# Europos Sąjungos C 388/2020

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 388 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 63 metai2020m. lapkričio 13d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 388

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

63 metai2020m. lapkričio 13d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2018–2019 M. SESIJA2018 m. gruodžio 10–13 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 92, 2020 3 20 .
  PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2018–2019 M. SESIJA2018 m. gruodžio 10–13 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 92, 2020 3 20 .
  PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 92, 2020 3 20 .

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2018 m. gruodžio 11 d., antradienis |
| 2020/C 388/01 | 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija Švietimas skaitmeniniame amžiuje: ES politikos formavimo iššūkiai, galimybės ir pamokos (2018/2090(INI)) | 2 |
| 2020/C 388/02 | 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl humanitarinių vizų (2018/2271(INL)) | 11 |
| 2020/C 388/03 | 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija Šengeno acquis nuostatų visapusiškas taikymas Bulgarijoje ir Rumunijoje. Patikrinimų prie sausumos, jūrų ir oro sienų panaikinimas (2018/2092(INI)) | 18 |
| 2020/C 388/04 | 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl karinio mobilumo (2018/2156(INI)) | 22 |
| 2020/C 388/05 | 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujos Europos kultūros darbotvarkės (2018/2091(INI)) | 30 |
| | 2018 m. gruodžio 12 d., trečiadienis |
| 2020/C 388/06 | 2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendrosios rinkos dokumentų rinkinio (2018/2903(RSP)) | 39 |
| 2020/C 388/07 | 2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Specialiojo komiteto terorizmo klausimais išvadų ir rekomendacijų (2018/2044(INI)) | 42 |
| 2020/C 388/08 | 2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo ataskaitos (2018/2097(INI)) | 84 |
| 2020/C 388/09 | 2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo ataskaitos (2018/2099(INI)) | 91 |
| 2020/C 388/10 | 2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2017 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje ataskaitos (2018/2098(INI)) | 100 |
| 2020/C 388/11 | 2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES asociacijos susitarimo su Ukraina įgyvendinimo (2017/2283(INI)) | 116 |
| | 2018 m. gruodžio 13 d., ketvirtadienis |
| 2020/C 388/12 | 2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Irano, visų pirma Nasrin Sotoudeh atvejo (2018/2967(RSP)) | 127 |
| 2020/C 388/13 | 2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Egipto, ypač dėl žmogaus teisių gynėjų padėties (2018/2968(RSP)) | 131 |
| 2020/C 388/14 | 2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tanzanijos (2018/2969(RSP)) | 137 |
| 2020/C 388/15 | 2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl blokų grandinės – ateities perspektyvomis grindžiamos prekybos politikos (2018/2085(INI)) | 141 |
| 2020/C 388/16 | 2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Japonijoje nustatytos asmens duomenų apsaugos tinkamumo (2018/2979(RSP)) | 150 |
| 2020/C 388/17 | 2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl interesų konflikto ir ES biudžeto apsaugos Čekijos Respublikoje (2018/2975(RSP)) | 157 |
| 2020/C 388/18 | 2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinio pranešimo apie Europos ombudsmeno 2017 m. veiklą (2018/2105(INI)) | 161 |
| 2020/C 388/19 | 2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Peticijų komiteto svarstymų 2017 m. (2018/2104(INI)) | 169 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2018 m. gruodžio 11 d., antradienis

2020/C 388/01

2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija Švietimas skaitmeniniame amžiuje: ES politikos formavimo iššūkiai, galimybės ir pamokos (2018/2090(INI))

2

2020/C 388/02

2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl humanitarinių vizų (2018/2271(INL))

11

2020/C 388/03

2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija Šengeno acquis nuostatų visapusiškas taikymas Bulgarijoje ir Rumunijoje. Patikrinimų prie sausumos, jūrų ir oro sienų panaikinimas (2018/2092(INI))

18

2020/C 388/04

2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl karinio mobilumo (2018/2156(INI))

22

2020/C 388/05

2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujos Europos kultūros darbotvarkės (2018/2091(INI))

30

2018 m. gruodžio 12 d., trečiadienis

2020/C 388/06

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendrosios rinkos dokumentų rinkinio (2018/2903(RSP))

39

2020/C 388/07

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Specialiojo komiteto terorizmo klausimais išvadų ir rekomendacijų (2018/2044(INI))

42

2020/C 388/08

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo ataskaitos (2018/2097(INI))

84

2020/C 388/09

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo ataskaitos (2018/2099(INI))

91

2020/C 388/10

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2017 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje ataskaitos (2018/2098(INI))

100

2020/C 388/11

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES asociacijos susitarimo su Ukraina įgyvendinimo (2017/2283(INI))

116

2018 m. gruodžio 13 d., ketvirtadienis

2020/C 388/12

2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Irano, visų pirma Nasrin Sotoudeh atvejo (2018/2967(RSP))

127

2020/C 388/13

2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Egipto, ypač dėl žmogaus teisių gynėjų padėties (2018/2968(RSP))

131

2020/C 388/14

2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tanzanijos (2018/2969(RSP))

137

2020/C 388/15

2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl blokų grandinės – ateities perspektyvomis grindžiamos prekybos politikos (2018/2085(INI))

141

2020/C 388/16

2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Japonijoje nustatytos asmens duomenų apsaugos tinkamumo (2018/2979(RSP))

150

2020/C 388/17

2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl interesų konflikto ir ES biudžeto apsaugos Čekijos Respublikoje (2018/2975(RSP))

157

2020/C 388/18

2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinio pranešimo apie Europos ombudsmeno 2017 m. veiklą (2018/2105(INI))

161

2020/C 388/19

2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Peticijų komiteto svarstymų 2017 m. (2018/2104(INI))

169

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2018 m. gruodžio 11 d., antradienis |
| 2020/C 388/20 | P8_TA(2018)0486Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas: pakartotinis įsipareigojimas skirti likusias sumas ***I2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl pakartotinio įsipareigojimo skirti likusias sumas, numatytas Tarybos sprendimų (ES) 2015/1523 ir (ES) 2015/1601 įgyvendinimui paremti, arba dėl tų sumų skyrimo kitiems veiksmams pagal nacionalines programas iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 516/2014 (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))P8_TC1-COD(2018)0371Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gruodžio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/..., kuriuo dėl pakartotinio įsipareigojimo skirti likusias sumas, numatytas Tarybos sprendimų (ES) 2015/1523 ir (ES) 2015/1601 įgyvendinimui paremti, arba dėl tų sumų skyrimo kitiems veiksmams pagal nacionalines programas iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 516/2014 | 177 |
| 2020/C 388/21 | 2018 m. gruodžio 11 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE), kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1293/2013 (COM(2018)0385 – C8-0249/2018 – 2018/0209(COD)) | 179 |
| 2020/C 388/22 | P8_TA(2018)0488Darbuotojų apsauga nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe ***I2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (COM(2017)0011 – C8-0010/2017 – 2017/0004(COD))P8_TC1-COD(2017)0004Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gruodžio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe | 216 |
| 2020/C 388/23 | 2018 m. gruodžio 11 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ES vykdomo rizikos vertinimo maisto grandinėje skaidrumo ir tvarumo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 178/2002 [dėl bendrųjų maistui skirtų teisės aktų], Direktyva 2001/18/EB [dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką], Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003 [dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų], Reglamentas (EB) Nr. 1831/2003 [dėl pašarų priedų], Reglamentas (EB) Nr. 2065/2003 [dėl kvapiųjų rūkymo medžiagų], Reglamentas (EB) Nr. 1935/2004 [dėl medžiagų, skirtų liestis su maistu], Reglamentas (EB) Nr. 1331/2008 [dėl maisto priedų, fermentų ir kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūros], Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 [dėl augalų apsaugos produktų] ir Reglamentas (ES) 2015/2283 [dėl naujų maisto produktų] (COM(2018)0179 – C8-0144/2018 – 2018/0088(COD)) | 217 |
| 2020/C 388/24 | P8_TA(2018)0490Europos profesinio mokymo plėtros centras (CEDEFOP) ***I2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Europos profesinio mokymo plėtros centras (Cedefop) ir panaikinamas Reglamentas (EEB) Nr. 337/75 (COM(2016)0532 – C8-0343/2016 – 2016/0257(COD))P8_TC1-COD(2016)0257Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gruodžio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo įsteigiamas Europos profesinio mokymo plėtros centras (CEDEFOP) ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 337/75 | 274 |
| 2020/C 388/25 | P8_TA(2018)0491Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra (EU-OSHA) ***I2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra (EU-OSHA) ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2062/94 (COM(2016)0528 – C8-0344/2016 – 2016/0254(COD))P8_TC1-COD(2016)0254Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gruodžio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo įsteigiama Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra (EU-OSHA) ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2062/94 | 275 |
| 2020/C 388/26 | P8_TA(2018)0492Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas (EUROFOUND) ***I2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas (EUROFOUND) ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1365/75 (COM(2016)0531 – C8-0342/2016 – 2016/0256(COD))P8_TC1-COD(2016)0256Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gruodžio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo įsteigiamas Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas (EUROFOUND) ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1365/75 | 276 |
| 2020/C 388/27 | P8_TA(2018)0493ES teisės aktų dėl tipo patvirtinimo papildymas dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos ***I2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos papildomi ES teisės aktai dėl tipo patvirtinimo (COM(2018)0397 – C8-0250/2018 – 2018/0220(COD))P8_TC1-COD(2018)0220Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gruodžio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos papildomi Sąjungos tipo patvirtinimo teisės aktai | 277 |
| 2020/C 388/28 | 2018 m. gruodžio 11 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 810/2009, nustatantis Bendrijos vizų kodeksą (Vizų kodeksas) (COM(2018)0252 – C8-0114/2018 – 2018/0061(COD)) | 278 |
| 2020/C 388/29 | 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatos dėl bendrojo atvirkštinio apmokestinimo mechanizmo laikino taikymo tiekiamoms prekėms ir teikiamoms paslaugoms, kurių vertė viršija tam tikrą ribą (COM(2016)0811 – C8-0023/2017 – 2016/0406(CNS)) | 310 |
| | 2018 m. gruodžio 12 d., trečiadienis |
| 2020/C 388/30 | 2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2018 finansinių metų Taisomojo biudžeto Nr. 6/2018 projekto: mokėjimų ir įsipareigojimų asignavimų sumažinimas pagal atnaujintas išlaidų prognozes ir atnaujintas pajamas (nuosavus išteklius) (13961/2018 – C8-0488/2018 – 2018/2244(BUD)) | 319 |
| 2020/C 388/31 | 2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl lankstumo priemonės lėšų mobilizavimo siekiant finansuoti skubias biudžeto priemones nuolatinėms migracijos, pabėgėlių antplūdžio ir saugumo grėsmių problemoms spręsti (COM(2018)0901 – C8-0492/2018 – 2018/2274(BUD)) | 321 |
| 2020/C 388/32 | 2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant 2019 m. Sąjungos bendrajame biudžete numatyti išteklių avansams mokėti (COM(2018)0281 – C8-0221/2018 – 2018/2074(BUD)) | 324 |
| 2020/C 388/33 | 2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl antrojo Europos Sąjungos 2019 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (15205/2018 – C8-0499/2018 – 2018/2275(BUD)) | 326 |
| 2020/C 388/34 | 2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimo sudarymo projekto (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091(NLE)) | 334 |
| 2020/C 388/35 | 2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimo sudarymo projekto (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091M(NLE)) | 335 |
| 2020/C 388/36 | 2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122(NLE)) | 341 |
| 2020/C 388/37 | 2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122M(NLE)) | 342 |
| 2020/C 388/38 | 2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimas, sudarymo Sąjungos ir jos valstybių narių vardu (07067/2015 – C8-0189/2016 – 2015/0003(NLE)) | 347 |
| 2020/C 388/39 | 2018 m. gruodžio 12 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos Europos horizontas ir su ja susijusių dalyvavimo ir sklaidos taisyklių (COM(2018)0435 – C8-0252/2018 – 2018/0224(COD)) | 348 |
| 2020/C 388/40 | 2018 m. gruodžio 12 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Europos horizontas (COM(2018)0436 – C8-0253/2018 – 2018/0225(COD)) | 459 |
| 2020/C 388/41 | 2018 m. gruodžio 12 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas (COM(2018)0476 – C8-0268/2018 – 2018/0254(COD))[Pakeitimas 1, nebent būtų nurodyta kitaip] | 623 |
| 2020/C 388/42 | 2018 m. gruodžio 12 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos infrastruktūros tinklų priemonės, kuriuo panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES) Nr. 283/2014 (COM(2018)0438 – C8-0255/2018 – 2018/0228(COD))[Pakeitimas 1, nebent būtų nurodyta kitaip] | 648 |
| | 2018 m. gruodžio 13 d., ketvirtadienis |
| 2020/C 388/43 | 2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl pagreitinto komercinių ginčų sprendimo (2018/2079(INL)) | 692 |
| 2020/C 388/44 | 2018 m. gruodžio 13 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sudaroma Sąjungos kosmoso programa, įsteigiama Europos Sąjungos kosmoso programos agentūra ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 912/2010, (ES) Nr. 1285/2013, (ES) Nr. 377/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES (COM(2018)0447 – C8-0258/2018 – 2018/0236(COD)) | 698 |
| 2020/C 388/45 | 2018 m. gruodžio 13 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl 2021–2027 m. Skaitmeninės Europos programos sudarymo (COM(2018)0434 – C8-0256/2018 – 2018/0227(COD)) | 775 |
| 2020/C 388/46 | 2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos bendrijos susitarimas dėl bendradarbiavimo civilinės aviacijos saugos reglamentavimo srityje, sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07482/2018 – C8-0157/2018 – 2016/0343(NLE)) | 846 |
| 2020/C 388/47 | 2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl bendros skaitmeninių paslaugų mokesčio, kuriuo apmokestinamos pajamos, gaunamos teikiant tam tikras skaitmenines paslaugas, sistemos (COM(2018)0148 – C8-0137/2018 – 2018/0073(CNS)) | 847 |
| 2020/C 388/48 | 2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria nustatomos taisyklės, susijusios su įmonių reikšmingos skaitmeninės veiklavietės apmokestinimu (COM(2018)0147 – C8-0138/2018 – 2018/0072(CNS)) | 868 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2018 m. gruodžio 11 d., antradienis

2020/C 388/20

P8_TA(2018)0486Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas: pakartotinis įsipareigojimas skirti likusias sumas ***I2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl pakartotinio įsipareigojimo skirti likusias sumas, numatytas Tarybos sprendimų (ES) 2015/1523 ir (ES) 2015/1601 įgyvendinimui paremti, arba dėl tų sumų skyrimo kitiems veiksmams pagal nacionalines programas iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 516/2014 (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))P8_TC1-COD(2018)0371Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gruodžio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/..., kuriuo dėl pakartotinio įsipareigojimo skirti likusias sumas, numatytas Tarybos sprendimų (ES) 2015/1523 ir (ES) 2015/1601 įgyvendinimui paremti, arba dėl tų sumų skyrimo kitiems veiksmams pagal nacionalines programas iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 516/2014

177

2020/C 388/21

2018 m. gruodžio 11 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE), kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1293/2013 (COM(2018)0385 – C8-0249/2018 – 2018/0209(COD))

179

2020/C 388/22

P8_TA(2018)0488Darbuotojų apsauga nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe ***I2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (COM(2017)0011 – C8-0010/2017 – 2017/0004(COD))P8_TC1-COD(2017)0004Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gruodžio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe

216

2020/C 388/23

2018 m. gruodžio 11 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ES vykdomo rizikos vertinimo maisto grandinėje skaidrumo ir tvarumo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 178/2002 [dėl bendrųjų maistui skirtų teisės aktų], Direktyva 2001/18/EB [dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką], Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003 [dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų], Reglamentas (EB) Nr. 1831/2003 [dėl pašarų priedų], Reglamentas (EB) Nr. 2065/2003 [dėl kvapiųjų rūkymo medžiagų], Reglamentas (EB) Nr. 1935/2004 [dėl medžiagų, skirtų liestis su maistu], Reglamentas (EB) Nr. 1331/2008 [dėl maisto priedų, fermentų ir kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūros], Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 [dėl augalų apsaugos produktų] ir Reglamentas (ES) 2015/2283 [dėl naujų maisto produktų] (COM(2018)0179 – C8-0144/2018 – 2018/0088(COD))

217

2020/C 388/24

P8_TA(2018)0490Europos profesinio mokymo plėtros centras (CEDEFOP) ***I2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Europos profesinio mokymo plėtros centras (Cedefop) ir panaikinamas Reglamentas (EEB) Nr. 337/75 (COM(2016)0532 – C8-0343/2016 – 2016/0257(COD))P8_TC1-COD(2016)0257Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gruodžio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo įsteigiamas Europos profesinio mokymo plėtros centras (CEDEFOP) ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 337/75

274

2020/C 388/25

P8_TA(2018)0491Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra (EU-OSHA) ***I2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra (EU-OSHA) ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2062/94 (COM(2016)0528 – C8-0344/2016 – 2016/0254(COD))P8_TC1-COD(2016)0254Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gruodžio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo įsteigiama Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra (EU-OSHA) ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2062/94

275

2020/C 388/26

P8_TA(2018)0492Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas (EUROFOUND) ***I2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas (EUROFOUND) ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1365/75 (COM(2016)0531 – C8-0342/2016 – 2016/0256(COD))P8_TC1-COD(2016)0256Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gruodžio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo įsteigiamas Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas (EUROFOUND) ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1365/75

276

2020/C 388/27

P8_TA(2018)0493ES teisės aktų dėl tipo patvirtinimo papildymas dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos ***I2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos papildomi ES teisės aktai dėl tipo patvirtinimo (COM(2018)0397 – C8-0250/2018 – 2018/0220(COD))P8_TC1-COD(2018)0220Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gruodžio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos papildomi Sąjungos tipo patvirtinimo teisės aktai

277

2020/C 388/28

2018 m. gruodžio 11 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 810/2009, nustatantis Bendrijos vizų kodeksą (Vizų kodeksas) (COM(2018)0252 – C8-0114/2018 – 2018/0061(COD))

278

2020/C 388/29

2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatos dėl bendrojo atvirkštinio apmokestinimo mechanizmo laikino taikymo tiekiamoms prekėms ir teikiamoms paslaugoms, kurių vertė viršija tam tikrą ribą (COM(2016)0811 – C8-0023/2017 – 2016/0406(CNS))

310

2018 m. gruodžio 12 d., trečiadienis

2020/C 388/30

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2018 finansinių metų Taisomojo biudžeto Nr. 6/2018 projekto: mokėjimų ir įsipareigojimų asignavimų sumažinimas pagal atnaujintas išlaidų prognozes ir atnaujintas pajamas (nuosavus išteklius) (13961/2018 – C8-0488/2018 – 2018/2244(BUD))

319

2020/C 388/31

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl lankstumo priemonės lėšų mobilizavimo siekiant finansuoti skubias biudžeto priemones nuolatinėms migracijos, pabėgėlių antplūdžio ir saugumo grėsmių problemoms spręsti (COM(2018)0901 – C8-0492/2018 – 2018/2274(BUD))

321

2020/C 388/32

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant 2019 m. Sąjungos bendrajame biudžete numatyti išteklių avansams mokėti (COM(2018)0281 – C8-0221/2018 – 2018/2074(BUD))

324

2020/C 388/33

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl antrojo Europos Sąjungos 2019 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (15205/2018 – C8-0499/2018 – 2018/2275(BUD))

326

2020/C 388/34

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimo sudarymo projekto (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091(NLE))

334

2020/C 388/35

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimo sudarymo projekto (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091M(NLE))

335

2020/C 388/36

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122(NLE))

341

2020/C 388/37

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122M(NLE))

342

2020/C 388/38

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimas, sudarymo Sąjungos ir jos valstybių narių vardu (07067/2015 – C8-0189/2016 – 2015/0003(NLE))

347

2020/C 388/39

2018 m. gruodžio 12 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos Europos horizontas ir su ja susijusių dalyvavimo ir sklaidos taisyklių (COM(2018)0435 – C8-0252/2018 – 2018/0224(COD))

348

2020/C 388/40

2018 m. gruodžio 12 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Europos horizontas (COM(2018)0436 – C8-0253/2018 – 2018/0225(COD))

459

2020/C 388/41

2018 m. gruodžio 12 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas (COM(2018)0476 – C8-0268/2018 – 2018/0254(COD))[Pakeitimas 1, nebent būtų nurodyta kitaip]

623

2020/C 388/42

2018 m. gruodžio 12 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos infrastruktūros tinklų priemonės, kuriuo panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES) Nr. 283/2014 (COM(2018)0438 – C8-0255/2018 – 2018/0228(COD))[Pakeitimas 1, nebent būtų nurodyta kitaip]

648

2018 m. gruodžio 13 d., ketvirtadienis

2020/C 388/43

2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl pagreitinto komercinių ginčų sprendimo (2018/2079(INL))

692

2020/C 388/44

2018 m. gruodžio 13 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sudaroma Sąjungos kosmoso programa, įsteigiama Europos Sąjungos kosmoso programos agentūra ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 912/2010, (ES) Nr. 1285/2013, (ES) Nr. 377/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES (COM(2018)0447 – C8-0258/2018 – 2018/0236(COD))

698

2020/C 388/45

2018 m. gruodžio 13 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl 2021–2027 m. Skaitmeninės Europos programos sudarymo (COM(2018)0434 – C8-0256/2018 – 2018/0227(COD))

775

2020/C 388/46

2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos bendrijos susitarimas dėl bendradarbiavimo civilinės aviacijos saugos reglamentavimo srityje, sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07482/2018 – C8-0157/2018 – 2016/0343(NLE))

846

2020/C 388/47

2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl bendros skaitmeninių paslaugų mokesčio, kuriuo apmokestinamos pajamos, gaunamos teikiant tam tikras skaitmenines paslaugas, sistemos (COM(2018)0148 – C8-0137/2018 – 2018/0073(CNS))

847

2020/C 388/48

2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria nustatomos taisyklės, susijusios su įmonių reikšmingos skaitmeninės veiklavietės apmokestinimu (COM(2018)0147 – C8-0138/2018 – 2018/0072(CNS))

868

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

2020 11 13

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2018–2019 M. SESIJA

2018 m. gruodžio 10–13 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 92, 2020 3 20.

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2018 m. gruodžio 11 d., antradienis

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/2

---

P8_TA(2018)0485

Švietimas skaitmeniniame amžiuje: iššūkiai, galimybės ir įgyta patirtis formuojant ES politiką

2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija „Švietimas skaitmeniniame amžiuje: ES politikos formavimo iššūkiai, galimybės ir pamokos“ (2018/2090(INI))

(2020/C 388/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 ir 166 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 ir 166 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 14 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 14 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos protokolo 2 straipsnį dėl teisės į mokslą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos protokolo 2 straipsnį dėl teisės į mokslą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2018/646 dėl bendros geresnių paslaugų, susijusių su įgūdžiais ir kvalifikacijomis, teikimo sistemos („Europass“), kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 2241/2004/EB (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2018/646 dėl bendros geresnių paslaugų, susijusių su įgūdžiais ir kvalifikacijomis, teikimo sistemos („Europass“), kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 2241/2004/EB (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. birželio 12 d. rezoliuciją dėl švietimo modernizavimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. birželio 12 d. rezoliuciją dėl švietimo modernizavimo (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl naujos Europos įgūdžių darbotvarkės (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl naujos Europos įgūdžių darbotvarkės (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl įgūdžių ugdymo politikos kovai su jaunimo nedarbu (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl įgūdžių ugdymo politikos kovai su jaunimo nedarbu (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 9 d. rezoliuciją dėl galių mergaitėms suteikimo ES pasitelkiant švietimą (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 9 d. rezoliuciją dėl galių mergaitėms suteikimo ES pasitelkiant švietimą (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją jaunimo verslumo skatinimo švietimo ir mokymo priemonėmis (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją jaunimo verslumo skatinimo švietimo ir mokymo priemonėmis (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. balandžio 15 d. rezoliuciją dėl naujų technologijų ir atvirųjų švietimo išteklių (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. balandžio 15 d. rezoliuciją dėl naujų technologijų ir atvirųjų švietimo išteklių (7),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų (8),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 22 d. Tarybos išvadas dėl artėjimo prie Europos švietimo erdvės vizijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 22 d. Tarybos išvadas dėl artėjimo prie Europos švietimo erdvės vizijos,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sandaros, kuria panaikinama 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sąrangos kūrimo (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sandaros, kuria panaikinama 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sąrangos kūrimo (9),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 30 d. Tarybos išvadas dėl gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir kritinio mąstymo ugdymo pasitelkiant švietimą ir mokymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 30 d. Tarybos išvadas dėl gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir kritinio mąstymo ugdymo pasitelkiant švietimą ir mokymą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 19 d. Tarybos rekomendaciją „Įgūdžių tobulinimo kryptys – naujos galimybės suaugusiesiems“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 19 d. Tarybos rekomendaciją „Įgūdžių tobulinimo kryptys – naujos galimybės suaugusiesiems“ (10),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 27 d. Tarybos išvadas dėl ikimokyklinio ugdymo ir pradinio ugdymo vaidmens skatinant kūrybingumą, novatoriškumą ir skaitmeninę kompetenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 27 d. Tarybos išvadas dėl ikimokyklinio ugdymo ir pradinio ugdymo vaidmens skatinant kūrybingumą, novatoriškumą ir skaitmeninę kompetenciją,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 20 d. Tarybos išvadas dėl veiksmingo mokytojų rengimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 20 d. Tarybos išvadas dėl veiksmingo mokytojų rengimo,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendaciją dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendaciją dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (11),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 28 d. Tarybos rezoliuciją dėl atnaujintos suaugusiųjų mokymosi darbotvarkės (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 28 d. Tarybos rezoliuciją dėl atnaujintos suaugusiųjų mokymosi darbotvarkės (12),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 17 d. Komisijos komunikatą dėl skaitmeninio švietimo veiksmų plano (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 17 d. Komisijos komunikatą dėl skaitmeninio švietimo veiksmų plano (COM(2018)0022),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 30 d. Komisijos komunikatą „Mokyklų raida ir aukštos kokybės mokymas gerai gyvenimo pradžiai“ (COM(2017)0248), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 30 d. Komisijos komunikatą „Mokyklų raida ir aukštos kokybės mokymas gerai gyvenimo pradžiai“ (COM(2017)0248),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 2 d. Komisijos komunikatą „Europos strategija dėl vaikams geresnio interneto“ (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 2 d. Komisijos komunikatą „Europos strategija dėl vaikams geresnio interneto“ (COM(2012)0196),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė“ (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė“ (COM(2016)0381),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 7 d. Komisijos komunikatą „Švietimo tobulinimas ir modernizavimas“ (COM(2016)0941), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 7 d. Komisijos komunikatą „Švietimo tobulinimas ir modernizavimas“ (COM(2016)0941),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 30 d. Regionų komiteto nuomonę dėl mokyklinio ugdymo ir aukštojo mokslo modernizavimo (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 30 d. Regionų komiteto nuomonę dėl mokyklinio ugdymo ir aukštojo mokslo modernizavimo (13),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 9 d. Europos profesinio mokymo plėtros centro ataskaitą „Įgūdžių poreikių numatymas: sistemos ir metodai. Suinteresuotųjų asmenų įgūdžių poreikių vertinimo ir numatymo analizė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 9 d. Europos profesinio mokymo plėtros centro ataskaitą „Įgūdžių poreikių numatymas: sistemos ir metodai. Suinteresuotųjų asmenų įgūdžių poreikių vertinimo ir numatymo analizė“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2017 m. politikos ataskaitą „Skaitmeninės kompetencijos 2.1: piliečių skaitmeninių kompetencijų sistema: aštuoni meistriškumo lygmenys ir jų naudojimo pavyzdžiai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2017 m. politikos ataskaitą „Skaitmeninės kompetencijos 2.1: piliečių skaitmeninių kompetencijų sistema: aštuoni meistriškumo lygmenys ir jų naudojimo pavyzdžiai“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonę (A8-0400/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonę (A8-0400/2018),

| A. | kadangi technologijos vystosi vis sparčiau, skaitmeninė visuomenė ir ekonomika yra tapusios tikrove, o tai reiškia, kad skaitmeniniai įgūdžiai itin svarbūs sėkmingai visų piliečių profesinei savirealizacijai ir asmeniniam tobulėjimui; |
| --- | --- |

