ylläpitäminen kansallisia ja alueellisia toimia täydentäen;

| b) | yleiseurooppalaisten yhteentoimivien
  viimeisintä kehitystä edustavien
  digitaalipalvelujen infrastruktuurien (mukaan lukien niihin liittyvät palvelut) käyttöönotto, käyttö ja ylläpitäminen
  kaikkialla unionissa
  kansallisia ja alueellisia toimia täydentäen; |
| --- | --- |

b)

yleiseurooppalaisten yhteentoimivien
  viimeisintä kehitystä edustavien
  digitaalipalvelujen infrastruktuurien (mukaan lukien niihin liittyvät palvelut) käyttöönotto, käyttö ja ylläpitäminen
  kaikkialla unionissa
  kansallisia ja alueellisia toimia täydentäen;

viimeisintä kehitystä edustavien

kaikkialla unionissa

Tarkistus 99

Tarkistus 99

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 kohta – c alakohta

8 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | Euroopan julkishallintojen, yritysten ja kansalaisten ratkaisujen ja puitteiden kehittämisen, ajan tasalle saattamisen ja käytön helpottaminen, mukaan lukien yhteentoimivuusratkaisujen ja -puitteiden uudelleenkäyttö; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

Euroopan julkishallintojen, yritysten ja kansalaisten ratkaisujen ja puitteiden kehittämisen, ajan tasalle saattamisen ja käytön helpottaminen, mukaan lukien yhteentoimivuusratkaisujen ja -puitteiden uudelleenkäyttö;

| c) | Euroopan julkishallintojen, yritysten ja kansalaisten ratkaisujen ja puitteiden kehittämisen, ajan tasalle saattamisen ja käytön helpottaminen, mukaan lukien
  avoin lähdekoodi ja
  yhteentoimivuusratkaisujen ja -puitteiden uudelleenkäyttö; |
| --- | --- |

c)

Euroopan julkishallintojen, yritysten ja kansalaisten ratkaisujen ja puitteiden kehittämisen, ajan tasalle saattamisen ja käytön helpottaminen, mukaan lukien
  avoin lähdekoodi ja
  yhteentoimivuusratkaisujen ja -puitteiden uudelleenkäyttö;

avoin lähdekoodi ja

Tarkistus 100

Tarkistus 100

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 kohta – d alakohta

8 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | pääsyn tarjoaminen julkishallinnoille digitaaliteknologioiden testaukseen
  ja
  pilotointiin, myös niiden rajatylittävän käytön osalta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

pääsyn tarjoaminen julkishallinnoille digitaaliteknologioiden testaukseen
  ja
  pilotointiin, myös niiden rajatylittävän käytön osalta;

ja

| d) | pääsyn tarjoaminen julkishallinnoille digitaaliteknologioiden testaukseen, pilotointiin
  ja laajentamiseen
  , myös niiden rajatylittävän käytön osalta; |
| --- | --- |

d)

pääsyn tarjoaminen julkishallinnoille digitaaliteknologioiden testaukseen, pilotointiin
  ja laajentamiseen
  , myös niiden rajatylittävän käytön osalta;

ja laajentamiseen

Tarkistus 101

Tarkistus 101

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 kohta – e alakohta

8 artikla – 1 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | kehittyneen digitaaliteknologian ja siihen liittyvien teknologioiden käyttöönoton tukeminen unionin teollisuudessa, etenkin
  pk-yrityksissä
  , mukaan lukien erityisesti suurteholaskenta, tekoäly, kyberturvallisuus ja tulevat kehitteillä olevat teknologiat; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

kehittyneen digitaaliteknologian ja siihen liittyvien teknologioiden käyttöönoton tukeminen unionin teollisuudessa, etenkin
  pk-yrityksissä
  , mukaan lukien erityisesti suurteholaskenta, tekoäly, kyberturvallisuus ja tulevat kehitteillä olevat teknologiat;

pk-yrityksissä

| e) | kehittyneen digitaaliteknologian ja siihen liittyvien teknologioiden käyttöönoton tukeminen unionin teollisuudessa, etenkin
  pk- ja startup-yrityksissä
  , mukaan lukien erityisesti suurteholaskenta, tekoäly,
  hajautetun tilikirjan teknologiat,
  kyberturvallisuus
  , tietosuoja, pilvipalvelut, tiedon hallinnointi
  ja tulevat kehitteillä olevat teknologiat; |
| --- | --- |

e)

kehittyneen digitaaliteknologian ja siihen liittyvien teknologioiden käyttöönoton tukeminen unionin teollisuudessa, etenkin
  pk- ja startup-yrityksissä
  , mukaan lukien erityisesti suurteholaskenta, tekoäly,
  hajautetun tilikirjan teknologiat,
  kyberturvallisuus
  , tietosuoja, pilvipalvelut, tiedon hallinnointi
  ja tulevat kehitteillä olevat teknologiat;

pk- ja startup-yrityksissä

hajautetun tilikirjan teknologiat,

, tietosuoja, pilvipalvelut, tiedon hallinnointi

Tarkistus 102

Tarkistus 102

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 kohta – f alakohta

8 artikla – 1 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| f) | yhteentoimivien digitaalisten ratkaisujen suunnittelun, testauksen, toteutuksen ja käyttöönoton tukeminen sellaisia EU:n tason julkisia palveluja varten, joita tarjotaan datavetoisten uudelleenkäytettävien ratkaisujen alustan kautta, sekä innovoinnin edistäminen ja yhteisten puitteiden vahvistaminen julkishallintojen palvelujen täyden potentiaalin saamiseksi Euroopan kansalaisten ja yritysten käyttöön; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

f)

yhteentoimivien digitaalisten ratkaisujen suunnittelun, testauksen, toteutuksen ja käyttöönoton tukeminen sellaisia EU:n tason julkisia palveluja varten, joita tarjotaan datavetoisten uudelleenkäytettävien ratkaisujen alustan kautta, sekä innovoinnin edistäminen ja yhteisten puitteiden vahvistaminen julkishallintojen palvelujen täyden potentiaalin saamiseksi Euroopan kansalaisten ja yritysten käyttöön;

| f) | yhteentoimivien digitaalisten ratkaisujen suunnittelun,
  ylläpitämisen,
  testauksen, toteutuksen ja käyttöönoton tukeminen sellaisia EU:n tason julkisia palveluja varten, joita tarjotaan datavetoisten uudelleenkäytettävien ratkaisujen alustan kautta, sekä innovoinnin edistäminen ja yhteisten puitteiden vahvistaminen julkishallintojen palvelujen täyden potentiaalin saamiseksi Euroopan kansalaisten ja yritysten käyttöön; |
| --- | --- |

f)

yhteentoimivien digitaalisten ratkaisujen suunnittelun,
  ylläpitämisen,
  testauksen, toteutuksen ja käyttöönoton tukeminen sellaisia EU:n tason julkisia palveluja varten, joita tarjotaan datavetoisten uudelleenkäytettävien ratkaisujen alustan kautta, sekä innovoinnin edistäminen ja yhteisten puitteiden vahvistaminen julkishallintojen palvelujen täyden potentiaalin saamiseksi Euroopan kansalaisten ja yritysten käyttöön;

ylläpitämisen,

Tarkistus 103

Tarkistus 103

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 kohta – g alakohta

8 artikla – 1 kohta – g alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| g) | jatkuvan valmiuden varmistaminen havainnoida ja analysoida unionin tasolla nopeasti kehittyviä digitaalisia kehityssuuntauksia ja mukautua niihin sekä jakaa ja valtavirtaistaa parhaita käytäntöjä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

g)

jatkuvan valmiuden varmistaminen havainnoida ja analysoida unionin tasolla nopeasti kehittyviä digitaalisia kehityssuuntauksia ja mukautua niihin sekä jakaa ja valtavirtaistaa parhaita käytäntöjä;

| g) | jatkuvan valmiuden varmistaminen havainnoida ja
  myös
  analysoida unionin tasolla nopeasti kehittyviä digitaalisia kehityssuuntauksia ja mukautua niihin
  , jotta unioni pysyy digitaalisen kehityksen kärjessä,
  sekä jakaa ja valtavirtaistaa parhaita käytäntöjä
  ja helpottaa eri kansallisten aloitteiden välistä vuorovaikutusta, mikä johtaa digitaalisen yhteiskunnan kehittymiseen, koska kaikki EU-tason toimijat toimivat pysyvästi yhteistyössä
  ; |
| --- | --- |

g)

jatkuvan valmiuden varmistaminen havainnoida ja
  myös
  analysoida unionin tasolla nopeasti kehittyviä digitaalisia kehityssuuntauksia ja mukautua niihin
  , jotta unioni pysyy digitaalisen kehityksen kärjessä,
  sekä jakaa ja valtavirtaistaa parhaita käytäntöjä
  ja helpottaa eri kansallisten aloitteiden välistä vuorovaikutusta, mikä johtaa digitaalisen yhteiskunnan kehittymiseen, koska kaikki EU-tason toimijat toimivat pysyvästi yhteistyössä
  ;

myös

, jotta unioni pysyy digitaalisen kehityksen kärjessä,

ja helpottaa eri kansallisten aloitteiden välistä vuorovaikutusta, mikä johtaa digitaalisen yhteiskunnan kehittymiseen, koska kaikki EU-tason toimijat toimivat pysyvästi yhteistyössä

Tarkistus 104

Tarkistus 104

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 kohta – h alakohta

8 artikla – 1 kohta – h alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| h) | yhteistyön tukeminen eurooppalaisen ekosysteemin saavuttamiseksi hajautetun tilikirjan palveluja ja sovelluksia käyttäviä luotettuja infrastruktuureja varten, mukaan lukien yhteentoimivuuden ja standardoinnin tukeminen ja EU:n rajatylittävien palvelujen käyttöönoton edistäminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

h)

yhteistyön tukeminen eurooppalaisen ekosysteemin saavuttamiseksi hajautetun tilikirjan palveluja ja sovelluksia käyttäviä luotettuja infrastruktuureja varten, mukaan lukien yhteentoimivuuden ja standardoinnin tukeminen ja EU:n rajatylittävien palvelujen käyttöönoton edistäminen;

| h) | yhteistyön tukeminen eurooppalaisen ekosysteemin saavuttamiseksi
  muun muassa
  hajautetun tilikirjan palveluja ja sovelluksia käyttäviä luotettuja infrastruktuureja varten, mukaan lukien yhteentoimivuuden ja standardoinnin tukeminen ja
  sisäänrakennetun turvallisuuden ja yksityisyyden periaatteisiin perustuvien
  EU:n rajatylittävien palvelujen käyttöönoton edistäminen; |
| --- | --- |

h)

yhteistyön tukeminen eurooppalaisen ekosysteemin saavuttamiseksi
  muun muassa
  hajautetun tilikirjan palveluja ja sovelluksia käyttäviä luotettuja infrastruktuureja varten, mukaan lukien yhteentoimivuuden ja standardoinnin tukeminen ja
  sisäänrakennetun turvallisuuden ja yksityisyyden periaatteisiin perustuvien
  EU:n rajatylittävien palvelujen käyttöönoton edistäminen;

muun muassa

sisäänrakennetun turvallisuuden ja yksityisyyden periaatteisiin perustuvien

Tarkistus 105

Tarkistus 105

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 a kohta (uusi)

8 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Erityistavoitteen 5 ”Käyttöönotto, digitaalisten valmiuksien paras käyttö ja yhteentoimivuus” mukaisten toimien toteutus hoidetaan pääasiassa Euroopan komission suoralla hallinnoinnilla. Eurooppalaiset digitaali-innovointikeskittymät ja osaamiskeskukset voivat edistää tätä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Erityistavoitteen 5 ”Käyttöönotto, digitaalisten valmiuksien paras käyttö ja yhteentoimivuus” mukaisten toimien toteutus hoidetaan pääasiassa Euroopan komission suoralla hallinnoinnilla. Eurooppalaiset digitaali-innovointikeskittymät ja osaamiskeskukset voivat edistää tätä.

Erityistavoitteen 5 ”Käyttöönotto, digitaalisten valmiuksien paras käyttö ja yhteentoimivuus” mukaisten toimien toteutus hoidetaan pääasiassa Euroopan komission suoralla hallinnoinnilla. Eurooppalaiset digitaali-innovointikeskittymät ja osaamiskeskukset voivat edistää tätä.

Tarkistus 106

Tarkistus 106

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta

9 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat 9 194 000 000 euroa käypinä hintoina. | 1.   Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat
  8 192 391 000  euroa vuoden 2018 hintoina (
  9 194 000 000  euroa käypinä hintoina). |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat 9 194 000 000 euroa käypinä hintoina.

1.   Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat
  8 192 391 000  euroa vuoden 2018 hintoina (
  9 194 000 000  euroa käypinä hintoina).

Tarkistus 107

Tarkistus 107

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 2 kohta – a alakohta

9 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | enintään 2 698 240 000 euroa erityistavoitteeseen 1 ”Suurteholaskenta” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

enintään 2 698 240 000 euroa erityistavoitteeseen 1 ”Suurteholaskenta”

| a) | enintään
  2 404 289 438  euroa vuoden 2018 hintoina (
  2 698 240 000  euroa
  käypinä hintoina)
  erityistavoitteeseen 1 ”Suurteholaskenta” |
| --- | --- |

a)

enintään
  2 404 289 438  euroa vuoden 2018 hintoina (
  2 698 240 000  euroa
  käypinä hintoina)
  erityistavoitteeseen 1 ”Suurteholaskenta”

2 404 289 438  euroa vuoden 2018 hintoina (

käypinä hintoina)

Tarkistus 108

Tarkistus 108

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 2 kohta – b alakohta

9 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | enintään 2 498 369 000 euroa erityistavoitteeseen 2 ”Tekoäly” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

enintään 2 498 369 000 euroa erityistavoitteeseen 2 ”Tekoäly”

| b) | enintään
  2 226 192 703  euroa vuoden 2018 hintoina (
  2 498 369 000 euroa
  käypinä hintoina)
  erityistavoitteeseen 2 ”Tekoäly” |
| --- | --- |

b)

enintään
  2 226 192 703  euroa vuoden 2018 hintoina (
  2 498 369 000 euroa
  käypinä hintoina)
  erityistavoitteeseen 2 ”Tekoäly”

2 226 192 703  euroa vuoden 2018 hintoina (

käypinä hintoina)

Tarkistus 109

Tarkistus 109

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 2 kohta – c alakohta

9 artikla – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | enintään 1 998 696 000 euroa erityistavoitteeseen 3 ”Kyberturvallisuus ja luottamus” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

enintään 1 998 696 000 euroa erityistavoitteeseen 3 ”Kyberturvallisuus ja luottamus”

| c) | enintään
  1 780 954 875 euroa vuoden 2018 hintoina (
  1 998 696 000 euroa
  käypinä hintoina)
  erityistavoitteeseen 3 ”Kyberturvallisuus ja luottamus” |
| --- | --- |

c)

enintään
  1 780 954 875 euroa vuoden 2018 hintoina (
  1 998 696 000 euroa
  käypinä hintoina)
  erityistavoitteeseen 3 ”Kyberturvallisuus ja luottamus”

1 780 954 875 euroa vuoden 2018 hintoina (

käypinä hintoina)

Tarkistus 110

Tarkistus 110

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 2 kohta – d alakohta

9 artikla – 2 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | enintään 699 543 000 euroa erityistavoitteeseen 4 ”Pitkälle viety digitaalinen osaaminen” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

enintään 699 543 000 euroa erityistavoitteeseen 4 ”Pitkälle viety digitaalinen osaaminen”

| d) | enintään
  623 333 672 euroa vuoden 2018 hintoina (
  699 543 000 euroa
  käypinä hintoina)
  erityistavoitteeseen 4 ”Pitkälle viety digitaalinen osaaminen” |
| --- | --- |

d)

enintään
  623 333 672 euroa vuoden 2018 hintoina (
  699 543 000 euroa
  käypinä hintoina)
  erityistavoitteeseen 4 ”Pitkälle viety digitaalinen osaaminen”

623 333 672 euroa vuoden 2018 hintoina (

käypinä hintoina)

Tarkistus 111

Tarkistus 111

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 2 kohta – e alakohta

9 artikla – 2 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | enintään 1 299 152 000 euroa erityistavoitteeseen 5 ”Käyttöönotto, digitaalisten valmiuksien paras käyttö ja yhteentoimivuus” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

enintään 1 299 152 000 euroa erityistavoitteeseen 5 ”Käyttöönotto, digitaalisten valmiuksien paras käyttö ja yhteentoimivuus”

| e) | enintään
  1 157 620 312 euroa vuoden 2018 hintoina (
  1 299 152 000 euroa
  käypinä hintoina)
  erityistavoitteeseen 5 ”Käyttöönotto, digitaalisten valmiuksien paras käyttö ja yhteentoimivuus” |
| --- | --- |

e)

enintään
  1 157 620 312 euroa vuoden 2018 hintoina (
  1 299 152 000 euroa
  käypinä hintoina)
  erityistavoitteeseen 5 ”Käyttöönotto, digitaalisten valmiuksien paras käyttö ja yhteentoimivuus”

1 157 620 312 euroa vuoden 2018 hintoina (

käypinä hintoina)

Tarkistus 112

Tarkistus 112

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 5 kohta

9 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Jäsenvaltioille yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa myönnettyjä varoja voidaan niiden pyynnöstä siirtää ohjelman käyttöön. Komissio käyttää kyseisiä varoja joko suoraan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tai välillisesti saman artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Kyseisiä varoja on mahdollisuuksien mukaan käytettävä asianomaisen jäsenvaltion hyväksi. | 5.   Jäsenvaltioille yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa myönnettyjä varoja voidaan niiden pyynnöstä siirtää ohjelman käyttöön. Komissio käyttää kyseisiä varoja joko suoraan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tai välillisesti saman artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Kyseisiä varoja on mahdollisuuksien mukaan käytettävä
  mahdollisimman paljon
  asianomaisen jäsenvaltion hyväksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Jäsenvaltioille yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa myönnettyjä varoja voidaan niiden pyynnöstä siirtää ohjelman käyttöön. Komissio käyttää kyseisiä varoja joko suoraan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tai välillisesti saman artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Kyseisiä varoja on mahdollisuuksien mukaan käytettävä asianomaisen jäsenvaltion hyväksi.

5.   Jäsenvaltioille yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa myönnettyjä varoja voidaan niiden pyynnöstä siirtää ohjelman käyttöön. Komissio käyttää kyseisiä varoja joko suoraan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tai välillisesti saman artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Kyseisiä varoja on mahdollisuuksien mukaan käytettävä
  mahdollisimman paljon
  asianomaisen jäsenvaltion hyväksi.

Tarkistus 113

Tarkistus 113

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta – johdantokappale

10 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ohjelmaan voivat osallistua | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ohjelmaan voivat osallistua

Ohjelmaan voivat osallistua

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 114

Tarkistus 114

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

10 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1. | Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenet, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, ETA-sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.

Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenet, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, ETA-sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti;

| 1. | Ohjelmaan voivat osallistua
  Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenet, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, ETA-sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti; |
| --- | --- |

1.

Ohjelmaan voivat osallistua
  Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenet, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, ETA-sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti;

Ohjelmaan voivat osallistua

Tarkistus 115

Tarkistus 115

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

10 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2. | unioniin liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa
  vahvistettujen
  , kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä
  unionin
  ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.

unioniin liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa
  vahvistettujen
  , kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä
  unionin
  ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen;

unioniin liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa

, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä

ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen;

| 2. | niiden kolmansien maiden täydellinen tai osittainen assosioituminen ohjelmaan, joita ei mainita 1 kohdassa, perustuu erityistavoitteiden tapauskohtaiseen arviointiin sellaisessa erillissopimuksessa
  vahvistettujen
  edellytysten mukaisesti, joka koskee kyseisen kolmannen maan osallistumista johonkin
  unionin
  ohjelmaan, edellyttäen että tässä erillissopimuksessa noudatetaan täysin seuraavia perusteita: |
| --- | --- |

2.

niiden kolmansien maiden täydellinen tai osittainen assosioituminen ohjelmaan, joita ei mainita 1 kohdassa, perustuu erityistavoitteiden tapauskohtaiseen arviointiin sellaisessa erillissopimuksessa
  vahvistettujen
  edellytysten mukaisesti, joka koskee kyseisen kolmannen maan osallistumista johonkin
  unionin
  ohjelmaan, edellyttäen että tässä erillissopimuksessa noudatetaan täysin seuraavia perusteita:

niiden kolmansien maiden täydellinen tai osittainen assosioituminen ohjelmaan, joita ei mainita 1 kohdassa, perustuu erityistavoitteiden tapauskohtaiseen arviointiin sellaisessa erillissopimuksessa

edellytysten mukaisesti, joka koskee kyseisen kolmannen maan osallistumista johonkin

ohjelmaan, edellyttäen että tässä erillissopimuksessa noudatetaan täysin seuraavia perusteita:

| | — | kolmannen maan osallistuminen on unionin edun mukaista |
| --- | --- | --- |

—

kolmannen maan osallistuminen on unionin edun mukaista

kolmannen maan osallistuminen on unionin edun mukaista

| | — | osallistuminen edistää 3 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista |
| --- | --- | --- |

—

osallistuminen edistää 3 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista

osallistuminen edistää 3 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista

| | — | osallistuminen ei aiheuta turvallisuushuolenaiheita ja täyttää kaikilta osin 12 artiklassa vahvistetut turvallisuusvaatimukset |
| --- | --- | --- |

—

osallistuminen ei aiheuta turvallisuushuolenaiheita ja täyttää kaikilta osin 12 artiklassa vahvistetut turvallisuusvaatimukset

osallistuminen ei aiheuta turvallisuushuolenaiheita ja täyttää kaikilta osin 12 artiklassa vahvistetut turvallisuusvaatimukset

| | — | sopimuksessa varmistetaan asianmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä |
| --- | --- | --- |

—

sopimuksessa varmistetaan asianmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä

sopimuksessa varmistetaan asianmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä

| | — | sopimuksessa vahvistetaan ohjelmiin osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien ja niiden hallintokustannusten laskentatapa; maksettavia rahoitusosuuksia pidetään käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina [uuden varainhoitoasetuksen] [21 artiklan 5 kohdan] mukaisesti |
| --- | --- | --- |

—

sopimuksessa vahvistetaan ohjelmiin osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien ja niiden hallintokustannusten laskentatapa; maksettavia rahoitusosuuksia pidetään käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina [uuden varainhoitoasetuksen] [21 artiklan 5 kohdan] mukaisesti

sopimuksessa vahvistetaan ohjelmiin osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien ja niiden hallintokustannusten laskentatapa; maksettavia rahoitusosuuksia pidetään käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina [uuden varainhoitoasetuksen] [21 artiklan 5 kohdan] mukaisesti

| | — | sopimuksessa ei anneta kolmannelle maalle ohjelmaa koskevaa päätösvaltaa |
| --- | --- | --- |

—

sopimuksessa ei anneta kolmannelle maalle ohjelmaa koskevaa päätösvaltaa

sopimuksessa ei anneta kolmannelle maalle ohjelmaa koskevaa päätösvaltaa

| | — | sopimuksessa taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan. |
| --- | --- | --- |

—

sopimuksessa taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan.

sopimuksessa taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan.

Tarkistus 116

Tarkistus 116

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

10 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a. | Euroopan komissio tai muut asiaankuuluvat täytäntöönpanoelimet arvioivat työohjelmia valmistellessaan tapauskohtaisesti, täyttyvätkö 2 kohdassa tarkoitetussa sopimuksessa vahvistetut edellytykset työohjelmissa esitettyjen toimien osalta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.

2 a.

Euroopan komissio tai muut asiaankuuluvat täytäntöönpanoelimet arvioivat työohjelmia valmistellessaan tapauskohtaisesti, täyttyvätkö 2 kohdassa tarkoitetussa sopimuksessa vahvistetut edellytykset työohjelmissa esitettyjen toimien osalta.

Tarkistus 117

Tarkistus 117

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

10 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3. | Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.

3.

Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen;

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 118

Tarkistus 118

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

10 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4. | muut kolmannet maat kunkin kolmannen maan osallistumisesta yhteen tai useampaan unionin ohjelmaan tehdyssä erityisessä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti edellyttäen, että kyseisellä sopimuksella |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.

4.

muut kolmannet maat kunkin kolmannen maan osallistumisesta yhteen tai useampaan unionin ohjelmaan tehdyssä erityisessä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti edellyttäen, että kyseisellä sopimuksella

Poistetaan.

Poistetaan.

| | — | varmistetaan asianmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä; |
| --- | --- | --- |

—

varmistetaan asianmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä;

varmistetaan asianmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä;

| | — | vahvistetaan ohjelmin osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien ja niiden hallintokustannusten laskentatapa; maksettavia rahoitusosuuksia pidetään käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina [uuden varainhoitoasetuksen] 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

—

vahvistetaan ohjelmin osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien ja niiden hallintokustannusten laskentatapa; maksettavia rahoitusosuuksia pidetään käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina [uuden varainhoitoasetuksen] 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

vahvistetaan ohjelmin osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien ja niiden hallintokustannusten laskentatapa; maksettavia rahoitusosuuksia pidetään käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina [uuden varainhoitoasetuksen] 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

| | — | ei anneta kolmannelle maalle ohjelmaa koskevaa päätösvaltaa; |
| --- | --- | --- |

—

ei anneta kolmannelle maalle ohjelmaa koskevaa päätösvaltaa;

ei anneta kolmannelle maalle ohjelmaa koskevaa päätösvaltaa;

| | — | taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan. |
| --- | --- | --- |

—

taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan.

taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan.

Tarkistus 119

Tarkistus 119

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 2 kohta

11 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Yhteistyöhön kolmansien maiden ja 1 kohdassa tarkoitettujen järjestöjen kanssa eritystavoitteessa 3 ”Kyberturvallisuus ja luottamus” sovelletaan 12 artiklaa. | 2.   Yhteistyöhön kolmansien maiden ja 1 kohdassa tarkoitettujen järjestöjen kanssa
  erityistavoitteessa 1 ”Suurteholaskenta”, erityistavoitteessa 2 ”Tekoäly” ja
  erityistavoitteessa 3 ”Kyberturvallisuus ja luottamus” sovelletaan 12 artiklaa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Yhteistyöhön kolmansien maiden ja 1 kohdassa tarkoitettujen järjestöjen kanssa eritystavoitteessa 3 ”Kyberturvallisuus ja luottamus” sovelletaan 12 artiklaa.

2.   Yhteistyöhön kolmansien maiden ja 1 kohdassa tarkoitettujen järjestöjen kanssa
  erityistavoitteessa 1 ”Suurteholaskenta”, erityistavoitteessa 2 ”Tekoäly” ja
  erityistavoitteessa 3 ”Kyberturvallisuus ja luottamus” sovelletaan 12 artiklaa.

Tarkistus 120

Tarkistus 120

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 5 kohta

12 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Työohjelmassa voidaan myös määrätä, että assosioituneisiin maihin sijoittautuneet oikeussubjektit ja EU:hun sijoittautuneet mutta kolmansien maiden määräysvallassa olevat oikeussubjektit eivät voi turvallisuussyistä osallistua kaikkiin tai joihinkin
  erityistavoitteen
  3 toimiin. Tällaisissa tapauksissa ehdotuspyynnöt ja tarjouspyynnöt on rajattava oikeussubjekteihin, jotka ovat sijoittautuneet tai joiden katsotaan olevan sijoittautuneita jäsenvaltioihin ja jotka ovat jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden kansalaisten määräysvallassa. | 5.   Työohjelmassa voidaan myös määrätä, että assosioituneisiin maihin sijoittautuneet oikeussubjektit ja EU:hun sijoittautuneet mutta kolmansien maiden määräysvallassa olevat oikeussubjektit eivät voi
  strategia- ja
  turvallisuussyistä osallistua kaikkiin tai joihinkin
  erityistavoitteiden 1, 2 ja
  3 toimiin. Tällaisissa tapauksissa ehdotuspyynnöt ja tarjouspyynnöt on rajattava oikeussubjekteihin, jotka ovat sijoittautuneet tai joiden katsotaan olevan sijoittautuneita jäsenvaltioihin ja jotka ovat jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden kansalaisten määräysvallassa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Työohjelmassa voidaan myös määrätä, että assosioituneisiin maihin sijoittautuneet oikeussubjektit ja EU:hun sijoittautuneet mutta kolmansien maiden määräysvallassa olevat oikeussubjektit eivät voi turvallisuussyistä osallistua kaikkiin tai joihinkin
  erityistavoitteen
  3 toimiin. Tällaisissa tapauksissa ehdotuspyynnöt ja tarjouspyynnöt on rajattava oikeussubjekteihin, jotka ovat sijoittautuneet tai joiden katsotaan olevan sijoittautuneita jäsenvaltioihin ja jotka ovat jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden kansalaisten määräysvallassa.

5.   Työohjelmassa voidaan myös määrätä, että assosioituneisiin maihin sijoittautuneet oikeussubjektit ja EU:hun sijoittautuneet mutta kolmansien maiden määräysvallassa olevat oikeussubjektit eivät voi
  strategia- ja
  turvallisuussyistä osallistua kaikkiin tai joihinkin
  erityistavoitteiden 1, 2 ja
  3 toimiin. Tällaisissa tapauksissa ehdotuspyynnöt ja tarjouspyynnöt on rajattava oikeussubjekteihin, jotka ovat sijoittautuneet tai joiden katsotaan olevan sijoittautuneita jäsenvaltioihin ja jotka ovat jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden kansalaisten määräysvallassa.

Tarkistus 121

Tarkistus 121

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 5 a kohta (uusi)

12 artikla – 5 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  Toimet, joihin sisältyy teknologian siirtämistä unionin ulkopuolelle, eivät ole sallittuja. Pitkän aikavälin strategisten turvallisuustavoitteiden varmistamiseksi on arvioitava sellaisten yhteisöjen osallistumismahdollisuuksia, joiden päätoimipaikka ei ole unionissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 a.
     
  Toimet, joihin sisältyy teknologian siirtämistä unionin ulkopuolelle, eivät ole sallittuja. Pitkän aikavälin strategisten turvallisuustavoitteiden varmistamiseksi on arvioitava sellaisten yhteisöjen osallistumismahdollisuuksia, joiden päätoimipaikka ei ole unionissa.

Tarkistus 122

Tarkistus 122

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 5 b kohta (uusi)

12 artikla – 5 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 b.
     
  Komissio tai rahoituselin voi tarvittaessa tehdä turvallisuustarkastuksia, ja toimet, joissa ei noudateta turvallisuussääntöjä, voidaan sulkea pois tai irtisanoa milloin tahansa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 b.
     
  Komissio tai rahoituselin voi tarvittaessa tehdä turvallisuustarkastuksia, ja toimet, joissa ei noudateta turvallisuussääntöjä, voidaan sulkea pois tai irtisanoa milloin tahansa.

Tarkistus 123

Tarkistus 123

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta

13 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Ohjelma on suunniteltu toteutettavaksi siten, että se mahdollistaa synergiat, joita kuvataan tarkemmin liitteessä III, unionin muiden rahoitusohjelmien kanssa, etenkin EU:n ohjelmista annettavaa täydentävää rahoitusta koskevien järjestelyjen kautta, kun hallinnointia koskevat säännöt sen sallivat; rahoitusta voidaan antaa peräkkäin, vuorotellen tai yhdistämällä varoja, myös toimien yhteistä rahoitusta varten. | 1.   Ohjelma on suunniteltu toteutettavaksi siten, että se mahdollistaa synergiat, joita kuvataan tarkemmin liitteessä III, unionin muiden rahoitusohjelmien kanssa, etenkin EU:n ohjelmista annettavaa täydentävää rahoitusta koskevien järjestelyjen kautta, kun hallinnointia koskevat säännöt sen sallivat; rahoitusta voidaan antaa peräkkäin, vuorotellen tai yhdistämällä varoja, myös toimien yhteistä rahoitusta varten.
  Komissio varmistaa, että erityistavoitteiden 1–5 saavuttamista ei haitata, kun hyödynnetään ohjelman täydentävyyttä unionin muiden rahoitusohjelmien, erityisesti ERI-rahastojen, Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan horisontti -ohjelman ja Verkkojen Eurooppa -välineen (CEF-2), InvestEU:n, Erasmuksen ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston kanssa. |
| | Komissio tutkii mahdollisuuksia parantaa sellaisten eri ohjelmien tehokkuutta, jotka tarjoavat resursseja digitalisaation alalla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Ohjelma on suunniteltu toteutettavaksi siten, että se mahdollistaa synergiat, joita kuvataan tarkemmin liitteessä III, unionin muiden rahoitusohjelmien kanssa, etenkin EU:n ohjelmista annettavaa täydentävää rahoitusta koskevien järjestelyjen kautta, kun hallinnointia koskevat säännöt sen sallivat; rahoitusta voidaan antaa peräkkäin, vuorotellen tai yhdistämällä varoja, myös toimien yhteistä rahoitusta varten.

1.   Ohjelma on suunniteltu toteutettavaksi siten, että se mahdollistaa synergiat, joita kuvataan tarkemmin liitteessä III, unionin muiden rahoitusohjelmien kanssa, etenkin EU:n ohjelmista annettavaa täydentävää rahoitusta koskevien järjestelyjen kautta, kun hallinnointia koskevat säännöt sen sallivat; rahoitusta voidaan antaa peräkkäin, vuorotellen tai yhdistämällä varoja, myös toimien yhteistä rahoitusta varten.
  Komissio varmistaa, että erityistavoitteiden 1–5 saavuttamista ei haitata, kun hyödynnetään ohjelman täydentävyyttä unionin muiden rahoitusohjelmien, erityisesti ERI-rahastojen, Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan horisontti -ohjelman ja Verkkojen Eurooppa -välineen (CEF-2), InvestEU:n, Erasmuksen ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston kanssa.

Komissio tutkii mahdollisuuksia parantaa sellaisten eri ohjelmien tehokkuutta, jotka tarjoavat resursseja digitalisaation alalla.

Komissio tutkii mahdollisuuksia parantaa sellaisten eri ohjelmien tehokkuutta, jotka tarjoavat resursseja digitalisaation alalla.

Tarkistus 124

Tarkistus 124

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 2 kohta

13 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   On vahvistettava asianmukaiset mekanismit asianomaisten viranomaisten välistä koordinointia varten sekä asianmukaiset seurantavälineet, joilla voidaan systemaattisesti varmistaa synergiat ohjelman ja mahdollisten merkityksellisen EU:n rahoitusvälineiden välillä. Järjestelyjen on edistettävä päällekkäisyyksien välttämistä ja menojen vaikutuksen maksimointia. | 2.   On vahvistettava asianmukaiset mekanismit asianomaisten viranomaisten välistä
  sekä viranomaisten ja komission välistä
  koordinointia varten sekä asianmukaiset seurantavälineet, joilla voidaan järjestelmällisesti varmistaa synergiat ohjelman ja mahdollisten merkityksellisten EU:n rahoitusvälineiden välillä. Järjestelyjen on edistettävä päällekkäisyyksien välttämistä ja menojen vaikutuksen maksimointia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   On vahvistettava asianmukaiset mekanismit asianomaisten viranomaisten välistä koordinointia varten sekä asianmukaiset seurantavälineet, joilla voidaan systemaattisesti varmistaa synergiat ohjelman ja mahdollisten merkityksellisen EU:n rahoitusvälineiden välillä. Järjestelyjen on edistettävä päällekkäisyyksien välttämistä ja menojen vaikutuksen maksimointia.

2.   On vahvistettava asianmukaiset mekanismit asianomaisten viranomaisten välistä
  sekä viranomaisten ja komission välistä
  koordinointia varten sekä asianmukaiset seurantavälineet, joilla voidaan järjestelmällisesti varmistaa synergiat ohjelman ja mahdollisten merkityksellisten EU:n rahoitusvälineiden välillä. Järjestelyjen on edistettävä päällekkäisyyksien välttämistä ja menojen vaikutuksen maksimointia.

Tarkistus 125

Tarkistus 125

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 2 kohta

14 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta missä tahansa varainhoitoasetuksessa vahvistetussa muodossa, mukaan lukien erityisesti hankinnat ensisijaisena muotona sekä avustukset ja palkinnot. Lisäksi ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta sellaisten rahoitusvälineiden avulla, jotka kuuluvat rahoitusta yhdistäviin toimiin. | 2.   Ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta missä tahansa varainhoitoasetuksessa vahvistetussa muodossa, mukaan lukien erityisesti
  komission tai rahoituselimen ja avustustensaajien
  hankinnat
  erikseen tai yhdessä toiminnan
  ensisijaisena muotona sekä avustukset ja palkinnot
  . Hankinnoissa voidaan sallia useampien hankintasopimusten tekeminen samassa menettelyssä ja tarjota mahdollisuus tulokseen perustuville ehdoille, jotka ovat soveltuvien kansainvälisten hankintasopimusten mukaisia.
  Lisäksi ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta sellaisten rahoitusvälineiden avulla, jotka kuuluvat rahoitusta yhdistäviin toimiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta missä tahansa varainhoitoasetuksessa vahvistetussa muodossa, mukaan lukien erityisesti hankinnat ensisijaisena muotona sekä avustukset ja palkinnot. Lisäksi ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta sellaisten rahoitusvälineiden avulla, jotka kuuluvat rahoitusta yhdistäviin toimiin.