A.

kadangi technologijos vystosi vis sparčiau, skaitmeninė visuomenė ir ekonomika yra tapusios tikrove, o tai reiškia, kad skaitmeniniai įgūdžiai itin svarbūs sėkmingai visų piliečių profesinei savirealizacijai ir asmeniniam tobulėjimui;

| B. | kadangi skaitmeniniai įgūdžiai yra svarbiausias visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimas, kaip apibrėžta 2018 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacijoje nurodomuose orientaciniuose metmenyse; |
| --- | --- |

B.

kadangi skaitmeniniai įgūdžiai yra svarbiausias visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimas, kaip apibrėžta 2018 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacijoje nurodomuose orientaciniuose metmenyse;

| C. | kadangi technologijos inovacinis pajėgumas priklauso, be kita ko, nuo kritinio mąstymo, gyventojų skaitmeninių ir kūrybinių įgūdžių lygio ir interneto ryšio kokybės bei pasiekiamumo; |
| --- | --- |

C.

kadangi technologijos inovacinis pajėgumas priklauso, be kita ko, nuo kritinio mąstymo, gyventojų skaitmeninių ir kūrybinių įgūdžių lygio ir interneto ryšio kokybės bei pasiekiamumo;

| D. | kadangi pagrindinės žinios apie skaitmenines technologijas yra būtinos atliekant esmines administracines ir kasdienes užduotis; |
| --- | --- |

D.

kadangi pagrindinės žinios apie skaitmenines technologijas yra būtinos atliekant esmines administracines ir kasdienes užduotis;

| E. | kadangi apskaičiuota, jog maždaug pusė dabartinių darbo vietų visame pasaulyje (ir 30 proc. Europos Sąjungoje) per ateinančius 25 metus išnyks (14), nes atsiranda naujos profesijos, kurioms reikia pažangių skaitmeninių įgūdžių; |
| --- | --- |

E.

kadangi apskaičiuota, jog maždaug pusė dabartinių darbo vietų visame pasaulyje (ir 30 proc. Europos Sąjungoje) per ateinančius 25 metus išnyks (14), nes atsiranda naujos profesijos, kurioms reikia pažangių skaitmeninių įgūdžių;

| F. | kadangi skaitmeniniai įgūdžiai, kurie gerokai viršija darbo rinkos poreikius, gali sudaryti žmonėms geresnes sąlygas dalyvauti visuomenės gyvenime tiek šiuo metu, tiek ateityje, palengvina informacijos ir kultūros mainus ir suteikia žmonėms daugiau galimybių dalyvauti priimant politinius sprendimus; |
| --- | --- |

F.

kadangi skaitmeniniai įgūdžiai, kurie gerokai viršija darbo rinkos poreikius, gali sudaryti žmonėms geresnes sąlygas dalyvauti visuomenės gyvenime tiek šiuo metu, tiek ateityje, palengvina informacijos ir kultūros mainus ir suteikia žmonėms daugiau galimybių dalyvauti priimant politinius sprendimus;

| G. | kadangi nepaprastai svarbu susigrąžinti internetą kaip viešąją gėrybę ir skatinti aktyvią e. pilietybę; |
| --- | --- |

G.

kadangi nepaprastai svarbu susigrąžinti internetą kaip viešąją gėrybę ir skatinti aktyvią e. pilietybę;

| H. | kadangi įvairių sektorių technologinė transformacija reiškia, kad skaitmeninės priemonės dažnai naudojamos net ir tradiciškai netechninėse profesijose, ir manoma, kad netolimoje ateityje arba visai netrukus norint įsidarbinti skaitmeninių įgūdžių bus reikalaujama devyniais iš dešimties atvejų; |
| --- | --- |

H.

kadangi įvairių sektorių technologinė transformacija reiškia, kad skaitmeninės priemonės dažnai naudojamos net ir tradiciškai netechninėse profesijose, ir manoma, kad netolimoje ateityje arba visai netrukus norint įsidarbinti skaitmeninių įgūdžių bus reikalaujama devyniais iš dešimties atvejų;

| I. | kadangi šiuo metu 44 proc. 16–74 metų amžiaus ES gyventojų neturi pagrindinių skaitmeninių įgūdžių ir 19 proc. visiškai neturi skaitmeninių įgūdžių, o skirtumai tarp valstybių narių labai dideli, atsiranda nauja socialinė atskirtis; |
| --- | --- |

I.

kadangi šiuo metu 44 proc. 16–74 metų amžiaus ES gyventojų neturi pagrindinių skaitmeninių įgūdžių ir 19 proc. visiškai neturi skaitmeninių įgūdžių, o skirtumai tarp valstybių narių labai dideli, atsiranda nauja socialinė atskirtis;

| J. | kadangi atsižvelgiant į skaitmeninių įgūdžių svarbą, dabartinį įgūdžių atotrūkį, kuris itin didelis tarp vyrų ir moterų, kartų ir skirtingų socialinių grupių, į skaitmeninių įgūdžių skirtumus valstybėse narėse reikia bendro politikos atsako; |
| --- | --- |

J.

kadangi atsižvelgiant į skaitmeninių įgūdžių svarbą, dabartinį įgūdžių atotrūkį, kuris itin didelis tarp vyrų ir moterų, kartų ir skirtingų socialinių grupių, į skaitmeninių įgūdžių skirtumus valstybėse narėse reikia bendro politikos atsako;

| K. | kadangi labai svarbu, kad švietimo įstaigos rengtų moksleivius ir studentus įveikti ekonominius ir socialinius iššūkius, atsirandančius dėl spartaus technologijų ir socialinio vystymosi, suteikiant atitinkamų jiems įgūdžių, reikalingų prisitaikyti prie skaitmeninio pasaulio iššūkių; |
| --- | --- |

K.

kadangi labai svarbu, kad švietimo įstaigos rengtų moksleivius ir studentus įveikti ekonominius ir socialinius iššūkius, atsirandančius dėl spartaus technologijų ir socialinio vystymosi, suteikiant atitinkamų jiems įgūdžių, reikalingų prisitaikyti prie skaitmeninio pasaulio iššūkių;

| L. | kadangi prieiga prie interneto ir naudojimasis internetu bei technologine ir skaitmenine įranga pakeitė socialinį elgesį ir santykius, visų pirma tarp jaunesnių visuomenės narių; |
| --- | --- |

L.

kadangi prieiga prie interneto ir naudojimasis internetu bei technologine ir skaitmenine įranga pakeitė socialinį elgesį ir santykius, visų pirma tarp jaunesnių visuomenės narių;

| M. | kadangi vis dar turi būti pasiektas tikslas užtikrinti, kad iki 2025 m. visos ES mokyklos būtų aprūpintos interneto ryšiu, kuriuo naudojantis atsisiuntimo / įkėlimo greitis siektų 1 duomenų gigabitą per sekundę; |
| --- | --- |

M.

kadangi vis dar turi būti pasiektas tikslas užtikrinti, kad iki 2025 m. visos ES mokyklos būtų aprūpintos interneto ryšiu, kuriuo naudojantis atsisiuntimo / įkėlimo greitis siektų 1 duomenų gigabitą per sekundę;

| N. | kadangi pernelyg dažnai naudojantis technologine ir skaitmenine įranga, pavyzdžiui, kompiuteriais ir planšetiniais kompiuteriais, gali kilti su sveikata ir gerove susijusių problemų, įskaitant miego trūkumą, sėdimą gyvenimo būdą ir priklausomybę; |
| --- | --- |

N.

kadangi pernelyg dažnai naudojantis technologine ir skaitmenine įranga, pavyzdžiui, kompiuteriais ir planšetiniais kompiuteriais, gali kilti su sveikata ir gerove susijusių problemų, įskaitant miego trūkumą, sėdimą gyvenimo būdą ir priklausomybę;

| O. | kadangi skaitmeninio mokymosi strategijomis būtina atsižvelgti ir į mokslinius tyrimus neigiamo poveikio, kurį ankstyvas skaitmeninių technologijų naudojimas gali daryti mažų vaikų smegenų vystymuisi, srityje; |
| --- | --- |

O.

kadangi skaitmeninio mokymosi strategijomis būtina atsižvelgti ir į mokslinius tyrimus neigiamo poveikio, kurį ankstyvas skaitmeninių technologijų naudojimas gali daryti mažų vaikų smegenų vystymuisi, srityje;

| P. | kadangi skaitmeninės technologijos turėtų būti neatskiriama į besimokantįjį nukreipto, amžių atitinkančio požiūrio į švietimą dalis ir dėl šių technologijų esama galimybės taikyti naujus ir inovatyvius mokymo ir mokymosi metodus; kadangi itin svarbu išsaugoti asmeninį besimokančiojo ir mokytojo ryšį, o prioritetą teikti vaikų ir besimokančių suaugusių gerovei ir sveikam tobulėjimui; |
| --- | --- |

P.

kadangi skaitmeninės technologijos turėtų būti neatskiriama į besimokantįjį nukreipto, amžių atitinkančio požiūrio į švietimą dalis ir dėl šių technologijų esama galimybės taikyti naujus ir inovatyvius mokymo ir mokymosi metodus; kadangi itin svarbu išsaugoti asmeninį besimokančiojo ir mokytojo ryšį, o prioritetą teikti vaikų ir besimokančių suaugusių gerovei ir sveikam tobulėjimui;

| Q. | kadangi reikėtų geriau naudotis technologijomis remiant naujus pedagoginius metodus, pagal kuriuos daugiausia dėmesio skiriama dalyviams aktyviai naudojantiems priemones, susijusias su tyrimais grindžiamu mokymusi ir bendradarbiavimu darbo vietose; |
| --- | --- |

Q.

kadangi reikėtų geriau naudotis technologijomis remiant naujus pedagoginius metodus, pagal kuriuos daugiausia dėmesio skiriama dalyviams aktyviai naudojantiems priemones, susijusias su tyrimais grindžiamu mokymusi ir bendradarbiavimu darbo vietose;

| R. | kadangi bazinis švietimas kibernetinės higienos, kibernetinio saugumo, duomenų apsaugos ir gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis srityse turi būti vykdomas atsižvelgiant į amžių ir raidos ypatybes, siekiant padėti vaikams tapti kritiškais besimokančiaisiais, aktyviais piliečiais, interneto vartotojais ir demokratinės skaitmeninės visuomenės formuotojais, priimančiais informacija pagrįstus sprendimus, siekiant, kad vaikai būtų informuoti apie su internetu susijusią riziką, kaip antai klaidingos informacijos platinimas internetu, priekabiavimas ir asmens duomenų saugos pažeidimai, ir gebėtų su ja kovoti; kadangi kibernetinio saugumo mokymo programas reikėtų įtraukti į akademinio ir profesinio mokymo programas; |
| --- | --- |

R.

kadangi bazinis švietimas kibernetinės higienos, kibernetinio saugumo, duomenų apsaugos ir gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis srityse turi būti vykdomas atsižvelgiant į amžių ir raidos ypatybes, siekiant padėti vaikams tapti kritiškais besimokančiaisiais, aktyviais piliečiais, interneto vartotojais ir demokratinės skaitmeninės visuomenės formuotojais, priimančiais informacija pagrįstus sprendimus, siekiant, kad vaikai būtų informuoti apie su internetu susijusią riziką, kaip antai klaidingos informacijos platinimas internetu, priekabiavimas ir asmens duomenų saugos pažeidimai, ir gebėtų su ja kovoti; kadangi kibernetinio saugumo mokymo programas reikėtų įtraukti į akademinio ir profesinio mokymo programas;

| S. | kadangi kokybiškas inovatyvus skaitmeninis mokymasis gali būti patrauklus ir interaktyvus, taigi papildyti paskaitos pobūdžio mokymo būdus ir užtikrinti bendradarbiavimo ir žinių kūrimo platformas; |
| --- | --- |

S.

kadangi kokybiškas inovatyvus skaitmeninis mokymasis gali būti patrauklus ir interaktyvus, taigi papildyti paskaitos pobūdžio mokymo būdus ir užtikrinti bendradarbiavimo ir žinių kūrimo platformas;

| T. | kadangi didelės skaitmeninės įmonės, bandydamos daryti įtaką mokymo praktikai teikdamos įrangą ir programinę įrangą bei švietimo išteklius arba teikdamos mokymo paslaugas mokytojams, vis plačiau švietimu naudojasi komerciniais tikslais; |
| --- | --- |

T.

kadangi didelės skaitmeninės įmonės, bandydamos daryti įtaką mokymo praktikai teikdamos įrangą ir programinę įrangą bei švietimo išteklius arba teikdamos mokymo paslaugas mokytojams, vis plačiau švietimu naudojasi komerciniais tikslais;

| U. | kadangi siekiant geriau siekti perspektyvų technologijų srityje valstybėms narėms reikia veiksmingų strategijų, kaip ugdyti mokytojų gebėjimus, o politikos formuotojai turi dėti daugiau pastangų siekiant remti šią darbotvarkę; |
| --- | --- |

U.

kadangi siekiant geriau siekti perspektyvų technologijų srityje valstybėms narėms reikia veiksmingų strategijų, kaip ugdyti mokytojų gebėjimus, o politikos formuotojai turi dėti daugiau pastangų siekiant remti šią darbotvarkę;

| V. | kadangi viešosios bibliotekos dalyvauja bendroje piliečių supažindinimo su skaitmeniniais įgūdžiais veikloje teikdamos atviras pagalbos skaitmeniniais klausimais paslaugas socialioje ir paslaugioje aplinkoje; |
| --- | --- |

V.

kadangi viešosios bibliotekos dalyvauja bendroje piliečių supažindinimo su skaitmeniniais įgūdžiais veikloje teikdamos atviras pagalbos skaitmeniniais klausimais paslaugas socialioje ir paslaugioje aplinkoje;

| W. | kadangi nedirbantys suaugusieji arba dirbantys darbą, kuriam nereikia skaitmeninių įgūdžių, paprastai sparčiau praranda skaitmeninius įgūdžius nei kiti, o tai kliudo jų įsidarbinimo galimybėms ir didina socialinius bei ekonominius skirtumus; |
| --- | --- |

W.

kadangi nedirbantys suaugusieji arba dirbantys darbą, kuriam nereikia skaitmeninių įgūdžių, paprastai sparčiau praranda skaitmeninius įgūdžius nei kiti, o tai kliudo jų įsidarbinimo galimybėms ir didina socialinius bei ekonominius skirtumus;

| X. | kadangi laipsniškas darbo skaitmeninimas lems daugelio profesijų išnykimą ir nedarbo augimą; kadangi naujos profesijos, kurios atsiras kartu su skaitmeninimu, gali kompensuoti kai kurias prarastas darbo vietas; |
| --- | --- |

X.

kadangi laipsniškas darbo skaitmeninimas lems daugelio profesijų išnykimą ir nedarbo augimą; kadangi naujos profesijos, kurios atsiras kartu su skaitmeninimu, gali kompensuoti kai kurias prarastas darbo vietas;

| Y. | kadangi skaitmeninės technologijos gali sudaryti daugiau galimybių įgyti žinių ir mokytis, o jas naudojant galima lengvai prieiti prie visų mokymo priemonių įvairiais lygmenimis ir jas įtraukti; |
| --- | --- |

Y.

kadangi skaitmeninės technologijos gali sudaryti daugiau galimybių įgyti žinių ir mokytis, o jas naudojant galima lengvai prieiti prie visų mokymo priemonių įvairiais lygmenimis ir jas įtraukti;

| Z. | kadangi, neparengus deramos tikslinės politikos, skaitmeninė pertvarka labiausiai neigiamai paveiks vyresnio amžiaus asmenis ir neįgaliuosius; |
| --- | --- |

Z.

kadangi, neparengus deramos tikslinės politikos, skaitmeninė pertvarka labiausiai neigiamai paveiks vyresnio amžiaus asmenis ir neįgaliuosius;

| AA. | kadangi moterys sudaro tik 20 proc. mokslo srities specialistų, tik 27 proc. inžinerijos mokslus baigusių asmenų (15) ir tik 20 proc. kompiuterijos mokslus baigusių asmenų (16); kadangi skaitmeniniame sektoriuje vyrų dirba 3,1 karto daugiau negu moterų; kadangi tik 19 proc. IRT darbuotojų turi vadovę moterį, palyginti su 45 proc. kitų sektorių darbuotojų; |
| --- | --- |

AA.

kadangi moterys sudaro tik 20 proc. mokslo srities specialistų, tik 27 proc. inžinerijos mokslus baigusių asmenų (15) ir tik 20 proc. kompiuterijos mokslus baigusių asmenų (16); kadangi skaitmeniniame sektoriuje vyrų dirba 3,1 karto daugiau negu moterų; kadangi tik 19 proc. IRT darbuotojų turi vadovę moterį, palyginti su 45 proc. kitų sektorių darbuotojų;

| AB. | kadangi mokymosi visą gyvenimą galimybėmis daug lengviau naudotis darbuotojams, kurių jau aukšta kvalifikacija (17); |
| --- | --- |

AB.

kadangi mokymosi visą gyvenimą galimybėmis daug lengviau naudotis darbuotojams, kurių jau aukšta kvalifikacija (17);

| AC. | kadangi nuolatinė organizacijų ir asmenų skaitmeninių įgūdžių stebėsena ir vertinimas yra būtinos veiksmingo politikos įgyvendinimo sąlygos; |
| --- | --- |

AC.

kadangi nuolatinė organizacijų ir asmenų skaitmeninių įgūdžių stebėsena ir vertinimas yra būtinos veiksmingo politikos įgyvendinimo sąlygos;

| AD. | kadangi pagrindinių universaliųjų įgūdžių – gebėjimo skaičiuoti, kritinio mąstymo ir socialinės komunikacijos įgūdžių – įvaldymas yra būtina sąlyga skaitmeniniams įgūdžiams ir gebėjimams įgyti; |
| --- | --- |

AD.

kadangi pagrindinių universaliųjų įgūdžių – gebėjimo skaičiuoti, kritinio mąstymo ir socialinės komunikacijos įgūdžių – įvaldymas yra būtina sąlyga skaitmeniniams įgūdžiams ir gebėjimams įgyti;

| 1. | pabrėžia, kad, norint įgyti skaitmeninių įgūdžių, būtina vadovautis nuoseklaus mokymosi visą gyvenimą principu, grindžiamu formaliojo, neformaliojo švietimo bei savaiminio mokymosi aplinka, taikant politines priemones ir tikslines intervencijas, atitinkančias įvairių amžiaus grupių ir besimokančiųjų poreikius; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad, skaitmenines technologijas į mokymosi procesą įtraukiant planuotai ir tikslingai, jos būtų naudingos pereinant prie labiau į besimokantįjį orientuotų pedagoginių metodų; mano, jog norint, kad tikra švietimo pertvarka taptų tikrove, besimokantieji turi būti orientuojami inovatyvaus žinių kūrimo vadovaujantis principu „iš apačios į viršų“ praktikos link; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad būtina pertvarkyti švietimo ir mokymo sistemas visais lygmenimis, siekiant visapusiškai pasinaudoti informacinių ir ryšių technologijų bei žiniasklaidos teikiamomis galimybėmis, ir būtina plėtoti įgūdžius bei kompetenciją, kurie reikalingi siekiant patenkinti visuomenės ir darbo rinkos poreikius ateityje; pakartoja, kad tokia pertvarka ir toliau turi užtikrinti teisę į asmeninį tobulėjimą, tinkamą pusiausvyrą tarp atitinkamų skaitmeninių įgūdžių ir gyvenimo įgūdžių, taip pat remti asmeninį atsparumą, kritinį mąstymą ir inovacijų potencialą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad švietimo įstaigos negali neatsižvelgti į integruotą savo studentų švietimą, apimantį kritinio ir holistinio požiūrio ugdymą ir plėtojimą, kad jie galėtų veikti kaip aktyvūs piliečiai; supranta, kad kritinis mąstymas negali būti stiprinamas tik ugdant skaitmeninius įgūdžius ir kad taip pat reikia visapusiško švietimo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad, nors nepaprastai svarbu lavinti besimokančiojo bazinius ir aukšto lygio skaitmeninius įgūdžius, toliau turėtų būti ugdomi ir įprasti bei humanitariniai įgūdžiai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena, kad, kaip Komisija pripažįsta savo2018 m. sausio mėn. skaitmeninio švietimo veiksmų plane, būtinas švietimo įstaigų pritaikymas naujoms technologijoms ir naujoviškiems pedagoginiams metodams niekada neturėtų būti laikoma savitiksliu, o veikiau priemone švietimo kokybei ir įtraukumui gerinti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, jog, pripažįstant poreikį labiau lavinti skaitmeninius įgūdžius, skaitmeninių technologijų poveikį švietimui šiuo metu sunku įvertinti, turint mintyje, kad būtina atsižvelgti į neurologinių mokslinių tyrimų išvadas apie tai, kaip skaitmeninės technologijas veikia smegenų vystymąsi; todėl ragina investuoti į nešališkus ir tarpdisciplininius įvairaus skaitmeninių technologijų poveikio švietimui, mokslinius tyrimus, susiejančius švietimo mokslus, pedagogiką, psichologiją, sociologiją, neurologiją ir informatiką siekiant kuo geriau suprasti, kaip vaikai ir suaugusieji reaguoja į skaitmeninę aplinką, kuo geriau pasinaudoti skaitmeninėmis technologijomis švietimo srityje ir sumažinti jų keliamus pavojus; pabrėžia, kad reikia skatinti atsakingai naudotis skaitmeninėmis priemonėmis, kuriomis užtikrinama besimokančiųjų psichologinio, neurosensorinio ir elgesio vystymosi, ypač vaikystėje, apsauga, ir padedama suderinti kasdienio technologinės ir skaitmeninės įrangos naudojimo pusiausvyrą švietimo įstaigose ir privačiame gyvenime; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apgailestauja, kad, kaip niekad plačiai naudojant internetines ir mobiliąsias programėles bei tokias naująsias technologijas, kaip daiktų internetas, piliečiai ir ypač nepilnamečiai dažnai nieko nežino apie riziką, kuri siejama su interneto ir IRT priemonių naudojimu, pvz., apie asmens duomenų apsaugos pažeidimus, įkyrų galutinių naudotojų sekimą ir kibernetinius nusikaltimus; todėl ragina valstybes nares deramą dėmesį mokyklų mokymo programose skirti duomenų apsaugai ir bazinei kibernetinei higienai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina valstybes nares, Komisiją ir švietimo įstaigas gerinti vaikų saugumą internete ir spręsti patyčių kibernetinėje erdvėje, žalingo ir atgrasaus turinio poveikio bei kitų grėsmių kibernetiniam saugumui problemas kuriant ir įgyvendinant prevencijos programas bei informavimo skatinimo kampanijas; ragina valstybes nares dar labiau viešinti kampaniją „#SafeInternet4EU“; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad, siekiant geresnės mokymosi patirties ir rezultatų, skaitmeninės priemonės turi būti pritaikytos prie studentų poreikių, kad tai yra būdas studentams tapti aktyviais piliečiais, o ne tik pasyviais technologijų naudotojais; |
| --- | --- |

10.

| 11. | apgailestauja, kad, nepaisant skaitmeninimo potencialo stiprinti ir tobulinti įvairius asmeninėms reikmėms pritaikytus mokymosi metodus, skaitmeninių technologijų poveikis pačiam švietimui yra ribotas; visų pirma išreiškia susirūpinimą dėl to, kad investicijos į IRT mokyklose ir mokymo centruose dar neužtikrino švietimo praktikos pokyčių, kurių tikėtasi; primena, kad mokyklos ir kita mokymosi aplinka turėtų remti visus studentus ir besimokančiuosius ir reaguoti į jų konkrečius poreikius, tuo tikslu rengiant tinkamas ir veiksmingas priemones siekiant skatinti skaitmeninius įgūdžius, visų pirma tarp studentų, kurie yra neįgalūs, mažumų grupių, migrantų bendruomenių, anksti palikusių mokyklą asmenų, ilgalaikių bedarbių ir vyresnio amžiaus asmenų; mano, kad tokia parama gali būti lengviau teikiama naudojant naujas technologijas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkreipia dėmesį į didėjantį vyrų ir moterų dalyvavimo skaitmeniniame sektoriuje švietimo, karjeros krypčių ir verslumo aspektais atotrūkį; pabrėžia, kad, skatinant karjeros galimybes IRT srityje, itin svarbu užtikrinti vadovavimąsi lyčių pusiausvyra grindžiamu požiūriu ir kad daugiau studijuojančių merginų ir moterų turėtų būti skatinamos siekti karjeros skaitmeninėje srityje; pabrėžia skaitmeninio raštingumo ir moterų bei mergaičių dalyvavimo IRT švietime ir mokyme užtikrinimo svarbą; ragina valstybes nares pradėti taikyti pagal amžių tinkamas IRT švietimo priemones ankstyvuose mokymosi mokykloje etapuose, ypač daug dėmesio skiriant skaitmeninio lyčių atotrūkio panaikinimui ir įvairių galimybių mergaitėms suteikimui, kad jos mokytųsi mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos, derinamų su menais (angl. STEAM), dalykų, nes dėl lyčių stereotipų, susijusių su šiais dalykais, ir dėl moterų vaidmens modelių trūkumo mergaitės besimokydamos nesirenka šių dalykų; mano, kad Moterų skaitmeniniame pasaulyje strategija, suderinta su Komisijos būsimu veiksmų planu, kuriuo siekiama sumažinti lyčių atotrūkį techninių mokslų srityje, galėtų paskatinti pastangas šioje srityje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad dėl nepakankamos skaitmeninės įrangos ir nepakankamo junglumo valstybių narių mokyklose nukenčia studentų skaitmeninių gebėjimų ugdymas ir galimybės naudotis skaitmeninėmis mokymo priemonėmis; ragina valstybes nares skirti solidžias viešąsias investicijas, kad visos mokyklos būtų aprūpintos didelio pajėgumo plačiajuosčiu ryšiu, ir šiuo tikslu pasinaudoti esamomis ES programomis, o būtent Europos infrastruktūros tinklų priemone, pagal kurią gali būti remiama fizinė didelio pajėgumo plačiajuosčio ryšio tinklų infrastruktūra, taip pat „WiFi4EU“ talonų sistema (angl. voucher scheme); pabrėžia, kad pastangos siekiant junglumo ir finansavimo turi būti visų pirma orientuotos į kaimo ir nepalankioje padėtyje esančias vietoves, taip pat atokiausius ir kalnų regionus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pažymi, jog švietimo ir mokymo įstaigoms būtina Sąjungos ir valstybių narių pagalba, taip pat reikalingas suinteresuotųjų šalių, pramonės, vietos ir regioninių valdžios institucijų, bendruomenių ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimas, kad šios įstaigos parengtų savo IRT ir žiniasklaidos srities mokymą atsižvelgiant į savo konkrečius pedagoginius metodus ir joms pavyktų įgyvendinti sudėtingą pereigą prie labiau skaitmeninio mokymosi aplinkos; todėl pabrėžia, kad būtina vadovautis visą mokyklą apimančiu ir tarpdalykiniu požiūriu į skaitmeninius pokyčius švietimo srityje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad mokytojai ir dėstytojai turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį vykstant skaitmeninei pertvarkai, todėl jiems patiems būtinas tinkamas pradinis pasirengimas ir nuolatinis mokymas, kuris apimtų amžių atitinkančius modulius ir į tobulėjimą orientuotą mokymo praktiką; tvirtai laikosi nuomonės, kad šis mokymas reikalauja laiko ir kad jis neturėtų būti papildoma užduotimi šalia jų kasdienės veiklos; pabrėžia, kad mokytojai, mokantys skaitmeninių įgūdžių, savo žinias ir įgūdžius turi atnaujinti nuolat ir netgi labiau nei mokytojai, lavinantys kitus bazinius įgūdžius, pvz., mokantys skaičiavimo ir ugdantys raštingumą; todėl mano, kad būtinas tinkamas, lankstus ir itin kokybiškas nuolatinis mokytojų profesinis tobulėjimas, kuris atitiktų jų poreikius; todėl šiuo požiūriu teigiamai vertina naudojimąsi Europos internetinėmis platformomis siekiant padidinti profesinio tobulėjimo galimybes ir skatinti keitimąsi geriausia patirtimi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pažymi, kad asmenys, kuriems patikėtas švietimas, dabar turi didesnę atsakomybę dėl to, kad mokyklų darbe dažniau naudojamasi skaitmeninėmis prietaikomis; pažymi, kad minėti asmenys taip pat turi dalyvauti mokymosi procese ir naudotis technologijomis, nes jei jie neturi būtinų skaitmeninių įgūdžių, jiems bus sunkiau įtraukti studentus į mokymosi procesą, o tai gali lemti didesnę socialinę atskirtį; |
| --- | --- |

16.

| 17. | remia ir skatina priemonių, susijusių su mokyklose vykstančių administracinių procesų skaitmeninimu, įgyvendinimą, kad būtų dar labiau mažinama administracinė našta visais lygmenimis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina valstybes nares skatinti ir finansuoti regionines ir vietos iniciatyvas, pagal kurias remiama kokybiška į inovacijų stiprinimą orientuota mokymo praktika; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia mokyklų savarankiškumo svarbą siekiant inovacijų švietimo srityje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją ir valstybes nares pateikti tinkamas gaires dėl teisiškai saugaus nuostatų, leidžiančių švietimo srityje nukrypti nuo autorių teisių teisės, taikymo ir nesudėtingos viešųjų ir pelno nesiekiančių formaliojo ir neformaliojo švietimo įstaigų prieigos prie licencijų; laikosi nuomonės, kad mokytojams ir mokiniams reikia saugumo naudojant skaitmeniniu būdu prieinamus duomenis ir mokant bei mokantis demokratinio naudojimosi internetu pagrindų; todėl rekomenduoja, kad Komisija šiuo tikslu parengtų gaires švietimo įstaigoms, pedagogams ir studentams; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkreipia dėmesį į tai, kad skaitmeninių priemonių, skirtų judiems studentams, trūkumas gali pakenkti mokymosi patirties Europoje kokybei; ragina Komisiją tęsti bandomąsias iniciatyvas „Europos studentų kortelė“ ir „Erasmus“ be popieriaus“, siekiant jas pradėti vykdyti kito daugiamečio programavimo laikotarpio metu; ragina valstybes nares atsakingai ir veiksmingai pasinaudoti Sąjungos finansine parama ir populiarinti finansavimo galimybes plačiajai visuomenei ir švietimo institucijoms, kad prieiga prie skaitmeninio mokymosi turinio, priemonių ir sprendimų visiems taptų realybe; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pažymi, jog, taikant skaitmeniniams įgūdžiams būtiną mokymosi visą gyvenimą metodą, vyriausybės, bendradarbiaudamos su suinteresuotosiomis šalimis, pvz., su įmonėmis ir pilietinės visuomenės organizacijomis, tiek formalioje, tiek neformalioje aplinkoje turėtų užtikrinti tvarią skaitmeninę pertvarką, kad niekas neliktų nuošalyje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad įtraukumas ir inovacijos turėtų būti pagrindiniai švietimo ir lavinimo skaitmeniniame amžiuje principai; mano, kad, užuot skaitmeninėmis technologijomis stiprinus esamą nelygybę, jos turėtų būti naudojamos skaitmeniniam atotrūkiui tarp studentų iš skirtingos socialinės ir ekonominės aplinkos bei skirtingų ES regionų panaikinti; pabrėžia, kad vadovaujantis įtraukumu grindžiamu požiūriu būtina pasinaudoti visomis galimybėmis, kurias teikia naujomis skaitmeninėmis technologijomis užtikrinami ištekliai, įskaitant individualizuotą švietimą ir švietimo įstaigų partnerystes, taip pat, naudojantis šiomis galimybėmis, galima įgalėti naudotis kokybiškomis švietimo ir mokymo paslaugomis asmenis, priklausančius nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, ir asmenis, turinčius mažiau galimybių, taip pat remti migrantų ir pabėgėlių integraciją; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad skaitmeninės prieigos skatinimas švietimo srityje nebūtinai reiškia lygias galimybes mokytis ir kad, nors technologijos tampa vis labiau prieinamos, pagrindinių skaitmeninių įgūdžių įgijimas tebėra kliūtis ir išlieka skaitmeninė atskirtis; atkreipia dėmesį, kad, Eurostato duomenimis, skaitmeninė atskirtis nemažėja ir 44 proc. žmonių Europos Sąjungoje neturi pagrindinių skaitmeninių įgūdžių (18); |
| --- | --- |

24.

| 25. | atkreipia dėmesį į tai, kad sudėtingi skaitmeniniai įgūdžiai, reikalingi norint veiksmingai naudotis IRT, priklauso nuo pagrindinių gebėjimų įgijimo ir kad ne visi turi vienodas sąlygas, yra didelių spragų, likusių pagrindiniais lygmenimis ir visų pirma darančių poveikį nepalankioje padėtyje esančioms grupėms ir dideliam suaugusiųjų skaičiui, kad labiau išsilavinę žmonės yra tris kartus labiau linkę naudotis internetu, kad įgytų naujų įgūdžių ir sukurtų naujų galimybių, palyginti su žemesnį išsilavinimo lygį turinčiais asmenimis (19), ir kad mes rizikuojame, kad technologijos taps mokymo priemone privilegijuotiesiems, o ne visiems prieinama galimybe; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad reikia keisti mokyklų institucinę ir pedagoginę praktiką, taip pat reikalinga kitokia mokymosi aplinka, įskaitant neformaliojo mokymosi aplinką, kad jos būtų teisingesnės, visiems, visų pirma grupėms, kurioms gresia atskirtis, pavyzdžiui, bedarbiams, migrantams, žemos kvalifikacijos darbuotojams, neįgaliems asmenims ir vyresnio amžiaus žmonėms, teikiant iš esmės diversifikuotą ir išsamią paramos struktūrą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rekomenduoja valstybėms narėms rengti skaitmeninio raštingumo programas Europos mažumų ir regioninėmis kalbomis bei į savo mokyklų, universitetų ir profesinių mokyklų mokymo programas įtraukti kalbų technologijų mokymus bei priemones; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad raštingumas tebėra svarbus pažangios bendruomenių skaitmeninės įtraukties veiksnys ir būtina jos sąlyga; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, jog valstybės narės turėtų teikti paramą, kuri švietimo įstaigoms reikalinga norint, kad ES būtų gerinamas skaitmeninimas kalbų srityje; rekomenduoja mokykloms visoje ES naudotis skaitmeninėmis technologijomis, kad būtų labiau naudojamasi tarpvalstybiniais švietimo mainais, rengiant vaizdo konferencijas ir virtualias klases; pabrėžia, kad mokykloms visoje ES būtų naudinga tarpvalstybinė prieiga prie skaitmeninio turinio; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia itin svarbų vaidmenį, kurį piliečiams teikiant skaitmenines paslaugas atlieka bibliotekos, taip pat e. mokymosi galimybės ir galimybės naudotis internetinėmis paslaugomis saugioje visiems prieinamoje aplinkoje; todėl rekomenduoja šias pastangas tinkamai finansuoti pagal Europos, nacionalines, regionines ir vietos programas, kurios viena kitą papildytų, bei labiau pripažinti itin svarbų vaidmenį, kurį lavinant gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis atlieka bibliotekos; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina pereiti prie labiau neformaliojo mokymosi ir mokymosi darbo vietoje ir primygtinai reikalauja, kad būtų sukurtos kokybiškos, įtraukios ir gerai aprūpintos švietimo bei mokymo sistemos; mano, kad perkvalifikavimo, įskaitant kvalifikacijos kėlimą, galimybės, suteikiant galimybių įgyti atitinkamų skaitmeninių įgūdžių elementų pagal mokymo darbo vietoje programas ir specialius mokymo sprendimus asmenims, dirbantiems mažosiose ir vidutinėse įmonėse, yra itin svarbios; pabrėžia, kad svarbu stiprinti švietimo ir užimtumo sąsają ir profesinio orientavimo ir konsultavimo visą gyvenimą vaidmenį, siekiant remti prieigą prie tinkamų, lanksčių ir aukštos kokybės mokymo ir karjeros galimybių; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad stažuotės skaitmeniniame sektoriuje gali padėti studentams ir suaugusiems jaunuoliams įgyti praktinių skaitmeninių įgūdžių darbe; atsižvelgdamas į tai, teigiamai vertina įgyvendinamą naują bandomąjį Skaitmeninių galimybių stažuočių projektą pagal programas „Erasmus+“ ir „Horizontas 2020“; ragina užtikrinti naują postūmį šią kryptimi pagal naujosios daugiametės finansinės programos (DFP) programas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rekomenduoja, kad valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su vietos bendruomenėmis bei švietimo ir lavinimo paslaugų teikėjais, teiktų būdus tobulintis ribotus skaitmeninius įgūdžius turintiems suaugusiems asmenims – taip jiems būtų sudaryta galimybė įgyti minimalaus lygmens skaitmeninius gebėjimus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina valstybes nares bendradarbiaujant su įmonėmis, vietos ir regioninėmis bendruomenėmis, švietimo ir mokymo centrais bei suinteresuotaisiais pilietinės visuomenės asmenimis įvardyti, kokių įgūdžių šiuo metu trūksta, plėsti skaitmeninį ir naudojimosi internetu raštingumą, stiprinti gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis, ypač tarp nepilnamečių, ir užtikrinti aukšto lygio skaitmeninį junglumą bei įtrauktį; |
| --- | --- |

33.

| 34. | teigiamai vertina verslo dalyvavimą kuriant ir finansuojant mokyklas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | palankiai vertina tai, kad pagal programos „Erasmus +“ 2 pagrindinį veiksmą reikia užmegzti akademinių ir mokslinių tyrimų institucijų bei viešųjų ir privačiųjų partnerių strateginę partnerystę, siekiant sukurti IRT kompetencijos centrus ir skatinti technologinių startuolių plėtrą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primena, kad siekiant pažangos būtina tinkamai įvertinti ir stebėti skaitmeninius įgūdžius; teigiamai vertina tai, kad ES lygmeniu kuriamos priemonės organizacijoms (pvz., skaitmeninių gebėjimų metmenys ir Bendrieji visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimai – orientaciniai metmenys) bei fiziniams asmenims (pvz., SELFIE); tačiau primygtinai reikalauja, kad veiksmingi skaitmeninių įgūdžių vertinimo metodai būtų dinamiški, lankstūs, nuolat atnaujinami, pritaikomi besimokančiojo reikmėms ir kad nacionaliniu, regioniniu bei vietos lygmenimis visoje Sąjungoje būtų užtikrintas daug didesnis jų įsisavinimas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina valstybes nares dirbti su Komisija, siekiant užtikrinti, kad įsivertinimo priemonė SELFIE būtų prieinama valstybių narių regioninėmis ir mažumų kalbomis; |
| --- | --- |

37.

| 38. | teigiamai vertina tai, kad Sąjungos politikoje daugiausia dėmesio skiriama skaitmeniniams įgūdžiams ir švietimui, kaip matyti iš skaitmeninio švietimo veiksmų plano, kuris grindžiamas įvairiomis sėkmingomis nedidelio masto politikos iniciatyvomis, pvz., ES programavimo savaite ir Skaitmeninių įgūdžių ir užimtumo koalicija bei Sofijoje paskelbtu raginimu imtis veiksmų skaitmeninių įgūdžių ir švietimo srityje; mano, kad programavimo mokymo negalima atskirti nuo platesnio mokymo informacijos technologijų srityje ir kritinio bei kompiuterinio mąstymo; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tačiau pažymi, kad šias Sąjungos iniciatyvas dažnai rengia įvairūs Komisijos generaliniai direktoratai, o tai trukdo užtikrinti koordinuotą požiūrį į skaitmeninių įgūdžių politiką; |
| --- | --- |

39.

| 40. | remia didesnį skaitmeninių įgūdžių finansavimą pagal kitos kartos DFP programas; tvirtai laikosi nuomonės, kad Komisija turi skatinti šių programų, įskaitant programas „Erasmus+“, „Europos Horizontas“, „InvestEU“, Skaitmeninės Europos programą ir struktūrinius fondus, sąveiką ir užtikrinti jų koordinavimą, siekiant užtikrinti maksimaliai veiksmingą kokybiško skaitmeninių įgūdžių tobulinimo finansavimą ir ilgalaikius rezultatus visų amžiaus grupių ir kilmės besimokantiesiems; taip pat pabrėžia, kad pagal šias programas ir Europos struktūrinius ir investicijų fondus reikia numatyti bibliotekų, archyvų ir muziejų skaitmeninimo finansavimą, siekiant padidinti ir pagerinti jų naudojimą švietimo ir kultūros srityse; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad Sąjungai būtina vystyti gebėjimus tokiose srityse, kaip dirbtinis intelektas, dideli duomenų kiekiai, programinės įrangos inžinerija, kvantinė kompiuterija ir interneto svetainių dizainas; todėl teigiamai vertina Skaitmeninės Europos programos skaitmeninių įgūdžių komponentą; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina užtikrinti didesnę ES valstybių narių ir platesniojo pasaulio sąveiką internetinio švietimo ir aktyvios e. pilietybės srityje taikant įvairius ES išorės veiksmų mechanizmus ir programas, įskaitant programą „Erasmus Mundus“; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pabrėžia, kad atvirųjų duomenų ir bendradarbiavimu pagrįstų skaitmeninių technologijų priemonės ir metodai gali sudaryti sąlygas inovacijoms švietimo srityje ir tolesniam atvirojo mokslo vystymui ir taip prisidėti prie Europos ekonomikos klestėjimo ir verslumo dvasios; be to, pažymi, kad duomenų apie skaitmeninimą švietimo ir mokymo įstaigose ir skaitmeninių technologijų naudojimą mokymosi procese rinkimas yra labai svarbus formuojant politiką; todėl rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms rinkti duomenis apie švietimo ir mokymo įstaigų junglumo lygį ir susitarimus, pagal kuriuos skaitmeniniu būdu suteikiami kvalifikacijos pažymėjimai ir skaitmeniniu būdu patvirtinami įgyti įgūdžiai, nes tai yra skaitmeninio švietimo veiksmų plano tikslas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | apgailestauja, kad ES lygmeniu nebuvo parengta visa apimanti skaitmeninių įgūdžių strategija, nors skaitmeninių pokyčių poveikis ES vidaus rinkai yra aiškus; mano, kad atsižvelgiant į valstybių narių skirtumus matyti tokios strategijos poreikis; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia, kad turėtų būti parengtos rekomendacijos dėl minimalių skaitmeninių gebėjimų, kuriuos studentai turėtų įgyti savo studijų metu. todėl ragina visose valstybėse narėse taikyti konkretų IRT modulį, pvz., grindžiamą Tarptautinio moksleivių vertinimo programos (angl. PISA) IRT moduliu, taip pat ragina mokytojus dalyvauti rengiant ir įgyvendinant šį modulį; pabrėžia, kad minėtas IRT modulis turėtų būti parengtas taip, kad pagal jį būtų užtikrinama, kad mokymo įstaigos valstybėse narėse siektų to paties skaitmeninių gebėjimų lygmens, taikydamos nuolatinį vertinimą, o ne testais grindžiamą požiūrį, ir kad visos problemos būtų greitai išsiaiškinamos; ragina valstybes nares dalytis patirtimi ir gerąja praktika, ypač pedagoginių naujovių klausimu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mano, kad skaitmeninio švietimo veiksmų planą reikėtų vertinti kaip pirmąjį žingsnį siekiant visavertės mokymosi visą gyvenimą principu pagrįstos ES skaitmeninio švietimo ir įgūdžių strategijos, kuri galėtų užtikrinti labiau suderintą politikos sistemą ir kartu prisitaikyti prie kintančių aplinkybių; todėl ragina Komisiją kritiškai vertinti 11 pagal planą numatytų veiksmų, įskaitant jų socialinį įtraukumą, siekiant pasirengti 2020 m. vyksiančiai laikotarpio vidurio peržiūrai; primena, kad tinkama peržiūra turėtų reikšti pastangas sutelkti dėmesį tik į efektyviausius veiksmus, atmesti veiksmus, kurie neduoda rezultatų, ir prireikus parengti naujus veiksmus; pabrėžia, kad šiuo metu ryškiausios plano spragos yra skaitmeninių įgūdžių stiprinimas bendradarbiaujant su neformaliojo švietimo paslaugų teikėjais ir suaugusiųjų, kuriuos sunkiau sudominti, skaitmeninių įgūdžių stiprinimas; |
| --- | --- |

46.

| 47. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  OL L 112, 2018 5 2, p. 42.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0247.

(3)  OL C 337, 2018 9 20, p. 135.

(4)  OL C 11, 2018 1 12, p. 44.

(5)  OL C 316, 2017 9 22, p. 182.

(6)  OL C 316, 2017 9 22, p. 76.

(7)  OL C 443, 2017 12 22, p. 31.

(8)  OL C 189, 2018 6 4, p. 1.

(9)  OL C 189, 2017 6 15, p. 15.

(10)  OL C 484, 2016 12 24, p. 1.

(11)  OL C 398, 2012 12 22, p. 1.

(12)  OL C 372, 2011 12 20, p. 1.

(13)  OL C 164, 2018 5 8, p. 24.

(14)  http://eskills-scale.eu/fileadmin/eskills_scale/all_final_deliverables/scale_digitalisation_report.pdf

(15)  Europos Komisijos „2017 m. Švietimo ir mokymo stebėsenos biuletenis“.

(16)  Europos Komisijos tyrimas „Women in the digital age“, Liuksemburgas, 2018 m.

(17)  Europos Komisijos 2018 m. bendra užimtumo ataskaita.

(18)  Eurostatas, 2016 m.

(19)  2008 m. spalio 9 d. Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „The use of ICT to support innovation and lifelong learning for all – A report on progress“) („IRT naudojimas inovacijoms ir visų mokymuisi visą gyvenimą remti. Pažangos ataskaita“) (SEC(2008)2629).

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/11

---

P8_TA(2018)0494

Humanitarinės vizos

2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl humanitarinių vizų (2018/2271(INL))

(2020/C 388/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 4, 18 ir 19 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 4, 18 ir 19 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1951 m. liepos 28 d. Ženevoje pasirašytą Konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir į jos 1967 m. protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1951 m. liepos 28 d. Ženevoje pasirašytą Konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir į jos 1967 m. protokolą,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 810/2009, nustatantį Bendrijos vizų kodeksą (Vizų kodeksas) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 810/2009, nustatantį Bendrijos vizų kodeksą (Vizų kodeksas) (1),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų pasaulinį susitarimą dėl saugios, tvarkingos ir teisėtos migracijos ir į Jungtinių Tautų pasaulinį susitarimą dėl pabėgėlių, kurie buvo pasirašyti po 2016 m. rugsėjo 19 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos vienbalsiai priimtos Niujorko deklaracijos dėl pabėgėlių ir migrantų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų pasaulinį susitarimą dėl saugios, tvarkingos ir teisėtos migracijos ir į Jungtinių Tautų pasaulinį susitarimą dėl pabėgėlių, kurie buvo pasirašyti po 2016 m. rugsėjo 19 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos vienbalsiai priimtos Niujorko deklaracijos dėl pabėgėlių ir migrantų,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento tyrimų tarnybos atliktą Humanitarinių vizų Europos pridėtinės vertės vertinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento tyrimų tarnybos atliktą Humanitarinių vizų Europos pridėtinės vertės vertinimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 46 ir 52 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 46 ir 52 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0423/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0423/2018),

| A. | kadangi, nepaisant daugelio pareiškimų ir prašymų tarptautinės apsaugos siekiantiems asmenims sukurti saugių ir teisėtų atvykimo į Sąjungos teritoriją būdų, šiuo metu Sąjungos lygmeniu nėra suderintos saugaus atvykimo į šalį procedūros ir nėra jokios teisinės humanitarinių vizų, t. y. vizų, išduodamų su tikslu pasiekti valstybės narės teritoriją siekiant prašyti tarptautinės apsaugos, sistemos; |
| --- | --- |

A.

kadangi, nepaisant daugelio pareiškimų ir prašymų tarptautinės apsaugos siekiantiems asmenims sukurti saugių ir teisėtų atvykimo į Sąjungos teritoriją būdų, šiuo metu Sąjungos lygmeniu nėra suderintos saugaus atvykimo į šalį procedūros ir nėra jokios teisinės humanitarinių vizų, t. y. vizų, išduodamų su tikslu pasiekti valstybės narės teritoriją siekiant prašyti tarptautinės apsaugos, sistemos;

| B. | kadangi, remiantis 2017 m. kovo 7 d. Teisingumo Teismo sprendimu byloje X ir X prieš État belge, C-638/16 (2), valstybės narės pagal Sąjungos teisę neprivalo suteikti humanitarinių vizų asmenims, kurie nori patekti į jų teritoriją siekdami pateikti prieglobsčio prašymą, bet jos tai gali padaryti pagal savo nacionalinę teisę; kadangi šiame sprendime aiškinami galiojantys Sąjungos teisės aktai, kurie gali būti pakeisti; |
| --- | --- |

B.

kadangi, remiantis 2017 m. kovo 7 d. Teisingumo Teismo sprendimu byloje X ir X prieš État belge, C-638/16 (2), valstybės narės pagal Sąjungos teisę neprivalo suteikti humanitarinių vizų asmenims, kurie nori patekti į jų teritoriją siekdami pateikti prieglobsčio prašymą, bet jos tai gali padaryti pagal savo nacionalinę teisę; kadangi šiame sprendime aiškinami galiojantys Sąjungos teisės aktai, kurie gali būti pakeisti;

| C. | kadangi keletas valstybių narių šiuo metu turi arba anksčiau turėjo nacionalines humanitarinių vizų ar leidimų gyventi išdavimo sistemas, kad asmenims, kuriems reikia apsaugos, būtų užtikrintos nacionalinės saugaus atvykimo į šalį procedūros; |
| --- | --- |

C.

kadangi keletas valstybių narių šiuo metu turi arba anksčiau turėjo nacionalines humanitarinių vizų ar leidimų gyventi išdavimo sistemas, kad asmenims, kuriems reikia apsaugos, būtų užtikrintos nacionalinės saugaus atvykimo į šalį procedūros;

| D. | kadangi vykdant nacionalines atvykimo į šalį siekiant humanitarinės apsaugos procedūras arba perkėlimo programas priimtų asmenų skaičius, palyginti su visuotiniais poreikiais, tebėra nedidelis ir skirtingose valstybėse narėse labai skiriasi; kadangi nacionalinių atvykimo į šalį siekiant humanitarinės apsaugos ir perkėlimo procedūrų apimtis apibrėžta siaurai ir perkėlimo atveju ji glaudžiai susijusi su pažeidžiamumo ir registravimo pabėgėliu Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biure kriterijais; |
| --- | --- |

D.

kadangi vykdant nacionalines atvykimo į šalį siekiant humanitarinės apsaugos procedūras arba perkėlimo programas priimtų asmenų skaičius, palyginti su visuotiniais poreikiais, tebėra nedidelis ir skirtingose valstybėse narėse labai skiriasi; kadangi nacionalinių atvykimo į šalį siekiant humanitarinės apsaugos ir perkėlimo procedūrų apimtis apibrėžta siaurai ir perkėlimo atveju ji glaudžiai susijusi su pažeidžiamumo ir registravimo pabėgėliu Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biure kriterijais;

| E. | kadangi skaičiuojama, kad dėl to 90 proc. asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, Sąjungą pasiekė neteisėtais būdais, o tai lemia jų stigmatizavimą dar jiems neatvykus prie valstybių narių išorės sienų; |
| --- | --- |

E.

kadangi skaičiuojama, kad dėl to 90 proc. asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, Sąjungą pasiekė neteisėtais būdais, o tai lemia jų stigmatizavimą dar jiems neatvykus prie valstybių narių išorės sienų;

| F. | kadangi vienos arba su vaikais keliaujančios vienišos moterys, šeimos narius išlaikančios moterys, nėščios ir žindančios moterys, neįgalieji, paauglės ir pagyvenusios moterys yra dalis asmenų, kurie, keliaudami migracijos maršrutais į Europą, yra ypač pažeidžiami ir jiems visų pirma kyla didesnis smurto dėl lyties, pvz., prievartavimų, smurto bei tapimo kontrabandininkų ir prekiautojų žmonėmis, siekiant jas seksualiai ir ekonomiškai išnaudoti, aukomis, pavojus; kadangi moterys ir mergaitės taip pat paprastai yra labiau pažeidžiamos įvairių formų išnaudojimo, įskaitant išnaudojimą darbe ir seksualinį išnaudojimą, atžvilgiu migracijos maršrutuose į Sąjungą ir dažnai, siekdamos išgyventi, yra priverstos lytiškai santykiauti mainais už galimybę tęsti savo kelionę; |
| --- | --- |

F.