2.   Ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta missä tahansa varainhoitoasetuksessa vahvistetussa muodossa, mukaan lukien erityisesti
  komission tai rahoituselimen ja avustustensaajien
  hankinnat
  erikseen tai yhdessä toiminnan
  ensisijaisena muotona sekä avustukset ja palkinnot
  . Hankinnoissa voidaan sallia useampien hankintasopimusten tekeminen samassa menettelyssä ja tarjota mahdollisuus tulokseen perustuville ehdoille, jotka ovat soveltuvien kansainvälisten hankintasopimusten mukaisia.
  Lisäksi ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta sellaisten rahoitusvälineiden avulla, jotka kuuluvat rahoitusta yhdistäviin toimiin.

Tarkistus 126

Tarkistus 126

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 1 kohta

15 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ohjelma voidaan toteuttaa eurooppalaisten kumppanuuksien avulla. Tähän voi sisältyä rahoitusosuuksia SEUT-sopimuksen 187 artiklan nojalla perustettuihin yhteisyrityksen muotoisiin olemassa oleviin tai uusiin yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksiin. Näihin rahoitusosuuksiin sovelletaan [Euroopan horisontti -asetuksen, viite lisättävä] eurooppalaisia kumppanuuksia koskevia säännöksiä. | Ohjelma voidaan toteuttaa eurooppalaisten kumppanuuksien avulla
  komission ja jäsenvaltioiden strategisessa suunnitteluprosessissa sovitun mukaisesti
  . Tähän voi sisältyä rahoitusosuuksia SEUT-sopimuksen 187 artiklan nojalla perustettuihin yhteisyrityksen muotoisiin olemassa oleviin tai uusiin yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksiin. Näihin rahoitusosuuksiin sovelletaan [Euroopan horisontti -asetuksen, viite lisättävä] eurooppalaisia kumppanuuksia koskevia säännöksiä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ohjelma voidaan toteuttaa eurooppalaisten kumppanuuksien avulla. Tähän voi sisältyä rahoitusosuuksia SEUT-sopimuksen 187 artiklan nojalla perustettuihin yhteisyrityksen muotoisiin olemassa oleviin tai uusiin yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksiin. Näihin rahoitusosuuksiin sovelletaan [Euroopan horisontti -asetuksen, viite lisättävä] eurooppalaisia kumppanuuksia koskevia säännöksiä.

Ohjelma voidaan toteuttaa eurooppalaisten kumppanuuksien avulla
  komission ja jäsenvaltioiden strategisessa suunnitteluprosessissa sovitun mukaisesti
  . Tähän voi sisältyä rahoitusosuuksia SEUT-sopimuksen 187 artiklan nojalla perustettuihin yhteisyrityksen muotoisiin olemassa oleviin tai uusiin yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksiin. Näihin rahoitusosuuksiin sovelletaan [Euroopan horisontti -asetuksen, viite lisättävä] eurooppalaisia kumppanuuksia koskevia säännöksiä.

komission ja jäsenvaltioiden strategisessa suunnitteluprosessissa sovitun mukaisesti

Tarkistus 127

Tarkistus 127

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 1 a kohta (uusi)

15 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Eurooppalainen kumppanuus |
| | a) | perustetaan tilanteissa, joissa Digitaalinen Eurooppa -ohjelman tavoitteet saavutetaan sen avulla tehokkaammin kuin unionin omin toimin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Eurooppalainen kumppanuus

Eurooppalainen kumppanuus

a)

a)

perustetaan tilanteissa, joissa Digitaalinen Eurooppa -ohjelman tavoitteet saavutetaan sen avulla tehokkaammin kuin unionin omin toimin;

perustetaan tilanteissa, joissa Digitaalinen Eurooppa -ohjelman tavoitteet saavutetaan sen avulla tehokkaammin kuin unionin omin toimin;

| b) | noudattaa periaatteita, jotka ovat unionin tason lisäarvo, läpinäkyvyys, avoimuus, vaikutukset, vipuvaikutus, kaikkien osapuolten pitkäaikainen sitoutuminen rahoitukseen, joustavuus, yhdenmukaisuus sekä täydentävyys unionin tason, paikallisiin, alueellisiin, kansallisiin ja kansainvälisiin aloitteisiin nähden; |
| --- | --- |

b)

b)

noudattaa periaatteita, jotka ovat unionin tason lisäarvo, läpinäkyvyys, avoimuus, vaikutukset, vipuvaikutus, kaikkien osapuolten pitkäaikainen sitoutuminen rahoitukseen, joustavuus, yhdenmukaisuus sekä täydentävyys unionin tason, paikallisiin, alueellisiin, kansallisiin ja kansainvälisiin aloitteisiin nähden;

noudattaa periaatteita, jotka ovat unionin tason lisäarvo, läpinäkyvyys, avoimuus, vaikutukset, vipuvaikutus, kaikkien osapuolten pitkäaikainen sitoutuminen rahoitukseen, joustavuus, yhdenmukaisuus sekä täydentävyys unionin tason, paikallisiin, alueellisiin, kansallisiin ja kansainvälisiin aloitteisiin nähden;

| c) | on määräaikainen ja sisältää ehdot ohjelman rahoituksen lopettamiselle asteittain. |
| --- | --- |

c)

c)

on määräaikainen ja sisältää ehdot ohjelman rahoituksen lopettamiselle asteittain.

on määräaikainen ja sisältää ehdot ohjelman rahoituksen lopettamiselle asteittain.

Tarkistus 128

Tarkistus 128

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 1 b kohta (uusi)

15 artikla – 1 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Valintaa, täytäntöönpanoa, seurantaa, arviointia ja asteittaista käytöstä poistamista koskevat säännökset ja perusteet esitetään ... (viite lisätään myöhemmin). |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Valintaa, täytäntöönpanoa, seurantaa, arviointia ja asteittaista käytöstä poistamista koskevat säännökset ja perusteet esitetään ... (viite lisätään myöhemmin).

Valintaa, täytäntöönpanoa, seurantaa, arviointia ja asteittaista käytöstä poistamista koskevat säännökset ja perusteet esitetään ... (viite lisätään myöhemmin).

Tarkistus 129

Tarkistus 129

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – otsikko

16 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Digitaali-innovointikeskittymät | Eurooppalaiset
  digitaali-innovointikeskittymät |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Digitaali-innovointikeskittymät

Eurooppalaiset
  digitaali-innovointikeskittymät

Eurooppalaiset

Tarkistus 130

Tarkistus 130

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 1 kohta

16 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Ohjelman ensimmäisen toteutusvuoden aikana perustetaan digitaali-innovointikeskittymien alustava verkosto. | 1.   Ohjelman ensimmäisen toteutusvuoden aikana perustetaan
  eurooppalaisten
  digitaali-innovointikeskittymien alustava verkosto
  olemassa olevaan infrastruktuuriin, ja jokaisessa jäsenvaltiossa on oltava vähintään yksi eurooppalainen digitaali-innovointikeskittymä
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Ohjelman ensimmäisen toteutusvuoden aikana perustetaan digitaali-innovointikeskittymien alustava verkosto.

1.   Ohjelman ensimmäisen toteutusvuoden aikana perustetaan
  eurooppalaisten
  digitaali-innovointikeskittymien alustava verkosto
  olemassa olevaan infrastruktuuriin, ja jokaisessa jäsenvaltiossa on oltava vähintään yksi eurooppalainen digitaali-innovointikeskittymä
  .

Tarkistus 131

Tarkistus 131

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 2 kohta – johdantokappale

16 artikla – 2 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun verkoston perustamista varten kunkin jäsenvaltion on nimettävä ehdokasyhteisöt avoimella ja
  kilpailulla
  prosessilla seuraavien kriteerien pohjalta: | 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun verkoston perustamista varten kunkin jäsenvaltion on nimettävä ehdokasyhteisöt avoimella
  , läpinäkyvällä, osallistavalla
  ja
  kilpaillulla
  prosessilla seuraavien kriteerien pohjalta: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun verkoston perustamista varten kunkin jäsenvaltion on nimettävä ehdokasyhteisöt avoimella ja
  kilpailulla
  prosessilla seuraavien kriteerien pohjalta:

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun verkoston perustamista varten kunkin jäsenvaltion on nimettävä ehdokasyhteisöt avoimella
  , läpinäkyvällä, osallistavalla
  ja
  kilpaillulla
  prosessilla seuraavien kriteerien pohjalta:

Tarkistus 132

Tarkistus 132

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 2 kohta – a alakohta

16 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | digitaali-innovointikeskittymien toimintoihin liittyvät asianmukaiset valmiudet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

digitaali-innovointikeskittymien toimintoihin liittyvät asianmukaiset valmiudet;

| a) | eurooppalaisten
  digitaali-innovointikeskittymien toimintoihin liittyvät asianmukaiset valmiudet; |
| --- | --- |

a)

eurooppalaisten
  digitaali-innovointikeskittymien toimintoihin liittyvät asianmukaiset valmiudet;

eurooppalaisten

Tarkistus 133

Tarkistus 133

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 2 kohta – b alakohta

16 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | asianmukaiset hallinnolliset valmiudet, henkilöstö ja infrastruktuuri; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

asianmukaiset hallinnolliset valmiudet, henkilöstö ja infrastruktuuri;

| b) | asianmukaiset hallinnolliset valmiudet, henkilöstö ja infrastruktuuri
  sekä taidot
  ; |
| --- | --- |

b)

asianmukaiset hallinnolliset valmiudet, henkilöstö ja infrastruktuuri
  sekä taidot
  ;

sekä taidot

Tarkistus 134

Tarkistus 134

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 2 kohta – d a alakohta (uusi)

16 artikla – 2 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d a) | todistettu yhteistyö yksityisen sektorin kanssa, jotta voidaan varmistaa toimien merkityksellisyys erityistavoitteen 1–5 kannalta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d a)

d a)

todistettu yhteistyö yksityisen sektorin kanssa, jotta voidaan varmistaa toimien merkityksellisyys erityistavoitteen 1–5 kannalta;

todistettu yhteistyö yksityisen sektorin kanssa, jotta voidaan varmistaa toimien merkityksellisyys erityistavoitteen 1–5 kannalta;

Tarkistus 135

Tarkistus 135

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 2 kohta – d b alakohta (uusi)

16 artikla – 2 kohta – d b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d b) | yhteydet Horisontti 2020 -ohjelmassa luotuihin olemassa oleviin tieto- ja viestintätekniikan keskittymiin, InvestEU-keskittymään ja Euroopan yritysverkostoon; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d b)

d b)

yhteydet Horisontti 2020 -ohjelmassa luotuihin olemassa oleviin tieto- ja viestintätekniikan keskittymiin, InvestEU-keskittymään ja Euroopan yritysverkostoon;

yhteydet Horisontti 2020 -ohjelmassa luotuihin olemassa oleviin tieto- ja viestintätekniikan keskittymiin, InvestEU-keskittymään ja Euroopan yritysverkostoon;

Tarkistus 136

Tarkistus 136

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 2 a kohta (uusi)

16 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Yksityiskohtaiset edellytykset, jotka niiden on täytettävä, jotta ne voidaan nimetä ”eurooppalaiseksi digitaali-innovaatiokeskittymäksi”, ja suoritettavat tehtävät on yhdenmukaistettava ja ilmoitettava ajoissa, jotta toimet voidaan valmistella ja toteuttaa asianmukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Yksityiskohtaiset edellytykset, jotka niiden on täytettävä, jotta ne voidaan nimetä ”eurooppalaiseksi digitaali-innovaatiokeskittymäksi”, ja suoritettavat tehtävät on yhdenmukaistettava ja ilmoitettava ajoissa, jotta toimet voidaan valmistella ja toteuttaa asianmukaisesti.

Tarkistus 137

Tarkistus 137

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 3 kohta – johdantokappale

16 artikla – 3 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Komissio hyväksyy päätöksen alustavan verkoston muodostavien yhteisöjen valinnasta. Komissio valitsee yhteisöt jäsenvaltioiden nimeämien ehdokasyhteisöjen joukosta edellä 2 kohdassa mainittujen kriteerien ja seuraavien lisäkriteerien pohjalta: | 3.   Komissio hyväksyy päätöksen alustavan verkoston muodostavien yhteisöjen valinnasta. Komissio valitsee
  ja yksilöi selkeästi
  yhteisöt jäsenvaltioiden nimeämien ehdokasyhteisöjen joukosta edellä 2 kohdassa mainittujen kriteerien ja seuraavien lisäkriteerien pohjalta: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Komissio hyväksyy päätöksen alustavan verkoston muodostavien yhteisöjen valinnasta. Komissio valitsee yhteisöt jäsenvaltioiden nimeämien ehdokasyhteisöjen joukosta edellä 2 kohdassa mainittujen kriteerien ja seuraavien lisäkriteerien pohjalta:

3.   Komissio hyväksyy päätöksen alustavan verkoston muodostavien yhteisöjen valinnasta. Komissio valitsee
  ja yksilöi selkeästi
  yhteisöt jäsenvaltioiden nimeämien ehdokasyhteisöjen joukosta edellä 2 kohdassa mainittujen kriteerien ja seuraavien lisäkriteerien pohjalta:

Tarkistus 138

Tarkistus 138

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 3 kohta – b alakohta

16 artikla – 3 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | tarve varmistaa alustavalla verkostolla teollisuuden ja yleistä etua koskevien alojen tarpeiden kattaminen sekä laaja ja tasapainoinen maantieteellinen kattavuus. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

tarve varmistaa alustavalla verkostolla teollisuuden ja yleistä etua koskevien alojen tarpeiden kattaminen sekä laaja ja tasapainoinen maantieteellinen kattavuus.

| b) | tarve varmistaa alustavalla verkostolla teollisuuden ja yleistä etua koskevien alojen tarpeiden kattaminen sekä laaja ja tasapainoinen maantieteellinen kattavuus
  sekä lähentymisen parantaminen ja koheesiomaiden ja muiden jäsenvaltioiden välisen eron umpeenkuromisen edistäminen sekä digitaalisten erojen maantieteellinen kaventaminen
  . |
| --- | --- |

b)

tarve varmistaa alustavalla verkostolla teollisuuden ja yleistä etua koskevien alojen tarpeiden kattaminen sekä laaja ja tasapainoinen maantieteellinen kattavuus
  sekä lähentymisen parantaminen ja koheesiomaiden ja muiden jäsenvaltioiden välisen eron umpeenkuromisen edistäminen sekä digitaalisten erojen maantieteellinen kaventaminen
  .

sekä lähentymisen parantaminen ja koheesiomaiden ja muiden jäsenvaltioiden välisen eron umpeenkuromisen edistäminen sekä digitaalisten erojen maantieteellinen kaventaminen

Tarkistus 139

Tarkistus 139

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 4 kohta

16 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Muita digitaali-innovointikeskittymiä valitaan avoimella ja kilpaillulla prosessilla siten, että varmistetaan mahdollisimman laaja maantieteellinen kattavuus koko Euroopassa. Verkostoon kuuluvien yhteisöjen lukumäärän on oltava suhteessa jäsenvaltion asukaslukuun
  , ja kussakin jäsenvaltiossa on oltava vähintään yksi digitaali-innovointikeskittymä
  . EU:n syrjäisimpien alueiden erityisten rajoitteiden huomioon ottamiseksi niiden tarpeita varten voidaan
  nimittää erityisiä yhteisöjä
  . | 4.   Muita
  eurooppalaisia
  digitaali-innovointikeskittymiä valitaan avoimella
  , läpinäkyvällä
  ja kilpaillulla prosessilla siten, että varmistetaan mahdollisimman laaja maantieteellinen kattavuus koko Euroopassa. Verkostoon kuuluvien yhteisöjen lukumäärän on oltava suhteessa jäsenvaltion asukaslukuun. EU:n syrjäisimpien alueiden erityisten rajoitteiden huomioon ottamiseksi niiden tarpeita varten
  näillä alueilla
  voidaan
  valita useampia innovointikeskittymiä
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Muita digitaali-innovointikeskittymiä valitaan avoimella ja kilpaillulla prosessilla siten, että varmistetaan mahdollisimman laaja maantieteellinen kattavuus koko Euroopassa. Verkostoon kuuluvien yhteisöjen lukumäärän on oltava suhteessa jäsenvaltion asukaslukuun
  , ja kussakin jäsenvaltiossa on oltava vähintään yksi digitaali-innovointikeskittymä
  . EU:n syrjäisimpien alueiden erityisten rajoitteiden huomioon ottamiseksi niiden tarpeita varten voidaan
  nimittää erityisiä yhteisöjä
  .

4.   Muita
  eurooppalaisia
  digitaali-innovointikeskittymiä valitaan avoimella
  , läpinäkyvällä
  ja kilpaillulla prosessilla siten, että varmistetaan mahdollisimman laaja maantieteellinen kattavuus koko Euroopassa. Verkostoon kuuluvien yhteisöjen lukumäärän on oltava suhteessa jäsenvaltion asukaslukuun. EU:n syrjäisimpien alueiden erityisten rajoitteiden huomioon ottamiseksi niiden tarpeita varten
  näillä alueilla
  voidaan
  valita useampia innovointikeskittymiä
  .

Tarkistus 140

Tarkistus 140

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 5 kohta

16 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Digitaali-innovointikeskittymät
  voivat saada
  rahoitusta avustusten muodossa. | 5.   
  Eurooppalaiset
  digitaali-innovointikeskittymät
  on yksilöitävä selkeästi erityisin tiedoin ja ne saavat
  rahoitusta avustusten muodossa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Digitaali-innovointikeskittymät
  voivat saada
  rahoitusta avustusten muodossa.

5.   
  Eurooppalaiset
  digitaali-innovointikeskittymät
  on yksilöitävä selkeästi erityisin tiedoin ja ne saavat
  rahoitusta avustusten muodossa.

Tarkistus 141

Tarkistus 141

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 6 kohta – johdantokappale

16 artikla – 6 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Rahoitusta saavien digitaali-innovointikeskittymien on osallistuttava ohjelman toteutukseen | 6.   Rahoitusta saavien
  eurooppalaisten
  digitaali-innovointikeskittymien on osallistuttava ohjelman toteutukseen |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   Rahoitusta saavien digitaali-innovointikeskittymien on osallistuttava ohjelman toteutukseen

6.   Rahoitusta saavien
  eurooppalaisten
  digitaali-innovointikeskittymien on osallistuttava ohjelman toteutukseen

Tarkistus 142

Tarkistus 142

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 6 kohta – a alakohta

16 artikla – 6 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | tarjoamalla digitalisointiin liittyviä palveluja – mukaan lukien testaamiseen ja kokeiluihin käytettävät järjestelyt – jotka on kohdennettu
  pk-yrityksille
  ja mid cap -yrityksille, myös perinteisillä sektoreilla, joilla digitaaliteknologian ja siihen liittyvien teknologioiden käyttöönotto on hidasta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

tarjoamalla digitalisointiin liittyviä palveluja – mukaan lukien testaamiseen ja kokeiluihin käytettävät järjestelyt – jotka on kohdennettu
  pk-yrityksille
  ja mid cap -yrityksille, myös perinteisillä sektoreilla, joilla digitaaliteknologian ja siihen liittyvien teknologioiden käyttöönotto on hidasta;

pk-yrityksille

| a) | tarjoamalla digitalisointiin liittyviä palveluja
  ja teknologista asiantuntemusta
   – mukaan lukien testaamiseen ja kokeiluihin käytettävät järjestelyt – jotka on kohdennettu
  startup-, pk-
  ja mid cap -yrityksille, myös perinteisillä sektoreilla, joilla digitaaliteknologian ja siihen liittyvien teknologioiden käyttöönotto on hidasta; |
| --- | --- |

a)

tarjoamalla digitalisointiin liittyviä palveluja
  ja teknologista asiantuntemusta
   – mukaan lukien testaamiseen ja kokeiluihin käytettävät järjestelyt – jotka on kohdennettu
  startup-, pk-
  ja mid cap -yrityksille, myös perinteisillä sektoreilla, joilla digitaaliteknologian ja siihen liittyvien teknologioiden käyttöönotto on hidasta;

ja teknologista asiantuntemusta

startup-, pk-

Tarkistus 143

Tarkistus 143

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 6 kohta – a a alakohta (uusi)

16 artikla – 6 kohta – a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | tukemalla yrityksiä, erityisesti pk- ja startup-yrityksiä, organisaatioita ja julkishallintoja kilpailukyvyn ja liiketoimintamallien parantamisessa käyttämällä ohjelmaan kuuluvia uusia teknologioita; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a a)

a a)

tukemalla yrityksiä, erityisesti pk- ja startup-yrityksiä, organisaatioita ja julkishallintoja kilpailukyvyn ja liiketoimintamallien parantamisessa käyttämällä ohjelmaan kuuluvia uusia teknologioita;

tukemalla yrityksiä, erityisesti pk- ja startup-yrityksiä, organisaatioita ja julkishallintoja kilpailukyvyn ja liiketoimintamallien parantamisessa käyttämällä ohjelmaan kuuluvia uusia teknologioita;

Tarkistus 144

Tarkistus 144

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 6 kohta – b alakohta

16 artikla – 6 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | siirtämällä asiantuntemusta ja taitotietoa alueiden välillä, erityisesti verkostoimalla yhdelle alueelle sijoittautuneita
  pk-yrityksiä
  ja mid cap -yrityksiä sellaisten muilla alueilla sijaitsevien digitaali-innovointikeskittymien kanssa, joilla on parhaat valmiudet asiaankuuluvien palvelujen tarjoamiseen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

siirtämällä asiantuntemusta ja taitotietoa alueiden välillä, erityisesti verkostoimalla yhdelle alueelle sijoittautuneita
  pk-yrityksiä
  ja mid cap -yrityksiä sellaisten muilla alueilla sijaitsevien digitaali-innovointikeskittymien kanssa, joilla on parhaat valmiudet asiaankuuluvien palvelujen tarjoamiseen;

pk-yrityksiä

| b) | siirtämällä asiantuntemusta ja taitotietoa alueiden välillä, erityisesti verkostoimalla yhdelle alueelle sijoittautuneita
  pk-, startup-
  ja mid cap -yrityksiä sellaisten muilla alueilla sijaitsevien
  eurooppalaisten
  digitaali-innovointikeskittymien kanssa, joilla on parhaat valmiudet asiaankuuluvien palvelujen tarjoamiseen;
  kannustamalla osaamisen, yhteisten aloitteiden ja hyvien käytäntöjen vaihtoa; |
| --- | --- |

b)

siirtämällä asiantuntemusta ja taitotietoa alueiden välillä, erityisesti verkostoimalla yhdelle alueelle sijoittautuneita
  pk-, startup-
  ja mid cap -yrityksiä sellaisten muilla alueilla sijaitsevien
  eurooppalaisten
  digitaali-innovointikeskittymien kanssa, joilla on parhaat valmiudet asiaankuuluvien palvelujen tarjoamiseen;
  kannustamalla osaamisen, yhteisten aloitteiden ja hyvien käytäntöjen vaihtoa;

pk-, startup-

eurooppalaisten

kannustamalla osaamisen, yhteisten aloitteiden ja hyvien käytäntöjen vaihtoa;

Tarkistus 145

Tarkistus 145

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 6 kohta – c alakohta

16 artikla – 6 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | tarjoamalla aihekohtaisia palveluja, mukaan lukien tekoälyyn, suurteholaskentaan sekä kyberturvallisuuteen ja luottamukseen liittyvät palvelut, hallinnoille, julkisen sektorin organisaatioille,
  pk-yrityksille
  ja mid cap -yrityksille. Yksittäiset digitaali-innovointikeskittymät voivat erikoistua tiettyihin aihekohtaisiin palveluihin eikä niiden tarvitse tarjota kaikkia tässä alakohdassa mainittuja aihekohtaisia palveluja; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

tarjoamalla aihekohtaisia palveluja, mukaan lukien tekoälyyn, suurteholaskentaan sekä kyberturvallisuuteen ja luottamukseen liittyvät palvelut, hallinnoille, julkisen sektorin organisaatioille,
  pk-yrityksille
  ja mid cap -yrityksille. Yksittäiset digitaali-innovointikeskittymät voivat erikoistua tiettyihin aihekohtaisiin palveluihin eikä niiden tarvitse tarjota kaikkia tässä alakohdassa mainittuja aihekohtaisia palveluja;

pk-yrityksille

| c) | tarjoamalla aihekohtaisia palveluja, mukaan lukien tekoälyyn, suurteholaskentaan sekä kyberturvallisuuteen ja luottamukseen liittyvät palvelut, hallinnoille, julkisen sektorin organisaatioille,
  pk-, startup-
  ja mid cap -yrityksille. Yksittäiset
  eurooppalaiset
  digitaali-innovointikeskittymät voivat erikoistua tiettyihin aihekohtaisiin palveluihin eikä niiden tarvitse tarjota kaikkia tässä alakohdassa mainittuja aihekohtaisia palveluja; |
| --- | --- |

c)

tarjoamalla aihekohtaisia palveluja, mukaan lukien tekoälyyn, suurteholaskentaan sekä kyberturvallisuuteen ja luottamukseen liittyvät palvelut, hallinnoille, julkisen sektorin organisaatioille,
  pk-, startup-
  ja mid cap -yrityksille. Yksittäiset
  eurooppalaiset
  digitaali-innovointikeskittymät voivat erikoistua tiettyihin aihekohtaisiin palveluihin eikä niiden tarvitse tarjota kaikkia tässä alakohdassa mainittuja aihekohtaisia palveluja;

pk-, startup-

eurooppalaiset

Tarkistus 146

Tarkistus 146

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 6 a kohta (uusi)

16 artikla – 6 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 a.
     
  Eurooppalaiset digitaali-innovointikeskittymät voivat tehdä yhteistyötä myös Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin ja erityisesti sen digitaaliteknologian osaamis- ja innovaatioyhteisön (EIT Digital) kanssa sekä Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa perustettujen digitaali-innovointikeskittymien kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 a.
     
  Eurooppalaiset digitaali-innovointikeskittymät voivat tehdä yhteistyötä myös Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin ja erityisesti sen digitaaliteknologian osaamis- ja innovaatioyhteisön (EIT Digital) kanssa sekä Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa perustettujen digitaali-innovointikeskittymien kanssa.

Tarkistus 147

Tarkistus 147

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 6 b kohta (uusi)

16 artikla – 6 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 b.
     
  Eurooppalaiset digitaali-innovointikeskittymät voivat toteuttaa tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmien puitteissa perustettujen digitaali-innovointikeskittymien ja myös Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin digitaaliteknologian osaamis- ja innovaatioyhteisön (EIT Digital) innovointikeskittymien toimia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 b.
     
  Eurooppalaiset digitaali-innovointikeskittymät voivat toteuttaa tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmien puitteissa perustettujen digitaali-innovointikeskittymien ja myös Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin digitaaliteknologian osaamis- ja innovaatioyhteisön (EIT Digital) innovointikeskittymien toimia.

Tarkistus 148

Tarkistus 148

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 1 kohta

17 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Rahoitusta voivat saada ainoastaan toimet, joilla toteutetaan 3 artiklassa ja 4–8 artiklassa
  tarkoitettujen
  tavoitteita. | 1.   Rahoitusta voivat
  liitteessä I asetettujen yleisten tavoitteiden mukaisesti
  saada ainoastaan toimet, joilla toteutetaan 3 artiklassa ja 4–8 artiklassa
  tarkoitettuja
  tavoitteita. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Rahoitusta voivat saada ainoastaan toimet, joilla toteutetaan 3 artiklassa ja 4–8 artiklassa
  tarkoitettujen
  tavoitteita.

1.   Rahoitusta voivat
  liitteessä I asetettujen yleisten tavoitteiden mukaisesti
  saada ainoastaan toimet, joilla toteutetaan 3 artiklassa ja 4–8 artiklassa
  tarkoitettuja
  tavoitteita.

Tarkistus 149

Tarkistus 149

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 2 kohta – a alakohta – ii alakohta

18 artikla – 2 kohta – a alakohta – ii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ii) | ohjelmaan assosioitunut kolmas maa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ii)

ohjelmaan assosioitunut kolmas maa;

| ii) | ohjelmaan
  10 ja 12 artiklan mukaisesti
  assosioitunut kolmas maa; |
| --- | --- |

ii)

ohjelmaan
  10 ja 12 artiklan mukaisesti
  assosioitunut kolmas maa;

10 ja 12 artiklan mukaisesti

Tarkistus 150

Tarkistus 150

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 3 kohta

18 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin kolmanteen maahan, joka ei ole assosioitunut ohjelmaan, ovat poikkeustapauksissa osallistumiskelpoisia, jos tämä on tarpeen tietyn toimen tavoitteiden saavuttamiseksi. | 3.   Oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin kolmanteen maahan, joka ei ole assosioitunut ohjelmaan, ovat poikkeustapauksissa osallistumiskelpoisia, jos tämä on tarpeen tietyn toimen tavoitteiden saavuttamiseksi
  ja jos siihen ei liity lisäturvallisuusriskiä unionille eikä se kyseenalaista unionin strategista riippumattomuutta
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin kolmanteen maahan, joka ei ole assosioitunut ohjelmaan, ovat poikkeustapauksissa osallistumiskelpoisia, jos tämä on tarpeen tietyn toimen tavoitteiden saavuttamiseksi.

3.   Oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin kolmanteen maahan, joka ei ole assosioitunut ohjelmaan, ovat poikkeustapauksissa osallistumiskelpoisia, jos tämä on tarpeen tietyn toimen tavoitteiden saavuttamiseksi
  ja jos siihen ei liity lisäturvallisuusriskiä unionille eikä se kyseenalaista unionin strategista riippumattomuutta
  .

Tarkistus 151

Tarkistus 151

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 4 kohta

18 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Luonnolliset henkilöt
  eivät ole
  osallistumiskelpoisia
  , lukuun ottamatta
  erityistavoitteessa 4 ”Pitkälle viety digitaalinen osaaminen”
  myönnettäviä avustuksia
  . | 4.   Luonnolliset henkilöt
  voivat olla
  osallistumiskelpoisia erityistavoitteessa 4 ”Pitkälle viety digitaalinen osaaminen”
  myönnettäviin avustuksiin
  .
  Kolmansien maiden kansalaiset voivat olla osallistumiskelpoisia edellyttäen, että he asuvat unionin alueella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Luonnolliset henkilöt
  eivät ole
  osallistumiskelpoisia
  , lukuun ottamatta
  erityistavoitteessa 4 ”Pitkälle viety digitaalinen osaaminen”
  myönnettäviä avustuksia
  .

4.   Luonnolliset henkilöt
  voivat olla
  osallistumiskelpoisia erityistavoitteessa 4 ”Pitkälle viety digitaalinen osaaminen”
  myönnettäviin avustuksiin
  .
  Kolmansien maiden kansalaiset voivat olla osallistumiskelpoisia edellyttäen, että he asuvat unionin alueella.

Tarkistus 152

Tarkistus 152

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 1 kohta

19 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Avustusten myöntämiseen ohjelmasta ja niiden hallinnointiin sovelletaan varainhoitoasetuksen VIII osaston säännöksiä. | Avustusten myöntämiseen ohjelmasta ja niiden hallinnointiin sovelletaan varainhoitoasetuksen VIII osaston säännöksiä
  , ja jopa 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista voidaan kattaa asianmukaisesti perustelluista syistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisrahoitusperiaatetta ja ottaen huomioon kunkin tavoitteen tarkka määritelmä
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Avustusten myöntämiseen ohjelmasta ja niiden hallinnointiin sovelletaan varainhoitoasetuksen VIII osaston säännöksiä.

Avustusten myöntämiseen ohjelmasta ja niiden hallinnointiin sovelletaan varainhoitoasetuksen VIII osaston säännöksiä
  , ja jopa 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista voidaan kattaa asianmukaisesti perustelluista syistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisrahoitusperiaatetta ja ottaen huomioon kunkin tavoitteen tarkka määritelmä
  .

, ja jopa 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista voidaan kattaa asianmukaisesti perustelluista syistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisrahoitusperiaatetta ja ottaen huomioon kunkin tavoitteen tarkka määritelmä

Tarkistus 153

Tarkistus 153

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 1 kohta – johdantokappale

20 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Myöntämisperusteet määritellään työohjelmissa ja ehdotuspyynnöissä, ottaen huomioon vähintään seuraavat tekijät: | (Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.) |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Myöntämisperusteet määritellään työohjelmissa ja ehdotuspyynnöissä, ottaen huomioon vähintään seuraavat tekijät:

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

Tarkistus 154

Tarkistus 154

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 1 kohta – e alakohta

20 artikla – 1 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | tapauksen mukaan taloudelliset, yhteiskunnalliset
  , ilmastolliset
  ja
  ympäristövaikutukset sekä esteettömyys
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

tapauksen mukaan taloudelliset, yhteiskunnalliset
  , ilmastolliset
  ja
  ympäristövaikutukset sekä esteettömyys
  ;

, ilmastolliset

ympäristövaikutukset sekä esteettömyys

| e) | tapauksen mukaan taloudelliset,
  ilmastolliset ja ympäristövaikutukset ja
  yhteiskunnalliset
  vaikutukset ja erityisesti esteettömyyden
  ja
  yhtäläisten ammatillisten ja koulutusmahdollisuuksien edistäminen
  ; |
| --- | --- |

e)

tapauksen mukaan taloudelliset,
  ilmastolliset ja ympäristövaikutukset ja
  yhteiskunnalliset
  vaikutukset ja erityisesti esteettömyyden
  ja
  yhtäläisten ammatillisten ja koulutusmahdollisuuksien edistäminen
  ;

ilmastolliset ja ympäristövaikutukset ja

vaikutukset ja erityisesti esteettömyyden

yhtäläisten ammatillisten ja koulutusmahdollisuuksien edistäminen

Tarkistus 155

Tarkistus 155

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 1 kohta – g alakohta

20 artikla – 1 kohta – g alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| g) | tapauksen mukaan tasapainoinen maantieteellinen jakautuminen koko unionissa, mukaan lukien syrjäisimmät alueet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

g)

tapauksen mukaan tasapainoinen maantieteellinen jakautuminen koko unionissa, mukaan lukien syrjäisimmät alueet;

| g) | tapauksen mukaan tasapainoinen maantieteellinen jakautuminen koko unionissa, mukaan lukien syrjäisimmät alueet
  sekä merentakaiset maat ja merentakaiset alueet
  ; |
| --- | --- |

g)

tapauksen mukaan tasapainoinen maantieteellinen jakautuminen koko unionissa, mukaan lukien syrjäisimmät alueet
  sekä merentakaiset maat ja merentakaiset alueet
  ;

sekä merentakaiset maat ja merentakaiset alueet

Tarkistus 156

Tarkistus 156

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 1 kohta – h a alakohta (uusi)

20 artikla – 1 kohta – h a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | h a) | tapauksen mukaan vapaus käyttää hankkeiden tuloksia uudelleen ja mukauttaa niitä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

h a)

h a)

tapauksen mukaan vapaus käyttää hankkeiden tuloksia uudelleen ja mukauttaa niitä;

tapauksen mukaan vapaus käyttää hankkeiden tuloksia uudelleen ja mukauttaa niitä;

Tarkistus 157

Tarkistus 157

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 1 kohta – h b alakohta (uusi)

20 artikla – 1 kohta – h b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | h b) | tapauksen mukaan yleinen etu; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

h b)

h b)

tapauksen mukaan yleinen etu;

tapauksen mukaan yleinen etu;

Tarkistus 158

Tarkistus 158

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 1 kohta – h c alakohta (uusi)

20 artikla – 1 kohta – h c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | h c) | tapauksen mukaan alueiden, kansalaisten tai yritysten välisen digitaalisen kuilun kaventaminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

h c)

h c)

tapauksen mukaan alueiden, kansalaisten tai yritysten välisen digitaalisen kuilun kaventaminen;

tapauksen mukaan alueiden, kansalaisten tai yritysten välisen digitaalisen kuilun kaventaminen;

Tarkistus 159

Tarkistus 159

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 1 kohta

21 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ohjelmaan sisältyvät rahoitusta yhdistävät toimet toteutetaan [InvestEU-asetuksen] ja varainhoitoasetuksen X osaston mukaisesti. | Ohjelmaan sisältyvät rahoitusta yhdistävät toimet toteutetaan [InvestEU-asetuksen] ja varainhoitoasetuksen X osaston mukaisesti.
  Tämän ohjelman menojen määrää, joka yhdistetään rahoitusvälineisiin, ei makseta takaisin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ohjelmaan sisältyvät rahoitusta yhdistävät toimet toteutetaan [InvestEU-asetuksen] ja varainhoitoasetuksen X osaston mukaisesti.

Ohjelmaan sisältyvät rahoitusta yhdistävät toimet toteutetaan [InvestEU-asetuksen] ja varainhoitoasetuksen X osaston mukaisesti.
  Tämän ohjelman menojen määrää, joka yhdistetään rahoitusvälineisiin, ei makseta takaisin.

Tämän ohjelman menojen määrää, joka yhdistetään rahoitusvälineisiin, ei makseta takaisin.

Tarkistus 160

Tarkistus 160

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

22 artikla – 2 a kohta (uusi)

22 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Jos toimelle on jo myönnetty tai se on saanut rahoitusosuuksia jostakin muusta unionin ohjelmasta tai unionin rahastosta myönnettävää tukea, kyseinen rahoitusosuus tai tuki on mainittava ohjelman mukaista rahoitusosuutta koskevassa hakemuksessa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Jos toimelle on jo myönnetty tai se on saanut rahoitusosuuksia jostakin muusta unionin ohjelmasta tai unionin rahastosta myönnettävää tukea, kyseinen rahoitusosuus tai tuki on mainittava ohjelman mukaista rahoitusosuutta koskevassa hakemuksessa.

Tarkistus 161

Tarkistus 161

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 3 kohta

23 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   
  Ensimmäisessä monivuotisessa työohjelmassa
  on keskityttävä liitteessä esitettyihin toimiin, ja
  siinä
  on varmistettava, etteivät tuetut toimet syrjäytä yksityistä rahoitusta.
  Sitä seuraaviin työohjelmiin voi sisältyä toimia, joita ei ole esitetty liitteessä, sillä edellytyksellä, että ne ovat tämän asetuksen tavoitteiden mukaisia, kuten 4–8 artiklassa säädetään. | 3.   
  Työohjelmissa
  on keskityttävä liitteessä
  I
  esitettyihin toimiin, ja
  niissä
  on varmistettava, etteivät tuetut toimet syrjäytä yksityistä rahoitusta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   
  Ensimmäisessä monivuotisessa työohjelmassa
  on keskityttävä liitteessä esitettyihin toimiin, ja
  siinä
  on varmistettava, etteivät tuetut toimet syrjäytä yksityistä rahoitusta.
  Sitä seuraaviin työohjelmiin voi sisältyä toimia, joita ei ole esitetty liitteessä, sillä edellytyksellä, että ne ovat tämän asetuksen tavoitteiden mukaisia, kuten 4–8 artiklassa säädetään.

3.   
  Työohjelmissa
  on keskityttävä liitteessä
  I
  esitettyihin toimiin, ja
  niissä
  on varmistettava, etteivät tuetut toimet syrjäytä yksityistä rahoitusta.

Tarkistus 162

Tarkistus 162

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 3 a kohta (uusi)

23 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 27 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä I siinä esitettyjen toimien tarkistamiseksi tai täydentämiseksi tämän asetuksen 4–8 artiklassa esitettyjen tavoitteiden mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 27 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä I siinä esitettyjen toimien tarkistamiseksi tai täydentämiseksi tämän asetuksen 4–8 artiklassa esitettyjen tavoitteiden mukaisesti.

Tarkistus 163

Tarkistus 163

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 1 kohta

24 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Indikaattorit, joiden avulla raportoidaan ohjelman edistymisestä 3 artiklassa säädettyjen yleisen tavoitteen ja erityistavoitteiden saavuttamisessa, esitetään liitteessä II. | 1.   
  Mitattavissa olevat
  indikaattorit, joiden avulla raportoidaan ohjelman edistymisestä 3 artiklassa säädettyjen yleisen tavoitteen ja erityistavoitteiden saavuttamisessa, esitetään liitteessä II. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Indikaattorit, joiden avulla raportoidaan ohjelman edistymisestä 3 artiklassa säädettyjen yleisen tavoitteen ja erityistavoitteiden saavuttamisessa, esitetään liitteessä II.

1.   
  Mitattavissa olevat
  indikaattorit, joiden avulla raportoidaan ohjelman edistymisestä 3 artiklassa säädettyjen yleisen tavoitteen ja erityistavoitteiden saavuttamisessa, esitetään liitteessä II.

Tarkistus 164

Tarkistus 164

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 1 a kohta (uusi)

24 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Komissio määrittää menetelmät, joilla laaditaan mitattavissa olevat indikaattorit, joilla arvioidaan täsmällisesti, miten 3 artiklan 1 kohdassa asetettujen yleisten tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty. Komissio täydentää liitettä III näiden menetelmien perusteella 1 päivään tammikuuta 2021 mennessä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Komissio määrittää menetelmät, joilla laaditaan mitattavissa olevat indikaattorit, joilla arvioidaan täsmällisesti, miten 3 artiklan 1 kohdassa asetettujen yleisten tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty. Komissio täydentää liitettä III näiden menetelmien perusteella 1 päivään tammikuuta 2021 mennessä.

Tarkistus 165

Tarkistus 165

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 2 kohta

24 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jotta voidaan arvioida tehokkaasti ohjelman edistymistä tavoitteiden saavuttamisessa, komissiolle siirretään valta antaa 27 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat liitteen II muuttamista, jotta indikaattoreita voidaan tarvittaessa tarkistaa tai täydentää, ja tämän asetuksen täydentämistä seuranta- ja valvontaverkon perustamista koskevilla säännöksillä. | 2.   Jotta voidaan arvioida tehokkaasti ohjelman edistymistä tavoitteiden saavuttamisessa, komissiolle siirretään valta antaa 27 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat liitteen II muuttamista, jotta
  mitattavissa olevia
  indikaattoreita voidaan tarvittaessa tarkistaa tai täydentää, ja tämän asetuksen täydentämistä seuranta- ja valvontaverkon perustamista koskevilla säännöksillä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Jotta voidaan arvioida tehokkaasti ohjelman edistymistä tavoitteiden saavuttamisessa, komissiolle siirretään valta antaa 27 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat liitteen II muuttamista, jotta indikaattoreita voidaan tarvittaessa tarkistaa tai täydentää, ja tämän asetuksen täydentämistä seuranta- ja valvontaverkon perustamista koskevilla säännöksillä.

2.   Jotta voidaan arvioida tehokkaasti ohjelman edistymistä tavoitteiden saavuttamisessa, komissiolle siirretään valta antaa 27 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat liitteen II muuttamista, jotta
  mitattavissa olevia
  indikaattoreita voidaan tarvittaessa tarkistaa tai täydentää, ja tämän asetuksen täydentämistä seuranta- ja valvontaverkon perustamista koskevilla säännöksillä.

Tarkistus 166

Tarkistus 166

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 3 kohta

24 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Tulosraportointijärjestelmällä on varmistettava, että ohjelman toteuttamisen ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti. Sitä varten unionin varojen saajille ja jäsenvaltioille on asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset. | 3.   Tulosraportointijärjestelmällä on varmistettava, että ohjelman toteuttamisen ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot
  soveltuvat aikaansaadun edistymisen ja kohdattujen ongelmien perusteelliseen analysointiin ja että ne
  kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti. Sitä varten unionin varojen saajille ja jäsenvaltioille on asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Tulosraportointijärjestelmällä on varmistettava, että ohjelman toteuttamisen ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti. Sitä varten unionin varojen saajille ja jäsenvaltioille on asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset.

3.   Tulosraportointijärjestelmällä on varmistettava, että ohjelman toteuttamisen ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot
  soveltuvat aikaansaadun edistymisen ja kohdattujen ongelmien perusteelliseen analysointiin ja että ne
  kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti. Sitä varten unionin varojen saajille ja jäsenvaltioille on asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset.

Tarkistus 167

Tarkistus 167

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 4 kohta

24 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Virallisia EU:n tilastoja, kuten tieto- ja viestintätekniikkaa koskevia säännöllisiä tilastotutkimuksia, on käytettävä mahdollisimman
  laajasti
  . Kansallisia tilastokeskuksia on kuultava ohjelman toteutuksen ja digitalisaatiossa saavutetun edistymisen seurannassa käytettävien tilastollisten indikaattoreiden alustavasta suunnittelusta ja myöhemmästä kehittämisestä, ja ne on otettava mukaan tähän työhön yhdessä Eurostatin kanssa. | 4.   Virallisia EU:n tilastoja, kuten tieto- ja viestintätekniikkaa koskevia säännöllisiä tilastotutkimuksia,
  sekä NUTS-2-tason digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksin (DESI) tietokokonaisuuksia
  on käytettävä mahdollisimman
  tehokkaasti, jotta voidaan puuttua Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaa koskevien alueellisten tietojen puuttumiseen
  . Kansallisia tilastokeskuksia on kuultava ohjelman toteutuksen ja digitalisaatiossa saavutetun edistymisen seurannassa käytettävien tilastollisten indikaattoreiden alustavasta suunnittelusta ja myöhemmästä kehittämisestä, ja ne on otettava mukaan tähän työhön yhdessä Eurostatin kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Virallisia EU:n tilastoja, kuten tieto- ja viestintätekniikkaa koskevia säännöllisiä tilastotutkimuksia, on käytettävä mahdollisimman
  laajasti
  . Kansallisia tilastokeskuksia on kuultava ohjelman toteutuksen ja digitalisaatiossa saavutetun edistymisen seurannassa käytettävien tilastollisten indikaattoreiden alustavasta suunnittelusta ja myöhemmästä kehittämisestä, ja ne on otettava mukaan tähän työhön yhdessä Eurostatin kanssa.

4.   Virallisia EU:n tilastoja, kuten tieto- ja viestintätekniikkaa koskevia säännöllisiä tilastotutkimuksia,
  sekä NUTS-2-tason digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksin (DESI) tietokokonaisuuksia
  on käytettävä mahdollisimman
  tehokkaasti, jotta voidaan puuttua Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaa koskevien alueellisten tietojen puuttumiseen
  . Kansallisia tilastokeskuksia on kuultava ohjelman toteutuksen ja digitalisaatiossa saavutetun edistymisen seurannassa käytettävien tilastollisten indikaattoreiden alustavasta suunnittelusta ja myöhemmästä kehittämisestä, ja ne on otettava mukaan tähän työhön yhdessä Eurostatin kanssa.

Tarkistus 168

Tarkistus 168

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – otsikko

25 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Arviointi | Ohjelman
  arviointi |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Arviointi

Ohjelman
  arviointi

Ohjelman

Tarkistus 169

Tarkistus 169

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 1 kohta

25 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Arvioinnit on suoritettava oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää päätöksenteossa
  . | 1.   
  Komissio huolehtii ohjelman säännöllisestä seurannasta ja ulkoisesta arvioinnista, joka perustuu erityisesti 24 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun tulosraportointijärjestelmään
  .
  Näitä arviointeja on käytettävä myös laadullisessa arvioinnissa, joka koskee edistymistä 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen yleistavoitteiden saavuttamisessa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   
  Arvioinnit on suoritettava oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää päätöksenteossa
  .

1.   
  Komissio huolehtii ohjelman säännöllisestä seurannasta ja ulkoisesta arvioinnista, joka perustuu erityisesti 24 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun tulosraportointijärjestelmään
  .
  Näitä arviointeja on käytettävä myös laadullisessa arvioinnissa, joka koskee edistymistä 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen yleistavoitteiden saavuttamisessa.

Tarkistus 170

Tarkistus 170

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 2 kohta

25 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Ohjelman
  väliarviointi on suoritettava heti kun ohjelman toteuttamisesta on saatavilla riittävästi tietoa
  ,
  kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua siitä, kun ohjelman toteuttaminen on käynnistynyt
  . | 2.   Ohjelman
  säännöllisen seurannan lisäksi komissio laatii väliarviointikertomuksen ja toimittaa sen Euroopan parlamentille, neuvostolle
  ,
  Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024
  .
  Väliarvioinnissa esitetään tarpeelliset havainnot, jotta voidaan tehdä päätös ohjelman jatkotoimista vuoden 2027 jälkeen ja sen tavoitteista. |
| | Väliarviointi toimitetaan Euroopan parlamentille. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Ohjelman
  väliarviointi on suoritettava heti kun ohjelman toteuttamisesta on saatavilla riittävästi tietoa
  ,
  kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua siitä, kun ohjelman toteuttaminen on käynnistynyt
  .

2.   Ohjelman
  säännöllisen seurannan lisäksi komissio laatii väliarviointikertomuksen ja toimittaa sen Euroopan parlamentille, neuvostolle
  ,
  Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024
  .
  Väliarvioinnissa esitetään tarpeelliset havainnot, jotta voidaan tehdä päätös ohjelman jatkotoimista vuoden 2027 jälkeen ja sen tavoitteista.

Väliarviointi toimitetaan Euroopan parlamentille.

Väliarviointi toimitetaan Euroopan parlamentille.

Tarkistus 171

Tarkistus 171

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 3 kohta

25 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Komissio
  suorittaa ohjelman toteuttamisen päätyttyä, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua 1 artiklassa mainitun ajanjakson päättymisestä, ohjelman lopullisen arvioinnin
  . | 3.   Komissio
  laatii ulkoisen ja riippumattoman loppuarvioinnin perusteella ohjelman lopullisen arviointikertomuksen, jossa arvioidaan sen pitkän aikavälin vaikutuksia ja sen kestävyyttä
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Komissio
  suorittaa ohjelman toteuttamisen päätyttyä, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua 1 artiklassa mainitun ajanjakson päättymisestä, ohjelman lopullisen arvioinnin
  .

3.   Komissio
  laatii ulkoisen ja riippumattoman loppuarvioinnin perusteella ohjelman lopullisen arviointikertomuksen, jossa arvioidaan sen pitkän aikavälin vaikutuksia ja sen kestävyyttä
  .

Tarkistus 172

Tarkistus 172

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 4 a kohta (uusi)

25 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Komissio toimittaa 3 kohdassa tarkoitetun lopullisen arviointikertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Komissio toimittaa 3 kohdassa tarkoitetun lopullisen arviointikertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030.

Tarkistus 173

Tarkistus 173

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 5 kohta

25 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.
     
  Komissio toimittaa arviointien päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.
     
  Komissio toimittaa arviointien päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 174

Tarkistus 174

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

26 artikla – 4 kohta

26 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Tässä valvontajärjestelmässä tarkastusstrategia
  voi perustua
  tilintarkastukseen, joka tehdään edustavasta otoksesta menoja. Tätä edustavaa otosta voidaan täydentää tarkastamalla valikoidusti menoja, jotka otetaan tarkasteluun niitä koskevan riskinarvioinnin perusteella. | 4.   Tässä valvontajärjestelmässä tarkastusstrategia
  perustuu
  tilintarkastukseen, joka tehdään
  vähintään
  edustavasta otoksesta menoja. Tätä edustavaa otosta voidaan täydentää tarkastamalla valikoidusti menoja, jotka otetaan tarkasteluun niitä koskevan riskinarvioinnin perusteella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Tässä valvontajärjestelmässä tarkastusstrategia
  voi perustua
  tilintarkastukseen, joka tehdään edustavasta otoksesta menoja. Tätä edustavaa otosta voidaan täydentää tarkastamalla valikoidusti menoja, jotka otetaan tarkasteluun niitä koskevan riskinarvioinnin perusteella.

4.   Tässä valvontajärjestelmässä tarkastusstrategia
  perustuu
  tilintarkastukseen, joka tehdään
  vähintään
  edustavasta otoksesta menoja. Tätä edustavaa otosta voidaan täydentää tarkastamalla valikoidusti menoja, jotka otetaan tarkasteluun niitä koskevan riskinarvioinnin perusteella.

Tarkistus 175

Tarkistus 175

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 2 kohta

27 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Siirretään komissiolle 31 päivään joulukuuta 2028 saakka 24 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. | 2.   Siirretään komissiolle 31 päivään joulukuuta 2028 saakka
  23 ja
  24 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Siirretään komissiolle 31 päivään joulukuuta 2028 saakka 24 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

2.   Siirretään komissiolle 31 päivään joulukuuta 2028 saakka
  23 ja
  24 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

Tarkistus 176

Tarkistus 176

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 3 kohta

27 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 24 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. | 3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa
  23 ja
  24 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 24 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa
  23 ja
  24 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

Tarkistus 177

Tarkistus 177

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 6 kohta

27 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Edellä
  olevan
  24 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. | 6.   Edellä
  olevien 23 ja
  24 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   Edellä
  olevan
  24 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

6.   Edellä
  olevien 23 ja
  24 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

Tarkistus 178

Tarkistus 178

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

29 artikla – 1 kohta

29 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava unionin rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys (erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia) tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa eri kohderyhmille, tiedotusvälineet ja suuri yleisö mukaan lukien. | 1.   Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava unionin rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys (erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia) tarjoamalla johdonmukaista,
  totuudenmukaista,
  olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa eri kohderyhmille, tiedotusvälineet ja suuri yleisö mukaan lukien. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava unionin rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys (erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia) tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa eri kohderyhmille, tiedotusvälineet ja suuri yleisö mukaan lukien.

1.   Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava unionin rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys (erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia) tarjoamalla johdonmukaista,
  totuudenmukaista,
  olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa eri kohderyhmille, tiedotusvälineet ja suuri yleisö mukaan lukien.

Tarkistus 179

Tarkistus 179

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

29 artikla – 2 kohta

29 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat ohjelmaa ja sen toimia ja tuloksia. Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa komission tiedottamista sikäli kuin painopisteet liittyvät 3 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin. | 2.   Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat ohjelmaa ja sen toimia ja tuloksia.
  Se varmistaa myös yhdennetyt tiedot ja sen, että mahdolliset hakijat voivat saada unionin rahoitusta digitaalialalla.
  Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa komission tiedottamista sikäli kuin painopisteet liittyvät 3 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat ohjelmaa ja sen toimia ja tuloksia. Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa komission tiedottamista sikäli kuin painopisteet liittyvät 3 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin.

2.   Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat ohjelmaa ja sen toimia ja tuloksia.
  Se varmistaa myös yhdennetyt tiedot ja sen, että mahdolliset hakijat voivat saada unionin rahoitusta digitaalialalla.
  Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa komission tiedottamista sikäli kuin painopisteet liittyvät 3 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin.

Tarkistus 180

Tarkistus 180

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite 1 – Erityistavoite 1 – 2 kohta – 1 alakohta

Liite 1 – Erityistavoite 1 – 2 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1. | Yhteinen hankintakehys integroidulle maailmanluokan suurteholaskentaverkostolle, mukaan lukien eksa-luokan suurteholaskenta- ja datainfrastruktuuri. Se on julkisten ja yksityisten käyttäjien käytettävissä muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin ja julkisrahoitteisiin tutkimustarkoituksiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.

Yhteinen hankintakehys integroidulle maailmanluokan suurteholaskentaverkostolle, mukaan lukien eksa-luokan suurteholaskenta- ja datainfrastruktuuri. Se on julkisten ja yksityisten käyttäjien käytettävissä muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin ja julkisrahoitteisiin tutkimustarkoituksiin.

| 1. | Yhteinen hankintakehys integroidulle maailmanluokan suurteholaskentaverkostolle, mukaan lukien eksa-luokan suurteholaskenta- ja datainfrastruktuuri. Se on
  kaikkien yritysten ja julkishallintojen sekä
  julkisten ja yksityisten käyttäjien käytettävissä muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin ja julkisrahoitteisiin tutkimustarkoituksiin. |
| --- | --- |

1.

Yhteinen hankintakehys integroidulle maailmanluokan suurteholaskentaverkostolle, mukaan lukien eksa-luokan suurteholaskenta- ja datainfrastruktuuri. Se on
  kaikkien yritysten ja julkishallintojen sekä
  julkisten ja yksityisten käyttäjien käytettävissä muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin ja julkisrahoitteisiin tutkimustarkoituksiin.

kaikkien yritysten ja julkishallintojen sekä

Tarkistus 181

Tarkistus 181

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite 1 – Erityistavoite 1 – 2 kohta – 6 alakohta

Liite 1 – Erityistavoite 1 – 2 kohta – 6 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6. | Käyttövalmiin/operatiivisen teknologian käyttöönotto: suurteholaskenta unionin integroidun suurteholaskentaekosysteemin rakentamista koskevan tutkimuksen ja innovoinnin tuloksena saatavana palveluna, joka kattaa kaikki tieteellisen ja teollisen arvoketjun osat (laitteistot, ohjelmistot, sovellukset, palvelut, yhteenliitännät ja pitkälle viedyn digitaalisen osaamisen). |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.

Käyttövalmiin/operatiivisen teknologian käyttöönotto: suurteholaskenta unionin integroidun suurteholaskentaekosysteemin rakentamista koskevan tutkimuksen ja innovoinnin tuloksena saatavana palveluna, joka kattaa kaikki tieteellisen ja teollisen arvoketjun osat (laitteistot, ohjelmistot, sovellukset, palvelut, yhteenliitännät ja pitkälle viedyn digitaalisen osaamisen).

| 6. | Käyttövalmiin/operatiivisen teknologian käyttöönotto: suurteholaskenta unionin integroidun suurteholaskentaekosysteemin rakentamista koskevan tutkimuksen ja innovoinnin
  , erityisesti unionin rahoitusta aiemmin saaneiden tai parhaillaan saavien uusien teknologioiden,
  tuloksena saatavana palveluna, joka kattaa kaikki tieteellisen ja teollisen arvoketjun osat (laitteistot, ohjelmistot, sovellukset, palvelut, yhteenliitännät ja pitkälle viety digitaalisen osaaminen). |
| --- | --- |

6.

Käyttövalmiin/operatiivisen teknologian käyttöönotto: suurteholaskenta unionin integroidun suurteholaskentaekosysteemin rakentamista koskevan tutkimuksen ja innovoinnin
  , erityisesti unionin rahoitusta aiemmin saaneiden tai parhaillaan saavien uusien teknologioiden,
  tuloksena saatavana palveluna, joka kattaa kaikki tieteellisen ja teollisen arvoketjun osat (laitteistot, ohjelmistot, sovellukset, palvelut, yhteenliitännät ja pitkälle viety digitaalisen osaaminen).

, erityisesti unionin rahoitusta aiemmin saaneiden tai parhaillaan saavien uusien teknologioiden,

Tarkistus 182

Tarkistus 182

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite 1 – Erityistavoite 2 – 1 kohta

Liite 1 – Erityistavoite 2 – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ohjelmassa on kasvatettava ja lujitettava Euroopan keskeisiä tekoälyyn liittyviä valmiuksia, kuten algoritmien dataresursseja ja tietovarastoja, ja asetettava ne kaikkien yritysten ja julkishallintojen saataville sekä lujitettava ja verkotettava jäsenvaltioiden olemassa olevia tekoälyn testaus- ja kokeilujärjestelyjä. | Ohjelmassa on kasvatettava ja lujitettava Euroopan keskeisiä tekoälyyn
  ja hajautetun tilikirjan teknologioihin
  liittyviä valmiuksia, kuten algoritmien dataresursseja ja tietovarastoja, ja asetettava ne kaikkien yritysten ja julkishallintojen saataville sekä lujitettava ja verkotettava jäsenvaltioiden olemassa olevia tekoälyn testaus- ja kokeilujärjestelyjä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ohjelmassa on kasvatettava ja lujitettava Euroopan keskeisiä tekoälyyn liittyviä valmiuksia, kuten algoritmien dataresursseja ja tietovarastoja, ja asetettava ne kaikkien yritysten ja julkishallintojen saataville sekä lujitettava ja verkotettava jäsenvaltioiden olemassa olevia tekoälyn testaus- ja kokeilujärjestelyjä.

Ohjelmassa on kasvatettava ja lujitettava Euroopan keskeisiä tekoälyyn
  ja hajautetun tilikirjan teknologioihin
  liittyviä valmiuksia, kuten algoritmien dataresursseja ja tietovarastoja, ja asetettava ne kaikkien yritysten ja julkishallintojen saataville sekä lujitettava ja verkotettava jäsenvaltioiden olemassa olevia tekoälyn testaus- ja kokeilujärjestelyjä.

ja hajautetun tilikirjan teknologioihin

Tarkistus 183

Tarkistus 183

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite 1 – Erityistavoite 4 – 1 kohta

Liite 1 – Erityistavoite 4 – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ohjelmassa on tuettava nykyisen ja tulevan työvoiman mahdollisuuksia hankkia helposti pitkälle vietyä digitaalista osaamista, etenkin suurteholaskennan, tekoälyn, hajautettujen tilikirjojen (esim. lohkoketju) ja kyberturvallisuuden alalla, tarjoamalla opiskelijoille, vastavalmistuneille ja nykyisille työntekijöille heidän sijaintipaikastaan riippumatta keinot hankkia tällainen osaaminen ja kehittää sitä. | Ohjelmassa on tuettava nykyisen ja tulevan työvoiman mahdollisuuksia hankkia helposti pitkälle vietyä digitaalista osaamista
  ja siihen liittyviä koulutusmahdollisuuksia
  , etenkin suurteholaskennan, tekoälyn, hajautettujen tilikirjojen (esim. lohkoketju) ja kyberturvallisuuden alalla, tarjoamalla opiskelijoille, vastavalmistuneille
  tai täydennyskoulutusta tarvitseville kaikenikäisille kansalaisille, työnhakijoille
  ja nykyisille työntekijöille heidän sijaintipaikastaan riippumatta keinot hankkia tällainen osaaminen ja kehittää sitä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ohjelmassa on tuettava nykyisen ja tulevan työvoiman mahdollisuuksia hankkia helposti pitkälle vietyä digitaalista osaamista, etenkin suurteholaskennan, tekoälyn, hajautettujen tilikirjojen (esim. lohkoketju) ja kyberturvallisuuden alalla, tarjoamalla opiskelijoille, vastavalmistuneille ja nykyisille työntekijöille heidän sijaintipaikastaan riippumatta keinot hankkia tällainen osaaminen ja kehittää sitä.

Ohjelmassa on tuettava nykyisen ja tulevan työvoiman mahdollisuuksia hankkia helposti pitkälle vietyä digitaalista osaamista
  ja siihen liittyviä koulutusmahdollisuuksia
  , etenkin suurteholaskennan, tekoälyn, hajautettujen tilikirjojen (esim. lohkoketju) ja kyberturvallisuuden alalla, tarjoamalla opiskelijoille, vastavalmistuneille
  tai täydennyskoulutusta tarvitseville kaikenikäisille kansalaisille, työnhakijoille
  ja nykyisille työntekijöille heidän sijaintipaikastaan riippumatta keinot hankkia tällainen osaaminen ja kehittää sitä.

ja siihen liittyviä koulutusmahdollisuuksia

tai täydennyskoulutusta tarvitseville kaikenikäisille kansalaisille, työnhakijoille

Tarkistus 184

Tarkistus 184

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite 1 – Erityistavoite 4 – 2 kohta – 1 alakohta

Liite 1 – Erityistavoite 4 – 2 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1. | Pääsy työpaikkakoulutukseen ottamalla osaa harjoitteluihin kehittynyttä teknologiaa käyttävissä osaamiskeskuksissa ja yrityksissä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.

Pääsy työpaikkakoulutukseen ottamalla osaa harjoitteluihin kehittynyttä teknologiaa käyttävissä osaamiskeskuksissa ja yrityksissä.

| 1. | Pääsy työpaikkakoulutukseen
  ja sulautuvaan opetukseen
  ottamalla osaa harjoitteluihin kehittynyttä teknologiaa käyttävissä osaamiskeskuksissa ja yrityksissä. |
| --- | --- |

1.

Pääsy työpaikkakoulutukseen
  ja sulautuvaan opetukseen
  ottamalla osaa harjoitteluihin kehittynyttä teknologiaa käyttävissä osaamiskeskuksissa ja yrityksissä.

ja sulautuvaan opetukseen

Tarkistus 185

Tarkistus 185

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite 1 – Erityistavoite 4 – 4 kohta

Liite 1 – Erityistavoite 4 – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kaikki toimet suunnitellaan ja toteutetaan pääasiassa
  15
  artiklassa määriteltyjen digitaali-innovointikeskittymien kautta. | Kaikki toimet suunnitellaan ja toteutetaan pääasiassa
  16
  artiklassa määriteltyjen digitaali-innovointikeskittymien kautta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Kaikki toimet suunnitellaan ja toteutetaan pääasiassa
  15
  artiklassa määriteltyjen digitaali-innovointikeskittymien kautta.

15

Kaikki toimet suunnitellaan ja toteutetaan pääasiassa
  16
  artiklassa määriteltyjen digitaali-innovointikeskittymien kautta.

16

Tarkistus 186

Tarkistus 186

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite 1 – Erityistavoite 5 – 1 kohta – 1.2 alakohta

Liite 1 – Erityistavoite 5 – 1 kohta – 1.2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.2. | Tuki rajatylittävien digitaalipalvelujen infrastruktuurin johdonmukaisen ekosysteemin suunnittelulle, pilotoinnille, käyttöönotolle, ylläpidolle ja edistämiselle sekä saumattomien, turvallisten, yhteentoimivien ja monikielisten maiden tai toimialojen rajat ylittävien ratkaisujen ja yhteisten puitteiden helpottamiselle julkishallinnoissa. Tähän sisältyvät myös vaikutusten ja hyötyjen arvioinnissa käytettävät menetelmät. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.2.

Tuki rajatylittävien digitaalipalvelujen infrastruktuurin johdonmukaisen ekosysteemin suunnittelulle, pilotoinnille, käyttöönotolle, ylläpidolle ja edistämiselle sekä saumattomien, turvallisten, yhteentoimivien ja monikielisten maiden tai toimialojen rajat ylittävien ratkaisujen ja yhteisten puitteiden helpottamiselle julkishallinnoissa. Tähän sisältyvät myös vaikutusten ja hyötyjen arvioinnissa käytettävät menetelmät.

| 1.2. | Tuki rajatylittävien digitaalipalvelujen infrastruktuurin johdonmukaisen ekosysteemin suunnittelulle, pilotoinnille, käyttöönotolle, ylläpidolle
  , laajentamiselle
  ja edistämiselle sekä saumattomien, turvallisten, yhteentoimivien ja monikielisten maiden tai toimialojen rajat ylittävien ratkaisujen ja yhteisten puitteiden helpottamiselle julkishallinnoissa. Tähän sisältyvät myös vaikutusten ja hyötyjen arvioinnissa käytettävät menetelmät. |
| --- | --- |

1.2.

Tuki rajatylittävien digitaalipalvelujen infrastruktuurin johdonmukaisen ekosysteemin suunnittelulle, pilotoinnille, käyttöönotolle, ylläpidolle
  , laajentamiselle
  ja edistämiselle sekä saumattomien, turvallisten, yhteentoimivien ja monikielisten maiden tai toimialojen rajat ylittävien ratkaisujen ja yhteisten puitteiden helpottamiselle julkishallinnoissa. Tähän sisältyvät myös vaikutusten ja hyötyjen arvioinnissa käytettävät menetelmät.

, laajentamiselle

Tarkistus 187

Tarkistus 187

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite 1 – Erityistavoite 5 – 2 kohta – 2.1 alakohta

Liite 1 – Erityistavoite 5 – 2 kohta – 2.1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.1. | Sen varmistaminen, että EU:n kansalaiset voivat saada, jakaa, käyttää ja hallita henkilökohtaisia terveystietojaan turvallisesti yli rajojen omasta sijainnistaan tai tietojen sijainnista riippumatta. Sähköisten terveyspalvelujen digitaaliseen palveluinfrastruktuurin toteuttaminen ja laajentaminen uusilla digitaalisilla palveluilla ja sähköisten terveystietojen eurooppalaisen siirtomuodon käyttöönoton tukeminen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.1.

Sen varmistaminen, että EU:n kansalaiset voivat saada, jakaa, käyttää ja hallita henkilökohtaisia terveystietojaan turvallisesti yli rajojen omasta sijainnistaan tai tietojen sijainnista riippumatta. Sähköisten terveyspalvelujen digitaaliseen palveluinfrastruktuurin toteuttaminen ja laajentaminen uusilla digitaalisilla palveluilla ja sähköisten terveystietojen eurooppalaisen siirtomuodon käyttöönoton tukeminen.

| 2.1. | Sen varmistaminen, että EU:n kansalaiset voivat saada, jakaa, käyttää ja hallita henkilökohtaisia terveystietojaan turvallisesti
  ja heidän yksityisyytensä takaavalla tavalla
  yli rajojen omasta sijainnistaan tai tietojen sijainnista riippumatta. Sähköisten terveyspalvelujen digitaaliseen palveluinfrastruktuurin toteuttaminen ja laajentaminen uusilla digitaalisilla palveluilla ja sähköisten terveystietojen eurooppalaisen siirtomuodon käyttöönoton tukeminen. |
| --- | --- |

2.1.

Sen varmistaminen, että EU:n kansalaiset voivat saada, jakaa, käyttää ja hallita henkilökohtaisia terveystietojaan turvallisesti
  ja heidän yksityisyytensä takaavalla tavalla
  yli rajojen omasta sijainnistaan tai tietojen sijainnista riippumatta. Sähköisten terveyspalvelujen digitaaliseen palveluinfrastruktuurin toteuttaminen ja laajentaminen uusilla digitaalisilla palveluilla ja sähköisten terveystietojen eurooppalaisen siirtomuodon käyttöönoton tukeminen.

ja heidän yksityisyytensä takaavalla tavalla

Tarkistus 188

Tarkistus 188

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite 1 – Erityistavoite 5 – I osa – 3 kohta

Liite 1 – Erityistavoite 5 – I osa – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3. | Oikeuslaitos: Saumattoman ja turvallisen rajatylittävän sähköisen tiedonvaihdon mahdollistaminen oikeuslaitoksen sisällä ja oikeuslaitoksen ja muiden toimivaltaisten elinten välillä siviili- ja rikosoikeuden alalla. Kansalaisten, yritysten, oikeusalan ammattilaisten ja oikeuslaitosten jäsenten pääsyn parantaminen oikeudellisiin tietoihin ja menettelyihin semanttisesti yhteentoimivilla liitännöillä
  kansallisiin
  tietokantoihin ja rekistereihin sekä verkossa tapahtuvan tuomioistuimen ulkopuolisen riitojenratkaisun helpottaminen. Sellaisten tekoälyyn pohjautuvien innovatiivisten teknologioiden kehittämisen ja toteuttamisen edistäminen tuomioistuimille ja oikeusalan ammattilaisille, jotka todennäköisesti virtaviivaistavat ja nopeuttavat menettelyjä (esim. oikeudellisen teknologian sovellukset). |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.

Oikeuslaitos: Saumattoman ja turvallisen rajatylittävän sähköisen tiedonvaihdon mahdollistaminen oikeuslaitoksen sisällä ja oikeuslaitoksen ja muiden toimivaltaisten elinten välillä siviili- ja rikosoikeuden alalla. Kansalaisten, yritysten, oikeusalan ammattilaisten ja oikeuslaitosten jäsenten pääsyn parantaminen oikeudellisiin tietoihin ja menettelyihin semanttisesti yhteentoimivilla liitännöillä
  kansallisiin
  tietokantoihin ja rekistereihin sekä verkossa tapahtuvan tuomioistuimen ulkopuolisen riitojenratkaisun helpottaminen. Sellaisten tekoälyyn pohjautuvien innovatiivisten teknologioiden kehittämisen ja toteuttamisen edistäminen tuomioistuimille ja oikeusalan ammattilaisille, jotka todennäköisesti virtaviivaistavat ja nopeuttavat menettelyjä (esim. oikeudellisen teknologian sovellukset).

kansallisiin

| 3. | Oikeuslaitos: Saumattoman ja turvallisen rajatylittävän sähköisen tiedonvaihdon mahdollistaminen oikeuslaitoksen sisällä ja oikeuslaitoksen ja muiden toimivaltaisten elinten välillä siviili- ja rikosoikeuden alalla. Kansalaisten, yritysten, oikeusalan ammattilaisten ja oikeuslaitosten jäsenten pääsyn parantaminen oikeudellisiin tietoihin ja menettelyihin semanttisesti yhteentoimivilla liitännöillä tietokantoihin ja rekistereihin sekä verkossa tapahtuvan tuomioistuimen ulkopuolisen riitojenratkaisun helpottaminen. Sellaisten tekoälyyn pohjautuvien innovatiivisten teknologioiden kehittämisen ja toteuttamisen edistäminen tuomioistuimille ja oikeusalan ammattilaisille, jotka todennäköisesti virtaviivaistavat ja nopeuttavat menettelyjä (esim. oikeudellisen teknologian sovellukset). |
| --- | --- |

3.

Oikeuslaitos: Saumattoman ja turvallisen rajatylittävän sähköisen tiedonvaihdon mahdollistaminen oikeuslaitoksen sisällä ja oikeuslaitoksen ja muiden toimivaltaisten elinten välillä siviili- ja rikosoikeuden alalla. Kansalaisten, yritysten, oikeusalan ammattilaisten ja oikeuslaitosten jäsenten pääsyn parantaminen oikeudellisiin tietoihin ja menettelyihin semanttisesti yhteentoimivilla liitännöillä tietokantoihin ja rekistereihin sekä verkossa tapahtuvan tuomioistuimen ulkopuolisen riitojenratkaisun helpottaminen. Sellaisten tekoälyyn pohjautuvien innovatiivisten teknologioiden kehittämisen ja toteuttamisen edistäminen tuomioistuimille ja oikeusalan ammattilaisille, jotka todennäköisesti virtaviivaistavat ja nopeuttavat menettelyjä (esim. oikeudellisen teknologian sovellukset).

Tarkistus 189

Tarkistus 189

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite 1 – Erityistavoite 5 – I osa – 4 kohta

Liite 1 – Erityistavoite 5 – I osa – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4. | Liikenne, energia ja ympäristö: Älykkäiden kaupunkien
  tai
  älykkäiden maaseutualueiden kaltaisissa suuren mittakaavan digitaalisissa sovelluksissa tarvittavien hajautettujen ratkaisujen ja infrastruktuurien käyttöönotto liikenne-, energia- ja ympäristöpolitiikkojen tueksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.