kadangi vienos arba su vaikais keliaujančios vienišos moterys, šeimos narius išlaikančios moterys, nėščios ir žindančios moterys, neįgalieji, paauglės ir pagyvenusios moterys yra dalis asmenų, kurie, keliaudami migracijos maršrutais į Europą, yra ypač pažeidžiami ir jiems visų pirma kyla didesnis smurto dėl lyties, pvz., prievartavimų, smurto bei tapimo kontrabandininkų ir prekiautojų žmonėmis, siekiant jas seksualiai ir ekonomiškai išnaudoti, aukomis, pavojus; kadangi moterys ir mergaitės taip pat paprastai yra labiau pažeidžiamos įvairių formų išnaudojimo, įskaitant išnaudojimą darbe ir seksualinį išnaudojimą, atžvilgiu migracijos maršrutuose į Sąjungą ir dažnai, siekdamos išgyventi, yra priverstos lytiškai santykiauti mainais už galimybę tęsti savo kelionę;

| G. | kadangi tokia politika nuo 2000 m. kainavo mažiausiai 30 000 gyvybių Sąjungos pasienyje; kadangi būtina nedelsiant sukurti Sąjungos teisinę sistemą siekiant spręsti nepriimtinai didelio mirtingumo Viduržemio jūroje ir migracijos maršrutuose į Sąjungą problemą, kad būtų iš tiesų kovojama su neteisėtu žmonių gabenimu, prekyba žmonėmis, išnaudojimo darbe ir smurto pavojumi, siekiant valdyti tvarkingą atvykimą, orų priėmimą ir sąžiningą prieglobsčio prašymų tvarkymą bei optimizuoti valstybių narių ir Sąjungos prieglobsčio procedūrų, pasienio kontrolės bei paieškos ir gelbėjimo veiklos biudžetą, o taip pat Sąjungos prieglobsčio acquis nustatyti nuoseklią praktiką; |
| --- | --- |

G.

kadangi tokia politika nuo 2000 m. kainavo mažiausiai 30 000 gyvybių Sąjungos pasienyje; kadangi būtina nedelsiant sukurti Sąjungos teisinę sistemą siekiant spręsti nepriimtinai didelio mirtingumo Viduržemio jūroje ir migracijos maršrutuose į Sąjungą problemą, kad būtų iš tiesų kovojama su neteisėtu žmonių gabenimu, prekyba žmonėmis, išnaudojimo darbe ir smurto pavojumi, siekiant valdyti tvarkingą atvykimą, orų priėmimą ir sąžiningą prieglobsčio prašymų tvarkymą bei optimizuoti valstybių narių ir Sąjungos prieglobsčio procedūrų, pasienio kontrolės bei paieškos ir gelbėjimo veiklos biudžetą, o taip pat Sąjungos prieglobsčio acquis nustatyti nuoseklią praktiką;

| H. | kadangi Parlamentas nuostatas tuo klausimu siekė įtraukti pateikdamas Reglamento (EB) Nr. 810/2009 pakeitimus; |
| --- | --- |

H.

kadangi Parlamentas nuostatas tuo klausimu siekė įtraukti pateikdamas Reglamento (EB) Nr. 810/2009 pakeitimus;

| I. | kadangi ir Taryba, ir Komisija tuos pakeitimus atmetė, savo sprendimą grįsdamos ir tuo, kad tokių nuostatų į Reglamentą (EB) Nr. 810/2009 įtraukti nereikėtų, nes į jo taikymo sritį patenka tik trumpalaikės vizos; |
| --- | --- |

I.

kadangi ir Taryba, ir Komisija tuos pakeitimus atmetė, savo sprendimą grįsdamos ir tuo, kad tokių nuostatų į Reglamentą (EB) Nr. 810/2009 įtraukti nereikėtų, nes į jo taikymo sritį patenka tik trumpalaikės vizos;

| J. | kadangi Parlamentas, reaguodamas į Komisijos neveikimą, nusprendė imtis tolesnių veiksmų parengdamas šią rezoliuciją dėl humanitarinių vizų; |
| --- | --- |

J.

kadangi Parlamentas, reaguodamas į Komisijos neveikimą, nusprendė imtis tolesnių veiksmų parengdamas šią rezoliuciją dėl humanitarinių vizų;

| K. | kadangi siekiant parengti rekomendacijas, kurios pateiktos šios rezoliucijos priede, buvo įtemptai dirbama pasitelkiant ir specialistų pagalbą; |
| --- | --- |

K.

kadangi siekiant parengti rekomendacijas, kurios pateiktos šios rezoliucijos priede, buvo įtemptai dirbama pasitelkiant ir specialistų pagalbą;

| 1. | prašo, kad Komisija, remdamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 77 straipsnio 2 dalies a punktu ir vadovaudamasi šios rezoliucijos priede nurodytomis rekomendacijomis, iki 2019 m. kovo 31 d. pateiktų pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo sukuriama Europos humanitarinė viza; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad valstybės narės turėtų turėti galimybę išduoti Europos humanitarines vizas tarptautinės apsaugos siekiantiems asmenims, kad tokie asmenys galėtų atvykti į vizą išduodančios valstybės narės teritoriją tik siekdami toje valstybėje narėje pateikti tarptautinės apsaugos prašymą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad Europos humanitarinės vizos turėtų papildyti esamas nacionalines atvykimo į šalį siekiant humanitarinės apsaugos procedūras, perkėlimo procedūras ir savo iniciatyva pateiktas paraiškas pagal tarptautinę pabėgėlių teisę, o ne jas pakeisti, ir kad sprendimas išduoti Europos humanitarines vizas turėtų priklausyti tik valstybių narių kompetencijai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad bet kuri iniciatyva dėl Europos humanitarinių vizų neturėtų turėti poveikio kitoms migracijos politikos iniciatyvoms, įskaitant iniciatyvas, kuriomis siekiama pašalinti pagrindines migracijos priežastis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad būtina nedelsiant sukurti saugius ir teisėtus atvykimo į Sąjungą būdus, iš kurių vienas galėtų būti Europos humanitarinė viza, o tai taip pat yra ypač svarbu lyčių požiūriu, nes moterys yra ypač pažeidžiamos ir todėl joms kyla didesnis seksualinės prievartos ir smurto dėl lyties pavojus visuose maršrutuose ir priėmimo centruose; pabrėžia, kad moterys ir mergaitės, kurios yra dažnai pažeidžiamos dėl ekonominės ir kito pobūdžio priklausomybės, trečiosiose valstybėse patenka į tokią padėtį, kai joms dar sunkiau nei vyrams saugiai prašyti prieglobsčio; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mano, kad dalis finansinių padarinių, susijusių su prašomu pateikti pasiūlymu, turėtų būti padengti iš bendrojo Sąjungos biudžeto, taip praktikoje įgyvendinant solidarumo ir teisingo atsakomybės pasidalijimo tarp valstybių narių principą, įskaitant jo finansinius padarinius, laikantis SESV 80 straipsnio; |
| --- | --- |

6.

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas rekomendacijas Komisijai ir Tarybai bei nacionaliniams parlamentams, Europos Sąjungos Teisingumo Teismui, Europos išorės veiksmų tarnybai, Europos prieglobsčio paramos biurui, Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrai, Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūrai ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrai. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  OL L 243, 2009 9 15, p. 1.

(2)  2017 m. kovo 7 d. Teisingumo Teismo sprendimas X ir X prieš État belge, C-638/16, ECLI:EU:C:2017:173.

---

REZOLIUCIJOS PRIEDAS

REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO TURINIO

Europos Parlamentas pateikia tokią nuomonę dėl akto, kurį reikia priimti teisėkūros procedūra:

1.   PRIEMONĖS, KURIĄ REIKIA PRIIMTI, FORMA IR PAVADINIMAS

| — | tai turėtų būti atskiras teisės aktas, kurį reikia priimti kaip reglamentą pavadinimu „Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas, kuriuo sukuriama Europos humanitarinė viza“; |
| --- | --- |

—

tai turėtų būti atskiras teisės aktas, kurį reikia priimti kaip reglamentą pavadinimu „Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas, kuriuo sukuriama Europos humanitarinė viza“;

2.   TEISINIS PAGRINDAS

| — | jo teisinis pagrindas turėtų būti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 77 straipsnio 2 dalies a punktas; |
| --- | --- |

—

jo teisinis pagrindas turėtų būti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 77 straipsnio 2 dalies a punktas;

3.   PAGRINDIMAS

| — | jį reikėtų grįsti šiais teiginiais: |
| --- | --- |

—

jį reikėtų grįsti šiais teiginiais:

| — | šiuo metu Sąjungos teisėje be perkėlimo procedūrų, kurios taikomos pažeidžiamiems pabėgėliams, esama teisinės spragos – nei vizos, nei sienų, nei prieglobsčio acquis nenumatytos procedūros dėl apsaugos siekiančių asmenų priėmimo į valstybių narių teritoriją, todėl skaičiuojama, kad 90 proc. pabėgėliais vėliau pripažintų asmenų ir papildomos apsaugos gavėjų valstybių narių teritoriją pasiekia neteisėtai (1), dažnai maršrutais, kuriuose kyla pavojus jų gyvybei; |
| --- | --- |

—

šiuo metu Sąjungos teisėje be perkėlimo procedūrų, kurios taikomos pažeidžiamiems pabėgėliams, esama teisinės spragos – nei vizos, nei sienų, nei prieglobsčio acquis nenumatytos procedūros dėl apsaugos siekiančių asmenų priėmimo į valstybių narių teritoriją, todėl skaičiuojama, kad 90 proc. pabėgėliais vėliau pripažintų asmenų ir papildomos apsaugos gavėjų valstybių narių teritoriją pasiekia neteisėtai (1), dažnai maršrutais, kuriuose kyla pavojus jų gyvybei;

| — | susiskaldymo rizika, kylančia dėl to, kad valstybės narės vis dažniau nustato savo humanitarinio priėmimo programas ir procedūras, nesilaikydamos SESV 78 straipsnio 1 dalyje nurodyto bendro siekio kurti bendrą prieglobsčio, papildomos apsaugos ir laikinos apsaugos politiką, ir dėl to taip pat kyla grėsmė, kad dėl skirtingų sistemų bus pakenkta vienodam bendrųjų nuostatų dėl trečiosios šalies piliečių atvykimo į valstybių narių teritoriją taikymui, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (EB) Nr. 810/2009 (2) ir (ES) 2016/399 (3); |
| --- | --- |

—

susiskaldymo rizika, kylančia dėl to, kad valstybės narės vis dažniau nustato savo humanitarinio priėmimo programas ir procedūras, nesilaikydamos SESV 78 straipsnio 1 dalyje nurodyto bendro siekio kurti bendrą prieglobsčio, papildomos apsaugos ir laikinos apsaugos politiką, ir dėl to taip pat kyla grėsmė, kad dėl skirtingų sistemų bus pakenkta vienodam bendrųjų nuostatų dėl trečiosios šalies piliečių atvykimo į valstybių narių teritoriją taikymui, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (EB) Nr. 810/2009 (2) ir (ES) 2016/399 (3);

| — | didelėmis žmogiškosiomis, taip pat socialinėmis, ekonominėmis ir biudžeto išlaidomis, kurias dėl status quo patiria atitinkami trečiosios šalies piliečiai (mokesčiai neteisėtai žmones gabenantiems asmenims, prekybos žmonėmis ir išnaudojimo rizika, persekiojimo rizika, mirties ir netinkamo elgesio rizika ir kt.) ir valstybės narės bei Sąjunga (didesnis paieškos ir gelbėjimo, įskaitant privačią laivybą, sienų apsaugos, bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis, prieglobsčio procedūrų biudžetas ir galimybė, kad atmetus prašymus dėl tarptautinės apsaugos tokie asmenys grįš, taip pat kova su organizuotu nusikalstamumu, prekyba žmonėmis, neteisėtu žmonių gabenimu ir kt.); |
| --- | --- |

—

didelėmis žmogiškosiomis, taip pat socialinėmis, ekonominėmis ir biudžeto išlaidomis, kurias dėl status quo patiria atitinkami trečiosios šalies piliečiai (mokesčiai neteisėtai žmones gabenantiems asmenims, prekybos žmonėmis ir išnaudojimo rizika, persekiojimo rizika, mirties ir netinkamo elgesio rizika ir kt.) ir valstybės narės bei Sąjunga (didesnis paieškos ir gelbėjimo, įskaitant privačią laivybą, sienų apsaugos, bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis, prieglobsčio procedūrų biudžetas ir galimybė, kad atmetus prašymus dėl tarptautinės apsaugos tokie asmenys grįš, taip pat kova su organizuotu nusikalstamumu, prekyba žmonėmis, neteisėtu žmonių gabenimu ir kt.);

| — | Sąjungos veiksmų pridėtine verte užtikrinant, kad būtų laikomasi Sąjungos vertybių, įskaitant pagrindines teises, valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą ir prieglobsčio prašytojų pasitikėjimą sistema, teisinį aiškumą, numatomumą ir vienodą taisyklių taikymą ir įgyvendinimą, masto ekonomijos siekį ir minėtų dėl status quo kylančių išlaidų mažinimą; |
| --- | --- |

—

Sąjungos veiksmų pridėtine verte užtikrinant, kad būtų laikomasi Sąjungos vertybių, įskaitant pagrindines teises, valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą ir prieglobsčio prašytojų pasitikėjimą sistema, teisinį aiškumą, numatomumą ir vienodą taisyklių taikymą ir įgyvendinimą, masto ekonomijos siekį ir minėtų dėl status quo kylančių išlaidų mažinimą;

| — | juo turėtų būti primenama, kad Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/32/ES (4) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 604/2013 (5) taikomi tik valstybių narių teritorijoje, o šiuo metu nėra pakankamai teisėtų būdų prieglobsčio prašytojams pasiekti tą teritoriją; |
| --- | --- |

—

juo turėtų būti primenama, kad Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/32/ES (4) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 604/2013 (5) taikomi tik valstybių narių teritorijoje, o šiuo metu nėra pakankamai teisėtų būdų prieglobsčio prašytojams pasiekti tą teritoriją;

| — | juo turėtų būti primenama, kad pateikus prašymą suteikti prieglobstį valstybėje narėje taikomos Sąjungos bendros Europos prieglobsčio sistemos nuostatos; |
| --- | --- |

—

juo turėtų būti primenama, kad pateikus prašymą suteikti prieglobstį valstybėje narėje taikomos Sąjungos bendros Europos prieglobsčio sistemos nuostatos;

| — | juo turėtų būti pabrėžiama, kad atsisakymas patenkinti prašymą dėl Europos humanitarinės vizos jokiu būdu neturi poveikio teisei kreiptis dėl prieglobsčio Sąjungoje ir neužkerta kelio prašymą pateikusiam asmeniui pasinaudoti kitomis esamomis apsaugos sistemomis; |
| --- | --- |

—

juo turėtų būti pabrėžiama, kad atsisakymas patenkinti prašymą dėl Europos humanitarinės vizos jokiu būdu neturi poveikio teisei kreiptis dėl prieglobsčio Sąjungoje ir neužkerta kelio prašymą pateikusiam asmeniui pasinaudoti kitomis esamomis apsaugos sistemomis;

4.   BENDROSIOS NUOSTATOS

| — | juo turėtų būti iškeltas tikslas parengti nuostatas dėl procedūrų ir sąlygų, kuriomis valstybė narė gali išduoti Europos humanitarinę vizą tarptautinės apsaugos siekiantiems asmenims, kad tokie asmenys galėtų atvykti į vizą išduodančios valstybės narės teritoriją tik siekdami toje valstybėje narėje pateikti tarptautinės apsaugos prašymą; |
| --- | --- |

—

juo turėtų būti iškeltas tikslas parengti nuostatas dėl procedūrų ir sąlygų, kuriomis valstybė narė gali išduoti Europos humanitarinę vizą tarptautinės apsaugos siekiantiems asmenims, kad tokie asmenys galėtų atvykti į vizą išduodančios valstybės narės teritoriją tik siekdami toje valstybėje narėje pateikti tarptautinės apsaugos prašymą;

| — | į jo taikymo sritį turėtų būti įtraukti trečiosios šalies piliečiai, kurie, kirsdami valstybių narių išorės sienas, privalo turėti vizą, kaip nustatyta Tarybos reglamentu (EB) Nr. 539/2001 (6), ir kurių teiginiai dėl persekiojimo arba dėl persekiojimo pavojaus, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2011/95/ES (7), yra akivaizdžiai tinkamai pagrįsti, bet kuriems dar nepradėtas perkėlimo procesas, kaip apibrėžta nacionalinėse perkėlimo sistemose arba siūlomame reglamente, kuriuo nustatoma Sąjungos lygmens perkėlimo į ES sistema ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 516/2014 (8), arba Tarybos direktyvoje 2001/55/EB (9); |
| --- | --- |

—

į jo taikymo sritį turėtų būti įtraukti trečiosios šalies piliečiai, kurie, kirsdami valstybių narių išorės sienas, privalo turėti vizą, kaip nustatyta Tarybos reglamentu (EB) Nr. 539/2001 (6), ir kurių teiginiai dėl persekiojimo arba dėl persekiojimo pavojaus, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2011/95/ES (7), yra akivaizdžiai tinkamai pagrįsti, bet kuriems dar nepradėtas perkėlimo procesas, kaip apibrėžta nacionalinėse perkėlimo sistemose arba siūlomame reglamente, kuriuo nustatoma Sąjungos lygmens perkėlimo į ES sistema ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 516/2014 (8), arba Tarybos direktyvoje 2001/55/EB (9);

| — | iš jo taikymo srities turėtų būti išbraukti šeimos nariai, kurie kitaip turėtų teisę laiku susijungti su savo šeima valstybėje narėje taikant kitus Sąjungos arba nacionalinės teisės aktus; |
| --- | --- |

—

iš jo taikymo srities turėtų būti išbraukti šeimos nariai, kurie kitaip turėtų teisę laiku susijungti su savo šeima valstybėje narėje taikant kitus Sąjungos arba nacionalinės teisės aktus;

5.   HUMANITARINIŲ VIZŲ IŠDAVIMO PROCEDŪROS

| — | juo turėtų būti numatoma, kad tokie prašymai išduoti vizą būtų pateikiami tiesiogiai bet kuriame valstybių narių konsulate arba ambasadoje, naudojantis elektroninėmis priemonėmis arba raštu; |
| --- | --- |

—

juo turėtų būti numatoma, kad tokie prašymai išduoti vizą būtų pateikiami tiesiogiai bet kuriame valstybių narių konsulate arba ambasadoje, naudojantis elektroninėmis priemonėmis arba raštu;

| — | juo turėtų būti numatomos praktinės tokių prašymų išduoti vizą pateikimo sąlygos, be kita ko, dėl prašymo formos užpildymo, informacijos apie prašymą pateikiančio asmens tapatybės teikimo, įskaitant biometrinius identifikatorius, ir dėl kuo labiau dokumentais pagrįstų persekiojimo baimės ar rimtos žalos priežasčių nurodymo; |
| --- | --- |

—

juo turėtų būti numatomos praktinės tokių prašymų išduoti vizą pateikimo sąlygos, be kita ko, dėl prašymo formos užpildymo, informacijos apie prašymą pateikiančio asmens tapatybės teikimo, įskaitant biometrinius identifikatorius, ir dėl kuo labiau dokumentais pagrįstų persekiojimo baimės ar rimtos žalos priežasčių nurodymo;

| — | juo turėtų būti numatoma, kad prašymą išduoti tokią vizą pateikiantis asmuo būtų kviečiamas pokalbiui (prireikus pasitelkiant vertėjo žodžiu pagalbą), kurį galima atlikti ir naudojantis nuotolinėmis garso ir vaizdo ryšio priemonėmis, kuriomis galima užtikrinti tinkamą saugos, saugumo ir konfidencialumo lygį; |
| --- | --- |

—

juo turėtų būti numatoma, kad prašymą išduoti tokią vizą pateikiantis asmuo būtų kviečiamas pokalbiui (prireikus pasitelkiant vertėjo žodžiu pagalbą), kurį galima atlikti ir naudojantis nuotolinėmis garso ir vaizdo ryšio priemonėmis, kuriomis galima užtikrinti tinkamą saugos, saugumo ir konfidencialumo lygį;

| — | juo turėtų būti numatoma, kad pateiktus dokumentus, be kita ko, siekiant įvertinti jų tikrumą, vertintų kompetentinga, nepriklausoma ir nešališka institucija, turinti pakankamų žinių ir praktinės patirties tarptautinės apsaugos klausimais; |
| --- | --- |

—

juo turėtų būti numatoma, kad pateiktus dokumentus, be kita ko, siekiant įvertinti jų tikrumą, vertintų kompetentinga, nepriklausoma ir nešališka institucija, turinti pakankamų žinių ir praktinės patirties tarptautinės apsaugos klausimais;

| — | juo turėtų būti numatoma, kad prašymai išduoti tokią vizą būtų vertinami remiantis prašymą pateikusio asmens pareiškimu ir pokalbiu bei, kai turima, patvirtinamaisiais dokumentais neatliekant visos statuso nustatymo procedūros; |
| --- | --- |

—

juo turėtų būti numatoma, kad prašymai išduoti tokią vizą būtų vertinami remiantis prašymą pateikusio asmens pareiškimu ir pokalbiu bei, kai turima, patvirtinamaisiais dokumentais neatliekant visos statuso nustatymo procedūros;

| — | juo turėtų būti numatoma, kad prieš išduodant tokią vizą būtų atliktas visų prašymus išduoti tokią vizą pateikusių asmenų patikimumo patikrinimas atitinkamose nacionalinėse ir Sąjungos duomenų bazėse visapusiškai laikantis duomenų apsaugos nuostatų, siekiant užtikrinti, kad toks asmuo nekeltų pavojaus saugumui; |
| --- | --- |

—

juo turėtų būti numatoma, kad prieš išduodant tokią vizą būtų atliktas visų prašymus išduoti tokią vizą pateikusių asmenų patikimumo patikrinimas atitinkamose nacionalinėse ir Sąjungos duomenų bazėse visapusiškai laikantis duomenų apsaugos nuostatų, siekiant užtikrinti, kad toks asmuo nekeltų pavojaus saugumui;

| — | juo turėtų būti numatoma, kad sprendimas dėl prašymų išduoti tokią vizą būtų priimtas per 15 kalendorinių dienų nuo prašymo pateikimo datos; |
| --- | --- |

—

juo turėtų būti numatoma, kad sprendimas dėl prašymų išduoti tokią vizą būtų priimtas per 15 kalendorinių dienų nuo prašymo pateikimo datos;

| — | juo turėtų būti numatoma, kad prašymą pateikusį asmenį reikia informuoti apie sprendimą dėl prašymo, tai padaryti individualiai, raštu ir tokį sprendimą pagrįsti; |
| --- | --- |

—

juo turėtų būti numatoma, kad prašymą pateikusį asmenį reikia informuoti apie sprendimą dėl prašymo, tai padaryti individualiai, raštu ir tokį sprendimą pagrįsti;

| — | juo turėtų būti numatoma, kad trečiosios šalies pilietis, kuriam atsisakyta išduoti tokią vizą, turėtų apeliacijos galimybę, kaip šiuo metu numatyta atsisakymo išduoti trumpalaikę vizą ar atsisakymo leisti atvykti į šalį pasienyje atveju; |
| --- | --- |

—

juo turėtų būti numatoma, kad trečiosios šalies pilietis, kuriam atsisakyta išduoti tokią vizą, turėtų apeliacijos galimybę, kaip šiuo metu numatyta atsisakymo išduoti trumpalaikę vizą ar atsisakymo leisti atvykti į šalį pasienyje atveju;

6.   HUMANITARINĖS VIZOS IŠDAVIMAS

| — | juo turėtų būti numatoma, kad tokios vizos būtų išduodamos bendra įklijos forma ir įtrauktos į Vizų informacinę sistemą; |
| --- | --- |

—

juo turėtų būti numatoma, kad tokios vizos būtų išduodamos bendra įklijos forma ir įtrauktos į Vizų informacinę sistemą;

| — | juo turėtų būti numatoma, kad, išdavus humanitarinę vizą, jos turėtojas galėtų atvykti į vizą išdavusios valstybės narės teritoriją tik siekdamas toje valstybėje narėje pateikti tarptautinės apsaugos prašymą; |
| --- | --- |

—

juo turėtų būti numatoma, kad, išdavus humanitarinę vizą, jos turėtojas galėtų atvykti į vizą išdavusios valstybės narės teritoriją tik siekdamas toje valstybėje narėje pateikti tarptautinės apsaugos prašymą;

7.   ADMINISTRACINIS VALDYMAS IR ORGANIZAVIMAS

| — | juo turėtų būti numatoma, kad prašymus išduoti tokią vizą vertintų tinkamai pasirengę darbuotojai; |
| --- | --- |

—

juo turėtų būti numatoma, kad prašymus išduoti tokią vizą vertintų tinkamai pasirengę darbuotojai;

| — | juo turėtų būti numatoma, kad tokie darbuotojai būtų paskirti eiti pareigas ambasadose ar konsulatuose arba, tais atvejais, kai prašymai perduodami elektroniniu būdu, o pokalbiai vykdomi nuotoliniu būdu, – valstybėse narėse; |
| --- | --- |

—

juo turėtų būti numatoma, kad tokie darbuotojai būtų paskirti eiti pareigas ambasadose ar konsulatuose arba, tais atvejais, kai prašymai perduodami elektroniniu būdu, o pokalbiai vykdomi nuotoliniu būdu, – valstybėse narėse;

| — | juo turėtų būti numatoma, kad tam tikrus proceso aspektus, kurie niekaip nėra susiję su išankstine atvejų atranka, vertinimu arba bet kokių sprendimų priėmimu, galėtų valdyti išorės paslaugų teikėjai, įskaitant informacijos teikimą, paskyrimų pokalbiui valdymą ir biometrinių identifikatorių rinkimą; |
| --- | --- |

—

juo turėtų būti numatoma, kad tam tikrus proceso aspektus, kurie niekaip nėra susiję su išankstine atvejų atranka, vertinimu arba bet kokių sprendimų priėmimu, galėtų valdyti išorės paslaugų teikėjai, įskaitant informacijos teikimą, paskyrimų pokalbiui valdymą ir biometrinių identifikatorių rinkimą;

| — | juo turėtų būti numatoma, kad būtų naudojamos tinkamos priemonės duomenų apsaugai, duomenų saugumui ir ryšių konfidencialumui užtikrinti; |
| --- | --- |

—

juo turėtų būti numatoma, kad būtų naudojamos tinkamos priemonės duomenų apsaugai, duomenų saugumui ir ryšių konfidencialumui užtikrinti;

| — | juo turėtų būti numatoma, kad valstybės narės bendradarbiautų tarpusavyje, su Sąjungos agentūromis, tarptautinėmis organizacijomis, vyriausybinėmis ir nevyriausybinėmis organizacijomis bei kitomis susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis siekiant užtikrinti suderintą šio teisės akto taikymą; |
| --- | --- |

—

juo turėtų būti numatoma, kad valstybės narės bendradarbiautų tarpusavyje, su Sąjungos agentūromis, tarptautinėmis organizacijomis, vyriausybinėmis ir nevyriausybinėmis organizacijomis bei kitomis susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis siekiant užtikrinti suderintą šio teisės akto taikymą;

| — | juo turėtų būti numatoma, kad būtų plačiai skelbiama informacija apie tokios vizos procedūras ir sąlygas, taip pat apie sąlygas ir procedūras siekiant gauti tarptautinę apsaugą valstybių narių teritorijoje, šią informaciją, be kita ko, skelbiant valstybių narių ambasadų ir konsulatų interneto svetainėse ir pasitelkiant Europos išorės veiksmų tarnybą; |
| --- | --- |

—

juo turėtų būti numatoma, kad būtų plačiai skelbiama informacija apie tokios vizos procedūras ir sąlygas, taip pat apie sąlygas ir procedūras siekiant gauti tarptautinę apsaugą valstybių narių teritorijoje, šią informaciją, be kita ko, skelbiant valstybių narių ambasadų ir konsulatų interneto svetainėse ir pasitelkiant Europos išorės veiksmų tarnybą;

8.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

| — | juo turėtų būti numatoma, kad įgyvendindamos šį teisės aktą valstybės narės galėtų pasinaudoti reikšminga Integruoto sienų valdymo fondo finansine parama; |
| --- | --- |

—

juo turėtų būti numatoma, kad įgyvendindamos šį teisės aktą valstybės narės galėtų pasinaudoti reikšminga Integruoto sienų valdymo fondo finansine parama;

| — | juo turėtų būti numatoma, kad valstybė narė, išduodanti tokią humanitarinę vizą, turėtų galimybę gauti tokią pačią kompensaciją iš Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, kokią gauna valstybė narė, priimanti pabėgėlį pagal Europos perkėlimo sistemą; |
| --- | --- |

—

juo turėtų būti numatoma, kad valstybė narė, išduodanti tokią humanitarinę vizą, turėtų galimybę gauti tokią pačią kompensaciją iš Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, kokią gauna valstybė narė, priimanti pabėgėlį pagal Europos perkėlimo sistemą;

9.   KITŲ TEISĖS AKTŲ PAKEITIMAI

| — | juo turėtų būti numatoma, kad bus padaryti šie pakeitimai: |
| --- | --- |

—

juo turėtų būti numatoma, kad bus padaryti šie pakeitimai:

| — | Reglamento (EB) Nr. 810/2009 pakeitimai siekiant aiškiai nustatyti, kad tarptautinės apsaugos siekiantiems asmenims būtų taikomos reglamento, kuriuo sukuriama Europos humanitarinė viza, nuostatos; |
| --- | --- |

—

Reglamento (EB) Nr. 810/2009 pakeitimai siekiant aiškiai nustatyti, kad tarptautinės apsaugos siekiantiems asmenims būtų taikomos reglamento, kuriuo sukuriama Europos humanitarinė viza, nuostatos;

| — | Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 767/2008 (10) pakeitimai siekiant, kad į Vizų informacinę sistemą būtų galima įtraukti prašymus išduoti Europos humanitarinę vizą; |
| --- | --- |

—

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 767/2008 (10) pakeitimai siekiant, kad į Vizų informacinę sistemą būtų galima įtraukti prašymus išduoti Europos humanitarinę vizą;

| — | Reglamento (ES) 2016/399 pakeitimai siekiant pritaikyti asmenų, kuriems suteikta Europos humanitarinė viza, atvykimo sąlygas; |
| --- | --- |

—

Reglamento (ES) 2016/399 pakeitimai siekiant pritaikyti asmenų, kuriems suteikta Europos humanitarinė viza, atvykimo sąlygas;

| — | Integruoto sienų valdymo fondo pakeitimai siekiant, kad iš jo valstybėms narėms būtų galima skirti finansavimą už reglamento, kuriuo sukuriama Europos humanitarinė viza, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

—

Integruoto sienų valdymo fondo pakeitimai siekiant, kad iš jo valstybėms narėms būtų galima skirti finansavimą už reglamento, kuriuo sukuriama Europos humanitarinė viza, įgyvendinimą;

| — | Konvencijos dėl Šengeno susitarimo, 1985 m. birželio 14 d. sudaryto tarp Beniliukso ekonominės sąjungos valstybių, Vokietijos Federacinės Respublikos ir Prancūzijos Respublikos Vyriausybių dėl laipsniško jų bendrų sienų kontrolės panaikinimo, įgyvendinimo (11) 26 straipsnio ir Tarybos direktyvos 2001/51/EB (12) pakeitimai siekiant vežėjams, vežantiems trečiųjų šalių piliečius, netaikyti atsakomybės, pareigų ir sankcijų, kai šie trečiųjų šalių piliečiai pareiškia savo ketinimą kreiptis dėl tarptautinės ar humanitarinės apsaugos valstybių narių teritorijoje. |
| --- | --- |

—

Konvencijos dėl Šengeno susitarimo, 1985 m. birželio 14 d. sudaryto tarp Beniliukso ekonominės sąjungos valstybių, Vokietijos Federacinės Respublikos ir Prancūzijos Respublikos Vyriausybių dėl laipsniško jų bendrų sienų kontrolės panaikinimo, įgyvendinimo (11) 26 straipsnio ir Tarybos direktyvos 2001/51/EB (12) pakeitimai siekiant vežėjams, vežantiems trečiųjų šalių piliečius, netaikyti atsakomybės, pareigų ir sankcijų, kai šie trečiųjų šalių piliečiai pareiškia savo ketinimą kreiptis dėl tarptautinės ar humanitarinės apsaugos valstybių narių teritorijoje.

---

(1)  HEIN / DONATO (ITALIJOS PABĖGĖLIŲ TARYBA), 2012 m.: „Saugaus atvykimo į Europą tyrimas“, p. 17.

(2)  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 810/2009, nustatantis Bendrijos vizų kodeksą (Vizų kodeksas) (OL L 243, 2009 9 15, p. 1).

(3)  2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) (OL L 77, 2016 3 23, p. 1).

(4)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/32/ES dėl tarptautinės apsaugos suteikimo ir panaikinimo bendros tvarkos (OL L 180, 2013 6 29, p. 60).

(5)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 604/2013, kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai (OL L 180, 2013 6 29, p. 31).

(6)  2001 m. kovo 15 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorės sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (OL L 81, 2001 3 21, p. 1).

(7)  2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/95/ES dėl trečiųjų šalių piliečių ar asmenų be pilietybės priskyrimo prie tarptautinės apsaugos gavėjų, vienodo statuso pabėgėliams arba papildomą apsaugą galintiems gauti asmenims ir suteikiamos apsaugos pobūdžio reikalavimų (OL L 337, 2011 12 20, p. 9).

(8)  2016/0225(COD).

(9)  2001 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 2001/55/EB dėl minimalių normų, suteikiant perkeltiesiems asmenims laikiną apsaugą esant masiniam srautui, ir dėl priemonių, skatinančių valstybių narių tarpusavio pastangų priimant tokius asmenis ir atsakant už tokio veiksmo padarinius pusiausvyrą (OL L 212, 2001 8 7, p. 12).

(10)  2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 767/2008 dėl Vizų informacinės sistemos (VIS) ir apsikeitimo duomenimis apie trumpalaikes vizas tarp valstybių narių (VIS reglamentas) (OL L 218, 2008 8 13, p. 60).

(11)  OL L 239, 2000 9 22, p. 19.

(12)  2001 m. birželio 28 d. Tarybos direktyva 2001/51/EB, papildanti Konvencijos dėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo įgyvendinimo 26 straipsnio nuostatas (OL L 187, 2001 7 10, p. 45).

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/18

---

P8_TA(2018)0497

Šengeno acquis nuostatų visapusiškas taikymas Bulgarijoje ir Rumunijoje

2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija „Šengeno acquis nuostatų visapusiškas taikymas Bulgarijoje ir Rumunijoje. Patikrinimų prie sausumos, jūrų ir oro sienų panaikinimas“ (2018/2092(INI))

(2020/C 388/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą (11997D/PRO/02), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą (11997D/PRO/02),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 29 d. ir 2011 m. liepos 8 d. Tarybos sprendimų dėl Šengeno acquis nuostatų visapusiško taikymo Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje projektus (14142/2010 ir 14142/1/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 29 d. ir 2011 m. liepos 8 d. Tarybos sprendimų dėl Šengeno acquis nuostatų visapusiško taikymo Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje projektus (14142/2010 ir 14142/1/2010),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 7 d. Tarybos sprendimo dėl Šengeno acquis nuostatų visapusiško taikymo Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje projektą (14302/3/11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 7 d. Tarybos sprendimo dėl Šengeno acquis nuostatų visapusiško taikymo Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje projektą (14302/3/11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 8 d. teisėkūros rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo dėl Šengeno acquis nuostatų visapusiško taikymo Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje projektą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 8 d. teisėkūros rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo dėl Šengeno acquis nuostatų visapusiško taikymo Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje projektą (1),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 9 ir 10 d., 2011 m. rugsėjo 22 ir 23 d., 2012 m. spalio 25 ir 26 d., 2013 m. kovo 7 ir 9 d. ir 2013 m. gruodžio 5 ir 6 d. Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 9 ir 10 d., 2011 m. rugsėjo 22 ir 23 d., 2012 m. spalio 25 ir 26 d., 2013 m. kovo 7 ir 9 d. ir 2013 m. gruodžio 5 ir 6 d. Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 13 d. rezoliuciją dėl Bulgarijos ir Rumunijos prisijungimo prie Šengeno erdvės (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 13 d. rezoliuciją dėl Bulgarijos ir Rumunijos prisijungimo prie Šengeno erdvės (2),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 15 d. Komisijos Šengeno erdvės veikimo aštuntą pusmečio ataskaitą (COM(2015)0675), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 15 d. Komisijos Šengeno erdvės veikimo aštuntą pusmečio ataskaitą (COM(2015)0675),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 30 d. rezoliuciją dėl metinės Šengeno erdvės veikimo ataskaitos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 30 d. rezoliuciją dėl metinės Šengeno erdvės veikimo ataskaitos (3),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 12 d. Tarybos sprendimą (ES) 2017/1908 dėl tam tikrų Šengeno acquis nuostatų, susijusių su Vizų informacine sistema, pradėjimo taikyti Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 12 d. Tarybos sprendimą (ES) 2017/1908 dėl tam tikrų Šengeno acquis nuostatų, susijusių su Vizų informacine sistema, pradėjimo taikyti Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje (4),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 18 d. Tarybos sprendimo dėl likusių Šengeno acquis nuostatų, susijusių su Šengeno informacine sistema, pradėjimo taikyti Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje projektą (15820/1/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 18 d. Tarybos sprendimo dėl likusių Šengeno acquis nuostatų, susijusių su Šengeno informacine sistema, pradėjimo taikyti Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje projektą (15820/1/2017),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. birželio 13 d. teisėkūros rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo dėl likusių Šengeno acquis nuostatų, susijusių su Šengeno informacine sistema, pradėjimo taikyti Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje, projekto (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. birželio 13 d. teisėkūros rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo dėl likusių Šengeno acquis nuostatų, susijusių su Šengeno informacine sistema, pradėjimo taikyti Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje, projekto (5),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0365/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0365/2018),

| A. | kadangi Bulgarija ir Rumunija Šengeno acquis priėmė įstodamos į Europos Sąjungą 2007 m.; kadangi Bulgarija 2008 m. paskelbė deklaraciją dėl pasirengimo pradėti Šengeno acquis įvertinimo darbo grupės (SCH-EVAL), kurią sudaro ekspertai iš Šengeno valstybių narių, atliekamus vertinimus; kadangi 2007 ir 2008 m. Rumunija paskelbė esanti pasirengusi pradėti SCH-EVAL atliekamus vertinimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Bulgarija ir Rumunija Šengeno acquis priėmė įstodamos į Europos Sąjungą 2007 m.; kadangi Bulgarija 2008 m. paskelbė deklaraciją dėl pasirengimo pradėti Šengeno acquis įvertinimo darbo grupės (SCH-EVAL), kurią sudaro ekspertai iš Šengeno valstybių narių, atliekamus vertinimus; kadangi 2007 ir 2008 m. Rumunija paskelbė esanti pasirengusi pradėti SCH-EVAL atliekamus vertinimus;

| B. | kadangi SCH-EVAL ekspertų lygmeniu ir Tarybos 2011 m. birželio 9 ir 10 d. išvadose patvirtinta, kad Šengeno acquis taikymo Bulgarijoje ir Rumunijoje vertinimo procesas baigtas ir kad abi šalys yra pasirengusios įgyvendinti visas Šengeno acquis nuostatas; kadangi savo 2011 m. liepos 8 d. sprendimo projekte Taryba patvirtino, kad būtinos Šengeno acquis taikymo sąlygos yra įvykdytos visose srityse, būtent: duomenų apsaugos, oro ir sausumos sienų, policijos bendradarbiavimo, Šengeno informacinės sistemos (SIS), jūrų sienų ir vizų; kadangi, be Europos Sąjungos išorės sienų valdymo uždavinio, užbaigus Šengeno vertinimo procesą abi šalys iš esmės restruktūrizavo savo sienų stebėjimo sistemas ir investavo į didesnį teisėsaugos pajėgumą; kadangi, remiantis 2005 m. Stojimo aktu, sėkmingas Šengeno vertinimo procedūrų užbaigimas yra tik išankstinė sąlyga visiškam Šengeno acquis taikymui, įskaitant vidaus sausumos, jūrų ir oro sienų panaikinimą; kadangi valstybių ir vyriausybių vadovai daugelį kartų Taryboje, o taip pat Komisija ir Parlamentas patvirtino, kad Bulgarija ir Rumunija yra pasirengusios taikyti visas Šengeno acquis nuostatas – paskutinį kartą 2017 m. rugsėjo 27 d. Komisijos komunikate ir 2018 m. gegužės 30 d. Parlamento rezoliucijoje; |
| --- | --- |

B.

kadangi SCH-EVAL ekspertų lygmeniu ir Tarybos 2011 m. birželio 9 ir 10 d. išvadose patvirtinta, kad Šengeno acquis taikymo Bulgarijoje ir Rumunijoje vertinimo procesas baigtas ir kad abi šalys yra pasirengusios įgyvendinti visas Šengeno acquis nuostatas; kadangi savo 2011 m. liepos 8 d. sprendimo projekte Taryba patvirtino, kad būtinos Šengeno acquis taikymo sąlygos yra įvykdytos visose srityse, būtent: duomenų apsaugos, oro ir sausumos sienų, policijos bendradarbiavimo, Šengeno informacinės sistemos (SIS), jūrų sienų ir vizų; kadangi, be Europos Sąjungos išorės sienų valdymo uždavinio, užbaigus Šengeno vertinimo procesą abi šalys iš esmės restruktūrizavo savo sienų stebėjimo sistemas ir investavo į didesnį teisėsaugos pajėgumą; kadangi, remiantis 2005 m. Stojimo aktu, sėkmingas Šengeno vertinimo procedūrų užbaigimas yra tik išankstinė sąlyga visiškam Šengeno acquis taikymui, įskaitant vidaus sausumos, jūrų ir oro sienų panaikinimą; kadangi valstybių ir vyriausybių vadovai daugelį kartų Taryboje, o taip pat Komisija ir Parlamentas patvirtino, kad Bulgarija ir Rumunija yra pasirengusios taikyti visas Šengeno acquis nuostatas – paskutinį kartą 2017 m. rugsėjo 27 d. Komisijos komunikate ir 2018 m. gegužės 30 d. Parlamento rezoliucijoje;

| C. | kadangi savo 2010 m. rugsėjo 29 d. sprendimo projekte Taryba pasiūlė visapusiškai taikyti Šengeno acquis nuostatas Bulgarijoje ir Rumunijoje ir panaikinti patikrinimus prie vidaus sausumos, jūrų ir oro sienų; kadangi savo 2011 m. birželio 8 d. teisėkūros rezoliucijoje Parlamentas patvirtino šį sprendimą ir paprašė Tarybos dar kartą su juo pasikonsultuoti, jei ji ketina iš esmės keisti šį sprendimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi savo 2010 m. rugsėjo 29 d. sprendimo projekte Taryba pasiūlė visapusiškai taikyti Šengeno acquis nuostatas Bulgarijoje ir Rumunijoje ir panaikinti patikrinimus prie vidaus sausumos, jūrų ir oro sienų; kadangi savo 2011 m. birželio 8 d. teisėkūros rezoliucijoje Parlamentas patvirtino šį sprendimą ir paprašė Tarybos dar kartą su juo pasikonsultuoti, jei ji ketina iš esmės keisti šį sprendimą;

| D. | kadangi 2011 m. rugsėjo mėn. Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė pateikė pasiūlymą iš dalies įgyvendinti Šengeno acquis nuostatas Bulgarijoje ir Rumunijoje, t. y. panaikinti patikrinimus tik prie vidaus jūrų ir oro sienų, ir vėliau numatyti atskirą sprendimą dėl sausumos sienų; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2011 m. rugsėjo mėn. Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė pateikė pasiūlymą iš dalies įgyvendinti Šengeno acquis nuostatas Bulgarijoje ir Rumunijoje, t. y. panaikinti patikrinimus tik prie vidaus jūrų ir oro sienų, ir vėliau numatyti atskirą sprendimą dėl sausumos sienų;

| E. | kadangi savo išvadose Teisingumo ir vidaus reikalų taryba keletą kartų patvirtino savo įsipareigojimą bet kokį būsimą sprendimą dėl patikrinimų prie vidaus sienų Bulgarijoje ir Rumunijoje panaikinimo pagrįsti dviejų etapų metodu; kadangi Teisingumo ir vidaus reikalų taryba šio sprendimo priėmimą vis atidėliojo; |
| --- | --- |

E.

kadangi savo išvadose Teisingumo ir vidaus reikalų taryba keletą kartų patvirtino savo įsipareigojimą bet kokį būsimą sprendimą dėl patikrinimų prie vidaus sienų Bulgarijoje ir Rumunijoje panaikinimo pagrįsti dviejų etapų metodu; kadangi Teisingumo ir vidaus reikalų taryba šio sprendimo priėmimą vis atidėliojo;

| F. | kadangi 2017 m. spalio 12 d. Tarybai priėmus sprendimą Bulgarijai ir Rumunijai buvo suteikta pasyvi prieiga prie Vizų informacinės sistemos (VIS); kadangi savo 2018 m. balandžio 18 d. sprendimo projekte Taryba pasiūlė abiejose valstybėse narėse visapusiškai taikyti likusias Šengeno acquis nuostatas, susijusias su SIS; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2017 m. spalio 12 d. Tarybai priėmus sprendimą Bulgarijai ir Rumunijai buvo suteikta pasyvi prieiga prie Vizų informacinės sistemos (VIS); kadangi savo 2018 m. balandžio 18 d. sprendimo projekte Taryba pasiūlė abiejose valstybėse narėse visapusiškai taikyti likusias Šengeno acquis nuostatas, susijusias su SIS;

| G. | kadangi nei 2005 m. Stojimo akte, nei pagal Šengeno acquis taikymo vertinimo mechanizmą nenumatyta nustatyti skirtingų patikrinimų prie vidaus sausumos, jūrų ir oro sienų panaikinimo terminų; kadangi visi ankstesni Šengeno erdvės plėtros etapai buvo nustatyti viename teisės akte; |
| --- | --- |

G.

kadangi nei 2005 m. Stojimo akte, nei pagal Šengeno acquis taikymo vertinimo mechanizmą nenumatyta nustatyti skirtingų patikrinimų prie vidaus sausumos, jūrų ir oro sienų panaikinimo terminų; kadangi visi ankstesni Šengeno erdvės plėtros etapai buvo nustatyti viename teisės akte;

| H. | kadangi susitarimas dėl Šengeno erdvės yra unikalus ir vienas didžiausių Europos Sąjungos laimėjimų, suteikiantis galimybę žmonėms laisvai judėti vidaus Šengeno sienų ribose; kadangi tai buvo pasiekta įvairiomis kompensuojamosiomis priemonėmis, pvz., sukuriant Šengeno informacinę sistemą siekiant sustiprinti informacijos mainus, ir sukuriant vertinimo mechanizmą, skirtą tikrinti, kaip valstybės narės įgyvendina Šengeno acquis, ir puoselėti tarpusavio pasitikėjimą Šengeno erdvės veikimu; |
| --- | --- |

H.

kadangi susitarimas dėl Šengeno erdvės yra unikalus ir vienas didžiausių Europos Sąjungos laimėjimų, suteikiantis galimybę žmonėms laisvai judėti vidaus Šengeno sienų ribose; kadangi tai buvo pasiekta įvairiomis kompensuojamosiomis priemonėmis, pvz., sukuriant Šengeno informacinę sistemą siekiant sustiprinti informacijos mainus, ir sukuriant vertinimo mechanizmą, skirtą tikrinti, kaip valstybės narės įgyvendina Šengeno acquis, ir puoselėti tarpusavio pasitikėjimą Šengeno erdvės veikimu;

| I. | kadangi Sąjungos vidaus sienų kontrolės Šengeno erdvėje išsaugojimas ir atnaujinimas daro didelį poveikį Europos piliečių ir visų asmenų, kurie naudojasi laisvo judėjimo ES viduje principu, gyvenimui ir suduoda rimtą smūgį jų pasitikėjimui ES institucijomis ir integracija; kadangi tai susiję su tiesioginėmis veiklos ir investicinėmis išlaidomis, kurios tenka tarpvalstybiniams darbuotojams, turistams, krovinių vežimo keliais operatoriams ir viešojo administravimo institucijoms, o tai kenkia valstybių narių ekonomikai ir ES vidaus rinkos veikimui; kadangi Bulgarijos ir Rumunijos vidaus sienų kontrolė turi neigiamą poveikį eksportui iš abiejų valstybių narių ir importui į jas, taip pat transporto operacijoms kai kurių Europos didžiausių pietų civilinių laivynų ir krovinių uostų ir į juos, o tai reiškia prarastą naudą ir padidėjusias išlaidas; kadangi skaičiuojama, jog išlaidos, susijusios su sienų kontrolės atnaujinimu, Europos Sąjungai yra nuo 0,05 mlrd. iki 20 mlrd. EUR, skaičiuojant vienkartinėmis išlaidomis, ir 2 mlrd. EUR, skaičiuojant metinėmis veiklos išlaidomis (6); |
| --- | --- |

I.

kadangi Sąjungos vidaus sienų kontrolės Šengeno erdvėje išsaugojimas ir atnaujinimas daro didelį poveikį Europos piliečių ir visų asmenų, kurie naudojasi laisvo judėjimo ES viduje principu, gyvenimui ir suduoda rimtą smūgį jų pasitikėjimui ES institucijomis ir integracija; kadangi tai susiję su tiesioginėmis veiklos ir investicinėmis išlaidomis, kurios tenka tarpvalstybiniams darbuotojams, turistams, krovinių vežimo keliais operatoriams ir viešojo administravimo institucijoms, o tai kenkia valstybių narių ekonomikai ir ES vidaus rinkos veikimui; kadangi Bulgarijos ir Rumunijos vidaus sienų kontrolė turi neigiamą poveikį eksportui iš abiejų valstybių narių ir importui į jas, taip pat transporto operacijoms kai kurių Europos didžiausių pietų civilinių laivynų ir krovinių uostų ir į juos, o tai reiškia prarastą naudą ir padidėjusias išlaidas; kadangi skaičiuojama, jog išlaidos, susijusios su sienų kontrolės atnaujinimu, Europos Sąjungai yra nuo 0,05 mlrd. iki 20 mlrd. EUR, skaičiuojant vienkartinėmis išlaidomis, ir 2 mlrd. EUR, skaičiuojant metinėmis veiklos išlaidomis (6);

| J. | kadangi kontrolės prie vidaus sienų išsaugojimas ir atnaujinimas Šengeno erdvėje, atrodo, yra susijęs su įsivaizduojama grėsme viešajai tvarkai ir vidaus saugumui, o ne faktiniais realios grėsmės įrodymais; kadangi panaikinus patikrinimus prie vidaus sienų po to, kai pradėta visiškai taikyti Šengeno acquis jau prisijungusioms valstybėms narėms, nusikalstamumo rodikliai neišaugo; kadangi 2007 m. Šengeno erdvės plėtra susijusi su žemesniais turtinių nusikaltimų rodikliais tiek prie Šengeno erdvės besijungiančiose valstybėse narėse, tiek tuo metu buvusiose Šengeno valstybėse narėse ir ES piliečių nesaugumo suvokimo nepadidino (7); |
| --- | --- |

J.

kadangi kontrolės prie vidaus sienų išsaugojimas ir atnaujinimas Šengeno erdvėje, atrodo, yra susijęs su įsivaizduojama grėsme viešajai tvarkai ir vidaus saugumui, o ne faktiniais realios grėsmės įrodymais; kadangi panaikinus patikrinimus prie vidaus sienų po to, kai pradėta visiškai taikyti Šengeno acquis jau prisijungusioms valstybėms narėms, nusikalstamumo rodikliai neišaugo; kadangi 2007 m. Šengeno erdvės plėtra susijusi su žemesniais turtinių nusikaltimų rodikliais tiek prie Šengeno erdvės besijungiančiose valstybėse narėse, tiek tuo metu buvusiose Šengeno valstybėse narėse ir ES piliečių nesaugumo suvokimo nepadidino (7);

| 1. | primena, kad 2011 m. Bulgarija ir Rumunija įvykdė visas būtinas sąlygas, kad jose būtų galima visapusiškai taikyti Šengeno acquis nuostatas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apgailestauja dėl to, kad prieš septynerius metus Taryba nepriėmė sprendimo dėl Šengeno acquis nuostatų visapusiško taikymo Bulgarijoje ir Rumunijoje, nors ir Komisija, ir Parlamentas ne kartą ją ragino tai padaryti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad pasiūlymu padalyti sprendimą dėl patikrinimų prie vidaus sienų panaikinimo į du teisės aktus, kad būtų galima nustatyti skirtingus patikrinimų prie sausumos, jūrų ir oro sienų panaikinimo terminus, gerokai nukrypstama nuo 2010 m. rugsėjo 29 d. Tarybos sprendimo projekto teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, kad Taryba gali priimti sprendimą dėl Šengeno acquis nuostatų taikymo Bulgarijoje ir Rumunijoje tik pasikonsultavusi su Parlamentu, t. y. įsipareigojimas pagal 2005 m. Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalį; dar kartą ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam Parlamentas pritarė savo 2011 m. birželio 8 d. teisėkūros rezoliucijoje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reiškia susirūpinimą, kad nustačius dviejų etapų metodą būsimai Šengeno erdvės plėtrai galėtų būti daromas neigiamas poveikis; pabrėžia, kad Taryboje nepavykus pasiekti sutarimo kyla abejonių dėl vienodo ES sutarčių nuostatų taikymo ir ES patikimumo ir nuolat mažėja visuomenės parama vykdant bendrą ES politiką, o taip įrodomas nevienodas požiūris į valstybes nares ir jų piliečius ir nubrėžiamos dirbtinės skiriamosios linijos Sąjungoje; reiškia susirūpinimą, kad tokia praktika padeda skatinti populizmą ir nacionalizmą visame žemyne, o tai yra viena didžiausių ES veikimo problemų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad laisvas asmenų judėjimas per vidaus sienas dėl Šengeno acquis įtraukimo į ES teisinę sistemą yra vienas pagrindinių ES laimėjimų; pabrėžia, kad su kitomis ES politikos sritimis, pavyzdžiui, bendra Europos prieglobsčio sistema, susiję trūkumai Šengeno erdvės veikimui ir plėtrai neturėtų turėti neigiamo poveikio; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina 2017 m. spalio 12 d. priimtą Tarybos sprendimą, kuriuo Bulgarijai ir Rumunijai suteikta pasyvi prieiga prie Vizų informacinės sistemos, ir Tarybos pasiūlymą abiejose valstybėse narėse visapusiškai taikyti likusias Šengeno acquis nuostatas, susijusias su SIS; apgailestauja dėl to, kad šie sprendimai nebuvo priimti iš karto po to, kai 2011 m. buvo nustatyta, kad Šengeno acquis taikymo vertinimo procesas sėkmingai baigtas, o buvo pradėti taikyti kaip ad hoc priemonė, kuria siekta užtikrinti, kad būtų laikomasi išankstinių atvykimo ir išvykimo sistemos, kuri turėtų pradėti veikti iki 2020 m., įgyvendinimo sąlygų; mano, kad šie teisės aktai yra žingsnis siekiant panaikinti valstybių narių, kurios visapusiškai taiko Šengeno acquis nuostatas, ir valstybių narių, kurios šias nuostatas taiko iš dalies, turimos informacijos neatitikimą; tvirtai pabrėžia, kad priėmus šiuos teisės aktus neturėtų būti toliau delsiama panaikinti patikrinimus prie vidaus sausumos, jūrų ir oro sienų; pažymi, kad priėmus šiuos sprendimus Bulgarija ir Rumunija prisiims visą visateisių Šengeno erdvei priklausančių narių atsakomybę ir įsipareigojimus, tačiau negalės naudotis visais pranašumais; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad Šengeno acquis nėra parengtas taip, kad jį būtų galima priderinti prie valstybių narių, kurių teisinis statusas nevienodas; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl ilgo Tarybos neveikimo atsirado poreikis aiškiai atskirti su informacijos ir sienų valdymo sistemomis susijusius ES teisės aktus valstybėse narėse, kurios visapusiškai taiko Šengeno acquis nuostatas, ir valstybėse narėse, kurios šias nuostatas taiko iš dalies; reiškia susirūpinimą, kad taip teisiškai kodifikuojamas de facto lygiagretus Šengeno erdvės, kurioje laisvas judėjimas užtikrinamas, ir Šengeno erdvės, kurioje laisvas judėjimas nėra užtikrinamas, buvimas, kylant pavojui, kad susidarys keitimosi informacija spragos, teisėkūros trūkumai ir trūks sąsajų tarp teisingumo ir vidaus reikalų sistemų; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kiek tai susiję su Šengeno acquis nuostatų visapusišku taikymu, pabrėžia, kad jokių papildomų kriterijų, išskyrus išankstines sąlygas, nustatytas 2005 m. Stojimo akte, nustatyti nereikėtų, taip pat nereikėtų pateikti nuorodų į Sąjungos mechanizmus ir politikos kryptis, įskaitant bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą ir nedarant jam poveikio; ragina valstybes nares sprendimą dėl Šengeno erdvės plėtros priimti tik įvykdžius atitinkamas Šengeno acquis taikymo sąlygas, kai bus baigtas Šengeno acquis taikymo vertinimo procesas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primygtinai ragina Tarybą kuo greičiau, remiantis jos 2010 m. rugsėjo 29 d. sprendimo projektu (14142/2010), pateikti naują sprendimo dėl Šengeno acquis nuostatų visapusiško taikymo Bulgarijoje ir Rumunijoje projektą ir kaip vieną teisės aktą nedelsiant priimti sprendimą dėl patikrinimų prie vidaus sausumos, jūrų ir oro sienų panaikinimo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Tarybą tokį pat požiūrį taikyti Kroatijai ir patvirtinti šalies visapusišką prisijungimą prie Šengeno erdvės, kai tik bus sėkmingai baigtas Šengeno vertinimo procesas ir įvykdyti atitinkami kriterijai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  OL C 380 E, 2012 12 11, p. 160.