Liikenne, energia ja ympäristö: Älykkäiden kaupunkien
  tai
  älykkäiden maaseutualueiden kaltaisissa suuren mittakaavan digitaalisissa sovelluksissa tarvittavien hajautettujen ratkaisujen ja infrastruktuurien käyttöönotto liikenne-, energia- ja ympäristöpolitiikkojen tueksi.

tai

| 4. | Liikenne, energia ja ympäristö: Älykkäiden kaupunkien, älykkäiden maaseutualueiden
  tai syrjäisimpien alueiden
  kaltaisissa suuren mittakaavan digitaalisissa sovelluksissa tarvittavien hajautettujen ratkaisujen ja infrastruktuurien käyttöönotto liikenne-, energia- ja ympäristöpolitiikkojen tueksi. |
| --- | --- |

4.

Liikenne, energia ja ympäristö: Älykkäiden kaupunkien, älykkäiden maaseutualueiden
  tai syrjäisimpien alueiden
  kaltaisissa suuren mittakaavan digitaalisissa sovelluksissa tarvittavien hajautettujen ratkaisujen ja infrastruktuurien käyttöönotto liikenne-, energia- ja ympäristöpolitiikkojen tueksi.

tai syrjäisimpien alueiden

Tarkistus 190

Tarkistus 190

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite 1 – Erityistavoite 5 – II osa – otsikko

Liite 1 – Erityistavoite 5 – II osa – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| II | Teollisuuden digitalisointiin liittyviin ensimmäisiin toimiin lukeutuvat seuraavat: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

II

Teollisuuden digitalisointiin liittyviin ensimmäisiin toimiin lukeutuvat seuraavat:

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

Tarkistus 191

Tarkistus 191

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite 2 – Erityistavoite 2 – 2.2 alakohta

Liite 2 – Erityistavoite 2 – 2.2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.2 | Tekoälyä
  käyttävien
  yritysten ja organisaatioiden lukumäärä |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.2

Tekoälyä
  käyttävien
  yritysten ja organisaatioiden lukumäärä

käyttävien

| 2.2 | Tekoälyä
  yhdessä digitaali-innovointikeskittymien kanssa testaavien ja kokeilevien
  yritysten ja organisaatioiden lukumäärä |
| --- | --- |

2.2

Tekoälyä
  yhdessä digitaali-innovointikeskittymien kanssa testaavien ja kokeilevien
  yritysten ja organisaatioiden lukumäärä

yhdessä digitaali-innovointikeskittymien kanssa testaavien ja kokeilevien

Tarkistus 192

Tarkistus 192

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite 2 – Erityistavoite 2 – 2.2 a alakohta (uusi)

Liite 2 – Erityistavoite 2 – 2.2 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2.2 | a Niiden ohjelmasta tuettujen konkreettisten tekoälysovellusten määrä, jotka on saatettu markkinoille. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.2

2.2

a Niiden ohjelmasta tuettujen konkreettisten tekoälysovellusten määrä, jotka on saatettu markkinoille.

Tarkistus 193

Tarkistus 193

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite 2 – Erityistavoite 2 – 4.1 alakohta

Liite 2 – Erityistavoite 2 – 4.1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.1 | Koulutettujen ja työssä olevien tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoiden lukumäärä |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.1

Koulutettujen ja työssä olevien tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoiden lukumäärä

| 4.1 | Unionin alueella
  koulutettujen ja työssä olevien tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoiden lukumäärä
  vuosittain |
| --- | --- |

4.1

Unionin alueella
  koulutettujen ja työssä olevien tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoiden lukumäärä
  vuosittain

Unionin alueella

vuosittain

Tarkistus 194

Tarkistus 194

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite 2 – Erityistavoite 4 – 4.2 alakohta

Liite 2 – Erityistavoite 4 – 4.2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.2 | Niiden yritysten lukumäärä, joilla on vaikeuksia palkata tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoita |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.2

Niiden yritysten lukumäärä, joilla on vaikeuksia palkata tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoita

| 4.2 | Niiden
  unionin
  yritysten lukumäärä, joilla on vaikeuksia palkata tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoita
  , vuosittain |
| --- | --- |

4.2

Niiden
  unionin
  yritysten lukumäärä, joilla on vaikeuksia palkata tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoita
  , vuosittain

unionin

, vuosittain

Tarkistus 195

Tarkistus 195

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite 2 – Erityistavoite 4 – 4.2 b alakohta (uusi)

Liite 2 – Erityistavoite 4 – 4.2 b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4.2 | b Niiden opiskelijoiden, vastavalmistuneiden ja työttömien määrä, jotka ovat parantaneet työllisyyttään ohjelman puitteissa annetun koulutuksen jälkeen |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.2

4.2

b Niiden opiskelijoiden, vastavalmistuneiden ja työttömien määrä, jotka ovat parantaneet työllisyyttään ohjelman puitteissa annetun koulutuksen jälkeen

Tarkistus 196

Tarkistus 196

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite 2 – Erityistavoite 5 – 5.1 alakohta

Liite 2 – Erityistavoite 5 – 5.1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.1 | Digitaalisten julkisten palvelujen
  käyttöönotto |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.1

Digitaalisten julkisten palvelujen
  käyttöönotto

käyttöönotto

| 5.1 | Digitaalisten julkisten palvelujen
  käyttöönoton aikaväli |
| --- | --- |

5.1

Digitaalisten julkisten palvelujen
  käyttöönoton aikaväli

käyttöönoton aikaväli

Tarkistus 197

Tarkistus 197

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite 2 – Erityistavoite 5 – 5.2 alakohta

Liite 2 – Erityistavoite 5 – 5.2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.2 | Yritykset
  , joilla on korkeat digitalisaation intensiteettipisteet |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.2

Yritykset
  , joilla on korkeat digitalisaation intensiteettipisteet

Yritykset

| 5.2 | Niiden yritysten lukumäärä
  , joilla on korkeat digitalisaation intensiteettipisteet |
| --- | --- |

5.2

Niiden yritysten lukumäärä
  , joilla on korkeat digitalisaation intensiteettipisteet

Niiden yritysten lukumäärä

Tarkistus 198

Tarkistus 198

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite 2 – Erityistavoite 5 – 5.3 alakohta

Liite 2 – Erityistavoite 5 – 5.3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.3 | Kansallisten yhteentoimivuusperiaatteiden yhteensovittaminen
  eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden kanssa |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.3

Kansallisten yhteentoimivuusperiaatteiden yhteensovittaminen
  eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden kanssa

Kansallisten yhteentoimivuusperiaatteiden yhteensovittaminen

| 5.3 | Missä määrin kansalliset yhteentoimivuusperiaatteet on sovitettu yhteen
  eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden kanssa |
| --- | --- |

5.3

Missä määrin kansalliset yhteentoimivuusperiaatteet on sovitettu yhteen
  eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden kanssa

Missä määrin kansalliset yhteentoimivuusperiaatteet on sovitettu yhteen

Tarkistus 199

Tarkistus 199

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite 3 – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

Liite 3 – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b a) | Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa luodaan tutkimushankkeista lähtöisin olevan datan kestävyyteen liittyviä synergioita yhdessä Euroopan horisontti -ohjelman kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b a)

(b a)

Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa luodaan tutkimushankkeista lähtöisin olevan datan kestävyyteen liittyviä synergioita yhdessä Euroopan horisontti -ohjelman kanssa.

Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa luodaan tutkimushankkeista lähtöisin olevan datan kestävyyteen liittyviä synergioita yhdessä Euroopan horisontti -ohjelman kanssa.

Tarkistus 200

Tarkistus 200

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite 3 – 1 kohta – c alakohta

Liite 3 – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa investoidaan i) digitaalisten valmiuksien rakentamiseen suurteholaskennan, tekoälyn, kyberturvallisuuden ja pitkälle viedyn digitaalisen osaamisen alalla ja ii) EU:n puitteissa tapahtuvaan digitaalisten valmiuksien ja viimeisimmän digitaaliteknologian kansalliseen
  ja
  alueelliseen käyttöönottoon yleistä etua koskevilla aloilla (kuten terveydenhuollossa, julkishallinnossa, oikeuslaitoksessa ja koulutuksessa) tai aloilla, joilla markkinat toimivat puutteellisesti (kuten yritysten, etenkin pienten ja keskisuurten yritysten, digitalisointi). |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa investoidaan i) digitaalisten valmiuksien rakentamiseen suurteholaskennan, tekoälyn, kyberturvallisuuden ja pitkälle viedyn digitaalisen osaamisen alalla ja ii) EU:n puitteissa tapahtuvaan digitaalisten valmiuksien ja viimeisimmän digitaaliteknologian kansalliseen
  ja
  alueelliseen käyttöönottoon yleistä etua koskevilla aloilla (kuten terveydenhuollossa, julkishallinnossa, oikeuslaitoksessa ja koulutuksessa) tai aloilla, joilla markkinat toimivat puutteellisesti (kuten yritysten, etenkin pienten ja keskisuurten yritysten, digitalisointi).

ja

| (c) | Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa investoidaan i) digitaalisten valmiuksien rakentamiseen suurteholaskennan, tekoälyn, kyberturvallisuuden ja pitkälle viedyn digitaalisen osaamisen alalla ja ii) EU:n puitteissa tapahtuvaan digitaalisten valmiuksien ja viimeisimmän digitaaliteknologian kansalliseen, alueelliseen
  ja paikalliseen
  käyttöönottoon yleistä etua koskevilla aloilla (kuten terveydenhuollossa, julkishallinnossa, oikeuslaitoksessa ja koulutuksessa) tai aloilla, joilla markkinat toimivat puutteellisesti (kuten yritysten, etenkin pienten ja keskisuurten yritysten, digitalisointi). |
| --- | --- |

(c)

Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa investoidaan i) digitaalisten valmiuksien rakentamiseen suurteholaskennan, tekoälyn, kyberturvallisuuden ja pitkälle viedyn digitaalisen osaamisen alalla ja ii) EU:n puitteissa tapahtuvaan digitaalisten valmiuksien ja viimeisimmän digitaaliteknologian kansalliseen, alueelliseen
  ja paikalliseen
  käyttöönottoon yleistä etua koskevilla aloilla (kuten terveydenhuollossa, julkishallinnossa, oikeuslaitoksessa ja koulutuksessa) tai aloilla, joilla markkinat toimivat puutteellisesti (kuten yritysten, etenkin pienten ja keskisuurten yritysten, digitalisointi).

ja paikalliseen

Tarkistus 201

Tarkistus 201

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite 3 – 3 kohta – c alakohta

Liite 3 – 3 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa investoidaan i) digitaalisten valmiuksien rakentamiseen suurteholaskennan, tekoälyn, kyberturvallisuuden ja pitkälle viedyn digitaalisen osaamisen alalla ja ii) EU:n puitteissa tapahtuvaan digitaalisten valmiuksien ja viimeisimmän digitaaliteknologian kansalliseen ja alueelliseen käyttöönottoon yleistä etua koskevilla aloilla (kuten terveydenhuollossa, julkishallinnossa, oikeuslaitoksessa ja koulutuksessa) tai aloilla, joilla markkinat toimivat puutteellisesti (kuten yritysten, etenkin pienten ja keskisuurten yritysten, digitalisointi). |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa investoidaan i) digitaalisten valmiuksien rakentamiseen suurteholaskennan, tekoälyn, kyberturvallisuuden ja pitkälle viedyn digitaalisen osaamisen alalla ja ii) EU:n puitteissa tapahtuvaan digitaalisten valmiuksien ja viimeisimmän digitaaliteknologian kansalliseen ja alueelliseen käyttöönottoon yleistä etua koskevilla aloilla (kuten terveydenhuollossa, julkishallinnossa, oikeuslaitoksessa ja koulutuksessa) tai aloilla, joilla markkinat toimivat puutteellisesti (kuten yritysten, etenkin pienten ja keskisuurten yritysten, digitalisointi).

| (c) | Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa investoidaan i) digitaalisten valmiuksien rakentamiseen suurteholaskennan, tekoälyn,
  hajautetun tilikirjan teknologian,
  kyberturvallisuuden ja pitkälle viedyn digitaalisen osaamisen alalla ja ii) EU:n puitteissa tapahtuvaan digitaalisten valmiuksien ja viimeisimmän digitaaliteknologian kansalliseen ja alueelliseen käyttöönottoon yleistä etua koskevilla aloilla (kuten terveydenhuollossa, julkishallinnossa, oikeuslaitoksessa ja koulutuksessa) tai aloilla, joilla markkinat toimivat puutteellisesti (kuten yritysten, etenkin pienten ja keskisuurten yritysten, digitalisointi). |
| --- | --- |

(c)

Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa investoidaan i) digitaalisten valmiuksien rakentamiseen suurteholaskennan, tekoälyn,
  hajautetun tilikirjan teknologian,
  kyberturvallisuuden ja pitkälle viedyn digitaalisen osaamisen alalla ja ii) EU:n puitteissa tapahtuvaan digitaalisten valmiuksien ja viimeisimmän digitaaliteknologian kansalliseen ja alueelliseen käyttöönottoon yleistä etua koskevilla aloilla (kuten terveydenhuollossa, julkishallinnossa, oikeuslaitoksessa ja koulutuksessa) tai aloilla, joilla markkinat toimivat puutteellisesti (kuten yritysten, etenkin pienten ja keskisuurten yritysten, digitalisointi).

hajautetun tilikirjan teknologian,

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A8-0408/2018).

1

(53)  Neuvoston päätös .../.../EU.

53

(53)  Neuvoston päätös .../.../EU.

53

(54)  Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välinen toimielinten sopimus paremmasta lainsäädännöstä, tehty 13 päivänä huhtikuuta 2016. EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

54

(54)  Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välinen toimielinten sopimus paremmasta lainsäädännöstä, tehty 13 päivänä huhtikuuta 2016. EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

54

(54 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

54 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

(55)  https://www.eu2017.ee/news/insights/conclusions-after-tallinn-digital-summit

55

(56)  https://www.consilium.europa.eu/media/21620/19-euco-final-conclusions-en.pdf

56

(55)  https://www.eu2017.ee/news/insights/conclusions-after-tallinn-digital-summit

55

(56)  https://www.consilium.europa.eu/media/21620/19-euco-final-conclusions-en.pdf

56

(57)  COM(2018)0098.

57

(57)  COM(2018)0098.

57

(58)  COM(2018)0125.

58

(58)  COM(2018)0125.

58

(59)  Kuten esitetään Euroopan teollisuuden digitalisointia koskevassa tiedonannossa (COM(2016)0180).

59

(59)  Kuten esitetään Euroopan teollisuuden digitalisointia koskevassa tiedonannossa (COM(2016)0180).

59

60

61

62

60

61

62

(63)  Asiakirjaan ”Ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen perustamisesta” liittyvä vaikutustenarviointi (https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/proposal-council-regulation-establishing-eurohpc-joint-undertaking-impact-assessment)

63

(63)  Asiakirjaan ”Ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen perustamisesta” liittyvä vaikutustenarviointi (https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/proposal-council-regulation-establishing-eurohpc-joint-undertaking-impact-assessment)

63

(64)  Asiakirja A8-0183/2017, saatavilla osoitteessa http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P8-TA-2017-0240

64

(64)  Asiakirja A8-0183/2017, saatavilla osoitteessa http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=FI&reference=P8-TA-2017-0240

64

(65)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/policies/cybersecurity

65

(65)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/policies/cybersecurity

65

(67)  Asiakirja A8-0183/2017, saatavilla osoitteessa http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=FI&reference=P8-TA-2017-0240

67

(67)  Asiakirja A8-0183/2017, saatavilla osoitteessa http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=FI&reference=P8-TA-2017-0240

67

(68)  http://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=51628

68

(68)  http://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=51628

68

(69)  COM(2016)0725

69

(69)  COM(2016)0725

69

(71)  —

71

(73)  COM(2016)0180: Tiedonanto ”Euroopan teollisuuden digitalisointi – Täysi hyöty digitaalisista sisämarkkinoista”.

73

(73)  COM(2016)0180: Tiedonanto ”Euroopan teollisuuden digitalisointi – Täysi hyöty digitaalisista sisämarkkinoista”.

73

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/58/EY, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2002, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) (EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/58/EY, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2002, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) (EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37).

(74)  COM(2018)0321, s. 1.

74

(74)  COM(2018)0321, s. 1.

74

(75)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

75

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

(1 a)  
  Komission 25 päivänä huhtikuuta 2018 antama tiedonanto ”Tekoäly Euroopassa”, COM(2018)0237, saatavilla osoitteessa http://www.europarl.europa.eu/RegData/docs_autres_institutions/commission_europeenne/com/2018/0237/COM_COM(2018)0237_FI.pdf

1 a

Komission 25 päivänä huhtikuuta 2018 antama tiedonanto ”Tekoäly Euroopassa”, COM(2018)0237, saatavilla osoitteessa http://www.europarl.europa.eu/RegData/docs_autres_institutions/commission_europeenne/com/2018/0237/COM_COM(2018)0237_FI.pdf

(77)  Miljardi miljardia liukulukulaskutoimitusta sekunnissa.

77

(77)  Miljardi miljardia liukulukulaskutoimitusta sekunnissa.

77

(78)  Tuhat kertaa eksa-luokkaa nopeampi.

78

(78)  Tuhat kertaa eksa-luokkaa nopeampi.

78

(1 a)  
  Asetus Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen perustamisesta. 0594/18. Brysselissä 18. syyskuuta 2018 (OR. en). http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10594-2018-INIT/en/pdf

1 a

Asetus Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen perustamisesta. 0594/18. Brysselissä 18. syyskuuta 2018 (OR. en). http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10594-2018-INIT/en/pdf

(79)  EUVL L 194, 19.7.2016, s. 1.

79

(79)  EUVL L 194, 19.7.2016, s. 1.

79

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus ... Euroopan kyberturvallisuuden teollisuus-, teknologia- ja tutkimusosaamiskeskuksen ja kansallisten koordinointikeskusten verkoston perustamisesta.

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus ... Euroopan kyberturvallisuuden teollisuus-, teknologia- ja tutkimusosaamiskeskuksen ja kansallisten koordinointikeskusten verkoston perustamisesta.

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/846 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/846

---

P8_TA(2018)0522

Yhteistyötä siviili-ilmailun turvallisuuden sääntelyssä koskeva Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan yhteisön välinen sopimus ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. joulukuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi yhteistyötä siviili-ilmailun turvallisuuden sääntelyssä koskevaan Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan yhteisön sopimukseen tehtävän muutoksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (07482/2018 – C8-0157/2018 – 2016/0343(NLE))

(Hyväksyntä)

(2020/C 388/46)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (07482/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (07482/2018),

| — | ottaa huomioon tarkistuksen 1 Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan yhteisön sopimukseen yhteistyöstä siviili-ilmailun turvallisuuden sääntelyssä (07236/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tarkistuksen 1 Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan yhteisön sopimukseen yhteistyöstä siviili-ilmailun turvallisuuden sääntelyssä (07236/2017),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohdan sekä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0157/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohdan sekä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0157/2018),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen (A8-0432/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen (A8-0432/2018),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Amerikan yhdysvaltojen hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/847 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/847

---

P8_TA(2018)0523

Tiettyjen digitaalisten palvelujen tarjoamisesta saatavista tuloista kannettavaa digitaalisten palvelujen veroa koskeva yhteinen järjestelmä *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. joulukuuta 2018 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi tiettyjen digitaalisten palvelujen tarjoamisesta saatavista tuloista kannettavaa digitaalisten palvelujen veroa koskevasta yhteisestä järjestelmästä (COM(2018)0148 – C8-0137/2018 – 2018/0073(CNS))

(Erityinen lainsäätämisjärjestys – kuuleminen)

(2020/C 388/47)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2018)0148), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2018)0148),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0137/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0137/2018),

| — | ottaa huomioon Tanskan kansankäräjien, Irlannin parlamentin, Maltan parlamentin ja Alankomaiden parlamentin alahuoneen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tanskan kansankäräjien, Irlannin parlamentin, Maltan parlamentin ja Alankomaiden parlamentin alahuoneen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 78 c artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 78 c artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0428/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0428/2018),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

Tarkistus 1

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Maailmantalous digitalisoituu nopeasti, mikä tuo tullessaan uusia tapoja harjoittaa liiketoimintaa. Digitaalialan yrityksille on ominaista, että niiden toiminta on vahvasti sidoksissa internetiin. Digitaalisten liiketoimintamallien perustana ovat suuressa määrin varsinkin niiden kyky harjoittaa etätoimintaa paljolti tai kokonaan ilman fyysistä läsnäoloa, loppukäyttäjien osallistuminen arvonmuodostukseen ja aineettoman omaisuuden tärkeys. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Maailmantalous digitalisoituu nopeasti, mikä tuo tullessaan uusia tapoja harjoittaa liiketoimintaa. Digitaalialan yrityksille on ominaista, että niiden toiminta on vahvasti sidoksissa internetiin. Digitaalisten liiketoimintamallien perustana ovat suuressa määrin varsinkin niiden kyky harjoittaa etätoimintaa paljolti tai kokonaan ilman fyysistä läsnäoloa, loppukäyttäjien osallistuminen arvonmuodostukseen ja aineettoman omaisuuden tärkeys.

| (1) | Maailmantalous digitalisoituu nopeasti, mikä tuo tullessaan uusia tapoja harjoittaa liiketoimintaa. Digitaalialan yrityksille on ominaista, että niiden toiminta on vahvasti sidoksissa internetiin. Digitaalisten liiketoimintamallien perustana ovat suuressa määrin varsinkin niiden kyky harjoittaa etätoimintaa paljolti tai kokonaan ilman fyysistä
  tai verotuksellista
  läsnäoloa
  kyseessä olevassa maassa
  , loppukäyttäjien osallistuminen arvonmuodostukseen ja aineettoman omaisuuden tärkeys. |
| --- | --- |

(1)

Maailmantalous digitalisoituu nopeasti, mikä tuo tullessaan uusia tapoja harjoittaa liiketoimintaa. Digitaalialan yrityksille on ominaista, että niiden toiminta on vahvasti sidoksissa internetiin. Digitaalisten liiketoimintamallien perustana ovat suuressa määrin varsinkin niiden kyky harjoittaa etätoimintaa paljolti tai kokonaan ilman fyysistä
  tai verotuksellista
  läsnäoloa
  kyseessä olevassa maassa
  , loppukäyttäjien osallistuminen arvonmuodostukseen ja aineettoman omaisuuden tärkeys.

Tarkistus 2

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | Nykyiset yhteisöverotusta koskevat säännöt on kehitetty pääosin 1900-luvulla perinteisille yrityksille. Ne perustuvat ajatukseen siitä, että vero olisi perittävä siellä, missä arvo muodostuu. Nykyisten sääntöjen soveltaminen digitaalitalouteen on kuitenkin johtanut epätasapainoon sen välillä, missä voitot verotetaan ja missä arvo luodaan, erityisesti sellaisissa liiketoimintamalleissa, joissa käyttäjien osallistuminen on vahvalla sijalla. On käynyt ilmeiseksi, että
  nykyiset yhteisöverosäännöt
  digitaalitalouden liikevoiton verottamisesta
  ovat riittämättömiä
  ja niitä on tarpeen tarkastella uudelleen. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Nykyiset yhteisöverotusta koskevat säännöt on kehitetty pääosin 1900-luvulla perinteisille yrityksille. Ne perustuvat ajatukseen siitä, että vero olisi perittävä siellä, missä arvo muodostuu. Nykyisten sääntöjen soveltaminen digitaalitalouteen on kuitenkin johtanut epätasapainoon sen välillä, missä voitot verotetaan ja missä arvo luodaan, erityisesti sellaisissa liiketoimintamalleissa, joissa käyttäjien osallistuminen on vahvalla sijalla. On käynyt ilmeiseksi, että
  nykyiset yhteisöverosäännöt
  digitaalitalouden liikevoiton verottamisesta
  ovat riittämättömiä
  ja niitä on tarpeen tarkastella uudelleen.

| (2) | Nykyiset yhteisöverotusta koskevat säännöt on kehitetty pääosin 1900-luvulla perinteisille yrityksille. Ne perustuvat ajatukseen siitä, että vero olisi perittävä siellä, missä arvo muodostuu. Nykyisten sääntöjen soveltaminen digitaalitalouteen on kuitenkin johtanut epätasapainoon sen välillä, missä voitot verotetaan ja missä arvo luodaan, erityisesti sellaisissa liiketoimintamalleissa, joissa käyttäjien osallistuminen on vahvalla sijalla.
  Digitalisaatio on muuttanut käyttäjien asemaa, ja he pystyvät osallistumaan entistä enemmän arvonmuodostukseen.
  On käynyt ilmeiseksi, että
  nykyisissä yhteisöverosäännöissä
  digitaalitalouden liikevoiton verottamisesta
  ei oteta tätä uutta tekijää huomioon
  ja niitä on tarpeen tarkastella
  kiireellisesti
  uudelleen. |
| --- | --- |

(2)

Nykyiset yhteisöverotusta koskevat säännöt on kehitetty pääosin 1900-luvulla perinteisille yrityksille. Ne perustuvat ajatukseen siitä, että vero olisi perittävä siellä, missä arvo muodostuu. Nykyisten sääntöjen soveltaminen digitaalitalouteen on kuitenkin johtanut epätasapainoon sen välillä, missä voitot verotetaan ja missä arvo luodaan, erityisesti sellaisissa liiketoimintamalleissa, joissa käyttäjien osallistuminen on vahvalla sijalla.
  Digitalisaatio on muuttanut käyttäjien asemaa, ja he pystyvät osallistumaan entistä enemmän arvonmuodostukseen.
  On käynyt ilmeiseksi, että
  nykyisissä yhteisöverosäännöissä
  digitaalitalouden liikevoiton verottamisesta
  ei oteta tätä uutta tekijää huomioon
  ja niitä on tarpeen tarkastella
  kiireellisesti
  uudelleen.

Tarkistus 3

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 2 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 a) | Tavoitteena on kuroa umpeen digitaalisten tulojen ja perinteisten tulojen verottamisen välinen kuilu. Tällä hetkellä digitaaliyritysten tosiasiallinen verotusaste on keskimäärin vain 9,5  prosenttia, kun perinteisissä liiketoimintamalleissa se on 23,2  prosenttia

   (1 a)

  . Verotusjärjestelmän on oltava oikeudenmukainen, ja sen on hyödytettävä koko yhteiskuntaa. Kaikilla sisämarkkinoilla toimivilla yrityksillä olisi oltava tasapuoliset toimintaedellytykset. |

Komission teksti

Tarkistus

(2 a)

Tavoitteena on kuroa umpeen digitaalisten tulojen ja perinteisten tulojen verottamisen välinen kuilu. Tällä hetkellä digitaaliyritysten tosiasiallinen verotusaste on keskimäärin vain 9,5  prosenttia, kun perinteisissä liiketoimintamalleissa se on 23,2  prosenttia

   (1 a)

  . Verotusjärjestelmän on oltava oikeudenmukainen, ja sen on hyödytettävä koko yhteiskuntaa. Kaikilla sisämarkkinoilla toimivilla yrityksillä olisi oltava tasapuoliset toimintaedellytykset.

Tarkistus 4

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Tämä uudelleentarkastelu on tärkeä tekijä digitaalisten sisämarkkinoiden kannalta (3), koska
  digitaalitaloudessa
  ne tarvitsevat nykyaikaisen ja vakaan verokehyksen, jotta voitaisiin vauhdittaa innovointia ja estää markkinoiden pirstoutumista ja jotta kaikki toimijat voisivat hyödyntää aiempaa dynaamisempia markkinoita oikeudenmukaisin ja tasapainoisin edellytyksin. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Tämä uudelleentarkastelu on tärkeä tekijä digitaalisten sisämarkkinoiden kannalta (3), koska
  digitaalitaloudessa
  ne tarvitsevat nykyaikaisen ja vakaan verokehyksen, jotta voitaisiin vauhdittaa innovointia ja estää markkinoiden pirstoutumista ja jotta kaikki toimijat voisivat hyödyntää aiempaa dynaamisempia markkinoita oikeudenmukaisin ja tasapainoisin edellytyksin.

| (3) | Tämä uudelleentarkastelu on tärkeä tekijä digitaalisten sisämarkkinoiden kannalta (3), koska
  digitalisoidussa taloudessa
  ne tarvitsevat
  oikeudenmukaisen,
  nykyaikaisen ja vakaan verokehyksen, jotta voitaisiin vauhdittaa innovointia
  ja osallistavaa kasvua
  ja estää markkinoiden pirstoutumista ja jotta kaikki toimijat voisivat hyödyntää aiempaa dynaamisempia markkinoita oikeudenmukaisin ja tasapainoisin edellytyksin.
  Digitalisaatio vaikuttaa koko talouteen, eikä digitaalisten palvelujen veron luominen kata tätä vaikutusta, minkä vuoksi verosäännöt olisi uudistettava. Tämän direktiivin sisältämillä tilapäisillä toimenpiteillä ei sen vuoksi saisi viivyttää työtä, joka koskee merkittävän digitaalisen läsnäolon verottamista ja kyseisen verotuksen sisällyttämistä yhteiseen yhdistettyyn yhtiöveropohjaan. |
| --- | --- |

(3)

Tämä uudelleentarkastelu on tärkeä tekijä digitaalisten sisämarkkinoiden kannalta (3), koska
  digitalisoidussa taloudessa
  ne tarvitsevat
  oikeudenmukaisen,
  nykyaikaisen ja vakaan verokehyksen, jotta voitaisiin vauhdittaa innovointia
  ja osallistavaa kasvua
  ja estää markkinoiden pirstoutumista ja jotta kaikki toimijat voisivat hyödyntää aiempaa dynaamisempia markkinoita oikeudenmukaisin ja tasapainoisin edellytyksin.
  Digitalisaatio vaikuttaa koko talouteen, eikä digitaalisten palvelujen veron luominen kata tätä vaikutusta, minkä vuoksi verosäännöt olisi uudistettava. Tämän direktiivin sisältämillä tilapäisillä toimenpiteillä ei sen vuoksi saisi viivyttää työtä, joka koskee merkittävän digitaalisen läsnäolon verottamista ja kyseisen verotuksen sisällyttämistä yhteiseen yhdistettyyn yhtiöveropohjaan.

Tarkistus 5

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Digitaalitalouden verotukseen liittyvän ongelman globaalin luonteen vuoksi olisi ihanteellista löytää siihen monenväliset, kansainväliset ratkaisut. Komissio osallistuu tästä syystä aktiivisesti kansainväliseen keskusteluun. OECD:n työ on parhaillaan käynnissä. Edistyminen kansainvälisellä tasolla on kuitenkin haasteellista. Tämän vuoksi on ryhdytty toimiin yhteisöverosääntöjen mukauttamiseksi unionin tasolla (6) ja sopimusten teon edistämiseksi unionin ulkopuolisten lainkäyttöalueiden kanssa (7) siten, että yhteisöverojärjestelmä voidaan sovittaa uusiin digitaalisiin liiketoimintamalleihin. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Digitaalitalouden verotukseen liittyvän ongelman globaalin luonteen vuoksi olisi ihanteellista löytää siihen monenväliset, kansainväliset ratkaisut. Komissio osallistuu tästä syystä aktiivisesti kansainväliseen keskusteluun. OECD:n työ on parhaillaan käynnissä. Edistyminen kansainvälisellä tasolla on kuitenkin haasteellista. Tämän vuoksi on ryhdytty toimiin yhteisöverosääntöjen mukauttamiseksi unionin tasolla (6) ja sopimusten teon edistämiseksi unionin ulkopuolisten lainkäyttöalueiden kanssa (7) siten, että yhteisöverojärjestelmä voidaan sovittaa uusiin digitaalisiin liiketoimintamalleihin.

| (5) | Digitaalitalouden verotukseen liittyvän ongelman globaalin luonteen vuoksi olisi ihanteellista löytää siihen monenväliset, kansainväliset ratkaisut. Komissio osallistuu tästä syystä aktiivisesti kansainväliseen keskusteluun. OECD:n
  , Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF), Yhdistyneiden kansakuntien (YK) ja Maailmanpankkiryhmän, jotka muodostavat veroyhteistyön foorumin,
  työ on parhaillaan käynnissä. Edistyminen kansainvälisellä tasolla on kuitenkin haasteellista. Tämän vuoksi on ryhdytty toimiin yhteisöverosääntöjen mukauttamiseksi unionin tasolla (6) ja sopimusten teon edistämiseksi unionin ulkopuolisten lainkäyttöalueiden kanssa (7) siten, että yhteisöverojärjestelmä voidaan sovittaa uusiin digitaalisiin liiketoimintamalleihin.
  Yhdenmukaisuus veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoa (BEPS) koskevan osallistavan kehyksen kanssa olisi varmistettava, jotta taataan kansainvälisten standardien noudattaminen ja vältetään entistäkin suurempi monimutkaisuus. |
| --- | --- |

(5)

Digitaalitalouden verotukseen liittyvän ongelman globaalin luonteen vuoksi olisi ihanteellista löytää siihen monenväliset, kansainväliset ratkaisut. Komissio osallistuu tästä syystä aktiivisesti kansainväliseen keskusteluun. OECD:n
  , Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF), Yhdistyneiden kansakuntien (YK) ja Maailmanpankkiryhmän, jotka muodostavat veroyhteistyön foorumin,
  työ on parhaillaan käynnissä. Edistyminen kansainvälisellä tasolla on kuitenkin haasteellista. Tämän vuoksi on ryhdytty toimiin yhteisöverosääntöjen mukauttamiseksi unionin tasolla (6) ja sopimusten teon edistämiseksi unionin ulkopuolisten lainkäyttöalueiden kanssa (7) siten, että yhteisöverojärjestelmä voidaan sovittaa uusiin digitaalisiin liiketoimintamalleihin.
  Yhdenmukaisuus veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoa (BEPS) koskevan osallistavan kehyksen kanssa olisi varmistettava, jotta taataan kansainvälisten standardien noudattaminen ja vältetään entistäkin suurempi monimutkaisuus.

Tarkistus 6

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Kunnes tällaiset toimet hyväksytään ja pannaan täytäntöön, mikä voi viedä aikaa, jäsenvaltioihin kohdistuu paineita toimia tässä asiassa, koska on olemassa vaara, että niiden yhteisöveropohjat heikentyvät merkittävästi ajan mittaan. Koordinoimattomat kansalliset toimenpiteet voivat pirstoa sisämarkkinoita ja vääristää kilpailua, mikä haittaa uusien digitaalisten ratkaisujen kehittämistä ja EU:n kokonaisvaltaista kilpailukykyä. Tämän vuoksi on tarpeen omaksua yhdenmukaistettu lähestymistapa tilapäisenä ratkaisuna, jolla tähän ongelmaan puututaan kohdennetusti, kunnes kokonaisratkaisu saadaan aikaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Kunnes tällaiset toimet hyväksytään ja pannaan täytäntöön, mikä voi viedä aikaa, jäsenvaltioihin kohdistuu paineita toimia tässä asiassa, koska on olemassa vaara, että niiden yhteisöveropohjat heikentyvät merkittävästi ajan mittaan. Koordinoimattomat kansalliset toimenpiteet voivat pirstoa sisämarkkinoita ja vääristää kilpailua, mikä haittaa uusien digitaalisten ratkaisujen kehittämistä ja EU:n kokonaisvaltaista kilpailukykyä. Tämän vuoksi on tarpeen omaksua yhdenmukaistettu lähestymistapa tilapäisenä ratkaisuna, jolla tähän ongelmaan puututaan kohdennetusti, kunnes kokonaisratkaisu saadaan aikaan.

| (6) | Kunnes tällaiset toimet hyväksytään ja pannaan täytäntöön, mikä voi viedä aikaa, jäsenvaltioihin kohdistuu paineita toimia tässä asiassa, koska on olemassa vaara, että niiden yhteisöveropohjat heikentyvät merkittävästi ajan mittaan. Koordinoimattomat kansalliset toimenpiteet voivat pirstoa sisämarkkinoita ja vääristää kilpailua, mikä haittaa uusien digitaalisten ratkaisujen kehittämistä ja EU:n kokonaisvaltaista kilpailukykyä. Tämän vuoksi on tarpeen omaksua yhdenmukaistettu lähestymistapa tilapäisenä ratkaisuna, jolla tähän ongelmaan puututaan kohdennetusti, kunnes kokonaisratkaisu saadaan aikaan.
  Tilapäistä ratkaisua olisi väliaikaisesti rajoitettava, jotta vältetään se, että siitä tulisi tahattomasti pysyvä. Sen vuoksi on otettava käyttöön raukeamislauseke, jonka nojalla tämän direktiivin säännösten soveltaminen lakkaisi automaattisesti, kun otetaan käyttöön kattava ratkaisu, mieluiten kansainvälisesti. Jos kattavaa ratkaisua ei ole löydetty viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020, komission olisi harkittava ehdotusta, joka perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 116 artiklaan, jolloin Euroopan parlamentti ja neuvosto toimivat tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen. Sopimukseen pääseminen viipymättä tärkeää, jotta vältetään jäsenvaltioiden yksipuolisten kansallisten digitaaliverojen moninkertaistumista. |
| --- | --- |

(6)

Kunnes tällaiset toimet hyväksytään ja pannaan täytäntöön, mikä voi viedä aikaa, jäsenvaltioihin kohdistuu paineita toimia tässä asiassa, koska on olemassa vaara, että niiden yhteisöveropohjat heikentyvät merkittävästi ajan mittaan. Koordinoimattomat kansalliset toimenpiteet voivat pirstoa sisämarkkinoita ja vääristää kilpailua, mikä haittaa uusien digitaalisten ratkaisujen kehittämistä ja EU:n kokonaisvaltaista kilpailukykyä. Tämän vuoksi on tarpeen omaksua yhdenmukaistettu lähestymistapa tilapäisenä ratkaisuna, jolla tähän ongelmaan puututaan kohdennetusti, kunnes kokonaisratkaisu saadaan aikaan.
  Tilapäistä ratkaisua olisi väliaikaisesti rajoitettava, jotta vältetään se, että siitä tulisi tahattomasti pysyvä. Sen vuoksi on otettava käyttöön raukeamislauseke, jonka nojalla tämän direktiivin säännösten soveltaminen lakkaisi automaattisesti, kun otetaan käyttöön kattava ratkaisu, mieluiten kansainvälisesti. Jos kattavaa ratkaisua ei ole löydetty viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020, komission olisi harkittava ehdotusta, joka perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 116 artiklaan, jolloin Euroopan parlamentti ja neuvosto toimivat tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen. Sopimukseen pääseminen viipymättä tärkeää, jotta vältetään jäsenvaltioiden yksipuolisten kansallisten digitaaliverojen moninkertaistumista.

Tarkistus 7

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Tällä väliaikaisella ratkaisulla olisi perustettava yhteinen järjestelmä, joka koskee digitaalisten palvelujen veroa (DPV) tuloille, jotka tietyt yhteisöt saavat tiettyjen digitaalisten palvelujen suorituksesta. Kyseessä olisi oltava helposti täytäntöönpantava toimenpide, joka kohdistuu sellaisten digitaalisten palvelujen suorituksesta saataviin tuloihin, joissa käyttäjät antavat merkittävän panoksen arvonmuodostukseen.
  Sama tekijä
  (käyttäjien osallistuminen arvonmuodostukseen)
  muodostaa
  lähtökohdan myös johdanto-osan 5 kappaleessa kuvatuille yhteisöverosääntöjä koskeville toimille. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Tällä väliaikaisella ratkaisulla olisi perustettava yhteinen järjestelmä, joka koskee digitaalisten palvelujen veroa (DPV) tuloille, jotka tietyt yhteisöt saavat tiettyjen digitaalisten palvelujen suorituksesta. Kyseessä olisi oltava helposti täytäntöönpantava toimenpide, joka kohdistuu sellaisten digitaalisten palvelujen suorituksesta saataviin tuloihin, joissa käyttäjät antavat merkittävän panoksen arvonmuodostukseen.
  Sama tekijä
  (käyttäjien osallistuminen arvonmuodostukseen)
  muodostaa
  lähtökohdan myös johdanto-osan 5 kappaleessa kuvatuille yhteisöverosääntöjä koskeville toimille.

| (7) | Tällä väliaikaisella ratkaisulla olisi perustettava yhteinen järjestelmä, joka koskee digitaalisten palvelujen veroa (DPV) tuloille, jotka tietyt yhteisöt saavat tiettyjen digitaalisten palvelujen
  , verkkosisältö mukaan lukien,
  suorituksesta. Kyseessä olisi oltava helposti täytäntöönpantava toimenpide, joka kohdistuu sellaisten digitaalisten palvelujen suorituksesta saataviin tuloihin, joissa käyttäjät
  ja aineeton omaisuus
  antavat merkittävän panoksen arvonmuodostukseen.
  Samat tekijät
  (käyttäjien osallistuminen arvonmuodostukseen
  ja aineettoman omaisuuden runsas käyttö
  )
  muodostavat
  lähtökohdan myös johdanto-osan 5 kappaleessa kuvatuille yhteisöverosääntöjä koskeville toimille. |
| --- | --- |

(7)

Tällä väliaikaisella ratkaisulla olisi perustettava yhteinen järjestelmä, joka koskee digitaalisten palvelujen veroa (DPV) tuloille, jotka tietyt yhteisöt saavat tiettyjen digitaalisten palvelujen
  , verkkosisältö mukaan lukien,
  suorituksesta. Kyseessä olisi oltava helposti täytäntöönpantava toimenpide, joka kohdistuu sellaisten digitaalisten palvelujen suorituksesta saataviin tuloihin, joissa käyttäjät
  ja aineeton omaisuus
  antavat merkittävän panoksen arvonmuodostukseen.
  Samat tekijät
  (käyttäjien osallistuminen arvonmuodostukseen
  ja aineettoman omaisuuden runsas käyttö
  )
  muodostavat
  lähtökohdan myös johdanto-osan 5 kappaleessa kuvatuille yhteisöverosääntöjä koskeville toimille.

Tarkistus 8

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | DPV:tä olisi sovellettava tuloihin, jotka johtuvat
  ainoastaan tiettyjen
  digitaalisten palvelujen tarjoamisesta
  . Kyseeseen tulevien digitaalisten palvelujen olisi oltava palveluja
  , jotka ovat pitkälti riippuvaisia käyttäjien osallistumisesta arvonmuodostukseen ja
  joissa
  ero sen välillä, missä voitot verotetaan ja missä käyttäjät sijaitsevat, on tyypillisesti suurimmillaan.
  Verotuksen piiriin tulisivat kuulua käyttäjäpanoksen käsittelystä saatavat tulot, mutta ei itse käyttäjien osallistuminen. |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

DPV:tä olisi sovellettava tuloihin, jotka johtuvat
  ainoastaan tiettyjen
  digitaalisten palvelujen tarjoamisesta
  . Kyseeseen tulevien digitaalisten palvelujen olisi oltava palveluja
  , jotka ovat pitkälti riippuvaisia käyttäjien osallistumisesta arvonmuodostukseen ja
  joissa
  ero sen välillä, missä voitot verotetaan ja missä käyttäjät sijaitsevat, on tyypillisesti suurimmillaan.
  Verotuksen piiriin tulisivat kuulua käyttäjäpanoksen käsittelystä saatavat tulot, mutta ei itse käyttäjien osallistuminen.

| (9) | DPV:tä olisi sovellettava tuloihin, jotka johtuvat
  sellaisten
  digitaalisten palvelujen tarjoamisesta, jotka ovat pitkälti riippuvaisia käyttäjien osallistumisesta arvonmuodostukseen ja
  niiden kyvystä tarjota palveluja täysin tai lähes ilman fyysistä läsnäoloa. Näissä tapauksissa
  ero sen välillä, missä voitot verotetaan ja missä käyttäjät sijaitsevat, on tyypillisesti suurimmillaan. |
| --- | --- |

(9)

DPV:tä olisi sovellettava tuloihin, jotka johtuvat
  sellaisten
  digitaalisten palvelujen tarjoamisesta, jotka ovat pitkälti riippuvaisia käyttäjien osallistumisesta arvonmuodostukseen ja
  niiden kyvystä tarjota palveluja täysin tai lähes ilman fyysistä läsnäoloa. Näissä tapauksissa
  ero sen välillä, missä voitot verotetaan ja missä käyttäjät sijaitsevat, on tyypillisesti suurimmillaan.

Tarkistus 9

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Verotettaviin tuloihin olisi kuuluttava erityisesti seuraavien
  palvelujen
  tarjoamisesta saatavat tulot: i) digitaalisen rajapinnan käyttäjille suunnatun mainonnan sijoittaminen kyseiselle rajapinnalle, ii) sellaisten monisuuntaisten digitaalisten rajapintojen tarjoaminen käyttäjille, jotka antavat käyttäjille mahdollisuuden löytää muut käyttäjät ja olla käyttäjien kanssa vuorovaikutuksessa ja jotka voivat myös mahdollistaa perustana olevan tavaroiden luovutuksen tai palvelujen suorituksen suoraan käyttäjien välillä (ja joihin viitataan joskus ”välityspalveluina”),
  ja
  iii) käyttäjistä ja käyttäjien toiminnoista digitaalisilla rajapinnoilla kerätyn datan siirto. Jos tällaisten palvelujen
  suorituksesta
  ei saada tuloja, DPV:n maksuvelvoitetta ei tulisi olla. Veron soveltamisalan ulkopuolelle pitäisi myös jättää muut tällaisia palveluja tarjoavan yhteisön saamat tulot, jotka eivät johdu suoraan näiden palvelujen suorituksesta. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Verotettaviin tuloihin olisi kuuluttava erityisesti seuraavien
  palvelujen
  tarjoamisesta saatavat tulot: i) digitaalisen rajapinnan käyttäjille suunnatun mainonnan sijoittaminen kyseiselle rajapinnalle, ii) sellaisten monisuuntaisten digitaalisten rajapintojen tarjoaminen käyttäjille, jotka antavat käyttäjille mahdollisuuden löytää muut käyttäjät ja olla käyttäjien kanssa vuorovaikutuksessa ja jotka voivat myös mahdollistaa perustana olevan tavaroiden luovutuksen tai palvelujen suorituksen suoraan käyttäjien välillä (ja joihin viitataan joskus ”välityspalveluina”),
  ja
  iii) käyttäjistä ja käyttäjien toiminnoista digitaalisilla rajapinnoilla kerätyn datan siirto. Jos tällaisten palvelujen
  suorituksesta
  ei saada tuloja, DPV:n maksuvelvoitetta ei tulisi olla. Veron soveltamisalan ulkopuolelle pitäisi myös jättää muut tällaisia palveluja tarjoavan yhteisön saamat tulot, jotka eivät johdu suoraan näiden palvelujen suorituksesta.

| (10) | Verotettaviin tuloihin olisi kuuluttava erityisesti seuraavien tarjoamisesta saatavat tulot: i) digitaalisen rajapinnan käyttäjille suunnatun mainonnan sijoittaminen kyseiselle rajapinnalle, ii) sellaisten monisuuntaisten digitaalisten rajapintojen tarjoaminen käyttäjille, jotka antavat käyttäjille mahdollisuuden löytää muut käyttäjät ja olla käyttäjien kanssa vuorovaikutuksessa ja jotka voivat myös mahdollistaa perustana olevan tavaroiden luovutuksen tai palvelujen suorituksen suoraan käyttäjien välillä (ja joihin viitataan joskus ”välityspalveluina”), iii) käyttäjistä ja käyttäjien toiminnoista digitaalisilla rajapinnoilla kerätyn datan
  käsittely,
  siirto
  ja myynti ja iv) digitaalisen sisällön, kuten video-, audio- tai tekstimuotoisen sisällön tai pelien, tarjoaminen.
  Jos tällaisten
  tavaroiden,
  palvelujen
  ja sisällön tarjoamisesta
  ei saada tuloja, DPV:n maksuvelvoitetta ei tulisi olla. Veron soveltamisalan ulkopuolelle pitäisi myös jättää muut tällaisia palveluja tarjoavan yhteisön saamat tulot, jotka eivät johdu suoraan näiden palvelujen suorituksesta. |
| --- | --- |

(10)

Verotettaviin tuloihin olisi kuuluttava erityisesti seuraavien tarjoamisesta saatavat tulot: i) digitaalisen rajapinnan käyttäjille suunnatun mainonnan sijoittaminen kyseiselle rajapinnalle, ii) sellaisten monisuuntaisten digitaalisten rajapintojen tarjoaminen käyttäjille, jotka antavat käyttäjille mahdollisuuden löytää muut käyttäjät ja olla käyttäjien kanssa vuorovaikutuksessa ja jotka voivat myös mahdollistaa perustana olevan tavaroiden luovutuksen tai palvelujen suorituksen suoraan käyttäjien välillä (ja joihin viitataan joskus ”välityspalveluina”), iii) käyttäjistä ja käyttäjien toiminnoista digitaalisilla rajapinnoilla kerätyn datan
  käsittely,
  siirto
  ja myynti ja iv) digitaalisen sisällön, kuten video-, audio- tai tekstimuotoisen sisällön tai pelien, tarjoaminen.
  Jos tällaisten
  tavaroiden,
  palvelujen
  ja sisällön tarjoamisesta
  ei saada tuloja, DPV:n maksuvelvoitetta ei tulisi olla. Veron soveltamisalan ulkopuolelle pitäisi myös jättää muut tällaisia palveluja tarjoavan yhteisön saamat tulot, jotka eivät johdu suoraan näiden palvelujen suorituksesta.

Tarkistus 10

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Tapauksissa, joissa monisuuntaiset digitaaliset rajapinnat mahdollistavat perustana olevan tavaroiden luovutuksen tai palvelujen suorituksen suoraan rajapinnan käyttäjien välillä, perustana olevat transaktiot ja käyttäjien kyseisistä transaktioista saamat tulot olisi jätettävä veron soveltamisalan ulkopuolelle. Myös sellaisista vähittäiskaupan toiminnoista saatavat tulot, joissa tavaroita tai palveluja myydään verkossa niiden toimittajan verkkosivuston välityksellä ja joissa toimittaja ei toimi välittäjänä, olisi jätettävä DPV:n soveltamisalan ulkopuolelle
  , koska vähittäiskauppiaan luoma arvo muodostuu tarjottavista tavaroista ja palveluista ja digitaalista rajapintaa käytetään vain viestintävälineenä
  .
  Se, myykö toimittaja tavaroita tai palveluja verkossa omaan lukuunsa vai tarjoaako se välityspalveluja, määriteltäisiin ottamalla huomioon transaktion oikeudellinen
  ja
  taloudellinen sisältö sellaisena kuin se ilmenee asiaankuuluvien osapuolten välisissä järjestelyissä. Esimerkiksi toimittajan, joka tarjoaa käyttöön digitaalisen rajapinnan kolmannen osapuolen tavaroille, voidaan katsoa tarjoavan välityspalvelua (eli monisuuntaista digitaalista rajapintaa), jos toimittajaan ei kohdistu merkittävää varastoriskiä tai jos tällaisten tavaroiden hinnan määrittää käytännössä kolmas osapuoli. |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Tapauksissa, joissa monisuuntaiset digitaaliset rajapinnat mahdollistavat perustana olevan tavaroiden luovutuksen tai palvelujen suorituksen suoraan rajapinnan käyttäjien välillä, perustana olevat transaktiot ja käyttäjien kyseisistä transaktioista saamat tulot olisi jätettävä veron soveltamisalan ulkopuolelle. Myös sellaisista vähittäiskaupan toiminnoista saatavat tulot, joissa tavaroita tai palveluja myydään verkossa niiden toimittajan verkkosivuston välityksellä ja joissa toimittaja ei toimi välittäjänä, olisi jätettävä DPV:n soveltamisalan ulkopuolelle
  , koska vähittäiskauppiaan luoma arvo muodostuu tarjottavista tavaroista ja palveluista ja digitaalista rajapintaa käytetään vain viestintävälineenä
  .
  Se, myykö toimittaja tavaroita tai palveluja verkossa omaan lukuunsa vai tarjoaako se välityspalveluja, määriteltäisiin ottamalla huomioon transaktion oikeudellinen
  ja
  taloudellinen sisältö sellaisena kuin se ilmenee asiaankuuluvien osapuolten välisissä järjestelyissä. Esimerkiksi toimittajan, joka tarjoaa käyttöön digitaalisen rajapinnan kolmannen osapuolen tavaroille, voidaan katsoa tarjoavan välityspalvelua (eli monisuuntaista digitaalista rajapintaa), jos toimittajaan ei kohdistu merkittävää varastoriskiä tai jos tällaisten tavaroiden hinnan määrittää käytännössä kolmas osapuoli.

| (13) | Tapauksissa, joissa monisuuntaiset digitaaliset rajapinnat mahdollistavat perustana olevan tavaroiden luovutuksen tai palvelujen suorituksen suoraan rajapinnan käyttäjien välillä, perustana olevat transaktiot ja käyttäjien kyseisistä transaktioista saamat tulot olisi jätettävä veron soveltamisalan ulkopuolelle. Myös sellaisista vähittäiskaupan toiminnoista saatavat tulot, joissa tavaroita tai palveluja myydään verkossa niiden toimittajan verkkosivuston välityksellä ja joissa toimittaja ei toimi välittäjänä, olisi jätettävä DPV:n soveltamisalan ulkopuolelle.
  Koska käyttäjätietoja kuitenkin voidaan käsitellä digitaalisen rajapinnan kautta ja luoda näin lisää arvoa transaktiosta
  ja
  koska fyysisen läsnäolon puuttuminen voi luoda tilaisuuden aggressiiviseen verosuunnitteluun
  ,
  näiden palvelujen alan laajentamista olisi tarkasteltava tämän direktiivin uudelleen tarkastelun aikana
  . |
| --- | --- |

(13)

Tapauksissa, joissa monisuuntaiset digitaaliset rajapinnat mahdollistavat perustana olevan tavaroiden luovutuksen tai palvelujen suorituksen suoraan rajapinnan käyttäjien välillä, perustana olevat transaktiot ja käyttäjien kyseisistä transaktioista saamat tulot olisi jätettävä veron soveltamisalan ulkopuolelle. Myös sellaisista vähittäiskaupan toiminnoista saatavat tulot, joissa tavaroita tai palveluja myydään verkossa niiden toimittajan verkkosivuston välityksellä ja joissa toimittaja ei toimi välittäjänä, olisi jätettävä DPV:n soveltamisalan ulkopuolelle.
  Koska käyttäjätietoja kuitenkin voidaan käsitellä digitaalisen rajapinnan kautta ja luoda näin lisää arvoa transaktiosta
  ja
  koska fyysisen läsnäolon puuttuminen voi luoda tilaisuuden aggressiiviseen verosuunnitteluun
  ,
  näiden palvelujen alan laajentamista olisi tarkasteltava tämän direktiivin uudelleen tarkastelun aikana
  .

Tarkistus 11

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | Palvelut, joissa yhteisö tarjoaa digitaalista sisältöä digitaalisen rajapinnan kautta, olisi
  jätettävä
  veron
  soveltamisalan ulkopuolelle
  riippumatta siitä, omistaako kyseinen yhteisö digitaalisen sisällön vai onko se hankkinut oikeudet sen levittämiseen.
  Vaikka tällaisen digitaalisen sisällön vastaanottajien välillä
  olisi
  jonkinlaista vuorovaikutusta ja tällaisten palvelujen tarjoajan voitaisiin näin ollen katsoa tarjoavan monisuuntaista digitaalista rajapintaa, ei ole yhtä selvää, onko käyttäjän osallistumisella keskeinen rooli digitaalisen sisällön tarjoavan yrityksen arvonmuodostuksessa
  .
  Sen sijaan painopiste on arvonmuodostuksen näkökulmasta yhteisön suorittamassa digitaalisessa sisällössä. Siksi tällaisista suorituksista saadut tulot olisi jätettävä veron soveltamisalan ulkopuolelle
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Palvelut, joissa yhteisö tarjoaa digitaalista sisältöä digitaalisen rajapinnan kautta, olisi
  jätettävä
  veron
  soveltamisalan ulkopuolelle
  riippumatta siitä, omistaako kyseinen yhteisö digitaalisen sisällön vai onko se hankkinut oikeudet sen levittämiseen.
  Vaikka tällaisen digitaalisen sisällön vastaanottajien välillä
  olisi
  jonkinlaista vuorovaikutusta ja tällaisten palvelujen tarjoajan voitaisiin näin ollen katsoa tarjoavan monisuuntaista digitaalista rajapintaa, ei ole yhtä selvää, onko käyttäjän osallistumisella keskeinen rooli digitaalisen sisällön tarjoavan yrityksen arvonmuodostuksessa
  .
  Sen sijaan painopiste on arvonmuodostuksen näkökulmasta yhteisön suorittamassa digitaalisessa sisällössä. Siksi tällaisista suorituksista saadut tulot olisi jätettävä veron soveltamisalan ulkopuolelle
  .

| (14) | Palvelut, joissa yhteisö tarjoaa digitaalista sisältöä digitaalisen rajapinnan kautta, olisi
  sisällytettävä
  veron
  soveltamisalaan
  riippumatta siitä, omistaako kyseinen yhteisö digitaalisen sisällön vai onko se hankkinut oikeudet sen levittämiseen.
  Komission
  olisi
  arvioitava tällaisista suorituksista saadut tulot viimeistään ... päivänä ...kuuta ..
  ..
  [kaksi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta]
  . |
| --- | --- |

(14)

Palvelut, joissa yhteisö tarjoaa digitaalista sisältöä digitaalisen rajapinnan kautta, olisi
  sisällytettävä
  veron
  soveltamisalaan
  riippumatta siitä, omistaako kyseinen yhteisö digitaalisen sisällön vai onko se hankkinut oikeudet sen levittämiseen.
  Komission
  olisi
  arvioitava tällaisista suorituksista saadut tulot viimeistään ... päivänä ...kuuta ..
  ..
  [kaksi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta]
  .

Tarkistus 12

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (15) | Digitaalisella sisällöllä olisi tarkoitettava digitaalisessa muodossa toimitettua dataa, kuten tietokoneohjelmia, sovelluksia, pelejä, musiikkia, videoita tai tekstejä, riippumatta siitä, ovatko ne saatavilla lataamalla tai suoratoistona, mutta pois lukien digitaalisen rajapinnan itsensä edustama data.
  Tällä tavoin voidaan ottaa huomioon käyttäjän hankkiman digitaalisen sisällön eri muodot, mikä ei muuta sitä tosiseikkaa, että käyttäjän näkökulmasta ainoana tai pääasiallisena tarkoituksena on digitaalisen sisällön hankkiminen. |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

Digitaalisella sisällöllä olisi tarkoitettava digitaalisessa muodossa toimitettua dataa, kuten tietokoneohjelmia, sovelluksia, pelejä, musiikkia, videoita tai tekstejä, riippumatta siitä, ovatko ne saatavilla lataamalla tai suoratoistona, mutta pois lukien digitaalisen rajapinnan itsensä edustama data.
  Tällä tavoin voidaan ottaa huomioon käyttäjän hankkiman digitaalisen sisällön eri muodot, mikä ei muuta sitä tosiseikkaa, että käyttäjän näkökulmasta ainoana tai pääasiallisena tarkoituksena on digitaalisen sisällön hankkiminen.

| (15) | Digitaalisella sisällöllä olisi tarkoitettava digitaalisessa muodossa toimitettua dataa, kuten tietokoneohjelmia, sovelluksia, pelejä, musiikkia, videoita tai tekstejä, riippumatta siitä, ovatko ne saatavilla lataamalla tai suoratoistona, mutta pois lukien digitaalisen rajapinnan itsensä edustama data. |
| --- | --- |

(15)

Digitaalisella sisällöllä olisi tarkoitettava digitaalisessa muodossa toimitettua dataa, kuten tietokoneohjelmia, sovelluksia, pelejä, musiikkia, videoita tai tekstejä, riippumatta siitä, ovatko ne saatavilla lataamalla tai suoratoistona, mutta pois lukien digitaalisen rajapinnan itsensä edustama data.

Tarkistus 13

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 15 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (15 a) | Digitaaliset yritykset investoivat tavallisesti vähemmän rakennuksiin ja koneisiin kuin tavalliset yritykset. |

Komission teksti

Tarkistus

(15 a)

Tarkistus 14

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | Johdanto-osan 14 kappaleessa kuvattu palvelu olisi pidettävä erillään sellaisen monisuuntaisen digitaalisen rajapinnan tarjoamisesta, jonka kautta käyttäjät voivat ladata ja jakaa digitaalista sisältöä muiden käyttäjien kanssa, tai sellaisen rajapinnan tarjoamisesta, joka mahdollistaa perustana olevan digitaalisen sisällön suorituksen suoraan käyttäjien välillä. Nämä viimeksi mainitut palvelut muodostavat välittävän palvelun, minkä vuoksi niiden olisi kuuluttava DPV:n piiriin riippumatta perustana olevan transaktion luonteesta. |

Komission teksti

Tarkistus

(16)

Johdanto-osan 14 kappaleessa kuvattu palvelu olisi pidettävä erillään sellaisen monisuuntaisen digitaalisen rajapinnan tarjoamisesta, jonka kautta käyttäjät voivat ladata ja jakaa digitaalista sisältöä muiden käyttäjien kanssa, tai sellaisen rajapinnan tarjoamisesta, joka mahdollistaa perustana olevan digitaalisen sisällön suorituksen suoraan käyttäjien välillä. Nämä viimeksi mainitut palvelut muodostavat välittävän palvelun, minkä vuoksi niiden olisi kuuluttava DPV:n piiriin riippumatta perustana olevan transaktion luonteesta.

Poistetaan.

Tarkistus 15

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | Verotettavien palvelujen, jotka muodostuvat käyttäjistä kerätyn datan siirrosta, tulisi kattaa
  ainoastaan
  data, joka on tuotettu tällaisista käyttäjien toiminnoista digitaalisilla rajapinnoilla
  , ei dataa, joka on tuotettu antureilla tai muulla tavoin ja kerätty digitaalisesti
  .
  Tämä johtuu siitä, että DPV:n piiriin kuuluvissa
  palveluissa olisi oltava kyse digitaalisten rajapintojen käyttämisestä käyttäjäsyötteen luomiseksi, jotta se voidaan monetisoida.
  Veron piiriin eivät saisi kuulua palvelut, joissa rajapintoja käytetään keinona välittää muulla tavoin tuotettua dataa.
  DPV
  :tä
  ei
  siis pitäisi kantaa datankeruusta tai yrityksen sisäisiin tarkoituksiinsa keräämän datan käytöstä tai yrityksen keräämän datan jakamisesta maksutta muiden osapuolen kanssa
  . DPV:n tulisi kohdistua hyvin spesifisestä toiminnosta (käyttäjien toiminnoista digitaalisilla rajapinnoilla) saatavan datan
  siirrosta syntyvään tulonmuodostukseen
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

Verotettavien palvelujen, jotka muodostuvat käyttäjistä kerätyn datan siirrosta, tulisi kattaa
  ainoastaan
  data, joka on tuotettu tällaisista käyttäjien toiminnoista digitaalisilla rajapinnoilla
  , ei dataa, joka on tuotettu antureilla tai muulla tavoin ja kerätty digitaalisesti
  .
  Tämä johtuu siitä, että DPV:n piiriin kuuluvissa
  palveluissa olisi oltava kyse digitaalisten rajapintojen käyttämisestä käyttäjäsyötteen luomiseksi, jotta se voidaan monetisoida.
  Veron piiriin eivät saisi kuulua palvelut, joissa rajapintoja käytetään keinona välittää muulla tavoin tuotettua dataa.
  DPV
  :tä
  ei
  siis pitäisi kantaa datankeruusta tai yrityksen sisäisiin tarkoituksiinsa keräämän datan käytöstä tai yrityksen keräämän datan jakamisesta maksutta muiden osapuolen kanssa
  . DPV:n tulisi kohdistua hyvin spesifisestä toiminnosta (käyttäjien toiminnoista digitaalisilla rajapinnoilla) saatavan datan
  siirrosta syntyvään tulonmuodostukseen
  .

| (17) | Verotettavien palvelujen, jotka muodostuvat käyttäjistä kerätyn datan
  käsittelystä,
  siirrosta
  tai myynnistä
  , tulisi kattaa data, joka on tuotettu tällaisista käyttäjien toiminnoista digitaalisilla rajapinnoilla.
  Näissä verotettavissa
  palveluissa olisi oltava kyse digitaalisten rajapintojen käyttämisestä käyttäjäsyötteen luomiseksi, jotta se voidaan monetisoida. DPV ei
  ole sellaisenaan datankeruuvero
  . DPV:n tulisi kohdistua
  tuloihin, joita tuottaa tämän
  hyvin spesifisestä toiminnosta (käyttäjien toiminnoista digitaalisilla rajapinnoilla) saatavan datan
  käsittely, myynti tai siirto kolmannelle osapuolelle
  . |
| --- | --- |

(17)

Verotettavien palvelujen, jotka muodostuvat käyttäjistä kerätyn datan
  käsittelystä,
  siirrosta
  tai myynnistä
  , tulisi kattaa data, joka on tuotettu tällaisista käyttäjien toiminnoista digitaalisilla rajapinnoilla.
  Näissä verotettavissa
  palveluissa olisi oltava kyse digitaalisten rajapintojen käyttämisestä käyttäjäsyötteen luomiseksi, jotta se voidaan monetisoida. DPV ei
  ole sellaisenaan datankeruuvero
  . DPV:n tulisi kohdistua
  tuloihin, joita tuottaa tämän
  hyvin spesifisestä toiminnosta (käyttäjien toiminnoista digitaalisilla rajapinnoilla) saatavan datan
  käsittely, myynti tai siirto kolmannelle osapuolelle
  .

Tarkistus 16

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 22 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (22) | Ainoastaan tietyt yhteisöt olisi katsottava velvollisiksi maksamaan DPV:tä riippumatta siitä, ovatko ne sijoittautuneet johonkin jäsenvaltioon tai unionin ulkopuoliselle lainkäyttöalueelle. Yhteisö olisi katsottava verovelvolliseksi vain, jos se täyttää molemmat seuraavista edellytyksistä: i) yhteisön ilmoittama maailmanlaajuisten tulojen kokonaismäärä viimeiseltä päättyneeltä tilivuodelta, jolta on saatavissa tilinpäätös, on yli 750 000 000 euroa, ja ii) yhteisön kyseiseltä tilivuodelta unionissa saama verotettavien tulojen kokonaismäärä on yli 50 000 000 euroa. |

Komission teksti

Tarkistus

(22)

Ainoastaan tietyt yhteisöt olisi katsottava velvollisiksi maksamaan DPV:tä riippumatta siitä, ovatko ne sijoittautuneet johonkin jäsenvaltioon tai unionin ulkopuoliselle lainkäyttöalueelle. Yhteisö olisi katsottava verovelvolliseksi vain, jos se täyttää molemmat seuraavista edellytyksistä: i) yhteisön ilmoittama maailmanlaajuisten tulojen kokonaismäärä viimeiseltä päättyneeltä tilivuodelta, jolta on saatavissa tilinpäätös, on yli 750 000 000 euroa, ja ii) yhteisön kyseiseltä tilivuodelta unionissa saama verotettavien tulojen kokonaismäärä on yli 50 000 000 euroa.

| (22) | Ainoastaan tietyt yhteisöt olisi katsottava velvollisiksi maksamaan DPV:tä riippumatta siitä, ovatko ne sijoittautuneet johonkin jäsenvaltioon tai unionin ulkopuoliselle lainkäyttöalueelle. Yhteisö olisi katsottava verovelvolliseksi vain, jos se täyttää molemmat seuraavista edellytyksistä: i) yhteisön ilmoittama maailmanlaajuisten tulojen kokonaismäärä viimeiseltä päättyneeltä tilivuodelta, jolta on saatavissa tilinpäätös, on yli 750 000 000 euroa, ja ii) yhteisön kyseiseltä tilivuodelta unionissa saama verotettavien tulojen kokonaismäärä on yli 40 000 000 euroa. |
| --- | --- |

(22)

Ainoastaan tietyt yhteisöt olisi katsottava velvollisiksi maksamaan DPV:tä riippumatta siitä, ovatko ne sijoittautuneet johonkin jäsenvaltioon tai unionin ulkopuoliselle lainkäyttöalueelle. Yhteisö olisi katsottava verovelvolliseksi vain, jos se täyttää molemmat seuraavista edellytyksistä: i) yhteisön ilmoittama maailmanlaajuisten tulojen kokonaismäärä viimeiseltä päättyneeltä tilivuodelta, jolta on saatavissa tilinpäätös, on yli 750 000 000 euroa, ja ii) yhteisön kyseiseltä tilivuodelta unionissa saama verotettavien tulojen kokonaismäärä on yli 40 000 000 euroa.

Tarkistus 17

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 23 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (23) | Ensimmäisen kynnysarvon (maailmanlaajuisten tulojen kokonaismäärä vuodessa) pitäisi rajoittaa DPV:n soveltaminen tietynsuuruisiin yrityksiin, pääasiallisesti sellaisiin, jotka pystyvät tarjoamaan digitaalisia palveluja, joissa käyttäjien panoksella on olennainen rooli ja jotka riippuvat keskeisesti laajoista käyttäjäverkostoista, käyttäjäliikenteen suuresta määrästä ja vahvan markkina-aseman hyödyntämisestä. Tällaisissa liiketoimintamalleissa, joissa tulojen saaminen riippuu käyttäjien osallistumisesta arvonmuodostukseen ja jotka ovat elinkelpoisia vain tietynkokoisille yrityksille, vallitsee suurin ero sen välillä, missä voitot verotetaan ja missä arvo luodaan. Lisäksi ainoastaan suuremmat yritykset pystyvät harjoittamaan aggressiivista verosuunnittelua.
  Tämän vuoksi samaa kynnysarvoa on ehdotettu myös unionin muissa aloitteissa

   (9)

  . Tällaisen
  kynnysarvon tarkoituksena on myös tuoda oikeusvarmuutta, koska se tekisi yrityksille ja veroviranomaisille helpommaksi ja halvemmaksi määrittää, onko yritys velvollinen maksamaan DPV:tä. Se myös jättää DPV:n ulkopuolelle pienet yritykset ja startup-yritykset, joihin uudesta verosta aiheutuva rasitus todennäköisesti vaikuttaisi kohtuuttomasti. |

Komission teksti

Tarkistus

(23)

Ensimmäisen kynnysarvon (maailmanlaajuisten tulojen kokonaismäärä vuodessa) pitäisi rajoittaa DPV:n soveltaminen tietynsuuruisiin yrityksiin, pääasiallisesti sellaisiin, jotka pystyvät tarjoamaan digitaalisia palveluja, joissa käyttäjien panoksella on olennainen rooli ja jotka riippuvat keskeisesti laajoista käyttäjäverkostoista, käyttäjäliikenteen suuresta määrästä ja vahvan markkina-aseman hyödyntämisestä. Tällaisissa liiketoimintamalleissa, joissa tulojen saaminen riippuu käyttäjien osallistumisesta arvonmuodostukseen ja jotka ovat elinkelpoisia vain tietynkokoisille yrityksille, vallitsee suurin ero sen välillä, missä voitot verotetaan ja missä arvo luodaan. Lisäksi ainoastaan suuremmat yritykset pystyvät harjoittamaan aggressiivista verosuunnittelua.
  Tämän vuoksi samaa kynnysarvoa on ehdotettu myös unionin muissa aloitteissa

   (9)

  . Tällaisen
  kynnysarvon tarkoituksena on myös tuoda oikeusvarmuutta, koska se tekisi yrityksille ja veroviranomaisille helpommaksi ja halvemmaksi määrittää, onko yritys velvollinen maksamaan DPV:tä. Se myös jättää DPV:n ulkopuolelle pienet yritykset ja startup-yritykset, joihin uudesta verosta aiheutuva rasitus todennäköisesti vaikuttaisi kohtuuttomasti.

| (23) | Ensimmäisen kynnysarvon (maailmanlaajuisten tulojen kokonaismäärä vuodessa) pitäisi rajoittaa DPV:n soveltaminen tietynsuuruisiin yrityksiin, pääasiallisesti sellaisiin, jotka pystyvät tarjoamaan
  pitkälti mobiiliin aineettomaan ja/tai digitaaliseen omaisuuteen perustuvia
  digitaalisia palveluja, joissa käyttäjien panoksella on olennainen rooli ja jotka riippuvat keskeisesti laajoista käyttäjäverkostoista, käyttäjäliikenteen suuresta määrästä ja vahvan markkina-aseman hyödyntämisestä. Tällaisissa liiketoimintamalleissa, joissa tulojen saaminen riippuu käyttäjien osallistumisesta arvonmuodostukseen ja jotka ovat elinkelpoisia vain tietynkokoisille yrityksille, vallitsee suurin ero sen välillä, missä voitot verotetaan ja missä arvo luodaan. Lisäksi ainoastaan suuremmat yritykset pystyvät harjoittamaan aggressiivista verosuunnittelua. Kynnysarvon tarkoituksena on myös tuoda oikeusvarmuutta, koska se tekisi yrityksille ja veroviranomaisille helpommaksi ja halvemmaksi määrittää, onko yritys velvollinen maksamaan DPV:tä. Se myös jättää DPV:n ulkopuolelle pienet yritykset ja startup-yritykset, joihin uudesta verosta aiheutuva rasitus todennäköisesti vaikuttaisi kohtuuttomasti. |
| --- | --- |

(23)

Ensimmäisen kynnysarvon (maailmanlaajuisten tulojen kokonaismäärä vuodessa) pitäisi rajoittaa DPV:n soveltaminen tietynsuuruisiin yrityksiin, pääasiallisesti sellaisiin, jotka pystyvät tarjoamaan
  pitkälti mobiiliin aineettomaan ja/tai digitaaliseen omaisuuteen perustuvia
  digitaalisia palveluja, joissa käyttäjien panoksella on olennainen rooli ja jotka riippuvat keskeisesti laajoista käyttäjäverkostoista, käyttäjäliikenteen suuresta määrästä ja vahvan markkina-aseman hyödyntämisestä. Tällaisissa liiketoimintamalleissa, joissa tulojen saaminen riippuu käyttäjien osallistumisesta arvonmuodostukseen ja jotka ovat elinkelpoisia vain tietynkokoisille yrityksille, vallitsee suurin ero sen välillä, missä voitot verotetaan ja missä arvo luodaan. Lisäksi ainoastaan suuremmat yritykset pystyvät harjoittamaan aggressiivista verosuunnittelua. Kynnysarvon tarkoituksena on myös tuoda oikeusvarmuutta, koska se tekisi yrityksille ja veroviranomaisille helpommaksi ja halvemmaksi määrittää, onko yritys velvollinen maksamaan DPV:tä. Se myös jättää DPV:n ulkopuolelle pienet yritykset ja startup-yritykset, joihin uudesta verosta aiheutuva rasitus todennäköisesti vaikuttaisi kohtuuttomasti.