(2)  OL C 94 E, 2013 4 3, p. 13.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0228.

(4)  OL L 269, 2017 10 19, p. 39.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0253.

(6)  Wouter van Ballegooij, „Išlaidos, kurios būtų patiriamos, jei nebūtų Šengeno erdvės: pilietinių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų aspektai“, („The Cost of Non-Schengen: Civil Liberties, Justice and Home Affairs aspects“), ES masto veiksmų nebuvimo ataskaita, Europos pridėtinės vertės skyrius, 2016 m., p. 32.

(7)  Ten pat, p. 28 ir 31.

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/22

---

P8_TA(2018)0498

Karinis mobilumas

2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl karinio mobilumo (2018/2156(INI))

(2020/C 388/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis) ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis) ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 28 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pristatytą dokumentą „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa. Visuotinė Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 28 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pristatytą dokumentą „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa. Visuotinė Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategija“,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 20 d., 2015 m. birželio 26 d., 2016 m. gruodžio 15 d., 2017 m. kovo 9 d., 2017 m. birželio 22 d., 2017 m. lapkričio 20 d., 2017 m. gruodžio 14 d. ir 2018 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 20 d., 2015 m. birželio 26 d., 2016 m. gruodžio 15 d., 2017 m. kovo 9 d., 2017 m. birželio 22 d., 2017 m. lapkričio 20 d., 2017 m. gruodžio 14 d. ir 2018 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 13 d. ir 2018 m. birželio 25 d. Tarybos išvadas dėl saugumo ir gynybos įgyvendinant Visuotinę ES strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 13 d. ir 2018 m. birželio 25 d. Tarybos išvadas dėl saugumo ir gynybos įgyvendinant Visuotinę ES strategiją,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 7 d. Komisijos komunikatą „Diskusijoms skirtas dokumentas dėl Europos gynybos ateities“ (COM(2017)0315), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 7 d. Komisijos komunikatą „Diskusijoms skirtas dokumentas dėl Europos gynybos ateities“ (COM(2017)0315),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 10 d. Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Karinio mobilumo gerinimas Europos Sąjungoje“ (JOIN(2017)0041), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 10 d. Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Karinio mobilumo gerinimas Europos Sąjungoje“ (JOIN(2017)0041),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 28 d. Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą dėl karinio mobilumo veiksmų plano (JOIN(2018)0005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 28 d. Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą dėl karinio mobilumo veiksmų plano (JOIN(2018)0005),

| — | atsižvelgdama į 2017 m. gruodžio 11 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2017/2315, kuriuo nustatomas nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas (PESCO) ir nustatomas dalyvaujančių valstybių narių sąrašas (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. gruodžio 11 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2017/2315, kuriuo nustatomas nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas (PESCO) ir nustatomas dalyvaujančių valstybių narių sąrašas (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 6 d. Tarybos rekomendaciją dėl PESCO įgyvendinimo veiksmų gairių (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 6 d. Tarybos rekomendaciją dėl PESCO įgyvendinimo veiksmų gairių (2),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 6 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2018/340, kuriuo sudaromas projektų, kurie turės būti parengti pagal PESCO sistemą, sąrašas (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 6 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2018/340, kuriuo sudaromas projektų, kurie turės būti parengti pagal PESCO sistemą, sąrašas (3),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 8 d. ir 2018 m. liepos 10 d. Europos Vadovų Tarybos ir Europos Komisijos pirmininkų bei NATO generalinio sekretoriaus bendrus pareiškimus, į bendrus pasiūlymų rinkinius dėl bendrų pareiškimų įgyvendinimo, kuriuos 2016 m. gruodžio 6 d. ir 2017 m. gruodžio 5 d. patvirtino ES ir NATO tarybos, ir į 2017 m. birželio 14 d. ir gruodžio 5 d. ir 2018 m. birželio 6 d. jų įgyvendinimo pažangos ataskaitas, įskaitant atitinkamas Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 8 d. ir 2018 m. liepos 10 d. Europos Vadovų Tarybos ir Europos Komisijos pirmininkų bei NATO generalinio sekretoriaus bendrus pareiškimus, į bendrus pasiūlymų rinkinius dėl bendrų pareiškimų įgyvendinimo, kuriuos 2016 m. gruodžio 6 d. ir 2017 m. gruodžio 5 d. patvirtino ES ir NATO tarybos, ir į 2017 m. birželio 14 d. ir gruodžio 5 d. ir 2018 m. birželio 6 d. jų įgyvendinimo pažangos ataskaitas, įskaitant atitinkamas Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 5 d. ir 2018 m. birželio 25 d. Tarybos išvadas dėl bendrų pareiškimų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 5 d. ir 2018 m. birželio 25 d. Tarybos išvadas dėl bendrų pareiškimų įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į Briuselio deklaraciją dėl transatlantinio saugumo ir solidarumo ir Briuselyje vykusio NATO aukščiausiojo lygio susitikimo deklaraciją, kurios abi buvo priimtos 2018 m. liepos 11 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Briuselio deklaraciją dėl transatlantinio saugumo ir solidarumo ir Briuselyje vykusio NATO aukščiausiojo lygio susitikimo deklaraciją, kurios abi buvo priimtos 2018 m. liepos 11 d.,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl Europos gynybos sąjungos (4) ir 2018 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl ES ir NATO santykių (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl Europos gynybos sąjungos (4) ir 2018 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl ES ir NATO santykių (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) įgyvendinimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) įgyvendinimo (6),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir į Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A8-0372/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir į Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A8-0372/2018),

| A. | kadangi pagrindinėms vertybėms, kuriomis grindžiama ES, t. y. demokratija, pagarba žmogaus teisėms ir teisinė valstybė, taip pat taisyklėmis pagrįstai tarptautinei sistemai ir Europos vienybei geopolitinių neramumų ir strateginės aplinkos blogėjimo laikais reikia atremti vis daugiau iššūkių; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagrindinėms vertybėms, kuriomis grindžiama ES, t. y. demokratija, pagarba žmogaus teisėms ir teisinė valstybė, taip pat taisyklėmis pagrįstai tarptautinei sistemai ir Europos vienybei geopolitinių neramumų ir strateginės aplinkos blogėjimo laikais reikia atremti vis daugiau iššūkių;

| B. | kadangi patikimos atgrasomosios priemonės, taip pat reagavimo į krizes ir žemyninės Europos gynybos planavimas priklauso nuo gebėjimo greitai ir veiksmingai dislokuoti priešakines pajėgas, įskaitant išorės sąjungininkų pajėgas; |
| --- | --- |

B.

kadangi patikimos atgrasomosios priemonės, taip pat reagavimo į krizes ir žemyninės Europos gynybos planavimas priklauso nuo gebėjimo greitai ir veiksmingai dislokuoti priešakines pajėgas, įskaitant išorės sąjungininkų pajėgas;

| C. | kadangi po 1989 m. susidarė „taikos dividendai“ – palaipsniui mažėjo gynybos poreikiai infrastruktūros ir pajėgų mobilumo visoje Europoje atžvilgiu; |
| --- | --- |

C.

kadangi po 1989 m. susidarė „taikos dividendai“ – palaipsniui mažėjo gynybos poreikiai infrastruktūros ir pajėgų mobilumo visoje Europoje atžvilgiu;

| D. | kadangi ES, visapusiškai bendradarbiaudama su NATO, siekia veikti pasauliniu mastu kaip saugumo garantas, prisidėdama prie taikos ir stabilumo tiek viduje, tiek ir išorėje, ir užtikrindama piliečių ir teritorijos saugumą, ir šiems ambicingiems tikslams pasiekti ji gali taikyti unikalią ir įvairių sričių politiką, instrumentus ir priemones; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES, visapusiškai bendradarbiaudama su NATO, siekia veikti pasauliniu mastu kaip saugumo garantas, prisidėdama prie taikos ir stabilumo tiek viduje, tiek ir išorėje, ir užtikrindama piliečių ir teritorijos saugumą, ir šiems ambicingiems tikslams pasiekti ji gali taikyti unikalią ir įvairių sričių politiką, instrumentus ir priemones;

| E. | kadangi, siekdama Visuotinės ES strategijos tikslų, ES didina savo atsakomybę už savo pačios saugumą bei gynybą ir prisiima svarbesnį kaip partnerės vaidmenį tarptautinės taikos ir saugumo srityje, ypač savo kaimynystėje, bet ne tik, taip pat didina savo strateginį savarankiškumą, įgyvendindama bendrą užsienio ir saugumo politiką; |
| --- | --- |

E.

kadangi, siekdama Visuotinės ES strategijos tikslų, ES didina savo atsakomybę už savo pačios saugumą bei gynybą ir prisiima svarbesnį kaip partnerės vaidmenį tarptautinės taikos ir saugumo srityje, ypač savo kaimynystėje, bet ne tik, taip pat didina savo strateginį savarankiškumą, įgyvendindama bendrą užsienio ir saugumo politiką;

| F. | kadangi ES, vykdydama veiksmingą užsienio ir saugumo politiką, turi užtikrinti savo strateginę autonomiją, kad išsaugotų taiką, užkirstų kelią konfliktams ir sustiprintų tarptautinį saugumą, tuo pačiu metu užtikrintų savo piliečių ir su BSGP misijomis susijusių asmenų saugumą, siekdama apsaugoti savo interesus ir ginti savo pagrindines vertybes ir kartu prisidėtų prie veiksmingo daugiašališkumo; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES, vykdydama veiksmingą užsienio ir saugumo politiką, turi užtikrinti savo strateginę autonomiją, kad išsaugotų taiką, užkirstų kelią konfliktams ir sustiprintų tarptautinį saugumą, tuo pačiu metu užtikrintų savo piliečių ir su BSGP misijomis susijusių asmenų saugumą, siekdama apsaugoti savo interesus ir ginti savo pagrindines vertybes ir kartu prisidėtų prie veiksmingo daugiašališkumo;

| G. | kadangi ES turi galėti priimti sprendimus ir veikti, nepriklausomai nuo trečiųjų šalių pajėgumų, jeigu reikia stiprinti jos pačios atsparumą ir sutvirtinti jos strateginę autonomiją gynybos, kovos su terorizmu ir kibernetinio saugumo srityse; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES turi galėti priimti sprendimus ir veikti, nepriklausomai nuo trečiųjų šalių pajėgumų, jeigu reikia stiprinti jos pačios atsparumą ir sutvirtinti jos strateginę autonomiją gynybos, kovos su terorizmu ir kibernetinio saugumo srityse;

| H. | kadangi standartizacija ir sąveikumas infrastruktūros ir viešųjų pirkimų lygmeniu yra pagrindinės išankstinės sąlygos siekiant strateginės autonomijos, gynybos sąjungos ir veiksmingo karinio mobilumo; |
| --- | --- |

H.

kadangi standartizacija ir sąveikumas infrastruktūros ir viešųjų pirkimų lygmeniu yra pagrindinės išankstinės sąlygos siekiant strateginės autonomijos, gynybos sąjungos ir veiksmingo karinio mobilumo;

| I. | kadangi veiksmingą karinį mobilumą galima pasiekti tik visapusiškai dalyvaujant ir įsipareigojant visoms valstybėms narėms, veiksmingai bendradarbiaujant su NATO, atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės turimus išteklius ir poreikius ir užtikrinant suderinamumą su atitinkamomis ES lygmens iniciatyvomis, siekiant sukurti veiksmingą Europos infrastruktūrą, skirtą saugumo poreikiams tenkinti, kuriant nuoseklius ir papildomus projektus; |
| --- | --- |

I.

kadangi veiksmingą karinį mobilumą galima pasiekti tik visapusiškai dalyvaujant ir įsipareigojant visoms valstybėms narėms, veiksmingai bendradarbiaujant su NATO, atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės turimus išteklius ir poreikius ir užtikrinant suderinamumą su atitinkamomis ES lygmens iniciatyvomis, siekiant sukurti veiksmingą Europos infrastruktūrą, skirtą saugumo poreikiams tenkinti, kuriant nuoseklius ir papildomus projektus;

| J. | kadangi karinis mobilumas – tai strateginės ir operatyvinės karinių veiksmų priemonės, kuriomis remiamas strateginis Sąjungos savarankiškumas ir sudaromos palankesnės sąlygos Sąjungos valstybių narių pajėgoms dislokuoti, perskirstyti ir remti, kad būtų įgyvendinti Sąjungos kariniai siekiai; |
| --- | --- |

J.

kadangi karinis mobilumas – tai strateginės ir operatyvinės karinių veiksmų priemonės, kuriomis remiamas strateginis Sąjungos savarankiškumas ir sudaromos palankesnės sąlygos Sąjungos valstybių narių pajėgoms dislokuoti, perskirstyti ir remti, kad būtų įgyvendinti Sąjungos kariniai siekiai;

| K. | kadangi ES susiduria su hibridiniais ir daugiakrypčiais iššūkiais, visų pirma kylančiais Tolimojoje Šiaurėje, Rytuose, Balkanuose ir pietinėse Viduržemio jūros regiono šalyse; kadangi greitesnis ir sklandesnis turto ir prekių dislokavimas palei šias ašis (Šiaurės ir Pietų, Vakarų ir Rytų) gali būti nepaprastai svarbus siekiant patikimai reaguoti; |
| --- | --- |

K.

kadangi ES susiduria su hibridiniais ir daugiakrypčiais iššūkiais, visų pirma kylančiais Tolimojoje Šiaurėje, Rytuose, Balkanuose ir pietinėse Viduržemio jūros regiono šalyse; kadangi greitesnis ir sklandesnis turto ir prekių dislokavimas palei šias ašis (Šiaurės ir Pietų, Vakarų ir Rytų) gali būti nepaprastai svarbus siekiant patikimai reaguoti;

| L. | kadangi 2016 m. NATO Varšuvos aukščiausiojo lygio susitikime sąjungininkų lyderiai susitarė sustiprinti Aljanso atgrasymo ir gynybos pozicijas ir padidinti reagavimo pajėgų parengtį, tuo pačiu metu pradėjo didesnį priešakinių pajėgų dalyvavimą ir pritaikytą priešakinių pajėgų dalyvavimą, kad būtų pasiekti šie tikslai; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2016 m. NATO Varšuvos aukščiausiojo lygio susitikime sąjungininkų lyderiai susitarė sustiprinti Aljanso atgrasymo ir gynybos pozicijas ir padidinti reagavimo pajėgų parengtį, tuo pačiu metu pradėjo didesnį priešakinių pajėgų dalyvavimą ir pritaikytą priešakinių pajėgų dalyvavimą, kad būtų pasiekti šie tikslai;

| M. | kadangi karinis mobilumas – tai konkretus veiksmas, kuriuo siekiama patenkinti pačios Sąjungos saugumo ir gynybos poreikius ir kuris yra BSGP dalis; kadangi ES valstybių narių kolektyvinis saugumas ir gynyba ir jų gebėjimas įsitraukti į krizių valdymą užsienyje iš esmės priklauso nuo gebėjimo laisvai ir greitai perkelti kariuomenę ir civilinį krizių valdymo personalą, reikmenis ir įrangą viena kitos teritorijoje ir už Sąjungos ribų; kadangi 22 ES valstybės narės taip pat yra NATO sąjungininkės, yra įsipareigojusios vykdyti bendrą gynybą ir turi tik vieną bendrą ginkluotųjų pajėgų ir transporto infrastruktūrą; kadangi planuojamos investicijos į transporto infrastruktūrą turi būti geriau suderintos su saugumo ir gynybos poreikiais; |
| --- | --- |

M.

kadangi karinis mobilumas – tai konkretus veiksmas, kuriuo siekiama patenkinti pačios Sąjungos saugumo ir gynybos poreikius ir kuris yra BSGP dalis; kadangi ES valstybių narių kolektyvinis saugumas ir gynyba ir jų gebėjimas įsitraukti į krizių valdymą užsienyje iš esmės priklauso nuo gebėjimo laisvai ir greitai perkelti kariuomenę ir civilinį krizių valdymo personalą, reikmenis ir įrangą viena kitos teritorijoje ir už Sąjungos ribų; kadangi 22 ES valstybės narės taip pat yra NATO sąjungininkės, yra įsipareigojusios vykdyti bendrą gynybą ir turi tik vieną bendrą ginkluotųjų pajėgų ir transporto infrastruktūrą; kadangi planuojamos investicijos į transporto infrastruktūrą turi būti geriau suderintos su saugumo ir gynybos poreikiais;

| N. | kadangi dėl daugelio kliūčių – fizinių, teisinių ir reguliavimo – tokie judėjimai dažnai tampa sudėtingi, nes susidaro dideli vėlavimai, o tai gali kelti pavojų siekiamiems tikslams, ypač krizės atvejais; kadangi pastaraisiais metais NATO remiant vykdomos Europos karinės pratybos atskleidė labai didelę tinkamos transporto infrastruktūros svarbą norint, kad būtų sėkmingai pasiekti kariniai tikslai; |
| --- | --- |

N.

kadangi dėl daugelio kliūčių – fizinių, teisinių ir reguliavimo – tokie judėjimai dažnai tampa sudėtingi, nes susidaro dideli vėlavimai, o tai gali kelti pavojų siekiamiems tikslams, ypač krizės atvejais; kadangi pastaraisiais metais NATO remiant vykdomos Europos karinės pratybos atskleidė labai didelę tinkamos transporto infrastruktūros svarbą norint, kad būtų sėkmingai pasiekti kariniai tikslai;

| O. | kadangi ES vykdo įvairių sričių politiką ir turi daug priemonių, kad galėtų padėti valstybėms narėms patenkinti savo karinio mobilumo poreikius ir įvykdyti tarptautinius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

O.

kadangi ES vykdo įvairių sričių politiką ir turi daug priemonių, kad galėtų padėti valstybėms narėms patenkinti savo karinio mobilumo poreikius ir įvykdyti tarptautinius įsipareigojimus;

| P. | kadangi 2018 m. kovo 28 d. Komisija ir Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė paskelbė karinio mobilumo veiksmų planą, kuriame nustatytas veiksmų, kurių turi imtis ES ir jos valstybės narės, grafikas; kadangi jo įgyvendinimas buvo pradėtas nuo bendrų karinių reikalavimų dėl karinio mobilumo ES viduje ir už jos ribų nustatymo ir pasiūlymo dėl karinio mobilumo finansavimo per Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP) pagal kitą daugiametę finansinę programą (DFP) pateikimo, sudarant sąlygas finansuoti projektus, susijusius su dvejopo (civilinio ir karinio) naudojimo transporto infrastruktūra; |
| --- | --- |

P.

kadangi 2018 m. kovo 28 d. Komisija ir Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė paskelbė karinio mobilumo veiksmų planą, kuriame nustatytas veiksmų, kurių turi imtis ES ir jos valstybės narės, grafikas; kadangi jo įgyvendinimas buvo pradėtas nuo bendrų karinių reikalavimų dėl karinio mobilumo ES viduje ir už jos ribų nustatymo ir pasiūlymo dėl karinio mobilumo finansavimo per Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP) pagal kitą daugiametę finansinę programą (DFP) pateikimo, sudarant sąlygas finansuoti projektus, susijusius su dvejopo (civilinio ir karinio) naudojimo transporto infrastruktūra;

| Q. | kadangi 2018 m. birželio 25 d. Tarybos išvadose valstybės narės raginamos kuo greičiau ir ne vėliau kaip 2024 m. nacionaliniu lygmeniu imtis priemonių, kad būtų padidintas karinio mobilumo veiksmingumas, supaprastintos atitinkamos taisyklės ir procedūros, suderinant jas su veiksmų planu ir kariniais reikalavimais, taikomais kariniam mobilumui Sąjungoje ir už jos ribų, laikantis valstybių narių nacionalinių teisės aktų; |
| --- | --- |

Q.

kadangi 2018 m. birželio 25 d. Tarybos išvadose valstybės narės raginamos kuo greičiau ir ne vėliau kaip 2024 m. nacionaliniu lygmeniu imtis priemonių, kad būtų padidintas karinio mobilumo veiksmingumas, supaprastintos atitinkamos taisyklės ir procedūros, suderinant jas su veiksmų planu ir kariniais reikalavimais, taikomais kariniam mobilumui Sąjungoje ir už jos ribų, laikantis valstybių narių nacionalinių teisės aktų;

| R. | kadangi siekiant papildyti Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės veiklą buvo pradėtas nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo (PESCO) projektas karinio mobilumo srityje; kadangi šias pastangas turėtų papildyti dar vienas PESCO projektas, skirtas logistikos centrų tinklui Europoje ir paramos operacijoms; kadangi siekiant patenkinti šiuos logistinius poreikius nepaprastai svarbu užtikrinti dvejopo infrastruktūros naudojimo galimybę; kadangi valstybės narės, prisiimdamos labiau saistančius įsipareigojimus, kaip reikalaujama pagal PESCO protokolą, taip pat prisiėmė įsipareigojimus dėl karinio mobilumo; kadangi PESCO projektai turėtų būti rengiami derinant juos su NATO; kadangi yra poreikis parengti PESCO projektą, skirtą mobilumo klausimui spręsti, atsižvelgiant į ES sutarties 43 straipsnio 1 dalyje nustatytas karines užduotis; |
| --- | --- |

R.

kadangi siekiant papildyti Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės veiklą buvo pradėtas nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo (PESCO) projektas karinio mobilumo srityje; kadangi šias pastangas turėtų papildyti dar vienas PESCO projektas, skirtas logistikos centrų tinklui Europoje ir paramos operacijoms; kadangi siekiant patenkinti šiuos logistinius poreikius nepaprastai svarbu užtikrinti dvejopo infrastruktūros naudojimo galimybę; kadangi valstybės narės, prisiimdamos labiau saistančius įsipareigojimus, kaip reikalaujama pagal PESCO protokolą, taip pat prisiėmė įsipareigojimus dėl karinio mobilumo; kadangi PESCO projektai turėtų būti rengiami derinant juos su NATO; kadangi yra poreikis parengti PESCO projektą, skirtą mobilumo klausimui spręsti, atsižvelgiant į ES sutarties 43 straipsnio 1 dalyje nustatytas karines užduotis;

| S. | kadangi EITP yra bendra centralizuotai valdoma finansavimo programa, skirta didelio pajėgumo, tvaraus ir tarpusavyje sujungto transeuropinio tinklo (TEN) vystymui transporto, energetikos ir skaitmeninių paslaugų srityse skatinti, daugiausia dėmesio skiriant tarpvalstybinių jungčių gerinimui ir kliūčių šalinimui, taip pat aiškios ES pridėtinės vertės užtikrinimui sudarant palankesnes tarpvalstybinio bendradarbiavimo ir koordinavimo sąlygas; kadangi į 2021–2027 m. DFP projektą pagal EITP biudžeto eilutę transporto sektoriui įtrauktas naujas paketas, skirtas karinio mobilumo reikmėms; kadangi labai pageidautina palaikyti ir dar labiau didinti EITP efektyvumą; |
| --- | --- |

S.

kadangi EITP yra bendra centralizuotai valdoma finansavimo programa, skirta didelio pajėgumo, tvaraus ir tarpusavyje sujungto transeuropinio tinklo (TEN) vystymui transporto, energetikos ir skaitmeninių paslaugų srityse skatinti, daugiausia dėmesio skiriant tarpvalstybinių jungčių gerinimui ir kliūčių šalinimui, taip pat aiškios ES pridėtinės vertės užtikrinimui sudarant palankesnes tarpvalstybinio bendradarbiavimo ir koordinavimo sąlygas; kadangi į 2021–2027 m. DFP projektą pagal EITP biudžeto eilutę transporto sektoriui įtrauktas naujas paketas, skirtas karinio mobilumo reikmėms; kadangi labai pageidautina palaikyti ir dar labiau didinti EITP efektyvumą;

| T. | kadangi Europos gynybos agentūra karinio mobilumo srityje vykdo keletą projektų dėl diplomatinio patikimumo patikrinimų ir dėl ES daugiarūšio transporto mazgų, taip pat neseniai pradėtas ad hoc programas dėl tarpvalstybinio judėjimo leidimų išdavimo procedūrų ir su muitine susijusių karinių reikalavimų suderinimo; kadangi Europos gynybos agentūros ir Komisijos darbas turi būti aiškiai ir nuosekliai koordinuojamas, siekiant padėti valstybėms narėms užbaigti tam tikrus veiksmų plano aspektus; kadangi konsultavimosi procese turi būti atsižvelgiama į valstybių narių karinius poreikius, prioritetus ir karinius reikalavimus; |
| --- | --- |