Tarkistus 18

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 27 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (27) | Jotta lievennettäisiin mahdollisia kaksinkertaisen verotuksen tapauksia, joissa samoihin tuloihin sovelletaan yhteisöveroa ja DPV:tä,
  jäsenvaltioiden odotetaan antavan
  yrityksille mahdollisuus vähentää DPV kustannustekijänä yhtiöveropohjastaan alueellaan riippumatta siitä, maksetaanko molemmat verot samassa jäsenvaltiossa vai eri jäsenvaltioissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(27)

Jotta lievennettäisiin mahdollisia kaksinkertaisen verotuksen tapauksia, joissa samoihin tuloihin sovelletaan yhteisöveroa ja DPV:tä,
  jäsenvaltioiden odotetaan antavan
  yrityksille mahdollisuus vähentää DPV kustannustekijänä yhtiöveropohjastaan alueellaan riippumatta siitä, maksetaanko molemmat verot samassa jäsenvaltiossa vai eri jäsenvaltioissa.

| (27) | Jotta lievennettäisiin mahdollisia kaksinkertaisen verotuksen tapauksia, joissa samoihin tuloihin sovelletaan yhteisöveroa ja DPV:tä,
  on saatava aikaan tuleva unionin laajuinen yhteinen ratkaisu, jossa annetaan
  yrityksille mahdollisuus vähentää DPV kustannustekijänä yhtiöveropohjastaan alueellaan riippumatta siitä, maksetaanko molemmat verot samassa jäsenvaltiossa vai eri jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(27)

Jotta lievennettäisiin mahdollisia kaksinkertaisen verotuksen tapauksia, joissa samoihin tuloihin sovelletaan yhteisöveroa ja DPV:tä,
  on saatava aikaan tuleva unionin laajuinen yhteinen ratkaisu, jossa annetaan
  yrityksille mahdollisuus vähentää DPV kustannustekijänä yhtiöveropohjastaan alueellaan riippumatta siitä, maksetaanko molemmat verot samassa jäsenvaltiossa vai eri jäsenvaltioissa.

Tarkistus 19

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 29 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (29) | Jos verotettavaan palveluun osallistuvat käyttäjät sijaitsevat eri jäsenvaltioissa tai unionin ulkopuolisilla lainkäyttöalueilla, kyseisestä palvelusta saadut verotettavat tulot olisi kohdennettava kullekin jäsenvaltiolle määräsuhteessa tietyin erityisin jakoperustein. Jakoperusteet olisi määritettävä riippuen kunkin verotettavan palvelun luonteesta ja niistä yksittäisistä tekijöistä, jotka käynnistävät tulojen saannin tällaisen palvelun tarjoajalle. |

Komission teksti

Tarkistus

(29)

Jos verotettavaan palveluun osallistuvat käyttäjät sijaitsevat eri jäsenvaltioissa tai unionin ulkopuolisilla lainkäyttöalueilla, kyseisestä palvelusta saadut verotettavat tulot olisi kohdennettava kullekin jäsenvaltiolle määräsuhteessa tietyin erityisin jakoperustein. Jakoperusteet olisi määritettävä riippuen kunkin verotettavan palvelun luonteesta ja niistä yksittäisistä tekijöistä, jotka käynnistävät tulojen saannin tällaisen palvelun tarjoajalle.

| (29) | Jos verotettavaan palveluun osallistuvat käyttäjät sijaitsevat eri jäsenvaltioissa tai unionin ulkopuolisilla lainkäyttöalueilla, kyseisestä palvelusta saadut verotettavat tulot olisi kohdennettava kullekin jäsenvaltiolle määräsuhteessa tietyin erityisin jakoperustein. Jakoperusteet olisi määritettävä riippuen kunkin verotettavan palvelun luonteesta ja niistä yksittäisistä tekijöistä, jotka käynnistävät tulojen saannin tällaisen palvelun tarjoajalle.
  Jos jakoperusteen soveltamisesta seuraa epätasapainoinen jako, joka ei ilmennä todellista taloudellista toimintaa, tilanne voitaisiin korjata riitojenratkaisumekanismilla. Komission olisi edellä olevan mukaisesti arvioitava mahdollista riitojenratkaisumekanismin perustamista, jotta varmistetaan asianmukainen riidanratkaisu, kun asiaan on osallisina eri jäsenvaltioita. |
| --- | --- |

(29)

Jos verotettavaan palveluun osallistuvat käyttäjät sijaitsevat eri jäsenvaltioissa tai unionin ulkopuolisilla lainkäyttöalueilla, kyseisestä palvelusta saadut verotettavat tulot olisi kohdennettava kullekin jäsenvaltiolle määräsuhteessa tietyin erityisin jakoperustein. Jakoperusteet olisi määritettävä riippuen kunkin verotettavan palvelun luonteesta ja niistä yksittäisistä tekijöistä, jotka käynnistävät tulojen saannin tällaisen palvelun tarjoajalle.
  Jos jakoperusteen soveltamisesta seuraa epätasapainoinen jako, joka ei ilmennä todellista taloudellista toimintaa, tilanne voitaisiin korjata riitojenratkaisumekanismilla. Komission olisi edellä olevan mukaisesti arvioitava mahdollista riitojenratkaisumekanismin perustamista, jotta varmistetaan asianmukainen riidanratkaisu, kun asiaan on osallisina eri jäsenvaltioita.

Tarkistus 20

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 30 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (30) | Jos verotettava palvelu koostuu mainonnan sijoittamisesta digitaaliselle rajapinnalle, mainoksen esiintymiskerrat käyttäjien laitteilla yksittäisellä verokaudella yksittäisessä jäsenvaltiossa olisi otettava huomioon määriteltäessä, mikä osuus verotettavista tuloista osoitetaan kyseisenä verokautena kyseiselle jäsenvaltiolle. |

Komission teksti

Tarkistus

(30)

Jos verotettava palvelu koostuu mainonnan sijoittamisesta digitaaliselle rajapinnalle, mainoksen esiintymiskerrat käyttäjien laitteilla yksittäisellä verokaudella yksittäisessä jäsenvaltiossa olisi otettava huomioon määriteltäessä, mikä osuus verotettavista tuloista osoitetaan kyseisenä verokautena kyseiselle jäsenvaltiolle.

| (30) | Jos verotettava palvelu koostuu mainonnan sijoittamisesta
  tai sisällön tarjoamisesta
  digitaaliselle rajapinnalle, mainoksen
  tai digitaalisen sisällön
  esiintymiskerrat käyttäjien laitteilla yksittäisellä verokaudella yksittäisessä jäsenvaltiossa olisi otettava huomioon määriteltäessä, mikä osuus verotettavista tuloista osoitetaan kyseisenä verokautena kyseiselle jäsenvaltiolle. |
| --- | --- |

(30)

Jos verotettava palvelu koostuu mainonnan sijoittamisesta
  tai sisällön tarjoamisesta
  digitaaliselle rajapinnalle, mainoksen
  tai digitaalisen sisällön
  esiintymiskerrat käyttäjien laitteilla yksittäisellä verokaudella yksittäisessä jäsenvaltiossa olisi otettava huomioon määriteltäessä, mikä osuus verotettavista tuloista osoitetaan kyseisenä verokautena kyseiselle jäsenvaltiolle.

Tarkistus 22

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 32 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (32) | Mitä tulee käyttäjädatan siirtoon, verotettavien tulojen osoittamisessa verokautena jäsenvaltiolle olisi otettava huomioon niiden käyttäjien lukumäärä, joista kyseisenä verokautena siirrettyä dataa on tuotettu, kun käyttäjät ovat käyttäneet laitetta jäsenvaltiossa. |

Komission teksti

Tarkistus

(32)

Mitä tulee käyttäjädatan siirtoon, verotettavien tulojen osoittamisessa verokautena jäsenvaltiolle olisi otettava huomioon niiden käyttäjien lukumäärä, joista kyseisenä verokautena siirrettyä dataa on tuotettu, kun käyttäjät ovat käyttäneet laitetta jäsenvaltiossa.

| (32) | Mitä tulee käyttäjädatan
  käsittelyyn, myyntiin tai
  siirtoon, verotettavien tulojen osoittamisessa verokautena jäsenvaltiolle olisi otettava huomioon niiden käyttäjien lukumäärä, joista kyseisenä verokautena
  hyödynnettyä, myytyä tai
  siirrettyä dataa on tuotettu, kun käyttäjät ovat käyttäneet laitetta jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

(32)

Mitä tulee käyttäjädatan
  käsittelyyn, myyntiin tai
  siirtoon, verotettavien tulojen osoittamisessa verokautena jäsenvaltiolle olisi otettava huomioon niiden käyttäjien lukumäärä, joista kyseisenä verokautena
  hyödynnettyä, myytyä tai
  siirrettyä dataa on tuotettu, kun käyttäjät ovat käyttäneet laitetta jäsenvaltiossa.

Tarkistus 23

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 34 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (34) | Digitaalisten palvelujen veron yhteydessä tapahtuvassa henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (10), mukaan lukien henkilötietojen käsittely, jota voidaan tarvita liittyen internetprotokollaosoitteisiin tai muihin geopaikannuksen menetelmiin. Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota tarpeeseen huolehtia asianmukaisista teknisistä ja organisatorisista toimenpiteistä, jotta voidaan noudattaa käsittelyn laillisuuteen, käsittelytoimintojen turvallisuuteen, tietojen antamiseen ja rekisteröityjen oikeuksiin liittyviä sääntöjä. Henkilötiedot olisi mahdollisuuksien mukaan muutettava anonyymeiksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(34)

Digitaalisten palvelujen veron yhteydessä tapahtuvassa henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (10), mukaan lukien henkilötietojen käsittely, jota voidaan tarvita liittyen internetprotokollaosoitteisiin tai muihin geopaikannuksen menetelmiin. Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota tarpeeseen huolehtia asianmukaisista teknisistä ja organisatorisista toimenpiteistä, jotta voidaan noudattaa käsittelyn laillisuuteen, käsittelytoimintojen turvallisuuteen, tietojen antamiseen ja rekisteröityjen oikeuksiin liittyviä sääntöjä. Henkilötiedot olisi mahdollisuuksien mukaan muutettava anonyymeiksi.

| (34) | Digitaalisten palvelujen veron yhteydessä tapahtuvassa henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (10), mukaan lukien henkilötietojen käsittely, jota voidaan tarvita liittyen internetprotokollaosoitteisiin tai muihin geopaikannuksen menetelmiin
  , sallimatta käyttäjien tunnistamista. Jäsenvaltion veroviranomaiselle ilmoitetaan menetelmästä, jota käytetään käyttäjien paikantamiseksi
  . Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota tarpeeseen huolehtia asianmukaisista teknisistä ja organisatorisista toimenpiteistä, jotta voidaan noudattaa käsittelyn laillisuuteen, käsittelytoimintojen turvallisuuteen
  , erityisesti tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteisiin
  , tietojen antamiseen ja rekisteröityjen oikeuksiin liittyviä sääntöjä. Henkilötiedot olisi mahdollisuuksien mukaan muutettava anonyymeiksi. |
| --- | --- |

(34)

Digitaalisten palvelujen veron yhteydessä tapahtuvassa henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (10), mukaan lukien henkilötietojen käsittely, jota voidaan tarvita liittyen internetprotokollaosoitteisiin tai muihin geopaikannuksen menetelmiin
  , sallimatta käyttäjien tunnistamista. Jäsenvaltion veroviranomaiselle ilmoitetaan menetelmästä, jota käytetään käyttäjien paikantamiseksi
  . Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota tarpeeseen huolehtia asianmukaisista teknisistä ja organisatorisista toimenpiteistä, jotta voidaan noudattaa käsittelyn laillisuuteen, käsittelytoimintojen turvallisuuteen
  , erityisesti tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteisiin
  , tietojen antamiseen ja rekisteröityjen oikeuksiin liittyviä sääntöjä. Henkilötiedot olisi mahdollisuuksien mukaan muutettava anonyymeiksi.

Tarkistus 24

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 35 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (35) | Verottaviksi tuloiksi olisi katsottava verovelvollisen saamat kokonaisbruttotulot ilman arvonlisäveroa ja muita vastaavia veroja. Verotettavat tulot olisi katsottava verovelvollisen saamiksi ajankohtana, jona ne erääntyvät, riippumatta siitä, onko ne tosiasiallisesti maksettu siihen mennessä. DPV olisi kannettava jäsenvaltiossa siitä verovelvollisen verokautena saamien verotettavien tulojen osuudesta, joka katsotaan saaduksi kyseisessä jäsenvaltiossa, ja se olisi laskettava soveltamalla DPV-kantaa kyseiseen osuuteen. Unionin tasolla olisi sovellettava yhtenäistä DPV-kantaa, jotta voidaan välttää vääristymät sisämarkkinoilla. DPV-
  kannaksi olisi vahvistettava
  3
  prosenttia
  ,
  mikä luo asianmukaisen tasapainon
  sen välillä, miten verosta kertyy tuloja ja miten otetaan huomioon sen erilainen vaikutus voittomarginaaleiltaan erilaisiin yrityksiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(35)

Verottaviksi tuloiksi olisi katsottava verovelvollisen saamat kokonaisbruttotulot ilman arvonlisäveroa ja muita vastaavia veroja. Verotettavat tulot olisi katsottava verovelvollisen saamiksi ajankohtana, jona ne erääntyvät, riippumatta siitä, onko ne tosiasiallisesti maksettu siihen mennessä. DPV olisi kannettava jäsenvaltiossa siitä verovelvollisen verokautena saamien verotettavien tulojen osuudesta, joka katsotaan saaduksi kyseisessä jäsenvaltiossa, ja se olisi laskettava soveltamalla DPV-kantaa kyseiseen osuuteen. Unionin tasolla olisi sovellettava yhtenäistä DPV-kantaa, jotta voidaan välttää vääristymät sisämarkkinoilla. DPV-
  kannaksi olisi vahvistettava
  3
  prosenttia
  ,
  mikä luo asianmukaisen tasapainon
  sen välillä, miten verosta kertyy tuloja ja miten otetaan huomioon sen erilainen vaikutus voittomarginaaleiltaan erilaisiin yrityksiin.

| (35) | Verottaviksi tuloiksi olisi katsottava verovelvollisen saamat kokonaisbruttotulot ilman arvonlisäveroa ja muita vastaavia veroja. Verotettavat tulot olisi katsottava verovelvollisen saamiksi ajankohtana, jona ne erääntyvät, riippumatta siitä, onko ne tosiasiallisesti maksettu siihen mennessä. DPV olisi kannettava jäsenvaltiossa siitä verovelvollisen verokautena saamien verotettavien tulojen osuudesta, joka katsotaan saaduksi kyseisessä jäsenvaltiossa, ja se olisi laskettava soveltamalla DPV-kantaa kyseiseen osuuteen. Unionin tasolla olisi sovellettava yhtenäistä DPV-kantaa, jotta voidaan välttää vääristymät sisämarkkinoilla. DPV-
  kannalla, joka on vahvistettu
  3
  prosentiksi, on määrä luoda asianmukainen tasapaino
  sen välillä, miten verosta kertyy tuloja ja miten otetaan huomioon sen erilainen vaikutus voittomarginaaleiltaan erilaisiin yrityksiin. |
| --- | --- |

(35)

Verottaviksi tuloiksi olisi katsottava verovelvollisen saamat kokonaisbruttotulot ilman arvonlisäveroa ja muita vastaavia veroja. Verotettavat tulot olisi katsottava verovelvollisen saamiksi ajankohtana, jona ne erääntyvät, riippumatta siitä, onko ne tosiasiallisesti maksettu siihen mennessä. DPV olisi kannettava jäsenvaltiossa siitä verovelvollisen verokautena saamien verotettavien tulojen osuudesta, joka katsotaan saaduksi kyseisessä jäsenvaltiossa, ja se olisi laskettava soveltamalla DPV-kantaa kyseiseen osuuteen. Unionin tasolla olisi sovellettava yhtenäistä DPV-kantaa, jotta voidaan välttää vääristymät sisämarkkinoilla. DPV-
  kannalla, joka on vahvistettu
  3
  prosentiksi, on määrä luoda asianmukainen tasapaino
  sen välillä, miten verosta kertyy tuloja ja miten otetaan huomioon sen erilainen vaikutus voittomarginaaleiltaan erilaisiin yrityksiin.

Tarkistus 26

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 37 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (37) | Jäsenvaltioiden olisi voitava vahvistaa tilinpitoon ja kirjanpitoon liittyvät velvoitteet ja muut velvoitteet sen varmistamiseksi, että maksettavaksi tuleva DPV maksetaan tosiasiallisesti, samoin kuin veropetosten, veronkierron ja väärinkäytösten estämiseen liittyvät muut toimenpiteet. |

Komission teksti

Tarkistus

(37)

Jäsenvaltioiden olisi voitava vahvistaa tilinpitoon ja kirjanpitoon liittyvät velvoitteet ja muut velvoitteet sen varmistamiseksi, että maksettavaksi tuleva DPV maksetaan tosiasiallisesti, samoin kuin veropetosten, veronkierron ja väärinkäytösten estämiseen liittyvät muut toimenpiteet.

| (37) | Jäsenvaltioiden olisi voitava vahvistaa tilinpitoon ja kirjanpitoon liittyvät velvoitteet ja muut velvoitteet sen varmistamiseksi, että maksettavaksi tuleva DPV maksetaan tosiasiallisesti, samoin kuin veropetosten, veronkierron ja väärinkäytösten estämiseen liittyvät muut toimenpiteet
  , myös rangaistukset ja seuraamukset
  . |
| --- | --- |

(37)

Jäsenvaltioiden olisi voitava vahvistaa tilinpitoon ja kirjanpitoon liittyvät velvoitteet ja muut velvoitteet sen varmistamiseksi, että maksettavaksi tuleva DPV maksetaan tosiasiallisesti, samoin kuin veropetosten, veronkierron ja väärinkäytösten estämiseen liittyvät muut toimenpiteet
  , myös rangaistukset ja seuraamukset
  .

Tarkistus 27

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 37 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (37 a) | Verovelvollisen jäsenvaltiota kohti maksaman DPV:n kokonaismäärän olisi kuuluttava maakohtaiseen raportointijärjestelmään. |

Komission teksti

Tarkistus

(37 a)

Verovelvollisen jäsenvaltiota kohti maksaman DPV:n kokonaismäärän olisi kuuluttava maakohtaiseen raportointijärjestelmään.

Tarkistus 28

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 38 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (38 a) | Jos verovelvollinen on velvollinen maksamaan DPV:tä useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa, komission olisi kolmen vuoden välein tarkastettava tunnistamisjäsenvaltiossa tehty DPV-ilmoitus. |

Komission teksti

Tarkistus

(38 a)

Jos verovelvollinen on velvollinen maksamaan DPV:tä useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa, komission olisi kolmen vuoden välein tarkastettava tunnistamisjäsenvaltiossa tehty DPV-ilmoitus.

Tarkistus 29

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 40 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (40 a) | DPV on tilapäinen toimenpide, jota sovelletaan pysyvän ratkaisun käyttöönottoon asti ja joka ei saisi missään tapauksessa viivyttää pysyvän ratkaisun voimaantuloa. Tämän direktiivin olisi rauettava, kun joku seuraavista annetaan, sen mukaan, mikä niistä annetaan aikaisimmin: neuvoston direktiivi merkittävän digitaalisen läsnäolon yhteisöverotusta koskevien sääntöjen vahvistamisesta, neuvoston direktiivit yhteisestä yhteisöveropohjasta ja yhteisestä yhdistetystä yhteisöveropohjasta, mukaan lukien digitaalisen kiinteän toimipaikan määritelmä, kuten ehdotettiin 15 päivänä maaliskuuta 2018 annetuissa Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselmissa ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi yhteisestä yhdistetystä yhteisöveropohjasta ja ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi yhteisestä yhteisöveropohjasta, tai direktiivi, jolla pannaan täytäntöön OECD:ssä, YK:ssa tai muulla vastaavalla kansainvälisellä foorumilla aikaansaatu poliittinen sopimus. |

Komission teksti

Tarkistus

(40 a)

DPV on tilapäinen toimenpide, jota sovelletaan pysyvän ratkaisun käyttöönottoon asti ja joka ei saisi missään tapauksessa viivyttää pysyvän ratkaisun voimaantuloa. Tämän direktiivin olisi rauettava, kun joku seuraavista annetaan, sen mukaan, mikä niistä annetaan aikaisimmin: neuvoston direktiivi merkittävän digitaalisen läsnäolon yhteisöverotusta koskevien sääntöjen vahvistamisesta, neuvoston direktiivit yhteisestä yhteisöveropohjasta ja yhteisestä yhdistetystä yhteisöveropohjasta, mukaan lukien digitaalisen kiinteän toimipaikan määritelmä, kuten ehdotettiin 15 päivänä maaliskuuta 2018 annetuissa Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselmissa ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi yhteisestä yhdistetystä yhteisöveropohjasta ja ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi yhteisestä yhteisöveropohjasta, tai direktiivi, jolla pannaan täytäntöön OECD:ssä, YK:ssa tai muulla vastaavalla kansainvälisellä foorumilla aikaansaatu poliittinen sopimus.

Tarkistus 30

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 40 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (40 b) | Jäsenvaltioiden olisi raportoitava säännöllisesti komissiolle siitä, miten yhteisöt ovat maksaneet DPV:tä, keskitetyn asiointipisteen toiminnasta ja yhteistyöstä muiden jäsenvaltioiden kanssa veron keräämisessä ja maksamisessa. |

Komission teksti

Tarkistus

(40 b)

Jäsenvaltioiden olisi raportoitava säännöllisesti komissiolle siitä, miten yhteisöt ovat maksaneet DPV:tä, keskitetyn asiointipisteen toiminnasta ja yhteistyöstä muiden jäsenvaltioiden kanssa veron keräämisessä ja maksamisessa.

Tarkistus 31

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 40 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (40 c) | Komission olisi kahden vuoden kuluttua ... päivästä ...kuuta ... [tämän direktiivin voimaantulopäivä] arvioitava tämän direktiivin soveltamista ja annettava kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle sekä liitettävä siihen tarvittaessa ehdotuksia direktiivin tarkistamiseksi digitaalialan oikeudenmukaisen verotuksen periaatteiden mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(40 c)

Komission olisi kahden vuoden kuluttua ... päivästä ...kuuta ... [tämän direktiivin voimaantulopäivä] arvioitava tämän direktiivin soveltamista ja annettava kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle sekä liitettävä siihen tarvittaessa ehdotuksia direktiivin tarkistamiseksi digitaalialan oikeudenmukaisen verotuksen periaatteiden mukaisesti.

Tarkistus 32

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 41 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (41) | Tämän direktiivin tavoitteina on suojata sisämarkkinoiden yhtenäisyyttä, taata niiden moitteeton toiminta ja estää kilpailun vääristymisen. Nämä tavoitteet ovat luonteeltaan sellaisia, etteivät jäsenvaltiot voi riittävällä tavalla saavuttaa niitä, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen, |

Komission teksti

Tarkistus

(41)

Tämän direktiivin tavoitteina on suojata sisämarkkinoiden yhtenäisyyttä, taata niiden moitteeton toiminta ja estää kilpailun vääristymisen. Nämä tavoitteet ovat luonteeltaan sellaisia, etteivät jäsenvaltiot voi riittävällä tavalla saavuttaa niitä, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen,

| (41) | Tämän direktiivin tavoitteina on suojata sisämarkkinoiden yhtenäisyyttä, taata niiden
  oikeudenmukainen ja
  moitteeton toiminta ja estää kilpailun vääristymisen. Nämä tavoitteet ovat luonteeltaan sellaisia, etteivät jäsenvaltiot voi riittävällä tavalla saavuttaa niitä, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen, |
| --- | --- |

(41)

Tämän direktiivin tavoitteina on suojata sisämarkkinoiden yhtenäisyyttä, taata niiden
  oikeudenmukainen ja
  moitteeton toiminta ja estää kilpailun vääristymisen. Nämä tavoitteet ovat luonteeltaan sellaisia, etteivät jäsenvaltiot voi riittävällä tavalla saavuttaa niitä, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen,

Tarkistus 33

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 1 kohta – 7 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (7a) | ”käsittelyllä” toimintoa tai toimintoja, joita kohdistetaan henkilötietoihin tai henkilötietoja sisältäviin tietojoukkoihin joko automaattista tietojenkäsittelyä käyttäen tai manuaalisesti, kuten tietojen keräämistä, tallentamista, järjestämistä, jäsentämistä, säilyttämistä, muokkaamista tai muuttamista, hakua, kyselyä, käyttöä, tietojen luovuttamista siirtämällä, levittämällä tai asettamalla ne muutoin saataville, tietojen yhteensovittamista tai yhdistämistä, rajoittamista, poistamista tai tuhoamista; |

Komission teksti

Tarkistus

(7a)

Tarkistus 34

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | käyttäjistä ja käyttäjien toiminnoista digitaalisilla rajapinnoilla kerätyn datan siirto. |

Komission teksti

Tarkistus

(c)

käyttäjistä ja käyttäjien toiminnoista digitaalisilla rajapinnoilla kerätyn datan siirto.

| c) | käyttäjistä ja käyttäjien toiminnoista digitaalisilla rajapinnoilla kerätyn datan
  käsittely ja
  siirto; |
| --- | --- |

c)

käyttäjistä ja käyttäjien toiminnoista digitaalisilla rajapinnoilla kerätyn datan
  käsittely ja
  siirto;

Tarkistus 35

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | sisällön, kuten video-, audio- tai tekstimuotoisen sisällön tai pelien, asettaminen digitaalista rajapintaa käyttäen käyttäjien saataville digitaalisella rajapinnalla. |

Komission teksti

Tarkistus

c a)

sisällön, kuten video-, audio- tai tekstimuotoisen sisällön tai pelien, asettaminen digitaalista rajapintaa käyttäen käyttäjien saataville digitaalisella rajapinnalla.

Tarkistus 36

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 4 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | digitaalisen rajapinnan tarjoaminen, jonka ainoana tai pääasiallisena tarkoituksena on, että sen käyttöön tarjoava yhteisö toimittaa käyttäjille
  digitaalista sisältöä
  ,
  viestintäpalveluja
  tai
  maksupalveluja
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

(a)

digitaalisen rajapinnan tarjoaminen, jonka ainoana tai pääasiallisena tarkoituksena on, että sen käyttöön tarjoava yhteisö toimittaa käyttäjille
  digitaalista sisältöä
  ,
  viestintäpalveluja
  tai
  maksupalveluja
  ;

| (a) | digitaalisen rajapinnan tarjoaminen, jonka ainoana tai pääasiallisena tarkoituksena on, että sen käyttöön tarjoava yhteisö toimittaa käyttäjille
  viestintäpalveluja tai maksupalveluja, mikäli muita tuloja ei saada käyttäjien datan käsittelyn
  ,
  siirron
  tai
  myymisen ansiosta
  ; |
| --- | --- |

(a)

digitaalisen rajapinnan tarjoaminen, jonka ainoana tai pääasiallisena tarkoituksena on, että sen käyttöön tarjoava yhteisö toimittaa käyttäjille
  viestintäpalveluja tai maksupalveluja, mikäli muita tuloja ei saada käyttäjien datan käsittelyn
  ,
  siirron
  tai
  myymisen ansiosta
  ;

Tarkistus 37

Ehdotus direktiiviksi

4 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | yhteisön asianomaiselta tilivuodelta unionissa saama verotettavien tulojen kokonaismäärä on yli
  50 000 000
  euroa. |

Komission teksti

Tarkistus

(b)

yhteisön asianomaiselta tilivuodelta unionissa saama verotettavien tulojen kokonaismäärä on yli
  50 000 000
  euroa.

| (b) | yhteisön asianomaiselta tilivuodelta unionissa saama verotettavien tulojen kokonaismäärä on yli
  40 000 000
  euroa. |
| --- | --- |

(b)

yhteisön asianomaiselta tilivuodelta unionissa saama verotettavien tulojen kokonaismäärä on yli
  40 000 000
  euroa.

Tarkistus 38

Ehdotus direktiiviksi

5 artikla – 2 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | jos kyseessä on 3 artiklan 1 kohdan c a alakohdassa tarkoitettu palvelu, asianomainen digitaalinen sisältö on käytettävissä käyttäjän laitteella silloin, kun laitetta käytetään kyseisessä jäsenvaltiossa kyseisenä verokautena digitaalisen rajapinnan käyttämiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

c a)

jos kyseessä on 3 artiklan 1 kohdan c a alakohdassa tarkoitettu palvelu, asianomainen digitaalinen sisältö on käytettävissä käyttäjän laitteella silloin, kun laitetta käytetään kyseisessä jäsenvaltiossa kyseisenä verokautena digitaalisen rajapinnan käyttämiseksi.

Tarkistus 39

Ehdotus direktiiviksi

5 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Tämän direktiivin soveltamiseksi käyttäjiltä saa kerätä ainoastaan dataa, josta ilmenee käyttäjän sijaintijäsenvaltio muttei henkilötietoja. | 6.   Tämän direktiivin soveltamiseksi käyttäjiltä saa kerätä ainoastaan dataa, josta ilmenee käyttäjän sijaintijäsenvaltio muttei henkilötietoja.
  DPV:n yhteydessä tapahtuvassa henkilötietojen käsittelyssä on noudatettava asetusta (EU) 2016/679, mukaan lukien käsittely, jota voidaan tarvita internetprotokollaosoitteiden tai muiden geopaikannuksen menetelmien yhteydessä. |

Komission teksti

Tarkistus

6.   Tämän direktiivin soveltamiseksi käyttäjiltä saa kerätä ainoastaan dataa, josta ilmenee käyttäjän sijaintijäsenvaltio muttei henkilötietoja.

6.   Tämän direktiivin soveltamiseksi käyttäjiltä saa kerätä ainoastaan dataa, josta ilmenee käyttäjän sijaintijäsenvaltio muttei henkilötietoja.
  DPV:n yhteydessä tapahtuvassa henkilötietojen käsittelyssä on noudatettava asetusta (EU) 2016/679, mukaan lukien käsittely, jota voidaan tarvita internetprotokollaosoitteiden tai muiden geopaikannuksen menetelmien yhteydessä.

Tarkistus 40

Tarkistus 40

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

5 artikla – 6 a kohta (uusi)

5 artikla – 6 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 a.
     
  Komissio tutkii, parantaisiko riitojenratkaisumekanismin luominen jäsenvaltioiden välisten kiistojen selvittelyn tehokkuutta ja vaikuttavuutta. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle asiaa koskevan kertomuksen ja tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 a.
     
  Komissio tutkii, parantaisiko riitojenratkaisumekanismin luominen jäsenvaltioiden välisten kiistojen selvittelyn tehokkuutta ja vaikuttavuutta. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle asiaa koskevan kertomuksen ja tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen.

Tarkistus 41

Tarkistus 41

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

8 artikla – 1 kohta

8 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| DPV-kanta on
  3 prosenttia. | DPV-kannaksi asetetaan
  3 prosenttia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

DPV-kanta on
  3 prosenttia.

DPV-kanta on

DPV-kannaksi asetetaan
  3 prosenttia.

DPV-kannaksi asetetaan

Tarkistus 42

Tarkistus 42

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

10 artikla – 3 kohta – 1 a alakohta (uusi)

10 artikla – 3 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Kun sovelletaan tämän kohdan b alakohtaa, komissio tarkastaa kolmen vuoden välein tunnistamisjäsenvaltiossa tehdyn DPV-ilmoituksen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Kun sovelletaan tämän kohdan b alakohtaa, komissio tarkastaa kolmen vuoden välein tunnistamisjäsenvaltiossa tehdyn DPV-ilmoituksen.

Kun sovelletaan tämän kohdan b alakohtaa, komissio tarkastaa kolmen vuoden välein tunnistamisjäsenvaltiossa tehdyn DPV-ilmoituksen.

Tarkistus 43

Tarkistus 43

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

13 artikla – 2 kohta

13 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jos verovelvollisen velvoite maksaa DPV:tä kyseisessä 10 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti valitussa tunnistamisjäsenvaltiossa lakkaa, verovelvollisen on muutettava tunnistamisjäsenvaltiotaan 10 artiklan vaatimusten mukaisesti. | 2.   Jos verovelvollisen velvoite maksaa DPV:tä kyseisessä 10 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti valitussa tunnistamisjäsenvaltiossa lakkaa, verovelvollisen on muutettava tunnistamisjäsenvaltiotaan 10 artiklan vaatimusten mukaisesti
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 a kohtaa
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Jos verovelvollisen velvoite maksaa DPV:tä kyseisessä 10 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti valitussa tunnistamisjäsenvaltiossa lakkaa, verovelvollisen on muutettava tunnistamisjäsenvaltiotaan 10 artiklan vaatimusten mukaisesti.

2.   Jos verovelvollisen velvoite maksaa DPV:tä kyseisessä 10 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti valitussa tunnistamisjäsenvaltiossa lakkaa, verovelvollisen on muutettava tunnistamisjäsenvaltiotaan 10 artiklan vaatimusten mukaisesti
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 a kohtaa
  .

Tarkistus 44

Tarkistus 44

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

13 artikla – 2 a kohta (uusi)

13 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Jos verovelvollisen velvoite maksaa DPV:tä kyseisessä 10 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti valitussa tunnistamisjäsenvaltiossa lakkaa, verovelvollinen voi päättää säilyttää alun perin valitun tunnistamisjäsenvaltion, koska verovelvollisella on ehkä velvoite maksaa DPV:tä kyseisessä jäsenvaltiossa jälleen seuraavalla verokaudella. Jos verovelvollisella ei ole velvoitetta maksaa DPV:tä kyseisessä jäsenvaltiossa yli kahteen peräkkäiseen verokauteen, verovelvollisen on muutettava tunnistamisjäsenvaltiotaan 10 artiklan vaatimusten mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Jos verovelvollisen velvoite maksaa DPV:tä kyseisessä 10 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti valitussa tunnistamisjäsenvaltiossa lakkaa, verovelvollinen voi päättää säilyttää alun perin valitun tunnistamisjäsenvaltion, koska verovelvollisella on ehkä velvoite maksaa DPV:tä kyseisessä jäsenvaltiossa jälleen seuraavalla verokaudella. Jos verovelvollisella ei ole velvoitetta maksaa DPV:tä kyseisessä jäsenvaltiossa yli kahteen peräkkäiseen verokauteen, verovelvollisen on muutettava tunnistamisjäsenvaltiotaan 10 artiklan vaatimusten mukaisesti.

Tarkistus 45

Tarkistus 45

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

17 artikla – 2 kohta

17 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tarkistukset on toimitettava sähköisesti tunnistamisjäsenvaltiolle
  kolmen
  vuoden kuluessa päivästä, jona alkuperäinen ilmoitus oli määrä toimittaa. Mainitun ajanjakson jälkeen tehtäviin tarkistuksiin sovelletaan kussakin jäsenvaltiossa, jossa DPV on maksettava, kyseisen jäsenvaltion omia sääntöjä ja menettelyjä. | 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tarkistukset on toimitettava sähköisesti tunnistamisjäsenvaltiolle
  kahden
  vuoden kuluessa päivästä, jona alkuperäinen ilmoitus oli määrä toimittaa. Mainitun ajanjakson jälkeen tehtäviin tarkistuksiin sovelletaan kussakin jäsenvaltiossa, jossa DPV on maksettava, kyseisen jäsenvaltion omia sääntöjä ja menettelyjä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tarkistukset on toimitettava sähköisesti tunnistamisjäsenvaltiolle
  kolmen
  vuoden kuluessa päivästä, jona alkuperäinen ilmoitus oli määrä toimittaa. Mainitun ajanjakson jälkeen tehtäviin tarkistuksiin sovelletaan kussakin jäsenvaltiossa, jossa DPV on maksettava, kyseisen jäsenvaltion omia sääntöjä ja menettelyjä.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tarkistukset on toimitettava sähköisesti tunnistamisjäsenvaltiolle
  kahden
  vuoden kuluessa päivästä, jona alkuperäinen ilmoitus oli määrä toimittaa. Mainitun ajanjakson jälkeen tehtäviin tarkistuksiin sovelletaan kussakin jäsenvaltiossa, jossa DPV on maksettava, kyseisen jäsenvaltion omia sääntöjä ja menettelyjä.

Tarkistus 46

Tarkistus 46

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

18 artikla – 3 kohta

18 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   
  Jäsenvaltiot voivat hyväksyä
  toimenpiteitä DPV:hen liittyvien veropetosten, veronkierron ja väärinkäytösten estämiseksi. | 3.   
  Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä
  toimenpiteitä
  , myös rangaistuksia ja seuraamuksia,
  DPV:hen liittyvien veropetosten, veronkierron ja väärinkäytösten estämiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   
  Jäsenvaltiot voivat hyväksyä
  toimenpiteitä DPV:hen liittyvien veropetosten, veronkierron ja väärinkäytösten estämiseksi.

3.   
  Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä
  toimenpiteitä
  , myös rangaistuksia ja seuraamuksia,
  DPV:hen liittyvien veropetosten, veronkierron ja väärinkäytösten estämiseksi.

Tarkistus 47

Tarkistus 47

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

18 artikla – 5 a kohta (uusi)

18 artikla – 5 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  Tämän direktiivin antamisen jälkeen komissio antaa säädösehdotuksen, jolla sisällytetään direktiiviin 2013/34/EU tiettyjen yritysten ja sivuliikkeiden tuloverotietojen julkaisemisen osalta säännöksiä, joiden nojalla verovelvollisen eri jäsenvaltioille maksama DPV:n kokonaismäärä liitetään pakollisten maakohtaisten raportointivaatimusten luetteloon. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 a.
     
  Tämän direktiivin antamisen jälkeen komissio antaa säädösehdotuksen, jolla sisällytetään direktiiviin 2013/34/EU tiettyjen yritysten ja sivuliikkeiden tuloverotietojen julkaisemisen osalta säännöksiä, joiden nojalla verovelvollisen eri jäsenvaltioille maksama DPV:n kokonaismäärä liitetään pakollisten maakohtaisten raportointivaatimusten luetteloon.

Tarkistus 48

Tarkistus 48

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

4 luku – otsikko

4 luku – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| HALLINNOLLINEN YHTEISTYÖ | HALLINNOLLINEN YHTEISTYÖ
  JA PAKOLLINEN TIETOJENVAIHTO |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

HALLINNOLLINEN YHTEISTYÖ

HALLINNOLLINEN YHTEISTYÖ
  JA PAKOLLINEN TIETOJENVAIHTO

JA PAKOLLINEN TIETOJENVAIHTO

Tarkistus 49

Tarkistus 49

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

-20 artikla (uusi)

-20 artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -20 artikla




  Automaattinen ja pakollinen tietojenvaihto




  Jotta veroviranomaiset voivat arvioida asianmukaisesti maksettavia veroja ja varmistaa tämän direktiivin asianmukaisen ja yhtenäisen täytäntöönpanon, tietojenvaihto verotuksen alalla on automaattista ja pakollista, kuten neuvoston direktiivissä 2011/16/EU säädetään. Jäsenvaltioiden on annettava kansallisille verohallinnoilleen riittävästi henkilöstöä, asiantuntemusta ja budjettivaroja sekä resursseja verohallinnon henkilöstön koulutukseen, jossa keskitytään rajat ylittävään veroyhteistyöhön ja automaattiseen tiedonvaihtoon tämän direktiiviin täysimääräisen täytäntöönpanon takaamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

-20 artikla

Automaattinen ja pakollinen tietojenvaihto

Jotta veroviranomaiset voivat arvioida asianmukaisesti maksettavia veroja ja varmistaa tämän direktiivin asianmukaisen ja yhtenäisen täytäntöönpanon, tietojenvaihto verotuksen alalla on automaattista ja pakollista, kuten neuvoston direktiivissä 2011/16/EU säädetään. Jäsenvaltioiden on annettava kansallisille verohallinnoilleen riittävästi henkilöstöä, asiantuntemusta ja budjettivaroja sekä resursseja verohallinnon henkilöstön koulutukseen, jossa keskitytään rajat ylittävään veroyhteistyöhön ja automaattiseen tiedonvaihtoon tämän direktiiviin täysimääräisen täytäntöönpanon takaamiseksi.

Tarkistus 50

Tarkistus 50

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

24 a artikla (uusi)

24 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 24 a artikla




  Kertomus ja uudelleentarkastelu




  Komission olisi kahden vuoden kuluttua ... päivästä ...kuuta ... [tämän direktiivin voimaantulopäivä] arvioitava tämän direktiivin soveltamista ja annettava kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle sekä liitettävä siihen tarvittaessa ehdotuksia direktiivin tarkistamiseksi digitaalialan oikeudenmukaisen verotuksen periaatteiden mukaisesti.




  Erityisesti komissio arvioi










  a) | DPV-kannan nostoa kolmesta prosentista viiteen prosenttiin sekä vastaavaa verovähennystä, jonka tarkoituksena on pienentää perinteisten ja digitaalisten yritysten verokantojen eroa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

24 a artikla

Kertomus ja uudelleentarkastelu

Komission olisi kahden vuoden kuluttua ... päivästä ...kuuta ... [tämän direktiivin voimaantulopäivä] arvioitava tämän direktiivin soveltamista ja annettava kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle sekä liitettävä siihen tarvittaessa ehdotuksia direktiivin tarkistamiseksi digitaalialan oikeudenmukaisen verotuksen periaatteiden mukaisesti.

Erityisesti komissio arvioi

a)

DPV-kannan nostoa kolmesta prosentista viiteen prosenttiin sekä vastaavaa verovähennystä, jonka tarkoituksena on pienentää perinteisten ja digitaalisten yritysten verokantojen eroa;

| b) | DPV:n soveltamisalaa, mukaan lukien tämän soveltamisalan laajentaminen sellaisten tavaroiden tai palvelujen myyntiin, joita koskevat sopimukset tehdään verkossa digitaalisen rajapinnan kautta; |
| --- | --- |

b)

DPV:n soveltamisalaa, mukaan lukien tämän soveltamisalan laajentaminen sellaisten tavaroiden tai palvelujen myyntiin, joita koskevat sopimukset tehdään verkossa digitaalisen rajapinnan kautta;

| c) | kussakin jäsenvaltiossa maksetun veron määrää; |
| --- | --- |

c)

kussakin jäsenvaltiossa maksetun veron määrää;

| d) | tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvan digitaalisen toiminnan tyyppiä; |
| --- | --- |

d)

tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvan digitaalisen toiminnan tyyppiä;

| e) | mahdollisia verosuunnittelukäytäntöjä, joita yhteisöt ovat käyttäneet DPV:n maksamisen välttämiseksi; |
| --- | --- |

e)

mahdollisia verosuunnittelukäytäntöjä, joita yhteisöt ovat käyttäneet DPV:n maksamisen välttämiseksi;

| f) | keskitetyn asiointipisteen toimintaa ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä; sekä |
| --- | --- |

f)

keskitetyn asiointipisteen toimintaa ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä; sekä

| g) | kokonaisvaikutusta kansainvälisiin markkinoihin, kun otetaan huomioon mahdollinen kilpailun vääristyminen. |
| --- | --- |

g)

kokonaisvaikutusta kansainvälisiin markkinoihin, kun otetaan huomioon mahdollinen kilpailun vääristyminen.

Tarkistus 51

Tarkistus 51

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

24 b artikla (uusi)

24 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 24 b artikla




  Raportointivelvollisuudet




  Jäsenvaltioiden on raportoitava vuosittain komissiolle asiaankuuluvista luvuista ja tiedoista siitä, miten yhteisöt ovat maksaneet DPV:tä, keskitetyn asiointipisteen toiminnasta ja yhteistyöstä muiden jäsenvaltioiden kanssa veron keräämisessä ja maksamisessa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

24 b artikla

Raportointivelvollisuudet

Jäsenvaltioiden on raportoitava vuosittain komissiolle asiaankuuluvista luvuista ja tiedoista siitä, miten yhteisöt ovat maksaneet DPV:tä, keskitetyn asiointipisteen toiminnasta ja yhteistyöstä muiden jäsenvaltioiden kanssa veron keräämisessä ja maksamisessa.

Tarkistus 52

Tarkistus 52

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

25 a artikla (uusi)

25 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 25 a artikla




  Pysyvien toimenpiteiden voimaantullessa sovellettava raukeamislauseke




  DPV on väliaikainen toimenpide, jota sovelletaan pysyvän ratkaisun käyttöönottoon saakka, joten tämä direktiivi raukeaa, kun joku seuraavista annetaan, sen mukaan, mikä niistä annetaan aikaisimmin:










  a) | neuvoston direktiivi merkittävän digitaalisen läsnäolon yhteisöverotusta koskevien sääntöjen vahvistamisesta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

25 a artikla

Pysyvien toimenpiteiden voimaantullessa sovellettava raukeamislauseke

DPV on väliaikainen toimenpide, jota sovelletaan pysyvän ratkaisun käyttöönottoon saakka, joten tämä direktiivi raukeaa, kun joku seuraavista annetaan, sen mukaan, mikä niistä annetaan aikaisimmin:

a)

neuvoston direktiivi merkittävän digitaalisen läsnäolon yhteisöverotusta koskevien sääntöjen vahvistamisesta;

| b) | neuvoston direktiivit yhteisestä yhdistetystä yhteisöveropohjasta ja yhteisestä yhteisöveropohjasta, mukaan lukien digitaalisen kiinteän toimipaikan määritelmä, kuten ehdotettiin 15 päivänä maaliskuuta 2018 annetuissa Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselmissa ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi yhteisestä yhdistetystä yhteisöveropohjasta ja ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi yhteisestä yhteisöveropohjasta; tai |
| --- | --- |

b)

neuvoston direktiivit yhteisestä yhdistetystä yhteisöveropohjasta ja yhteisestä yhteisöveropohjasta, mukaan lukien digitaalisen kiinteän toimipaikan määritelmä, kuten ehdotettiin 15 päivänä maaliskuuta 2018 annetuissa Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselmissa ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi yhteisestä yhdistetystä yhteisöveropohjasta ja ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi yhteisestä yhteisöveropohjasta; tai

| (c) | direktiivi, jolla pannaan täytäntöön OECD:ssä, YK:ssa tai muulla vastaavalla kansainvälisellä foorumilla aikaansaatu poliittinen sopimus. |
| --- | --- |

(c)

direktiivi, jolla pannaan täytäntöön OECD:ssä, YK:ssa tai muulla vastaavalla kansainvälisellä foorumilla aikaansaatu poliittinen sopimus.

---

(1 a)  
  Lähde: Laskelmat Euroopan komission ZEW:n vuosina 2016 ja 2017 sekä ZEW:n ja muiden vuonna 2017 tekemien simulaatioiden perusteella laatimasta vaikutustenarvioinnista.

1 a

Lähde: Laskelmat Euroopan komission ZEW:n vuosina 2016 ja 2017 sekä ZEW:n ja muiden vuonna 2017 tekemien simulaatioiden perusteella laatimasta vaikutustenarvioinnista.

(3)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Digitaalisten sisämarkkinoiden strategia Euroopalle (COM(2015)0192, 6.5.2015).

3

(3)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Digitaalisten sisämarkkinoiden strategia Euroopalle (COM(2015)0192, 6.5.2015).

3

(6)  Ehdotus neuvoston direktiiviksi merkittävän digitaalisen läsnäolon yhteisöverotusta koskevien sääntöjen vahvistamisesta (COM(2018)0147).

6

(7)  Komission suositus merkittävän digitaalisen läsnäolon yhteisöverotuksesta (C(2018)1650).

7

(6)  Ehdotus neuvoston direktiiviksi merkittävän digitaalisen läsnäolon yhteisöverotusta koskevien sääntöjen vahvistamisesta (COM(2018)0147).

6

(7)  Komission suositus merkittävän digitaalisen läsnäolon yhteisöverotuksesta (C(2018)1650).

7

(9)  
  Ks. 2. artikla ehdotuksessa neuvoston direktiiviksi yhteisestä yhdistetystä yhteisöveropohjasta (CCCTB) (COM(2016) 683 final).

9

Ks. 2. artikla ehdotuksessa neuvoston direktiiviksi yhteisestä yhdistetystä yhteisöveropohjasta (CCCTB) (COM(2016) 683 final).

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

10

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

10

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 388/868 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 388/868

---

P8_TA(2018)0524

Merkittävän digitaalisen läsnäolon yhteisöverotus *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. joulukuuta 2018 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi merkittävän digitaalisen läsnäolon yhteisöverotusta koskevien sääntöjen vahvistamisesta (COM(2018)0147 – C8-0138/2018 – 2018/0072(CNS))

(Erityinen lainsäätämisjärjestys – kuuleminen)

(2020/C 388/48)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2018)0147), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2018)0147),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 115 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0138/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 115 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0138/2018),

| — | ottaa huomioon Tanskan kansankäräjien, Irlannin parlamentin, Maltan parlamentin ja Alankomaiden parlamentin alahuoneen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tanskan kansankäräjien, Irlannin parlamentin, Maltan parlamentin ja Alankomaiden parlamentin alahuoneen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 78 c artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 78 c artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0426/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0426/2018),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

Tarkistus 1

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Maailmantalouden nopea muuttuminen, joka on seurausta digitalisoitumisesta, luo uutta painetta yhteisöverojärjestelmille sekä unionin tasolla että kansainvälisesti ja kyseenalaistaa mahdollisuuden määrittää, missä digitaalialan yritysten olisi maksettava veronsa ja miten paljon niiden olisi maksettava. Vaikka G20-ryhmän kaltaisilla kansainvälisillä foorumeilla on jo todettu tarve mukauttaa yhteisöverosääntöjä digitaalitalouteen soveltuviksi, maailmanlaajuiseen yhteisymmärrykseen pääseminen on todennäköisesti haasteellista. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Maailmantalouden nopea muuttuminen, joka on seurausta digitalisoitumisesta, luo uutta painetta yhteisöverojärjestelmille sekä unionin tasolla että kansainvälisesti ja kyseenalaistaa mahdollisuuden määrittää, missä digitaalialan yritysten olisi maksettava veronsa ja miten paljon niiden olisi maksettava. Vaikka G20-ryhmän kaltaisilla kansainvälisillä foorumeilla on jo todettu tarve mukauttaa yhteisöverosääntöjä digitaalitalouteen soveltuviksi, maailmanlaajuiseen yhteisymmärrykseen pääseminen on todennäköisesti haasteellista.

| (1) | Maailmantalouden nopea muuttuminen, joka on seurausta digitalisoitumisesta, luo uutta painetta yhteisöverojärjestelmille sekä unionin tasolla että kansainvälisesti ja kyseenalaistaa mahdollisuuden määrittää, missä digitaalialan yritysten olisi maksettava veronsa ja miten paljon niiden olisi maksettava. Vaikka G20-ryhmän kaltaisilla kansainvälisillä foorumeilla on jo todettu tarve mukauttaa yhteisöverosääntöjä digitaalitalouteen soveltuviksi, maailmanlaajuiseen yhteisymmärrykseen pääseminen on todennäköisesti haasteellista
  , eikä se toteudu lähitulevaisuudessa
  . |
| --- | --- |

(1)

Maailmantalouden nopea muuttuminen, joka on seurausta digitalisoitumisesta, luo uutta painetta yhteisöverojärjestelmille sekä unionin tasolla että kansainvälisesti ja kyseenalaistaa mahdollisuuden määrittää, missä digitaalialan yritysten olisi maksettava veronsa ja miten paljon niiden olisi maksettava. Vaikka G20-ryhmän kaltaisilla kansainvälisillä foorumeilla on jo todettu tarve mukauttaa yhteisöverosääntöjä digitaalitalouteen soveltuviksi, maailmanlaajuiseen yhteisymmärrykseen pääseminen on todennäköisesti haasteellista
  , eikä se toteudu lähitulevaisuudessa
  .

Tarkistus 2

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 a) | Digiajalla, kun datasta on tullut uusi taloudellinen voimavara aiempien työvoiman ja perinteisten voimavarojen ohella ja kun aivan liian usein monikansalliset yritykset, joiden toiminta perustuu voimakkaasti digitaaliseen toimintaan, tekevät verojärjestelyjä, joiden avulla ne voivat välttää tai kiertää veroja, on kehitettävä uusi lähestymistapa, jotta voidaan ottaa käyttöön oikeudenmukainen ja kestävä digitaalitalouden verotusjärjestelmä, jolla varmistetaan, että digitaalialan yritykset maksavat veronsa siellä, missä niiden todellinen taloudellinen toiminta tapahtuu. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 a)

Digiajalla, kun datasta on tullut uusi taloudellinen voimavara aiempien työvoiman ja perinteisten voimavarojen ohella ja kun aivan liian usein monikansalliset yritykset, joiden toiminta perustuu voimakkaasti digitaaliseen toimintaan, tekevät verojärjestelyjä, joiden avulla ne voivat välttää tai kiertää veroja, on kehitettävä uusi lähestymistapa, jotta voidaan ottaa käyttöön oikeudenmukainen ja kestävä digitaalitalouden verotusjärjestelmä, jolla varmistetaan, että digitaalialan yritykset maksavat veronsa siellä, missä niiden todellinen taloudellinen toiminta tapahtuu.

Tarkistus 3

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | OECD julkaisi lokakuussa 2015 veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja (BEPS) koskevasta toimenpiteestä 1 raportin Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy. Siinä esitettyjä digitaalitalouden verottamisen lähestymistapoja tarkasteltiin edelleen OECD:n väliraportissa Tax Challenges Arising from Digitalisation – Interim Report 2018. Talouden digitalisoitumisen nopeutuessa on yhä tarpeellisempaa löytää ratkaisuja, joilla voidaan varmistaa digitaalialan yritysten oikeudenmukainen ja tosiasiallinen verotus. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

OECD julkaisi lokakuussa 2015 veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja (BEPS) koskevasta toimenpiteestä 1 raportin Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy. Siinä esitettyjä digitaalitalouden verottamisen lähestymistapoja tarkasteltiin edelleen OECD:n väliraportissa Tax Challenges Arising from Digitalisation – Interim Report 2018. Talouden digitalisoitumisen nopeutuessa on yhä tarpeellisempaa löytää ratkaisuja, joilla voidaan varmistaa digitaalialan yritysten oikeudenmukainen ja tosiasiallinen verotus.

| (2) | OECD julkaisi lokakuussa 2015 veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja (BEPS) koskevasta toimenpiteestä 1 raportin Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy. Siinä esitettyjä digitaalitalouden verottamisen lähestymistapoja tarkasteltiin edelleen OECD:n väliraportissa Tax Challenges Arising from Digitalisation – Interim Report 2018. Talouden digitalisoitumisen nopeutuessa on yhä tarpeellisempaa
  ja kiireellisempää
  löytää ratkaisuja, joilla voidaan varmistaa digitaalialan yritysten oikeudenmukainen ja tosiasiallinen verotus.
  Tähän mennessä OECD:n digitaalitalouden verottamista koskeva työ ei kuitenkaan ole edistynyt riittävästi, mikä osoittaa, että asiassa on edettävä unionin tasolla. Kokonaisvaltaisen sopimuksen saavuttamiseen liittyvistä ongelmista ja unionin tällä direktiivillä toteuttamista toimista huolimatta sopimukseen olisi kuitenkin pyrittävä määrätietoisesti. Unionin yhteisen lähestymistavan puuttuessa jäsenvaltiot ottavat kuitenkin käyttöön yksipuolisia ratkaisuja, joista seuraa sääntelyn epävarmuutta ja jotka ovat hankalia rajatylittävää toimintaa harjoittaville yrityksille ja veroviranomaisille. Rahanpesua, veronkiertoa ja veropetoksia käsittelevän Euroopan parlamentin tutkintavaliokunnan (PANA) ja veropäätöksiä ja muita luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisia toimenpiteitä käsittelevän Euroopan parlamentin erityisvaliokunnan (TAXE2) kehotuksen mukaisesti olisi perustettava toimivaltainen YK:n veroelin, joka toimisi foorumina kokonaisvaltaisesta sopimuksesta ja muista kansainväliseen verojärjestelmään liittyvistä asioista käytäville keskusteluille. |
| --- | --- |

(2)

OECD julkaisi lokakuussa 2015 veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja (BEPS) koskevasta toimenpiteestä 1 raportin Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy. Siinä esitettyjä digitaalitalouden verottamisen lähestymistapoja tarkasteltiin edelleen OECD:n väliraportissa Tax Challenges Arising from Digitalisation – Interim Report 2018. Talouden digitalisoitumisen nopeutuessa on yhä tarpeellisempaa
  ja kiireellisempää
  löytää ratkaisuja, joilla voidaan varmistaa digitaalialan yritysten oikeudenmukainen ja tosiasiallinen verotus.
  Tähän mennessä OECD:n digitaalitalouden verottamista koskeva työ ei kuitenkaan ole edistynyt riittävästi, mikä osoittaa, että asiassa on edettävä unionin tasolla. Kokonaisvaltaisen sopimuksen saavuttamiseen liittyvistä ongelmista ja unionin tällä direktiivillä toteuttamista toimista huolimatta sopimukseen olisi kuitenkin pyrittävä määrätietoisesti. Unionin yhteisen lähestymistavan puuttuessa jäsenvaltiot ottavat kuitenkin käyttöön yksipuolisia ratkaisuja, joista seuraa sääntelyn epävarmuutta ja jotka ovat hankalia rajatylittävää toimintaa harjoittaville yrityksille ja veroviranomaisille. Rahanpesua, veronkiertoa ja veropetoksia käsittelevän Euroopan parlamentin tutkintavaliokunnan (PANA) ja veropäätöksiä ja muita luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisia toimenpiteitä käsittelevän Euroopan parlamentin erityisvaliokunnan (TAXE2) kehotuksen mukaisesti olisi perustettava toimivaltainen YK:n veroelin, joka toimisi foorumina kokonaisvaltaisesta sopimuksesta ja muista kansainväliseen verojärjestelmään liittyvistä asioista käytäville keskusteluille.

Tarkistus 4

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 3 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 a) | Euroopan parlamentti totesi rahanpesua, veronkiertoa ja veropetoksia käsittelevän tutkintavaliokuntansa ja veropäätöksiä ja muita luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisia toimenpiteitä käsittelevän erityisvaliokuntansa loppukertomuksissa, että digitaalitalouteen liittyviin verotuksellisiin haasteisiin on kyettävä vastaamaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(3 a)

Euroopan parlamentti totesi rahanpesua, veronkiertoa ja veropetoksia käsittelevän tutkintavaliokuntansa ja veropäätöksiä ja muita luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisia toimenpiteitä käsittelevän erityisvaliokuntansa loppukertomuksissa, että digitaalitalouteen liittyviin verotuksellisiin haasteisiin on kyettävä vastaamaan.

Tarkistus 5

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Eurooppa-neuvoston 19 päivänä lokakuuta 2017 antamissa
  päätöksissä
  korostetaan tarvetta ottaa käyttöön digiaikaan soveltuva tehokas ja oikeudenmukainen verotusjärjestelmä ja odotetaan, että komissio antaa asianmukaiset ehdotukset vuoden 2018 alkuun mennessä (15). Ecofin-neuvoston 5 päivänä joulukuuta 2017 antamissa päätelmissä painotetaan, että yleisesti hyväksytyn kiinteän toimipaikan määritelmän ja siihen liittyvien siirtohinnoittelu- ja voitonkohdentamissääntöjen olisi myös jatkossa oltava ratkaisevassa asemassa vastattaessa digitaalitalouden voittojen verotusta koskeviin haasteisiin. Lisäksi kyseisissä päätelmissä kannustetaan EU:ta, OECD:tä ja muita kansainvälisiä kumppaneita tekemään tiivistä yhteistyötä digitaalitalouden voittojen verotusta koskeviin haasteisiin vastaamiseksi (16). Tältä osin olisi vaadittava, että jäsenvaltiot sisällyttävät kansallisiin yhteisöverojärjestelmiinsä sääntöjä verotusoikeuksiensa käyttämiseksi. Siksi olisi selvennettävä eri jäsenvaltioissa sovellettavia lukuisia yhteisöveroja. Kyseisillä säännöillä olisi laajennettava kiinteän toimipaikan määritelmää ja vahvistettava verotuksellinen side merkittävälle digitaaliselle läsnäololle kullakin lainkäyttöalueella. Lisäksi olisi annettava yleiset periaatteet verotettavien voittojen kohdentamiseksi tällaiseen digitaaliseen läsnäoloon. Periaatteessa kyseisiä sääntöjä olisi sovellettava kaikkiin yhteisöverovelvollisiin riippumatta siitä, sijaitseeko niiden verotuksellinen kotipaikka unionissa vai sen ulkopuolella. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Eurooppa-neuvoston 19 päivänä lokakuuta 2017 antamissa
  päätöksissä
  korostetaan tarvetta ottaa käyttöön digiaikaan soveltuva tehokas ja oikeudenmukainen verotusjärjestelmä ja odotetaan, että komissio antaa asianmukaiset ehdotukset vuoden 2018 alkuun mennessä (15). Ecofin-neuvoston 5 päivänä joulukuuta 2017 antamissa päätelmissä painotetaan, että yleisesti hyväksytyn kiinteän toimipaikan määritelmän ja siihen liittyvien siirtohinnoittelu- ja voitonkohdentamissääntöjen olisi myös jatkossa oltava ratkaisevassa asemassa vastattaessa digitaalitalouden voittojen verotusta koskeviin haasteisiin. Lisäksi kyseisissä päätelmissä kannustetaan EU:ta, OECD:tä ja muita kansainvälisiä kumppaneita tekemään tiivistä yhteistyötä digitaalitalouden voittojen verotusta koskeviin haasteisiin vastaamiseksi (16). Tältä osin olisi vaadittava, että jäsenvaltiot sisällyttävät kansallisiin yhteisöverojärjestelmiinsä sääntöjä verotusoikeuksiensa käyttämiseksi. Siksi olisi selvennettävä eri jäsenvaltioissa sovellettavia lukuisia yhteisöveroja. Kyseisillä säännöillä olisi laajennettava kiinteän toimipaikan määritelmää ja vahvistettava verotuksellinen side merkittävälle digitaaliselle läsnäololle kullakin lainkäyttöalueella. Lisäksi olisi annettava yleiset periaatteet verotettavien voittojen kohdentamiseksi tällaiseen digitaaliseen läsnäoloon. Periaatteessa kyseisiä sääntöjä olisi sovellettava kaikkiin yhteisöverovelvollisiin riippumatta siitä, sijaitseeko niiden verotuksellinen kotipaikka unionissa vai sen ulkopuolella.

| (4) | Eurooppa-neuvoston 19 päivänä lokakuuta 2017 antamissa
  päätelmissä
  korostetaan tarvetta ottaa käyttöön digiaikaan soveltuva tehokas ja oikeudenmukainen verotusjärjestelmä ja odotetaan, että komissio antaa asianmukaiset ehdotukset vuoden 2018 alkuun mennessä (15). Ecofin-neuvoston 5 päivänä joulukuuta 2017 antamissa päätelmissä painotetaan, että yleisesti hyväksytyn kiinteän toimipaikan määritelmän ja siihen liittyvien siirtohinnoittelu- ja voitonkohdentamissääntöjen olisi myös jatkossa oltava ratkaisevassa asemassa vastattaessa digitaalitalouden voittojen verotusta koskeviin haasteisiin. Lisäksi kyseisissä päätelmissä kannustetaan EU:ta, OECD:tä ja muita kansainvälisiä kumppaneita tekemään tiivistä yhteistyötä digitaalitalouden voittojen verotusta koskeviin haasteisiin vastaamiseksi (16). Tältä osin olisi vaadittava, että jäsenvaltiot sisällyttävät kansallisiin yhteisöverojärjestelmiinsä sääntöjä verotusoikeuksiensa käyttämiseksi. Siksi olisi selvennettävä eri jäsenvaltioissa sovellettavia lukuisia yhteisöveroja. Kyseisillä säännöillä olisi laajennettava kiinteän toimipaikan määritelmää ja vahvistettava verotuksellinen side merkittävälle digitaaliselle läsnäololle kullakin lainkäyttöalueella. Lisäksi olisi annettava yleiset periaatteet verotettavien voittojen kohdentamiseksi tällaiseen digitaaliseen läsnäoloon. Periaatteessa kyseisiä sääntöjä olisi sovellettava kaikkiin yhteisöverovelvollisiin riippumatta
  niiden koosta ja
  siitä, sijaitseeko niiden verotuksellinen kotipaikka unionissa vai sen ulkopuolella.
  Lisäksi tässä direktiivissä vahvistetut yhteiset säännöt edellyttävät unionin yhteisöveropohjan laajempaa yhdenmukaistamista kaikkien yhteisöjen osalta. Siksi tämä direktiivi ei saisi haitata tai viivästyttää työtä, joka koskee ehdotusta yhteiseksi yhdistetyksi yhteisöveropohjaksi. |
| --- | --- |

(4)

Eurooppa-neuvoston 19 päivänä lokakuuta 2017 antamissa
  päätelmissä
  korostetaan tarvetta ottaa käyttöön digiaikaan soveltuva tehokas ja oikeudenmukainen verotusjärjestelmä ja odotetaan, että komissio antaa asianmukaiset ehdotukset vuoden 2018 alkuun mennessä (15). Ecofin-neuvoston 5 päivänä joulukuuta 2017 antamissa päätelmissä painotetaan, että yleisesti hyväksytyn kiinteän toimipaikan määritelmän ja siihen liittyvien siirtohinnoittelu- ja voitonkohdentamissääntöjen olisi myös jatkossa oltava ratkaisevassa asemassa vastattaessa digitaalitalouden voittojen verotusta koskeviin haasteisiin. Lisäksi kyseisissä päätelmissä kannustetaan EU:ta, OECD:tä ja muita kansainvälisiä kumppaneita tekemään tiivistä yhteistyötä digitaalitalouden voittojen verotusta koskeviin haasteisiin vastaamiseksi (16). Tältä osin olisi vaadittava, että jäsenvaltiot sisällyttävät kansallisiin yhteisöverojärjestelmiinsä sääntöjä verotusoikeuksiensa käyttämiseksi. Siksi olisi selvennettävä eri jäsenvaltioissa sovellettavia lukuisia yhteisöveroja. Kyseisillä säännöillä olisi laajennettava kiinteän toimipaikan määritelmää ja vahvistettava verotuksellinen side merkittävälle digitaaliselle läsnäololle kullakin lainkäyttöalueella. Lisäksi olisi annettava yleiset periaatteet verotettavien voittojen kohdentamiseksi tällaiseen digitaaliseen läsnäoloon. Periaatteessa kyseisiä sääntöjä olisi sovellettava kaikkiin yhteisöverovelvollisiin riippumatta
  niiden koosta ja
  siitä, sijaitseeko niiden verotuksellinen kotipaikka unionissa vai sen ulkopuolella.
  Lisäksi tässä direktiivissä vahvistetut yhteiset säännöt edellyttävät unionin yhteisöveropohjan laajempaa yhdenmukaistamista kaikkien yhteisöjen osalta. Siksi tämä direktiivi ei saisi haitata tai viivästyttää työtä, joka koskee ehdotusta yhteiseksi yhdistetyksi yhteisöveropohjaksi.

Tarkistus 6

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Sääntöjä ei kuitenkaan tulisi soveltaa yhteisöihin, joiden verotuksellinen kotipaikka sijaitsee unioniin kuulumattomalla lainkäyttöalueella, jonka kanssa merkittävän digitaalisen läsnäolon jäsenvaltiolla on voimassa oleva kaksinkertaista verotusta koskeva sopimus, paitsi kun kyseiseen sopimukseen sisältyy määräyksiä merkittävästä digitaalisesta läsnäolosta, joka antaa samankaltaisia oikeuksia ja velvoitteita unioniin kuulumattomaan lainkäyttöalueeseen nähden kuin mitä tässä direktiivissä annetaan. Näin voidaan välttää mahdolliset ristiriidat unioniin kuulumattomien lainkäyttöalueiden kanssa tehtyjen kaksinkertaista verotusta koskevien sopimusten kanssa, kun otetaan huomioon, että unionin lainsäädäntö ei yleensä sido unioniin kuulumattomia lainkäyttöalueita. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Sääntöjä ei kuitenkaan tulisi soveltaa yhteisöihin, joiden verotuksellinen kotipaikka sijaitsee unioniin kuulumattomalla lainkäyttöalueella, jonka kanssa merkittävän digitaalisen läsnäolon jäsenvaltiolla on voimassa oleva kaksinkertaista verotusta koskeva sopimus, paitsi kun kyseiseen sopimukseen sisältyy määräyksiä merkittävästä digitaalisesta läsnäolosta, joka antaa samankaltaisia oikeuksia ja velvoitteita unioniin kuulumattomaan lainkäyttöalueeseen nähden kuin mitä tässä direktiivissä annetaan. Näin voidaan välttää mahdolliset ristiriidat unioniin kuulumattomien lainkäyttöalueiden kanssa tehtyjen kaksinkertaista verotusta koskevien sopimusten kanssa, kun otetaan huomioon, että unionin lainsäädäntö ei yleensä sido unioniin kuulumattomia lainkäyttöalueita.

| (5) | Sääntöjä ei kuitenkaan tulisi soveltaa yhteisöihin, joiden verotuksellinen kotipaikka sijaitsee unioniin kuulumattomalla lainkäyttöalueella, jonka kanssa merkittävän digitaalisen läsnäolon jäsenvaltiolla on voimassa oleva kaksinkertaista verotusta koskeva sopimus, paitsi kun kyseiseen sopimukseen sisältyy määräyksiä merkittävästä digitaalisesta läsnäolosta, joka antaa samankaltaisia oikeuksia ja velvoitteita unioniin kuulumattomaan lainkäyttöalueeseen nähden kuin mitä tässä direktiivissä annetaan. Näin voidaan välttää mahdolliset ristiriidat unioniin kuulumattomien lainkäyttöalueiden kanssa tehtyjen kaksinkertaista verotusta koskevien sopimusten kanssa, kun otetaan huomioon, että unionin lainsäädäntö ei yleensä sido unioniin kuulumattomia lainkäyttöalueita.
  Tästä huolimatta ja tämän direktiivin säännösten täysimääräisen vaikuttavuuden varmistamiseksi jäsenvaltioita olisi kehotettava mukauttamaan tarvittaessa voimassa olevia kaksinkertaisen verotuksen välttämistä koskevia sopimuksiaan, jotta niihin sisällytettäisiin merkittävää digitaalista läsnäoloa koskevia määräyksiä, jotka luovat tässä direktiivissä vahvistettujen oikeuksien ja velvoitteiden kaltaisia oikeuksia ja velvoitteita unioniin kuulumattomilla lainkäyttöalueilla. Komissio voi antaa ehdotuksen sellaisen verosopimuksen muuttamista koskevan eurooppalaisen mallin laatimisesta, jota käytettäisiin mukautettaessa kunkin jäsenvaltion tekemiä tuhansia kahdenvälisiä sopimuksia. |
| --- | --- |

(5)

Sääntöjä ei kuitenkaan tulisi soveltaa yhteisöihin, joiden verotuksellinen kotipaikka sijaitsee unioniin kuulumattomalla lainkäyttöalueella, jonka kanssa merkittävän digitaalisen läsnäolon jäsenvaltiolla on voimassa oleva kaksinkertaista verotusta koskeva sopimus, paitsi kun kyseiseen sopimukseen sisältyy määräyksiä merkittävästä digitaalisesta läsnäolosta, joka antaa samankaltaisia oikeuksia ja velvoitteita unioniin kuulumattomaan lainkäyttöalueeseen nähden kuin mitä tässä direktiivissä annetaan. Näin voidaan välttää mahdolliset ristiriidat unioniin kuulumattomien lainkäyttöalueiden kanssa tehtyjen kaksinkertaista verotusta koskevien sopimusten kanssa, kun otetaan huomioon, että unionin lainsäädäntö ei yleensä sido unioniin kuulumattomia lainkäyttöalueita.
  Tästä huolimatta ja tämän direktiivin säännösten täysimääräisen vaikuttavuuden varmistamiseksi jäsenvaltioita olisi kehotettava mukauttamaan tarvittaessa voimassa olevia kaksinkertaisen verotuksen välttämistä koskevia sopimuksiaan, jotta niihin sisällytettäisiin merkittävää digitaalista läsnäoloa koskevia määräyksiä, jotka luovat tässä direktiivissä vahvistettujen oikeuksien ja velvoitteiden kaltaisia oikeuksia ja velvoitteita unioniin kuulumattomilla lainkäyttöalueilla. Komissio voi antaa ehdotuksen sellaisen verosopimuksen muuttamista koskevan eurooppalaisen mallin laatimisesta, jota käytettäisiin mukautettaessa kunkin jäsenvaltion tekemiä tuhansia kahdenvälisiä sopimuksia.