T.

kadangi Europos gynybos agentūra karinio mobilumo srityje vykdo keletą projektų dėl diplomatinio patikimumo patikrinimų ir dėl ES daugiarūšio transporto mazgų, taip pat neseniai pradėtas ad hoc programas dėl tarpvalstybinio judėjimo leidimų išdavimo procedūrų ir su muitine susijusių karinių reikalavimų suderinimo; kadangi Europos gynybos agentūros ir Komisijos darbas turi būti aiškiai ir nuosekliai koordinuojamas, siekiant padėti valstybėms narėms užbaigti tam tikrus veiksmų plano aspektus; kadangi konsultavimosi procese turi būti atsižvelgiama į valstybių narių karinius poreikius, prioritetus ir karinius reikalavimus;

| U. | kadangi bendrame pasiūlymų rinkinyje dėl bendro pareiškimo įgyvendinimo karinis mobilumas neseniai buvo įvardytas kaip prioritetinė ES ir NATO bendradarbiavimo sritis ir dar kartą patvirtintas kaip prioritetas naujame bendrame pareiškime ir Briuselio pareiškime dėl transatlantinio saugumo ir solidarumo; kadangi NATO perdavė ES savo standartus, susijusius su kariniu mobilumu, įskaitant NATO bendruosius transporto infrastruktūros parametrus; |
| --- | --- |

U.

kadangi bendrame pasiūlymų rinkinyje dėl bendro pareiškimo įgyvendinimo karinis mobilumas neseniai buvo įvardytas kaip prioritetinė ES ir NATO bendradarbiavimo sritis ir dar kartą patvirtintas kaip prioritetas naujame bendrame pareiškime ir Briuselio pareiškime dėl transatlantinio saugumo ir solidarumo; kadangi NATO perdavė ES savo standartus, susijusius su kariniu mobilumu, įskaitant NATO bendruosius transporto infrastruktūros parametrus;

| V. | kadangi NATO taip pat siekia pagerinti savo logistinius pajėgumus įgyvendindama Sąjungininkų pajėgų Europoje vyriausiojo vado (SACEUR) atsakomybės rajono įgalinimo planą, visų pirma pritaikydama teisės aktus ir procedūras, sustiprindama vadovavimą ir kontrolę, didindama transporto pajėgumus ir atnaujindama infrastruktūrą; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į tai, kad buvo įkurtos dvi naujos vadavietės, t. y. Jungtinių pajėgų vadavietė Norfolke ir Jungtinės paramos ir įgalinimo vadavietė Ulme; |
| --- | --- |

V.

kadangi NATO taip pat siekia pagerinti savo logistinius pajėgumus įgyvendindama Sąjungininkų pajėgų Europoje vyriausiojo vado (SACEUR) atsakomybės rajono įgalinimo planą, visų pirma pritaikydama teisės aktus ir procedūras, sustiprindama vadovavimą ir kontrolę, didindama transporto pajėgumus ir atnaujindama infrastruktūrą; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į tai, kad buvo įkurtos dvi naujos vadavietės, t. y. Jungtinių pajėgų vadavietė Norfolke ir Jungtinės paramos ir įgalinimo vadavietė Ulme;

| W. | kadangi trys iš keturių vadovaujančiųjų šalių, kurios dislokuoja pajėgas pagal didesnio NATO pajėgų dalyvavimo NATO rytuose programą, nuo 2019 m. bus ES nepriklausančios šalys; kadangi Europos saugumui labai svarbus nuolatinis JAV, Kanados ir Jungtinės Karalystės buvimas žemyne ir jų teikiamas pastiprinimas; |
| --- | --- |

W.

kadangi trys iš keturių vadovaujančiųjų šalių, kurios dislokuoja pajėgas pagal didesnio NATO pajėgų dalyvavimo NATO rytuose programą, nuo 2019 m. bus ES nepriklausančios šalys; kadangi Europos saugumui labai svarbus nuolatinis JAV, Kanados ir Jungtinės Karalystės buvimas žemyne ir jų teikiamas pastiprinimas;

| X. | kadangi didesnis išankstinis karinių logistikos atsargų, įskaitant šaudmenis ir kurą, paskirstymas padės sumažinti tam tikrą spaudimą mobilumui; |
| --- | --- |

X.

kadangi didesnis išankstinis karinių logistikos atsargų, įskaitant šaudmenis ir kurą, paskirstymas padės sumažinti tam tikrą spaudimą mobilumui;

| Y. | kadangi, nepaisant visų šių institucinių priemonių, karinio mobilumo pajėgumus visų pirma turės tobulinti ES valstybės narės, kurios turi pritaikyti savo nacionalinę infrastruktūrą ir reguliavimo aplinką; kadangi šiuo tikslu reikės taikyti „veiksmų visais valdžios lygmenimis“ požiūrį, nes spręstinų klausimų spektras yra labai platus; kadangi šios bendros pastangos turi būti įgyvendinamos visapusiškai laikantis nacionalinių sprendimų priėmimo procedūrų ir ES valstybių narių konstitucinių reikalavimų, taip pat atsižvelgiant į karinio mobilumo reikalavimus, nustatytus bendradarbiaujant ES ir NATO; |
| --- | --- |

Y.

kadangi, nepaisant visų šių institucinių priemonių, karinio mobilumo pajėgumus visų pirma turės tobulinti ES valstybės narės, kurios turi pritaikyti savo nacionalinę infrastruktūrą ir reguliavimo aplinką; kadangi šiuo tikslu reikės taikyti „veiksmų visais valdžios lygmenimis“ požiūrį, nes spręstinų klausimų spektras yra labai platus; kadangi šios bendros pastangos turi būti įgyvendinamos visapusiškai laikantis nacionalinių sprendimų priėmimo procedūrų ir ES valstybių narių konstitucinių reikalavimų, taip pat atsižvelgiant į karinio mobilumo reikalavimus, nustatytus bendradarbiaujant ES ir NATO;

| Z. | kadangi pagal karinio mobilumo veiksmų planą ir Europos Tarybai pirmininkavusios Estijos 2017 m. inicijuotą transeuropinio transporto tinklo Šiaurės jūros ir Baltijos jūros koridoriaus šalims skirtą bandomąją analizę matyti, kad daugelio kelių tiltų didžiausias aukštis virš kelio ir leistinos svorio apkrovos yra nepakankami karinėms transporto priemonėms ir kad trūksta apkrovos pajėgumų siekiant geležinkeliais perkelti stambią karinę įrangą; |
| --- | --- |

Z.

kadangi pagal karinio mobilumo veiksmų planą ir Europos Tarybai pirmininkavusios Estijos 2017 m. inicijuotą transeuropinio transporto tinklo Šiaurės jūros ir Baltijos jūros koridoriaus šalims skirtą bandomąją analizę matyti, kad daugelio kelių tiltų didžiausias aukštis virš kelio ir leistinos svorio apkrovos yra nepakankami karinėms transporto priemonėms ir kad trūksta apkrovos pajėgumų siekiant geležinkeliais perkelti stambią karinę įrangą;

| 1. | pabrėžia, kad karinis mobilumas yra svarbiausia strateginė priemonė, leidžianti ES veiksmingai įgyvendinti savo saugumo ir gynybos interesus, užtikrinant papildomumą su kitomis organizacijomis, pvz., NATO, ir neturėtų apsiriboti tik fizinių, teisinių ir infrastruktūros kliūčių šalinimu; pabrėžia, kad reikia gerinti karinį mobilumą atsižvelgiant į NATO greitojo reagavimo pajėgumus, nes tai padidintų mūsų bendrą saugumą ir galbūt padidintų ES indėlį į tarptautinį saugumą ir stabilumą; palankiai vertina tai, kad karinis mobilumas neseniai sulaukė didelio dėmesio iš visų atitinkamų subjektų; atkreipia dėmesį į tai, kad jis didina Europos parengtį ir stiprina gynybinę poziciją prieš galimus priešininkus ir krizių atvejais, kartu padeda pasiekti aukštus ES lygio tikslus įgyvendinant saugumo ir gynybos politiką, įskaitant politikos, veiksmų ir pramonės strateginį savarankiškumą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad veiksmų plano dėl karinio mobilumo Sąjungoje nustatymas yra pagrindinio tikslo pagerinti judumą ES dalis, kartu sprendžiant bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) saugumo ir mobilumo uždavinius; todėl būtina suderinti tarpvalstybinius standartus ir muitinės teisės aktus, taip pat administracines ir teisėkūros procedūras; pabrėžia, kad ES bendrų įmonių vaidmuo yra labai svarbus siekiant suderinti administracines ir teisėkūros procedūras tiek su EITP, tiek su karinio mobilumo veiksmų planu; tikisi, kad dvejopas mobilumas padarys teigiamą poveikį EITP plėtojimui, prisidėdamas biudžeto srityje ir tenkinant naujus bei būsimus poreikius; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad Europos gynybos sąjungos plėtojimas ir strateginio savarankiškumo bei atsparumo stiprinimas neturėtų lemti didėjančios įtampos ES santykiuose su strategiškai svarbiais regiono subjektais; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad karinio mobilumo įgyvendinimas Europoje visų pirma atspindi valstybių narių išreikštą įsipareigojimą ir politinę valią, o ES turėtų prisidėti pateikdama šio proceso gaires, nustatydama reikalavimų sistemą, teikdama finansavimą, parengdama protokolus, kuriais būtų palengvinamas veiksmingas techninės įrangos ir žmogiškųjų išteklių judėjimas, skatindama bendradarbiavimą ir sudarydama sąlygas forumams, skirtiems keistis geriausia praktika, informacija ir patirtimi, įtraukiant tiek civilines, tiek ir karines institucijas; pabrėžia, kad veiksmingas karinis mobilumas bus naudingas visoms valstybėms narėms, sustiprindamas jų junglumą tiek karinėse, tiek civilinėse srityse; primena, kad bus atsižvelgiama į kiekvienos valstybės narės nacionalinę sprendimų priėmimo tvarką ir konstitucines normas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad svarbu skatinti valstybių narių tarpsektorinį bendradarbiavimą (sinergiją) siekiant plėtoti dvejopą mobilumą, kuris būtų veiksmingas, sąveikus, saugus, daugiarūšis, pažangus, tvarus bei reaguojantis į naujas transporto skaitmeninimo (autonomiškumo ir junglumo) problemas, taip pat patikimai įgyvendintų su logistika susijusius ES dvejopos (civilinės ir gynybos) logistikos įsipareigojimus ir pareigas, atsižvelgiant į ES kaip pasaulinės veikėjos vaidmenį; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tvirtai pritaria Tarybos raginimui valstybėms narėms iki 2019 m. pabaigos parengti nacionalinius karinio mobilumo planus ir jų įgyvendinimui skirti svarbų prioritetą; palankiai vertina kitas priemones, dėl kurių susitarta Tarybos išvadose įgyvendinant 2018 m. birželio 25 d. Visuotinę ES strategiją, ir primygtinai ragina valstybes nares laikytis joje nustatytų terminų; pabrėžia, kad sėkmingos karinio mobilumo skatinimo pastangos leis valstybėms narėms efektyviai vykdyti tiek nacionalinį, tiek kolektyvinį Europos gynybos planavimą ir veiksmingai dalyvauti bendrose pratybose, mokymuose ir BSGP misijose bei operacijose; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia mobilumo svarbą reaguojant į krizes, t. y. poreikį greitai ir veiksmingai panaudoti misijoms ir operacijoms skirtus išteklius, siekiant užtikrinti, kad ES išlaikytų savo, kaip patikimo pasaulinio saugumo garanto ir taikos proceso dalyvės, poziciją ir galėtų veiksmingai reaguoti į gaivalines nelaimes, humanitarines krizes, ES sutarties 43 straipsnio 1 dalyje nurodytas karines užduotis, kaip pateikiama iliustruojamuosiuose scenarijuose, ir įgyvendinant savitarpio pagalbos ir solidarumo sąlygas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad veiksminga karinio mobilumo politika sustiprins ES BSGP misijas, atsižvelgiant į jų tarptautinį aspektą ir jų taikos palaikymo tikslą, didinant gynybos poreikių sinergiją, ir sustiprins ES gebėjimą reaguoti į ekstremaliąsias situacijas, ir mano, kad didesnis karinis mobilumas taip pat būtų naudingas siekiant vykdyti humanitarines misijas ir reaguoti į gaivalines nelaimes Europos Sąjungoje; pažymi, kad didesnis karinis mobilumas ES ir už jos ribų būtų labiausiai naudingas kolektyvinės gynybos srities misijoms ir nacionalinėms ar Europos krizių valdymo misijoms ir operacijoms; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad pažanga šioje srityje padės toms ES valstybėms narėms, kurios taip pat yra NATO narės, įvykdyti savo pagal 5 straipsnį prisiimtus įsipareigojimus; atkreipia dėmesį į ypatingą neutralių valstybių narių vaidmenį; vis dėlto pripažįsta, kad, vadovaujantis ES sutarties 42 straipsnio 7 dalimi, ES valstybėms narėms taip pat tenka aiški pareiga visomis turimomis priemonėmis teikti pagalbą ir paramą, jeigu valstybė narė nukenčia nuo ginkluotos agresijos savo teritorijoje, o tai atitinka NATO įsipareigojimus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripažįsta, kad svarbu atlikti išsamų tyrimą dėl to, kurioms ES ar valstybių narių teritorijoms labiausiai reikia karinio mobilumo investicijų ir kyla didesnė išorės saugumo grėsmių rizika; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pripažįsta sudėtingą šios užduoties pobūdį, kuris be kitų aspektų apima infrastruktūros statybos, bendrų standartų, transporto srities teisės aktų, muitinės, mokesčių ir judėjimo leidimų klausimus, taip pat visus valdymo lygmenis nuo savivaldybių administracijų iki tarptautinių organizacijų; šiuo požiūriu ragina kurti struktūras, kurios leistų visais lygmenimis suburti karinius ir civilinius subjektus, įskaitant NATO ir NATO partnerių atstovus, aktualiems klausimams aptarti, ir taip užtikrinti pridėtinę vertę ir veiksmingą koordinavimą bei įgyvendinimą, ir atkreipia dėmesį į tai, kad norint pasiekti optimalių rezultatų, reikia, kad valstybės narės investuotų į bendrus administracijos ir institucijų darbuotojų mokymus; palankiai vertina Europos Komisijos įsipareigojimą išnagrinėti galimybes suvienodinti ir supaprastinti muitinės procedūras iki 2018 m. pabaigos; pabrėžia, kad susijusių valstybių narių institucijų, organizacijų ir įstaigų bendradarbiavimas yra labai svarbus, siekiant suderinti ES teisės aktus; pabrėžia, kad dvejopo infrastruktūros naudojimo pavojingų prekių vežimui atveju turėtų būti vykdomas specialus koordinavimas ir keitimasis patirtimi, siekiant išvengti avarijų grėsmės, tuo pačiu metu optimizuojant saugumą visame tinkle; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pripažįsta, kad labai sumažėjo turimų riedmenų, visų pirma platforminių drezinų, naudojamų sunkiajai įrangai ir transporto priemonėms skubiai gabenti, kiekis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pripažįsta, kad veiklai tokioje sudėtingoje aplinkoje kyla daug sunkumų, susijusių su dubliavimusi ir koordinavimu, taip pat su išlaidomis, kurie gali kelti esminę grėsmę visam projektui, jei jie nebus tinkamai valdomi; pripažįsta, kad dvejopo bendradarbiavimo ES transporto sektoriuje pavyzdžių, kaip antai Bendro dangaus atveju, jau esama; prašo valstybes nares ir Europos Komisiją užtikrinti veiksmingą bendradarbiavimo sistemą; pabrėžia, kad, siekiant įgyvendinti karinio mobilumo projektus, reikės glaudesnio valstybių narių bendradarbiavimo ir reikės skatinti civilinių ir karinių sričių bendradarbiavimą; pabrėžia, kad reikia koordinuoti veiksmus su karinio mobilumo projektais, parengtais remiantis PESCO sistema, taip pat su projektais, įgyvendinamais naudojantis Europos gynybos fondu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | todėl pabrėžia, kad sėkmei užtikrinti absoliučiai būtina, kad valstybės narės suprastų bendrą strateginį tikslą, parengtų bendrą planą ir bendradarbiautų tarpusavyje; pabrėžia, kad nuoseklus karinis planavimas yra būtinas siekiant užtikrinti veiksmingą strateginį savarankiškumą, pagrįstą įrangos ir ginkluotės standartizacija ir sąveikumu, taip pat strategine doktrina ir vadovavimu bei kontrolės procesais; šiomis aplinkybėmis palankiai vertina karinio mobilumo veiksmų planą, kuriame išdėstomi konkretūs įvairių institucinių subjektų ir ES valstybių narių veiksmai ir kuriame pripažįstamas strateginis vaidmuo, kurį atlieka transeuropinis transporto tinklas; palankiai vertina valstybių narių prisiimtus įsipareigojimus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | apgailestauja dėl to, kad veiksmų planas iš esmės parengtas remiantis principu „iš apačios į viršų“, jam trūksta strateginės vizijos, kokius konkrečius gynybos tikslus nori pasiekti ES vykdydama įvairią veiklą, įvardytą veiksmų plane; šiuo atžvilgiu apgailestauja dėl to, kad vis dar nėra parengta ES baltoji knyga dėl gynybos, kurioje galėtų būti išdėstytas toks pagrindinis bendras siekis; vis dėlto mano, kad dabartinis metodas turi daug privalumų ir bus naudingas tenkinant visų ES valstybių narių, taigi ir neutralių valstybių, ir ES valstybių narių, NATO sąjungininkių, interesus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad tiek ES institucijos, tiek valstybės narės turėtų laikytis veiksmų plane nustatyto ambicingo veiksmų grafiko, siekdamos užtikrinti, kad dabartinės mobilumo spragos būtų kuo greičiau panaikintos ir būtų pasiekti aukšti gynybos ir saugumo politikos tikslai; palankiai vertina tai, kad veiksmų plane raginama pagerinti karinį mobilumą, atsižvelgiant į hibridines grėsmes, ypač kylančias transporto ir ypatingos svarbos infrastruktūros objektams, ir didinti transporto infrastruktūros atsparumą hibridinėms grėsmėms; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkreipia dėmesį į pažangą, padarytą rengiant karinius reikalavimus, taikomus kariniam mobilumui ES viduje ir už jos ribų, visų pirma dvejopo naudojimo infrastruktūrai, ir palankiai vertina aktyvų valstybių narių dalyvavimą visais šio proceso etapais, Nyderlandų lyderystę PESCO projekte, taip pat NATO įdirbį; |
| --- | --- |

16.

| 17. | teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą dėl EITP naudojimo ir numatytą didelį finansavimą dvejopos paskirties karinio mobilumo projektams, siekiant užtikrinti, kad infrastruktūra būtų pritaikyta dvejopo naudojimo poreikiams; mano, kad dvejopas infrastruktūros naudojimas yra esminė prielaida norint, kad civilinio transporto tinklas pasinaudotų veiksmų planu ir karinio mobilumo paketu; mano, kad veiksmų plano įgyvendinimas – tai proga leisti civilinio transporto tinklui pasinaudoti didesniu tinklo pajėgumu ir vystyti daugiarūšio transporto jungtis; palankiai vertina raginimus įvertinti ir pritaikyti transeuropinį transporto tinklą siekiant patenkinti nustatytus karinius reikalavimus, kurie taip pat bus taikomi naujiems civiliniams transporto projektams, ypač oro uostams, uostams, greitkeliams ir geležinkeliams, kaip įvairiarūšio transporto mazgams pagrindiniuose koridoriuose; todėl pabrėžia, kad kartu su valstybėmis narėmis reikia sudaryti infrastruktūros ir nacionalinių koridorių sąrašą, kuriame būtų atsižvelgiama į valstybių narių specifines karines savybes; pažymi, kad dvejopo naudojimo projektų plėtojimas turėtų būti tvarus ir atitikti aplinkosaugos standartus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | laikosi nuomonės, jog, siekiant optimizuoti ES lėšų panaudojimą, į bet kurį bendros svarbos transporto projektą, finansuojamą taikant EIPT, prireikus nuo pat užuomazgų turėtų būti integruojami karinio mobilumo reikalavimai, kad vėlesniuoju etapu būtų išvengta nereikalingo infrastruktūros atnaujinimo bei, savo ruožtu, neekonomiško lėšų naudojimo; mano, kad, kai įmanoma, skiriant bet kokį EITP karinio mobilumo paketo indėlį prioritetas turėtų būti teikiamas daugiarūšio transporto projektams, nes jie užtikrina daugiausia dvejopo naudojimo galimybių, taip pat tarpvalstybiniams projektams, nes jais prisidedama prie esamų trūkstamų jungčių ir trukdžių problemų – o šiuo metu tai didžiausios fizinės greito ir sklandaus judumo kliūtys, su kuriomis susiduriama tik gabenat civilius, tiek pajėgas bei sunkiąją karinę techniką – sprendimo; pabrėžia, kad nustatant kariniam transportui tinkamas transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) atkarpas turi būti besąlygiškai siekiama kuo didesnės civilinio ir karinio sektorių sąveikos ir laikomasi dvejopo naudojimo principo; mano, kad papildomos investicijos į tinklą galėtų duoti didelės naudos kariniam mobilumui ir kartu prisidėti prie TEN-T pagrindinio tinklo užbaigimo iki 2030 m., o visuotinio tinklo – iki 2050 m.; pabrėžia, kad turėtų būti suteikta galimybė panaudoti lėšas iš kariniam mobilumui skirto paketo transporto infrastruktūros pritaikymui tiek pagrindiniuose, tiek visuotiniuose TEN-T tinkluose; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pritaria sprendimui skirti karinio mobilumo paketą pagal centralizuotai valdomą EITP programą, kurios griežtas tikslas – dvejopas mobilumo panaudojimas; atkreipia dėmesį į veiksmų plane numatytus parengiamuosius veiksmus; ragina Komisiją iki 2019 m. gruodžio 31 d. priimti deleguotuosius aktus, kad būtų toliau patikslinti kariniai reikalavimai, TEN-T dalių, kurios yra tinkamos kariniam transportui, sąrašas, dvejopos paskirties infrastruktūros projektų prioritetų sąrašas ir nustatytos vertinimo procedūros dėl veiksmų, susijusių su kariniu mobilumu, tinkamumo finansuoti ir finansavimo skyrimo kriterijų; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primena, kad kelios gynybos sektoriuje naudojamos technologijos, pvz., internetas, buvo sėkmingai perkeltos į civilinį sektorių; pabrėžia, kad pažangių transporto sistemų dislokavimas remiantis telematinių prietaikų sistemomis, pvz., ERTMS ir SESAR, ir su sistemomis GALILEO, EGNOS ir (arba) GOVSATCOM susijusių technologijų įsisavinimas yra vienas sudėtingiausių uždavinių, laukiančių civilinio transporto sektoriaus; todėl mano, kad ateityje peržiūrint veiksmų planą galiausiai turėtų būti svarstoma galimybė civilinio transporto sektoriui pasinaudoti karinio sektoriaus atsaku į šiuos iššūkius, pvz., kibernetinio saugumo ir saugaus ryšio srityje; ragina imtis tolesnių priemonių siekiant didinti kibernetinio saugumo ir gynybos srities subjektų bendradarbiavimą ir stiprinti bendradarbiavimą pagal PESCO; pabrėžia, kad reikia toliau kurti bendrą kovos su hibridinėmis grėsmėmis tinklą, kad būtų užtikrintas tų infrastruktūrų, kurios yra strateginės siekiant pagerinti karinį mobilumą ES, atsparumas; pabrėžia šiuo metu ES institucijų atliekamo darbo siekiant atnaujinti dvejopo naudojimo eksporto kontrolės reglamentą svarbą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pripažįsta galimų pasiūlymų dėl pavojingų krovinių vežimo kariniams tikslams reglamentavimo, ES muitinės kodekso atnaujinimo ir PVM taisyklių pritaikymo vertingumą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palankiai vertina keitimąsi informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais tarp karinių ir civilinių subjektų šioje srityje ir pabrėžia, kad reikia dirbti kartu siekiant nustatyti bendrą pagrindą dėl pavojingų krovinių vežimo kariniams tikslams reglamentavimo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pažymi, kad veiksmų plane numatyta nemažai užduočių, kurias reikia atlikti valstybių narių lygmeniu, todėl Europos gynybos agentūra ir Komisija turi teikti paramą ir gaires, kad būtų užtikrintas greitas ir veiksmingas tų užduočių įgyvendinimas; primena, kad būtina sukurti muitinių ir mokesčių reguliavimo sistemą, ypač atsižvelgiant į PVM; ypač pabrėžia, kad svarbu parengti suderintas taisykles dėl tarpvalstybinio judėjimo leidimų, nes tai yra didelė kliūtis greitam judėjimui; mano, kad valstybės narės turėtų bendradarbiauti siekiant užtikrinti kuo didesnį tarpvalstybinio dvejopo naudojimo veiksmingumą ir sumažinti administracines išlaidas; atsižvelgdamas į tai, remia norą iki 2019 m. pabaigos sutrumpinti sienų kirtimo laikotarpį ir šiuo tikslu per penkias dienas išduoti diplomatinius leidimus sausumos, jūros ir oro judėjimui, ir apsvarstyti galimybę dar labiau sutrumpinti šį terminą greitojo reagavimo priemonėms; |
| --- | --- |

23.

| 24. | remia valstybių narių, dalyvaujančių PESCO, priimtą sprendimą įtraukti karinį mobilumą į pradinį 17 prioritetinių projektų, kurie turi būti parengti pagal PESCO sistemą, sąrašą; šiuo požiūriu pabrėžia, kad kariniam mobilumui skirtas PESCO projektas galėtų būti veiksminga priemonė koordinuojant valstybių narių pastangas, numatytas veiksmų plane, taip pat kitą veiklą, kuri nepriklauso tiesioginei ES kompetencijai; mano, kad šis darbo pasidalijimas, kartu vykdant tinkamą koordinavimą, yra gyvybiškai svarbus, kad PESCO projektas galėtų sukurti pridėtinę vertę; taip pat palankiai vertina labiau saistančius įsipareigojimus supaprastinti tarpvalstybinį karinį transportą, kaip nurodyta PESCO pranešime; ragina valstybes nares aktyviai dalyvauti PESCO karinio mobilumo projekte; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad svarbu tinkamai informuoti vietos bendruomenes apie didelės karinio mobilumo infrastruktūros planavimą bei poveikį ir įtraukti jas į šį procesą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad galiausiai ES gali tik papildyti valstybių narių pastangas; akcentuoja, kad sėkmė iš esmės priklauso nuo valstybių narių sutikimo ir gebėjimo taikyti „veiksmų visais valdžios lygmenimis“ požiūrį siekiant spręsti aktualius klausimus; pabrėžia valstybių narių politinio įsipareigojimo užtikrinti, kad veiksmingas karinis mobilumas ES ir už jos ribų virstų realybe, svarbą; pabrėžia, kad siekiant sėkmingai įgyvendinti karinį mobilumą reikės bendradarbiauti ir koordinuoti veiksmus su visais NATO sąjungininkais; |
| --- | --- |

26.

| 27. | teigiamai vertina naują bendrą pareiškimą dėl ES ir NATO bendradarbiavimo ir Briuselio deklaraciją dėl transatlantinio saugumo ir solidarumo ir tai, kad abiejuose akcentuojami karinio mobilumo klausimai; taip pat palankiai vertina naujas NATO iniciatyvas, ypač Sąjungininkų pajėgų Europoje vyriausiojo vado (SACEUR) atsakomybės rajono įgalinimo planą; palankiai vertina NATO pastangas siekiant užtikrinti karinį mobilumą šiuo tikslu ir primygtinai ragina ES ir NATO išvengti nereikalingo pastangų dubliavimo; pabrėžia uostų kaip ES jungčių su jos NATO sąjungininkais ir Europos vidaus trumpųjų nuotolių jūrų transporto jungčių, svarbą; atkreipia dėmesį į skaidrumo ir komunikacijos apie ES gynybos iniciatyvas, įskaitant PESCO, Jungtinėms Valstijoms ir kitoms NATO sąjungininkėms svarbą, kad būtų išvengta bet kokio neteisingo supratimo, ir palankiai vertina ES gynybos srities iniciatyvas siekiant stiprinti Europos ramstį NATO aljanse; |
| --- | --- |

27.

| 28. | todėl primygtinai ragina ES, jos valstybes nares ir NATO stiprinti savo bendradarbiavimą ir koordinavimą, be kita ko, naudojant lėšas bendriems projektams, didinant politinį lankstumą, formalizuojant ES ir NATO santykius, plečiant bendradarbiavimo sritis ir plačiau dalijantis informacija, kai tai suderinama su ES saugumo interesais, taip siekiant užtikrinti sinergiją; viliasi, kad kliūtys dalytis įslaptinta informacija tarp šių dviejų organizacijų bus kuo skubiau panaikintos, kad toks glaudesnis bendradarbiavimas būtų įmanomas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, gynybos srities ES agentūroms, NATO generaliniam sekretoriui ir ES bei NATO valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  OL L 331, 2017 12 14, p. 57.