Tarkistus 9

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Yksi tämän direktiivin keskeisistä tavoitteista on parantaa koko sisämarkkinoiden kestokykyä digitaalitalouden verotusongelmien ratkomiseksi. Tätä tavoitetta ei voida saavuttaa riittävällä tavalla jäsenvaltioiden toimilla, koska digitaalialan yritykset kykenevät toimimaan kansallisten rajojen yli ilman fyysistä läsnäoloa eri lainkäyttöalueilla. Siksi tarvitaan sääntöjä sen varmistamiseksi, että yritykset maksavat verot lainkäyttöalueilla, joilla voitot syntyvät. Koska digitaalialan yritysten toiminta on luonteeltaan rajatylittävää, unionin tason aloite tuottaa lisäarvoa verrattuna siihen, mitä erilaisilla kansallisilla toimenpiteillä pystyttäisiin saavuttamaan. On tarpeen ottaa käyttöön yhteinen aloite, joka kattaa sisämarkkinat kauttaaltaan, jotta voidaan varmistaa merkittävää digitaalista läsnäoloa koskevien sääntöjen yhdenmukainen soveltaminen unionissa. Jäsenvaltioiden yksipuoliset ja toisistaan eriävät toimet voisivat johtaa tehottomuuksiin ja hajauttaa sisämarkkinoita, koska ne loisivat ristiriitoja kansallisten sääntöjen välillä, vääristymiä ja veroesteitä yrityksille unionissa. Koska tämän direktiivin tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Yksi tämän direktiivin keskeisistä tavoitteista on parantaa koko sisämarkkinoiden kestokykyä digitaalitalouden verotusongelmien ratkomiseksi. Tätä tavoitetta ei voida saavuttaa riittävällä tavalla jäsenvaltioiden toimilla, koska digitaalialan yritykset kykenevät toimimaan kansallisten rajojen yli ilman fyysistä läsnäoloa eri lainkäyttöalueilla. Siksi tarvitaan sääntöjä sen varmistamiseksi, että yritykset maksavat verot lainkäyttöalueilla, joilla voitot syntyvät. Koska digitaalialan yritysten toiminta on luonteeltaan rajatylittävää, unionin tason aloite tuottaa lisäarvoa verrattuna siihen, mitä erilaisilla kansallisilla toimenpiteillä pystyttäisiin saavuttamaan. On tarpeen ottaa käyttöön yhteinen aloite, joka kattaa sisämarkkinat kauttaaltaan, jotta voidaan varmistaa merkittävää digitaalista läsnäoloa koskevien sääntöjen yhdenmukainen soveltaminen unionissa. Jäsenvaltioiden yksipuoliset ja toisistaan eriävät toimet voisivat johtaa tehottomuuksiin ja hajauttaa sisämarkkinoita, koska ne loisivat ristiriitoja kansallisten sääntöjen välillä, vääristymiä ja veroesteitä yrityksille unionissa. Koska tämän direktiivin tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (8) | Yksi tämän direktiivin keskeisistä tavoitteista on parantaa koko sisämarkkinoiden kestokykyä digitaalitalouden verotusongelmien ratkomiseksi
  kunnioittaen samalla verotuksen neutraaliuden periaatetta ja palvelujen vapaata liikkuvuutta unionin sisämarkkinoilla ja ilman unionin ja muiden kuin unionin yritysten välistä syrjintää
  . Tätä tavoitetta ei voida saavuttaa riittävällä tavalla jäsenvaltioiden toimilla, koska digitaalialan yritykset kykenevät toimimaan kansallisten rajojen yli ilman fyysistä läsnäoloa
  tai vain vähäisellä fyysisellä läsnäololla
  eri lainkäyttöalueilla. Siksi tarvitaan sääntöjä sen varmistamiseksi, että yritykset maksavat verot lainkäyttöalueilla, joilla voitot syntyvät. Koska digitaalialan yritysten toiminta on luonteeltaan rajatylittävää, unionin tason aloite tuottaa lisäarvoa verrattuna siihen, mitä erilaisilla kansallisilla toimenpiteillä pystyttäisiin saavuttamaan. On tarpeen ottaa käyttöön yhteinen aloite, joka kattaa sisämarkkinat kauttaaltaan, jotta voidaan varmistaa merkittävää digitaalista läsnäoloa koskevien sääntöjen yhdenmukainen soveltaminen unionissa. Jäsenvaltioiden yksipuoliset ja toisistaan eriävät toimet voisivat johtaa tehottomuuksiin ja hajauttaa sisämarkkinoita, koska ne loisivat ristiriitoja kansallisten sääntöjen välillä, vääristymiä ja veroesteitä yrityksille unionissa.
  Olisikin kiinnitettävä erityistä huomiota sen varmistamiseen, että unionin lähestymistapa on tasapuolinen eikä syrjivä mihinkään yksittäiseen jäsenvaltioon nähden.
  Koska tämän direktiivin tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(8)

Yksi tämän direktiivin keskeisistä tavoitteista on parantaa koko sisämarkkinoiden kestokykyä digitaalitalouden verotusongelmien ratkomiseksi
  kunnioittaen samalla verotuksen neutraaliuden periaatetta ja palvelujen vapaata liikkuvuutta unionin sisämarkkinoilla ja ilman unionin ja muiden kuin unionin yritysten välistä syrjintää
  . Tätä tavoitetta ei voida saavuttaa riittävällä tavalla jäsenvaltioiden toimilla, koska digitaalialan yritykset kykenevät toimimaan kansallisten rajojen yli ilman fyysistä läsnäoloa
  tai vain vähäisellä fyysisellä läsnäololla
  eri lainkäyttöalueilla. Siksi tarvitaan sääntöjä sen varmistamiseksi, että yritykset maksavat verot lainkäyttöalueilla, joilla voitot syntyvät. Koska digitaalialan yritysten toiminta on luonteeltaan rajatylittävää, unionin tason aloite tuottaa lisäarvoa verrattuna siihen, mitä erilaisilla kansallisilla toimenpiteillä pystyttäisiin saavuttamaan. On tarpeen ottaa käyttöön yhteinen aloite, joka kattaa sisämarkkinat kauttaaltaan, jotta voidaan varmistaa merkittävää digitaalista läsnäoloa koskevien sääntöjen yhdenmukainen soveltaminen unionissa. Jäsenvaltioiden yksipuoliset ja toisistaan eriävät toimet voisivat johtaa tehottomuuksiin ja hajauttaa sisämarkkinoita, koska ne loisivat ristiriitoja kansallisten sääntöjen välillä, vääristymiä ja veroesteitä yrityksille unionissa.
  Olisikin kiinnitettävä erityistä huomiota sen varmistamiseen, että unionin lähestymistapa on tasapuolinen eikä syrjivä mihinkään yksittäiseen jäsenvaltioon nähden.
  Koska tämän direktiivin tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

Tarkistus 10

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 8 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 a) | Jotta voidaan luoda yhtenäiset ja johdonmukaiset veropuitteet kaikille yhteisöille, merkittävän digitaalisen läsnäolon käsitteestä ja tässä direktiivissä esitetyistä ratkaisuista olisi myös tultava yhteisestä yhteisöveropohjasta ja yhteisestä yhdistetystä yhtiöveropohjasta annettavien neuvoston direktiivien erottamaton osa. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 a)

Jotta voidaan luoda yhtenäiset ja johdonmukaiset veropuitteet kaikille yhteisöille, merkittävän digitaalisen läsnäolon käsitteestä ja tässä direktiivissä esitetyistä ratkaisuista olisi myös tultava yhteisestä yhteisöveropohjasta ja yhteisestä yhdistetystä yhtiöveropohjasta annettavien neuvoston direktiivien erottamaton osa.

Tarkistus 40

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 8 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 b) | Jollei tällä ehdotuksella saada aikaan sopimusta eikä sen vuoksi saada poistettua kilpailun vääristymiä ja veroesteitä, jotka vaikuttavat yrityksiin unionissa, komission olisi esitettävä uusi ehdotus, joka perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 116 artiklaan, jonka mukaan Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen tarvittavat direktiivit. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 b)

Jollei tällä ehdotuksella saada aikaan sopimusta eikä sen vuoksi saada poistettua kilpailun vääristymiä ja veroesteitä, jotka vaikuttavat yrityksiin unionissa, komission olisi esitettävä uusi ehdotus, joka perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 116 artiklaan, jonka mukaan Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen tarvittavat direktiivit.

Tarkistus 11

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Tämän direktiivin mukaisen henkilötietojen käsittelyn olisi tapahduttava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (17) mukaisesti, mukaan lukien velvoitteet toteuttaa asianmukaisia teknisiä ja organisatorisia toimenpiteitä mainitulla asetuksella asetettujen velvoitteiden noudattamiseksi ja varsinkin niiden velvoitteiden noudattamiseksi, jotka liittyvät käsittelyn laillisuuteen, käsittelytoimintojen turvallisuuteen, tietojen antamiseen, rekisteröityjen oikeuksiin, tietosuojaan sekä sisäänrakennettuun ja oletusarvoiseen tietosuojaan. Henkilötiedot olisi mahdollisuuksien mukaan muutettava anonyymeiksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Tämän direktiivin mukaisen henkilötietojen käsittelyn olisi tapahduttava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (17) mukaisesti, mukaan lukien velvoitteet toteuttaa asianmukaisia teknisiä ja organisatorisia toimenpiteitä mainitulla asetuksella asetettujen velvoitteiden noudattamiseksi ja varsinkin niiden velvoitteiden noudattamiseksi, jotka liittyvät käsittelyn laillisuuteen, käsittelytoimintojen turvallisuuteen, tietojen antamiseen, rekisteröityjen oikeuksiin, tietosuojaan sekä sisäänrakennettuun ja oletusarvoiseen tietosuojaan. Henkilötiedot olisi mahdollisuuksien mukaan muutettava anonyymeiksi.

| (9) | Tämän direktiivin mukaisen henkilötietojen käsittelyn olisi tapahduttava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (17) mukaisesti, mukaan lukien velvoitteet toteuttaa asianmukaisia teknisiä ja organisatorisia toimenpiteitä mainitulla asetuksella asetettujen velvoitteiden noudattamiseksi ja varsinkin niiden velvoitteiden noudattamiseksi, jotka liittyvät käsittelyn laillisuuteen, käsittelytoimintojen turvallisuuteen, tietojen antamiseen, rekisteröityjen oikeuksiin, tietosuojaan sekä sisäänrakennettuun ja oletusarvoiseen tietosuojaan
  , ottaen asianmukaisesti huomioon tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteet
  . Henkilötiedot olisi mahdollisuuksien mukaan muutettava anonyymeiksi.
  Tiedot, joita tämän direktiivin soveltamiseksi voidaan kerätä käyttäjiltä, olisi ehdottomasti rajoitettava koskemaan dataa, josta ilmenee käyttäjien sijaintijäsenvaltio, muttei dataa, josta ilmenevät käyttäjän tunnistetiedot. |
| --- | --- |

(9)

Tämän direktiivin mukaisen henkilötietojen käsittelyn olisi tapahduttava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (17) mukaisesti, mukaan lukien velvoitteet toteuttaa asianmukaisia teknisiä ja organisatorisia toimenpiteitä mainitulla asetuksella asetettujen velvoitteiden noudattamiseksi ja varsinkin niiden velvoitteiden noudattamiseksi, jotka liittyvät käsittelyn laillisuuteen, käsittelytoimintojen turvallisuuteen, tietojen antamiseen, rekisteröityjen oikeuksiin, tietosuojaan sekä sisäänrakennettuun ja oletusarvoiseen tietosuojaan
  , ottaen asianmukaisesti huomioon tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteet
  . Henkilötiedot olisi mahdollisuuksien mukaan muutettava anonyymeiksi.
  Tiedot, joita tämän direktiivin soveltamiseksi voidaan kerätä käyttäjiltä, olisi ehdottomasti rajoitettava koskemaan dataa, josta ilmenee käyttäjien sijaintijäsenvaltio, muttei dataa, josta ilmenevät käyttäjän tunnistetiedot.

Tarkistus 12

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Komission olisi arvioitava tämän direktiivin täytäntöönpanoa
  viiden
  vuoden kuluttua
  sen voimaantulosta
  ja laadittava siitä kertomus neuvostolle. Jäsenvaltioiden olisi annettava komissiolle tiedoksi kaikki kyseisen arvioinnin tekemiseksi tarvittavat tiedot. Neuvoa-antava digiverokomitea olisi perustettava direktiivin soveltamista koskevien kysymysten tarkastelemiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Komission olisi arvioitava tämän direktiivin täytäntöönpanoa
  viiden
  vuoden kuluttua
  sen voimaantulosta
  ja laadittava siitä kertomus neuvostolle. Jäsenvaltioiden olisi annettava komissiolle tiedoksi kaikki kyseisen arvioinnin tekemiseksi tarvittavat tiedot. Neuvoa-antava digiverokomitea olisi perustettava direktiivin soveltamista koskevien kysymysten tarkastelemiseksi.

| (10) | Komission olisi arvioitava tämän direktiivin täytäntöönpanoa
  viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [kolmen
  vuoden kuluttua
  tämän direktiivin voimaantulopäivästä]
  ja laadittava siitä kertomus
  Euroopan parlamentille ja
  neuvostolle
  , etenkin yrityksille ja erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille, jäljempänä ”pk-yritykset”, aiheutuvasta hallinnollisesta rasitteesta ja lisäkustannuksista, tässä direktiivissä säädetyn verojärjestelmän vaikutuksesta jäsenvaltioiden tuloihin, vaikutuksesta käyttäjien henkilötietoihin ja vaikutuksesta koko sisämarkkinoihin, kiinnittäen erityistä huomiota yhtiöiden välisen kilpailun mahdolliseen vääristymiseen tässä direktiivissä määritettyjen uusien sääntöjen vuoksi. Uudelleentarkastelussa olisi myös tutkittava, olisiko tämän direktiivin kattamia palvelutyyppejä tai merkittävän digitaalisen läsnäolon määritelmää muutettava
  . Jäsenvaltioiden olisi annettava komissiolle tiedoksi kaikki kyseisen arvioinnin tekemiseksi tarvittavat tiedot. Neuvoa-antava digiverokomitea olisi perustettava direktiivin soveltamista koskevien kysymysten tarkastelemiseksi.
  Kyseisen komitean olisi julkaistava asialistansa ja varmistettava ennen komitean jäsenten valintaa, että heillä ei ole eturistiriitoja. Euroopan parlamentin tarkkailija olisi kutsuttava komitean kokouksiin. |
| --- | --- |

(10)

Komission olisi arvioitava tämän direktiivin täytäntöönpanoa
  viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [kolmen
  vuoden kuluttua
  tämän direktiivin voimaantulopäivästä]
  ja laadittava siitä kertomus
  Euroopan parlamentille ja
  neuvostolle
  , etenkin yrityksille ja erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille, jäljempänä ”pk-yritykset”, aiheutuvasta hallinnollisesta rasitteesta ja lisäkustannuksista, tässä direktiivissä säädetyn verojärjestelmän vaikutuksesta jäsenvaltioiden tuloihin, vaikutuksesta käyttäjien henkilötietoihin ja vaikutuksesta koko sisämarkkinoihin, kiinnittäen erityistä huomiota yhtiöiden välisen kilpailun mahdolliseen vääristymiseen tässä direktiivissä määritettyjen uusien sääntöjen vuoksi. Uudelleentarkastelussa olisi myös tutkittava, olisiko tämän direktiivin kattamia palvelutyyppejä tai merkittävän digitaalisen läsnäolon määritelmää muutettava
  . Jäsenvaltioiden olisi annettava komissiolle tiedoksi kaikki kyseisen arvioinnin tekemiseksi tarvittavat tiedot. Neuvoa-antava digiverokomitea olisi perustettava direktiivin soveltamista koskevien kysymysten tarkastelemiseksi.
  Kyseisen komitean olisi julkaistava asialistansa ja varmistettava ennen komitean jäsenten valintaa, että heillä ei ole eturistiriitoja. Euroopan parlamentin tarkkailija olisi kutsuttava komitean kokouksiin.

Tarkistus 13

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 10 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 a) | Merkittävän digitaalisen läsnäolon hallinnolliset kustannukset huomioon ottaen olisi varmistettava, että tämän direktiivin soveltamisala ei kata tahattomasti pk-yrityksiä. Komission olisi selvitettävä uudelleentarkastelun yhteydessä, missä määrin tällä direktiivillä on kielteisiä vaikutuksia pk-yrityksiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 a)

Merkittävän digitaalisen läsnäolon hallinnolliset kustannukset huomioon ottaen olisi varmistettava, että tämän direktiivin soveltamisala ei kata tahattomasti pk-yrityksiä. Komission olisi selvitettävä uudelleentarkastelun yhteydessä, missä määrin tällä direktiivillä on kielteisiä vaikutuksia pk-yrityksiin.

Tarkistus 14

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 12 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (12 a) | Koska tässä direktiivissä vahvistetuilla säännöksillä pyritään esittämään pysyvä ja kattava ratkaisu digiverotusta koskevaan kysymykseen, tilapäisratkaisun eli digitaalisten palvelujen veron, josta säädetään tiettyjen digitaalisten palvelujen tarjoamisesta saatavista tuloista kannettavaa digitaalisten palvelujen veroa koskevasta yhteisestä järjestelmästä annetussa direktiivissä, soveltaminen lakkaa automaattisesti, kun tässä direktiivissä vahvistettujen säännösten soveltaminen aloitetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(12 a)

Koska tässä direktiivissä vahvistetuilla säännöksillä pyritään esittämään pysyvä ja kattava ratkaisu digiverotusta koskevaan kysymykseen, tilapäisratkaisun eli digitaalisten palvelujen veron, josta säädetään tiettyjen digitaalisten palvelujen tarjoamisesta saatavista tuloista kannettavaa digitaalisten palvelujen veroa koskevasta yhteisestä järjestelmästä annetussa direktiivissä, soveltaminen lakkaa automaattisesti, kun tässä direktiivissä vahvistettujen säännösten soveltaminen aloitetaan.

Tarkistus 15

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tätä direktiiviä sovelletaan yhteisöihin riippumatta siitä, onko niiden yhteisöverotuksellinen kotipaikka jäsenvaltiossa vai kolmannessa maassa. | Tätä direktiiviä sovelletaan yhteisöihin riippumatta
  niiden koosta tai
  siitä, onko niiden yhteisöverotuksellinen kotipaikka jäsenvaltiossa vai kolmannessa maassa. |

Komission teksti

Tarkistus

Tätä direktiiviä sovelletaan yhteisöihin riippumatta siitä, onko niiden yhteisöverotuksellinen kotipaikka jäsenvaltiossa vai kolmannessa maassa.

Tätä direktiiviä sovelletaan yhteisöihin riippumatta
  niiden koosta tai
  siitä, onko niiden yhteisöverotuksellinen kotipaikka jäsenvaltiossa vai kolmannessa maassa.

Tarkistus 19

Ehdotus direktiiviksi

4 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Jäsenvaltio, jossa käyttäjän laitetta käytetään, määritetään laitteen internetprotokollaosoitteen perusteella tai tarkemmin jollakin muulla maantieteellisen paikantamisen menetelmällä. | 6.   Jäsenvaltio, jossa käyttäjän laitetta käytetään, määritetään laitteen internetprotokollaosoitteen perusteella tai tarkemmin jollakin muulla maantieteellisen paikantamisen menetelmällä
  , josta eivät ilmene käyttäjän tunnistetiedot asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti. Jäsenvaltioiden veroviranomaiselle ilmoitetaan menetelmästä, jota käytetään käyttäjien paikantamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

6.   Jäsenvaltio, jossa käyttäjän laitetta käytetään, määritetään laitteen internetprotokollaosoitteen perusteella tai tarkemmin jollakin muulla maantieteellisen paikantamisen menetelmällä.

6.   Jäsenvaltio, jossa käyttäjän laitetta käytetään, määritetään laitteen internetprotokollaosoitteen perusteella tai tarkemmin jollakin muulla maantieteellisen paikantamisen menetelmällä
  , josta eivät ilmene käyttäjän tunnistetiedot asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti. Jäsenvaltioiden veroviranomaiselle ilmoitetaan menetelmästä, jota käytetään käyttäjien paikantamiseksi.

Tarkistus 21

Tarkistus 21

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

4 artikla – 7 a kohta (uusi)

4 artikla – 7 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 7 a.
     
  Verovelvollisen on ilmoitettava veroviranomaisille kaikki merkittävän digitaalisen läsnäolon määrittämiseksi tarvittavat tiedot tämän artiklan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7 a.
     
  Verovelvollisen on ilmoitettava veroviranomaisille kaikki merkittävän digitaalisen läsnäolon määrittämiseksi tarvittavat tiedot tämän artiklan mukaisesti.

Tarkistus 23

Tarkistus 23

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

5 artikla – 5 kohta – a alakohta

5 artikla – 5 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | käyttäjätason datan kerääminen, varastoiminen, käsitteleminen, analysoiminen, käyttöön ottaminen ja myyminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

käyttäjätason datan kerääminen, varastoiminen, käsitteleminen, analysoiminen, käyttöön ottaminen ja myyminen;

| a) | käyttäjätason datan kerääminen, varastoiminen, käsitteleminen, analysoiminen,
  käyttäminen, toimittaminen,
  käyttöön ottaminen ja myyminen; |
| --- | --- |

a)

käyttäjätason datan kerääminen, varastoiminen, käsitteleminen, analysoiminen,
  käyttäminen, toimittaminen,
  käyttöön ottaminen ja myyminen;

käyttäminen, toimittaminen,

Tarkistus 25

Tarkistus 25

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

5 artikla – 6 a kohta (uusi)

5 artikla – 6 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 a.
     
  Jäsenvaltioiden on annettava kansallisille verohallinnoilleen riittävästi henkilöstöä, asiantuntemusta ja budjettivaroja sekä varoja henkilöstön koulutukseen, jotta voitot voidaan kohdentaa kiinteälle toimipaikalle ja määrittää kyseisessä jäsenvaltiossa harjoitettu digitaalinen toiminta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 a.
     
  Jäsenvaltioiden on annettava kansallisille verohallinnoilleen riittävästi henkilöstöä, asiantuntemusta ja budjettivaroja sekä varoja henkilöstön koulutukseen, jotta voitot voidaan kohdentaa kiinteälle toimipaikalle ja määrittää kyseisessä jäsenvaltiossa harjoitettu digitaalinen toiminta.

Tarkistus 26

Tarkistus 26

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

5 a artikla (uusi)

5 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 a artikla





  1.
     
  Komissio antaa viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [tämän direktiivin voimaantulopäivä] veroviranomaisille suuntaviivat merkittävän digitaalisen läsnäolon ja digitaalisten palvelujen määrittämisestä, mittaamisesta ja verottamisesta. Nämä säännöt on yhdenmukaistettava kaikkialla unionissa, ja ne on annettava kaikilla unionin virallisilla kielillä.






  2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen suuntaviivojen perusteella komissio antaa yrityksille ohjeet ja selkeät menetelmät, joiden avulla yritykset voivat arvioida itse, voidaanko niiden toiminta laskea merkittäväksi digitaaliseksi läsnäoloksi ja mikä niiden toiminta voidaan laskea sellaiseksi. Kyseiset ohjeet on laadittava kaikilla unionin virallisilla kielillä, ja ne on asetettava saataville komission verkkosivustolle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 a artikla

1.
     
  Komissio antaa viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [tämän direktiivin voimaantulopäivä] veroviranomaisille suuntaviivat merkittävän digitaalisen läsnäolon ja digitaalisten palvelujen määrittämisestä, mittaamisesta ja verottamisesta. Nämä säännöt on yhdenmukaistettava kaikkialla unionissa, ja ne on annettava kaikilla unionin virallisilla kielillä.

2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen suuntaviivojen perusteella komissio antaa yrityksille ohjeet ja selkeät menetelmät, joiden avulla yritykset voivat arvioida itse, voidaanko niiden toiminta laskea merkittäväksi digitaaliseksi läsnäoloksi ja mikä niiden toiminta voidaan laskea sellaiseksi. Kyseiset ohjeet on laadittava kaikilla unionin virallisilla kielillä, ja ne on asetettava saataville komission verkkosivustolle.

Tarkistus 27

Tarkistus 27

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

5 b artikla (uusi)

5 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 b artikla




  Hallinnollinen yhteistyö




  Tämän direktiivin yhdenmukaisen täytäntöönpanon takaamiseksi Euroopan unionissa tietojenvaihto verotuksen alalla on automaattista ja pakollista, kuten neuvoston direktiivissä 2011/16/EU säädetään. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 b artikla

Hallinnollinen yhteistyö

Tämän direktiivin yhdenmukaisen täytäntöönpanon takaamiseksi Euroopan unionissa tietojenvaihto verotuksen alalla on automaattista ja pakollista, kuten neuvoston direktiivissä 2011/16/EU säädetään.

Tarkistus 28

Tarkistus 28

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

6 artikla – otsikko

6 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Uudelleentarkastelu | Täytäntöönpanokertomus ja
  uudelleentarkastelu |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Uudelleentarkastelu

Täytäntöönpanokertomus ja
  uudelleentarkastelu

Täytäntöönpanokertomus ja

Tarkistus 29

Tarkistus 29

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

6 artikla – 1 kohta

6 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio arvioi tämän direktiivin täytäntöönpanoa
  viiden
  vuoden kuluttua
  sen voimaantulon jälkeen
  ja laatii siitä kertomuksen neuvostolle. | 1.   Komissio arvioi tämän direktiivin täytäntöönpanoa
  viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [kolmen
  vuoden kuluttua
  tämän direktiivin voimaantulopäivästä]
  ja laatii siitä kertomuksen
  Euroopan parlamentille ja
  neuvostolle.
  Kertomuksessa on kiinnitettävä erityistä huomiota yrityksille ja erityisesti pk-yrityksille aiheutuvaan hallinnolliseen rasitteeseen ja lisäkustannuksiin, tässä direktiivissä säädetyn verojärjestelmän vaikutukseen jäsenvaltioiden tuloihin, vaikutukseen käyttäjien henkilötietoihin ja vaikutuksesta koko sisämarkkinoihin, kiinnittäen erityistä huomiota yhtiöiden välisen kilpailun mahdolliseen vääristymiseen tässä direktiivissä määritettyjen uusien sääntöjen vuoksi. Kertomuksessa on myös tutkittava, olisiko tämän direktiivin kattamia palvelutyyppejä tai merkittävän digitaalisen läsnäolon määritelmää muutettava. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Komissio arvioi tämän direktiivin täytäntöönpanoa
  viiden
  vuoden kuluttua
  sen voimaantulon jälkeen
  ja laatii siitä kertomuksen neuvostolle.

1.   Komissio arvioi tämän direktiivin täytäntöönpanoa
  viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [kolmen
  vuoden kuluttua
  tämän direktiivin voimaantulopäivästä]
  ja laatii siitä kertomuksen
  Euroopan parlamentille ja
  neuvostolle.
  Kertomuksessa on kiinnitettävä erityistä huomiota yrityksille ja erityisesti pk-yrityksille aiheutuvaan hallinnolliseen rasitteeseen ja lisäkustannuksiin, tässä direktiivissä säädetyn verojärjestelmän vaikutukseen jäsenvaltioiden tuloihin, vaikutukseen käyttäjien henkilötietoihin ja vaikutuksesta koko sisämarkkinoihin, kiinnittäen erityistä huomiota yhtiöiden välisen kilpailun mahdolliseen vääristymiseen tässä direktiivissä määritettyjen uusien sääntöjen vuoksi. Kertomuksessa on myös tutkittava, olisiko tämän direktiivin kattamia palvelutyyppejä tai merkittävän digitaalisen läsnäolon määritelmää muutettava.

Tarkistus 30

Tarkistus 30

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

6 a artikla (uusi)

6 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 a artikla |
| | Siirretyn säädösvallan käyttäminen |
| | 1.
     
  Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset. |
| | 2.
     
  Siirretään komissiolle ... päivästä ...kuuta ... [tämän direktiivin voimaantulopäivä] määräämättömäksi ajaksi valta antaa delegoituja säädöksiä. |
| | 3.
     
  Neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. |
| | 4.
     
  Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi neuvostolle. |
| | 5.
     
  Edellä annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos neuvosto on ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittanut komissiolle, ettei se vastusta säädöstä. Neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 a artikla

6 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.
     
  Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.
     
  Siirretään komissiolle ... päivästä ...kuuta ... [tämän direktiivin voimaantulopäivä] määräämättömäksi ajaksi valta antaa delegoituja säädöksiä.

3.
     
  Neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.
     
  Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi neuvostolle.

5.
     
  Edellä annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos neuvosto on ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittanut komissiolle, ettei se vastusta säädöstä. Neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

Tarkistus 31

Tarkistus 31

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

6 b artikla (uusi)

6 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 b artikla




  Muutoksenhaku




  Sekä unionin yritykset että muut yritykset voivat hakea muutosta päätökseen, jonka mukaan niiden tarjoamat palvelut ovat digitaalisia palveluja kansallisen lainsäädännön mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 b artikla

Muutoksenhaku

Sekä unionin yritykset että muut yritykset voivat hakea muutosta päätökseen, jonka mukaan niiden tarjoamat palvelut ovat digitaalisia palveluja kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

Tarkistus 32

Tarkistus 32

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

6 c artikla (uusi)

6 c artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 c artikla




  Euroopan parlamentille tiedottaminen




  Komissio tiedottaa Euroopan parlamentille delegoitujen säädösten antamisesta ja siitä, jos neuvosto on vastustanut niitä tai kumonnut säädösvallan siirron. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 c artikla

Euroopan parlamentille tiedottaminen

Komissio tiedottaa Euroopan parlamentille delegoitujen säädösten antamisesta ja siitä, jos neuvosto on vastustanut niitä tai kumonnut säädösvallan siirron.

Tarkistus 33

Tarkistus 33

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

6 d artikla (uusi)

6 d artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 d artikla




  Euroopan komissiolle annettava valtuutus neuvotella verosopimuksia kolmansien maiden kanssa




  Jäsenvaltiot siirtävät komissiolle vallan neuvotella niiden puolesta kolmansien maiden kanssa verosopimusten muuttamisesta tai hyväksymisestä tässä direktiivissä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti, erityisesti merkittävää digitaalista läsnäoloa koskevan määritelmän sisällyttämiseksi verotukseen liittyvissä tarkoituksissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 d artikla

Euroopan komissiolle annettava valtuutus neuvotella verosopimuksia kolmansien maiden kanssa

Jäsenvaltiot siirtävät komissiolle vallan neuvotella niiden puolesta kolmansien maiden kanssa verosopimusten muuttamisesta tai hyväksymisestä tässä direktiivissä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti, erityisesti merkittävää digitaalista läsnäoloa koskevan määritelmän sisällyttämiseksi verotukseen liittyvissä tarkoituksissa.

Tarkistus 34

Tarkistus 34

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

7 artikla – 2 kohta

7 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Digiverokomitea muodostuu jäsenvaltioiden ja komission edustajista. Komitean puheenjohtajana toimii komission edustaja. Komissio huolehtii komitean sihteeristölle kuuluvista tehtävistä. | 2.   Digiverokomitea muodostuu jäsenvaltioiden ja komission edustajista
  ja Euroopan parlamentin tarkkailijasta
  . Komitean puheenjohtajana toimii komission edustaja. Komissio huolehtii komitean sihteeristölle kuuluvista tehtävistä.
  Komitea julkaisee asialistansa ja sen jäsenten mahdolliset eturistiriidat on selvitettävä ennen heidän valitsemistaan. Sidosryhmät, myös työmarkkinaosapuolet, voivat osallistua kokouksiin tarkkailijoina. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Digiverokomitea muodostuu jäsenvaltioiden ja komission edustajista. Komitean puheenjohtajana toimii komission edustaja. Komissio huolehtii komitean sihteeristölle kuuluvista tehtävistä.

2.   Digiverokomitea muodostuu jäsenvaltioiden ja komission edustajista
  ja Euroopan parlamentin tarkkailijasta
  . Komitean puheenjohtajana toimii komission edustaja. Komissio huolehtii komitean sihteeristölle kuuluvista tehtävistä.
  Komitea julkaisee asialistansa ja sen jäsenten mahdolliset eturistiriidat on selvitettävä ennen heidän valitsemistaan. Sidosryhmät, myös työmarkkinaosapuolet, voivat osallistua kokouksiin tarkkailijoina.

Tarkistus 35

Tarkistus 35

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

7 artikla – 4 kohta

7 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Digiverokomitea tutkii tämän direktiivin soveltamiseen liittyviä kysymyksiä, jotka komitean puheenjohtaja on joko omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion edustajan pyynnöstä ottanut esille, ja ilmoittaa päätelmänsä komissiolle. | 4.   Digiverokomitea tutkii tämän direktiivin soveltamiseen liittyviä kysymyksiä, jotka komitean puheenjohtaja on joko omasta aloitteestaan tai
  Euroopan parlamentin tai
  jäsenvaltion edustajan pyynnöstä ottanut esille, ja ilmoittaa päätelmänsä komissiolle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Digiverokomitea tutkii tämän direktiivin soveltamiseen liittyviä kysymyksiä, jotka komitean puheenjohtaja on joko omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion edustajan pyynnöstä ottanut esille, ja ilmoittaa päätelmänsä komissiolle.

4.   Digiverokomitea tutkii tämän direktiivin soveltamiseen liittyviä kysymyksiä, jotka komitean puheenjohtaja on joko omasta aloitteestaan tai
  Euroopan parlamentin tai
  jäsenvaltion edustajan pyynnöstä ottanut esille, ja ilmoittaa päätelmänsä komissiolle.

Tarkistus 36

Tarkistus 36

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

7 artikla – 4 kohta – 1 a alakohta (uusi)

7 artikla – 4 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Digiverokomitea laatii vuosikertomuksen toiminnastaan ja havainnoistaan ja poimittaa sen parlamentille, neuvostolle ja komissiolle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Digiverokomitea laatii vuosikertomuksen toiminnastaan ja havainnoistaan ja poimittaa sen parlamentille, neuvostolle ja komissiolle.

Digiverokomitea laatii vuosikertomuksen toiminnastaan ja havainnoistaan ja poimittaa sen parlamentille, neuvostolle ja komissiolle.

Tarkistus 37

Tarkistus 37

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

7 artikla – 4 a kohta (uusi)

7 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Digiverokomitean on tarkastettava ja valvottava, että yritykset panevat tämän direktiivin moitteettomasti täytäntöön. Sen on kyettävä keräämään tietoja ja käyttämään kansallisilta veroviranomaisilta keräämiään tietoja, jotta se voi selvittää merkittävien digitaalista läsnäoloa koskevien sääntöjen asianmukaista täytäntöönpanoa ja toimia elimenä, joka helpottaa kansallisten veroviranomaisten välistä yhteistyötä kaksinkertaisen verotuksen ja kaksinkertaisen verottamatta jättämisen mahdollisuuden minimoimiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Digiverokomitean on tarkastettava ja valvottava, että yritykset panevat tämän direktiivin moitteettomasti täytäntöön. Sen on kyettävä keräämään tietoja ja käyttämään kansallisilta veroviranomaisilta keräämiään tietoja, jotta se voi selvittää merkittävien digitaalista läsnäoloa koskevien sääntöjen asianmukaista täytäntöönpanoa ja toimia elimenä, joka helpottaa kansallisten veroviranomaisten välistä yhteistyötä kaksinkertaisen verotuksen ja kaksinkertaisen verottamatta jättämisen mahdollisuuden minimoimiseksi.

Tarkistus 38

Tarkistus 38

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

8 artikla – 1 kohta

8 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tämän direktiivin soveltamiseksi käyttäjiltä saa kerätä dataa, josta ilmenee käyttäjien sijaintijäsenvaltio, muttei dataa, josta ilmenevät käyttäjän tunnistetiedot. | Tämän direktiivin soveltamiseksi käyttäjiltä saa kerätä dataa, josta ilmenee käyttäjien sijaintijäsenvaltio, muttei dataa, josta ilmenevät käyttäjän tunnistetiedot.
  Kaikessa tämän direktiivin soveltamiseksi toteutetussa henkilötietojen käsittelyssä on noudatettava asetusta (EU) 2016/679. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tämän direktiivin soveltamiseksi käyttäjiltä saa kerätä dataa, josta ilmenee käyttäjien sijaintijäsenvaltio, muttei dataa, josta ilmenevät käyttäjän tunnistetiedot.

Tämän direktiivin soveltamiseksi käyttäjiltä saa kerätä dataa, josta ilmenee käyttäjien sijaintijäsenvaltio, muttei dataa, josta ilmenevät käyttäjän tunnistetiedot.
  Kaikessa tämän direktiivin soveltamiseksi toteutetussa henkilötietojen käsittelyssä on noudatettava asetusta (EU) 2016/679.

Kaikessa tämän direktiivin soveltamiseksi toteutetussa henkilötietojen käsittelyssä on noudatettava asetusta (EU) 2016/679.

Tarkistus 39

Tarkistus 39

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

9 a artikla (uusi)

9 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 a artikla




  Yhteys digitaalisten palvelujen tuloveroon




  Kun tämän direktiivin soveltaminen alkaa, tiettyjen digitaalisten palvelujen tarjoamisesta saatavista tuloista kannettavaa digitaalisten palvelujen veroa koskevasta yhteisestä järjestelmästä annetun direktiivin voimassaolo lakkaa automaattisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9 a artikla

Yhteys digitaalisten palvelujen tuloveroon

Kun tämän direktiivin soveltaminen alkaa, tiettyjen digitaalisten palvelujen tarjoamisesta saatavista tuloista kannettavaa digitaalisten palvelujen veroa koskevasta yhteisestä järjestelmästä annetun direktiivin voimassaolo lakkaa automaattisesti.

---

(15)  Eurooppa-neuvoston istunto (19 päivänä lokakuuta 2017) – päätelmät (asiakirja EUCO 14/17).

15

(16)  Neuvoston 5 päivänä joulukuuta 2017 antamat päätelmät digitaalitalouden liikevoiton verotuksen haasteista – (FISC 346 ECOFIN 1092).

16

(15)  Eurooppa-neuvoston istunto (19 päivänä lokakuuta 2017) – päätelmät (asiakirja EUCO 14/17).

15

(16)  Neuvoston 5 päivänä joulukuuta 2017 antamat päätelmät digitaalitalouden liikevoiton verotuksen haasteista – (FISC 346 ECOFIN 1092).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

17

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

17

---