(2)  OL C 88, 2018 3 8, p. 1.

(3)  OL L 65, 2018 3 8, p. 24.

(4)  OL C 224, 2018 6 27, p. 18.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0257.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0492.

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/30

---

P8_TA(2018)0499

Nauja Europos kultūros darbotvarkė

2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujos Europos kultūros darbotvarkės (2018/2091(INI))

(2020/C 388/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 17 d. Geteborge surengtą socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikimą deramų darbo vietų ir ekonomikos augimo tema, į 2017 m. lapkričio mėn. su kultūra ir švietimu susijusius Vadovų darbotvarkės aspektus ir į 2017 m. gruodžio 14 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl Sąjungos socialinių aspektų, švietimo ir kultūros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 17 d. Geteborge surengtą socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikimą deramų darbo vietų ir ekonomikos augimo tema, į 2017 m. lapkričio mėn. su kultūra ir švietimu susijusius Vadovų darbotvarkės aspektus ir į 2017 m. gruodžio 14 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl Sąjungos socialinių aspektų, švietimo ir kultūros,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimo (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl Europos kultūros ir kūrybos sektorių rėmimo siekiant ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl Europos kultūros ir kūrybos sektorių rėmimo siekiant ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl nuoseklios ES kultūros ir kūrybos pramonės politikos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl nuoseklios ES kultūros ir kūrybos pramonės politikos (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 10 d. rezoliuciją dėl kultūros pramonės Europoje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 10 d. rezoliuciją dėl kultūros pramonės Europoje (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl menininkų socialinio statuso (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl menininkų socialinio statuso (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl ES išorės veiksmų kultūrinių aspektų (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl ES išorės veiksmų kultūrinių aspektų (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją „Integruotas požiūris į Europos kultūros paveldą“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją „Integruotas požiūris į Europos kultūros paveldą“ (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl tarpkultūrinio dialogo, kultūrų įvairovės ir švietimo vaidmens puoselėjant pagrindines ES vertybes (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl tarpkultūrinio dialogo, kultūrų įvairovės ir švietimo vaidmens puoselėjant pagrindines ES vertybes (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 12 d. rezoliuciją „Mokymasis apie ES mokyklose“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 12 d. rezoliuciją „Mokymasis apie ES mokyklose“ (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 10 d. rezoliuciją dėl Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkės (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 10 d. rezoliuciją dėl Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkės (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl struktūrinių ir finansinių kliūčių užtikrinant kultūros prieinamumą (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl struktūrinių ir finansinių kliūčių užtikrinant kultūros prieinamumą (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 2 d. rezoliuciją dėl 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1295/2013, kuriuo sukuriama programa „Kūrybiška Europa“ (2014–2020 m.) ir panaikinami sprendimai Nr. 1718/2006/EB, Nr. 1855/2006/EB ir Nr. 1041/2009/EB, įgyvendinimo (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 2 d. rezoliuciją dėl 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1295/2013, kuriuo sukuriama programa „Kūrybiška Europa“ (2014–2020 m.) ir panaikinami sprendimai Nr. 1718/2006/EB, Nr. 1855/2006/EB ir Nr. 1041/2009/EB, įgyvendinimo (12),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 20 d. Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos (UNESCO) priimtą konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 20 d. Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos (UNESCO) priimtą konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 27 d. Europos Tarybos bendrąją kultūros paveldo vertės visuomenei pagrindų konvenciją (Faro konvenciją), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 27 d. Europos Tarybos bendrąją kultūros paveldo vertės visuomenei pagrindų konvenciją (Faro konvenciją),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1295/2013, kuriuo sukuriama programa „Kūrybiška Europa“ (2014–2020 m.) ir panaikinami sprendimai Nr. 1718/2006/EB, Nr. 1855/2006/EB ir Nr. 1041/2009/EB, įgyvendinimo (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1295/2013, kuriuo sukuriama programa „Kūrybiška Europa“ (2014–2020 m.) ir panaikinami sprendimai Nr. 1718/2006/EB, Nr. 1855/2006/EB ir Nr. 1041/2009/EB, įgyvendinimo (13),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 16 d. Tarybos rezoliuciją dėl Europos kultūros darbotvarkės (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 16 d. Tarybos rezoliuciją dėl Europos kultūros darbotvarkės (14),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 23 d. Tarybos išvadas dėl darbo plano kultūros srityje (2015–2018 m.) (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 23 d. Tarybos išvadas dėl darbo plano kultūros srityje (2015–2018 m.) (15),

| — | atsižvelgdamas į ES darbo planą kultūros srityje (2015–2018 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES darbo planą kultūros srityje (2015–2018 m.),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 27 d. Tarybos išvadas dėl kultūros ir kūrybos sankirtų, kuriomis siekiama skatinti inovacijas, ekonominį tvarumą ir socialinę įtrauktį (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 27 d. Tarybos išvadas dėl kultūros ir kūrybos sankirtų, kuriomis siekiama skatinti inovacijas, ekonominį tvarumą ir socialinę įtrauktį (16),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 8 d. Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas“(JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 8 d. Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas“(JOIN(2016)0029),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą dėl Europos kultūros darbotvarkės įgyvendinimo (COM(2010)0390), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą dėl Europos kultūros darbotvarkės įgyvendinimo (COM(2010)0390),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 27 d. Komisijos žaliąją knygą „Kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimas“ (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 27 d. Komisijos žaliąją knygą „Kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimas“ (COM(2010)0183),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos kultūros paveldo metų (2018-ųjų) (COM(2016)0543), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos kultūros paveldo metų (2018-ųjų) (COM(2016)0543),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 26 d. Komisijos komunikatą „Kultūros ir kūrybos sektorių rėmimas siekiant ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo“ (COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 26 d. Komisijos komunikatą „Kultūros ir kūrybos sektorių rėmimas siekiant ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo“ (COM(2012)0537),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 18 d. Komisijos komunikatą dėl turinio bendrojoje skaitmeninėje rinkoje (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 18 d. Komisijos komunikatą dėl turinio bendrojoje skaitmeninėje rinkoje (COM(2012)0789),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 22 d. Komisijos komunikatą „Integruotas požiūris į Europos kultūros paveldą“ (COM(2014)0477), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 22 d. Komisijos komunikatą „Integruotas požiūris į Europos kultūros paveldą“ (COM(2014)0477),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. ES valstybių narių ekspertų darbo grupės ataskaitą dėl kultūros prieinamumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. ES valstybių narių ekspertų darbo grupės ataskaitą dėl kultūros prieinamumo,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 20 d. Komisijos komunikatą „ES piliečiams kylančių tarpvalstybinių mokestinių kliūčių šalinimas“ (COM(2010)0769), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 20 d. Komisijos komunikatą „ES piliečiams kylančių tarpvalstybinių mokestinių kliūčių šalinimas“ (COM(2010)0769),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 11 d. Komisijos komunikatą „Dvigubas apmokestinimas bendrojoje rinkoje“ (COM(2011)0712), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 11 d. Komisijos komunikatą „Dvigubas apmokestinimas bendrojoje rinkoje“ (COM(2011)0712),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. Komisijos ekspertų grupės mokesčių kliūčių, kurias patiria asmenys ES, vystantys veiklą tarpvalstybiniu mastu, klausimais ataskaitą dėl tarpvalstybinių mokestinių kliūčių, kylančių asmenims Europos Sąjungoje, šalinimo būdų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. Komisijos ekspertų grupės mokesčių kliūčių, kurias patiria asmenys ES, vystantys veiklą tarpvalstybiniu mastu, klausimais ataskaitą dėl tarpvalstybinių mokestinių kliūčių, kylančių asmenims Europos Sąjungoje, šalinimo būdų,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. ES valstybių narių ekspertų darbo grupės ataskaitą „Kaip kultūra ir menas gali skatinti tarpkultūrinį dialogą migracijos ir pabėgėlių krizės kontekste“ dėl tarpkultūrinio dialogo taikant atviro koordinavimo metodą (AKM), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. ES valstybių narių ekspertų darbo grupės ataskaitą „Kaip kultūra ir menas gali skatinti tarpkultūrinį dialogą migracijos ir pabėgėlių krizės kontekste“ dėl tarpkultūrinio dialogo taikant atviro koordinavimo metodą (AKM),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 25 d. Romos deklaraciją, kurioje 27 ES valstybių narių ir ES institucijų vadovai paskelbė plataus užmojo siekį sukurti Sąjungą, „kurioje piliečiai turėtų naujų kultūrinės bei socialinės raidos ir ekonomikos augimo galimybių“„Sąjungą, kuri saugo mūsų kultūros paveldą ir skatina kultūrų įvairovę“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 25 d. Romos deklaraciją, kurioje 27 ES valstybių narių ir ES institucijų vadovai paskelbė plataus užmojo siekį sukurti Sąjungą, „kurioje piliečiai turėtų naujų kultūrinės bei socialinės raidos ir ekonomikos augimo galimybių“„Sąjungą, kuri saugo mūsų kultūros paveldą ir skatina kultūrų įvairovę“,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 22 d. Davoso deklaraciją dėl kokybiškos pastatų statybos kultūros (vok. Baukultur) Europai, kurioje Europos kultūros ministrai pabrėžė, kad svarbu skubiai parengti naujus metodus, kuriuos taikant būtų apsaugotos ir skatinamos kultūros vertybės Europos apstatytoje aplinkoje ir būtų laikomasi holistinio ir į kultūrą orientuoto požiūrio į apstatytą aplinką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 22 d. Davoso deklaraciją dėl kokybiškos pastatų statybos kultūros (vok. Baukultur) Europai, kurioje Europos kultūros ministrai pabrėžė, kad svarbu skubiai parengti naujus metodus, kuriuos taikant būtų apsaugotos ir skatinamos kultūros vertybės Europos apstatytoje aplinkoje ir būtų laikomasi holistinio ir į kultūrą orientuoto požiūrio į apstatytą aplinką,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą (A8-0388/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą (A8-0388/2018),

| A. | kadangi naujos darbotvarkės prioritetai ir su konkrečiu sektoriumi susijęs požiūris vertinami teigiamai; kadangi vienodai ir atsižvelgiant į konkrečias ypatybes turėtų būti remiami visi kultūros ir kūrybos sektoriai, atsižvelgiant į konkretiems sektoriams kylančias problemas, o kultūrų įvairovė ir tarpkultūrinis dialogas turėtų būti vertinami kaip horizontalieji prioritetai; kadangi kultūra yra viešoji gėrybė ir Naujojoje Europos kultūros darbotvarkėje turėtų būti siekiama išsaugoti, išplėsti ir skleisti gyvybingą ir įvairų kultūrinį gyvenimą, užtikrinant prieigą prie jo visiems ir kuriame dalyvauti būtų skatinami visi; |
| --- | --- |

A.

kadangi naujos darbotvarkės prioritetai ir su konkrečiu sektoriumi susijęs požiūris vertinami teigiamai; kadangi vienodai ir atsižvelgiant į konkrečias ypatybes turėtų būti remiami visi kultūros ir kūrybos sektoriai, atsižvelgiant į konkretiems sektoriams kylančias problemas, o kultūrų įvairovė ir tarpkultūrinis dialogas turėtų būti vertinami kaip horizontalieji prioritetai; kadangi kultūra yra viešoji gėrybė ir Naujojoje Europos kultūros darbotvarkėje turėtų būti siekiama išsaugoti, išplėsti ir skleisti gyvybingą ir įvairų kultūrinį gyvenimą, užtikrinant prieigą prie jo visiems ir kuriame dalyvauti būtų skatinami visi;

| B. | kadangi Naujoji kultūros darbotvarkė turėtų suteikti lanksčią sistemą besikeičiančioms kultūros ekosistemoms ir ja turėtų būti skatinama sektorių sinergija; |
| --- | --- |

B.

kadangi Naujoji kultūros darbotvarkė turėtų suteikti lanksčią sistemą besikeičiančioms kultūros ekosistemoms ir ja turėtų būti skatinama sektorių sinergija;

| C. | kadangi Europa atsigauna po sunkios finansų krizės, kurios metu, deja, kultūrai skirti nacionaliniai ir regioniniai biudžetai dažnai buvo pirmieji, kurių išlaidos buvo mažinamos; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europa atsigauna po sunkios finansų krizės, kurios metu, deja, kultūrai skirti nacionaliniai ir regioniniai biudžetai dažnai buvo pirmieji, kurių išlaidos buvo mažinamos;

| D. | kadangi Europa susiduria su didėjančia socialine nelygybe ir jaunimo nedarbu, stiprėjančiu populizmu ir radikalėjimu, o jos gyventojų grupių įvairovė vis didėja; kadangi kultūros vaidmuo yra svarbesnis nei bet kada anksčiau, siekiant socialinės sanglaudos ir kultūrų dialogo bei užtikrinti piliečiams raiškos, bendravimo ir kūrybos laisvę bei įvairovę ir kuriant jungtis tarp asmenų; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europa susiduria su didėjančia socialine nelygybe ir jaunimo nedarbu, stiprėjančiu populizmu ir radikalėjimu, o jos gyventojų grupių įvairovė vis didėja; kadangi kultūros vaidmuo yra svarbesnis nei bet kada anksčiau, siekiant socialinės sanglaudos ir kultūrų dialogo bei užtikrinti piliečiams raiškos, bendravimo ir kūrybos laisvę bei įvairovę ir kuriant jungtis tarp asmenų;

| E. | kadangi Europos kūrybos ir kultūros sektoriai yra didžiausias ES turtas; kadangi jie sudaro 4,2 proc. ES BVP, sukuria 8,4 milijono darbo vietų, t. y. juose dirba 3,7 proc. visų ES dirbančiųjų, jie yra ekonomiškai atsparūs net krizės metu; kadangi šie sektoriai skatina kūrybiškumą, kuris prisideda prie pokyčių visuose veiklos sektoriuose ir kartu pasižymi didesne jaunimo ir moterų užimtumo procentine dalimi nei kiti sektoriai; |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos kūrybos ir kultūros sektoriai yra didžiausias ES turtas; kadangi jie sudaro 4,2 proc. ES BVP, sukuria 8,4 milijono darbo vietų, t. y. juose dirba 3,7 proc. visų ES dirbančiųjų, jie yra ekonomiškai atsparūs net krizės metu; kadangi šie sektoriai skatina kūrybiškumą, kuris prisideda prie pokyčių visuose veiklos sektoriuose ir kartu pasižymi didesne jaunimo ir moterų užimtumo procentine dalimi nei kiti sektoriai;

| F. | kadangi Europos muzikos sektorius yra labai dinamiškas, jame sukurta 1 milijonas darbo vietų, o apyvarta siekia 25 mlrd. EUR; kadangi vis dėlto jis tebėra nepakankamai finansuojamas, visų pirma dėl naujų platinimo internetu paslaugų; kadangi iš viso programai „Kūrybiška Europa“ skirto 1,46 mlrd. EUR biudžeto, iki 2018 m. liepos mėn. muzikos projektams buvo skirta tik 51 mln. EUR suma ir visų pirma ji buvo skirta klasikinei muzikai; kadangi tai neatspindi Europos muzikos sektoriaus įvairovės arba jo ekonominio, socialinio ir kultūrinio indėlio; |
| --- | --- |

F.

kadangi Europos muzikos sektorius yra labai dinamiškas, jame sukurta 1 milijonas darbo vietų, o apyvarta siekia 25 mlrd. EUR; kadangi vis dėlto jis tebėra nepakankamai finansuojamas, visų pirma dėl naujų platinimo internetu paslaugų; kadangi iš viso programai „Kūrybiška Europa“ skirto 1,46 mlrd. EUR biudžeto, iki 2018 m. liepos mėn. muzikos projektams buvo skirta tik 51 mln. EUR suma ir visų pirma ji buvo skirta klasikinei muzikai; kadangi tai neatspindi Europos muzikos sektoriaus įvairovės arba jo ekonominio, socialinio ir kultūrinio indėlio;

| G. | kadangi kultūra yra labai svarbi socialinės sanglaudos ir integracijos procesuose, visų pirma dalyvaujant mažumų, nepalankioje padėtyje esančių gyventojų grupių ir marginalizuotų bendruomenių atstovams, migrantams ir pabėgėliams kultūriniame ir visuomeniniame gyvenime, ir kadangi programoje „Kūrybiška Europa“ nuskambėjęs ypatingas kvietimas skatinti migrantų integraciją pasirodė esantis veiksmingas, tačiau jam pateikiama pernelyg daug paraiškų ir jis per mažai finansuojamas; |
| --- | --- |

G.

kadangi kultūra yra labai svarbi socialinės sanglaudos ir integracijos procesuose, visų pirma dalyvaujant mažumų, nepalankioje padėtyje esančių gyventojų grupių ir marginalizuotų bendruomenių atstovams, migrantams ir pabėgėliams kultūriniame ir visuomeniniame gyvenime, ir kadangi programoje „Kūrybiška Europa“ nuskambėjęs ypatingas kvietimas skatinti migrantų integraciją pasirodė esantis veiksmingas, tačiau jam pateikiama pernelyg daug paraiškų ir jis per mažai finansuojamas;

| H. | kadangi menininkai ir kultūros srities specialistai dažnai patiria mažų garantijų nestabilias sąlygas, kai jų socialinė apsauga yra menka arba neužtikrinta, o pajamos – nenuspėjamos; |
| --- | --- |

H.

kadangi menininkai ir kultūros srities specialistai dažnai patiria mažų garantijų nestabilias sąlygas, kai jų socialinė apsauga yra menka arba neužtikrinta, o pajamos – nenuspėjamos;

| I. | kadangi kultūrinis sąmoningumas ir raiška ES lygmeniu buvo pripažinti peržiūrėtose rekomendacijose dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų; kadangi menai ir humanitariniai mokslai turėtų būti visapusiškai įtraukti į švietimo sistemas, kad jais būtų galima prisidėti formuojant Europą, kuri būtų bendradarbiaujanti, kūrybiška ir sutelkta skatinti tvarumą, integraciją ir pilietinę sanglaudą; |
| --- | --- |

I.

kadangi kultūrinis sąmoningumas ir raiška ES lygmeniu buvo pripažinti peržiūrėtose rekomendacijose dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų; kadangi menai ir humanitariniai mokslai turėtų būti visapusiškai įtraukti į švietimo sistemas, kad jais būtų galima prisidėti formuojant Europą, kuri būtų bendradarbiaujanti, kūrybiška ir sutelkta skatinti tvarumą, integraciją ir pilietinę sanglaudą;

| J. | kadangi kultūros tinklai yra galinga priemonė mezgant asmeninius ryšius su žmonėmis ir ilgalaikius taikius santykius ir dialogą su kaimyninėmis valstybėmis ir dėl to puoselėjant tarptautinius kultūrinius santykius, kurie yra itin svarbūs siekiant visuotinio reguliavimo bei padeda formuotis Europos kultūros erdvei; |
| --- | --- |

J.

kadangi kultūros tinklai yra galinga priemonė mezgant asmeninius ryšius su žmonėmis ir ilgalaikius taikius santykius ir dialogą su kaimyninėmis valstybėmis ir dėl to puoselėjant tarptautinius kultūrinius santykius, kurie yra itin svarbūs siekiant visuotinio reguliavimo bei padeda formuotis Europos kultūros erdvei;

Bendrosios pastabos

| 1. | palankiai vertina naują kultūros darbotvarkę ir pabrėžia, kad ja suteikiama puiki proga patvirtinti nuoseklią ir išsamią Europos kultūros politiką, pripažintą Europos piliečių ir už ES ribų; tačiau taip pat pabrėžia, kad ji bus sėkmingai įgyvendinta tik tuo atveju, jei programos „Kūrybiška Europa“ biudžetas bus gerokai padidintas ir užtikrinta sinergija bei sąveika su kitomis ES lėšomis finansuojamomis programomis siekiant sukurti visapusišką ir horizontalų požiūrį į kultūrą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | dar kartą patvirtina kultūros ir kultūrinių bei kūrybinių sektorių vaidmenį siekiant sanglaudos politikos ir socialinės įtraukties Sąjungos teritorijoje tikslų ir ragina į juos atsižvelgti skirstant struktūrinius ir sanglaudos fondus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripažįsta, kad iniciatyva „2018-ieji – Europos kultūros paveldo metai“, suteikiama proga didinti visuomenės informuotumą apie ES kultūros unikalias stipriąsias savybes, įvairovę ir apie ES kultūros ir kultūros paveldo būdingą vertę ir esminį jų mūsų visuomenėje ir ekonomikoje skiriamą vaidmenį, kuriuo žadinamas bendrumo jausmas, skatinamas aktyvus pilietiškumas ir apibrėžiamos mūsų tapatybės skatinamos pagrindinės laisvės, įvairovės, lygybės, solidarumo ir socialinio teisingumo vertybės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina Komisijos ketinimą pateikti kultūros paveldui skirtą veiksmų planą ir pabrėžia, kad būtina daugiau dėmesio skirti tiek materialiesiems, tiek nematerialiesiems kultūros paveldo aspektams ir jo sąsajoms su šiuolaikiniais meno ir kūrybos projektais bei raiška; be to, pabrėžia, kad būtina sukurti nuolatinį struktūrinį dialogą su suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų kaupiamos žinios, stiprinami gebėjimai ir raginama koordinuoti Europos kultūros paveldo srityje, siekiant konsoliduoti Europos kultūros paveldo metų ilgalaikį palikimą ir padėti įgyvendinti veiksmų planą; pabrėžia, kad struktūrinis dialogas turėtų būti plėtojamas aprėpiant visus kultūros, kūrybos ir paveldo sektorius; be to, ragina valstybes nares parengti nacionalinio lygmens papildomus veiksmų planus ir mano, kad kultūros paveldui skirtas veiksmų planas suteikia galimybę spręsti visus klausimus, kurie buvo svarstyti pagal 10 Europos iniciatyvų, neskaitant Europos kultūros paveldo metų, ir pateikti rekomendacijas, parengtas įgyvendinant Europos kultūros paveldo metus (2018 m.); |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją užtikrinti, kad tai, kas būtina reaguojant į naujas, nenumatytas aplinkybes nesudarytų kliūčių jau patvirtintiems kultūros srities tikslams įgyvendinti; primena, kad naujos iniciatyvos turėtų būti finansuojamos iš naujo biudžeto ir naujų šaltinių, o ne perskirstant turimas lėšas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją sukurti bendrą ES portalą, skirtą kultūros paveldui, ir jame telkti informaciją apie visas ES programas, pagal kurias finansuojamas kultūros paveldas; jį turėtų sudaryti trys pagrindiniai skirsniai: informacija apie kultūros paveldo finansavimo galimybes, geriausios praktikos ir meistriškumo kultūros paveldo srityje pavyzdžių duomenų bazė ir susijusios nuorodos, taip pat naujienos apie politikos pokyčius, veiksmus ir renginius, susijusius su kultūros paveldu, bei nuorodos į juos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją ir valstybes nares kurti naujus sistemingo duomenų rinkimo iš visų kultūros ir kūrybos sektorių (KKS) metodus ir užtikrinti, kad būtų naudojami veiksmingi statistiniai kodai ir kokybiškesni rodikliai, mažinantys atotrūkį tarp vis labiau duomenų stokojančio viešojo sektoriaus ir daug informacijos turinčių skaitmeninių operatorių, kuria šia informacija naudojasi, kad galėtų įsigyti rinkos dalį ir destabilizuoti rinkos dalyvius; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją pradėti taikyti ES rezultatų suvestines, kuriomis būtų įvertintas kultūrinis ir žiniasklaidos pliuralizmas, sukurti rodiklius ir stebėti meninės raiškos laisvę Europos lygmeniu, taip pat įvairovę kuriant, platinant ir teikiant kūrybinius darbus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina pradėtą įgyvendinti iniciatyvą „Music Moves Europe“ kaip reikšmingą pirmąjį žingsnį skatinant Europos muzikos sektoriaus kūrybiškumą, įvairovę ir naujoves, taip pat pritaria programoje „Kūrybiška Europa“ numatytiems muzikos sektoriaus veiksmų planams; ragina Komisiją sutelkti dėmesį į menininkų ir repertuaro judumą Europos viduje ir už jos sienų, platinimą, mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) finansavimą, menininkams skirtų skaitmeninių platformų skaidrumą ir atsakomybę, srautinio duomenų siuntimo paslaugų įvairovę, prieigą prie informacijos internete ir sektoriaus analizę rengiant tolesnes ES priemones muzikai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina tai, kad buvo sukurtas Europos filmams skirtas interneto katalogas ir surengta pirmoji ES filmų savaitė, ir skatina Komisiją ir valstybes nares, bendradarbiaujant su menininkais ir kūrybos pramonės atstovais, sustiprinti Europos kino matomumą Europoje ir pasaulyje, visų pirma didinant Europos filmų prieinamumą ir skatinant kurti Europos platformas, per kurias būtų suteikta prieiga prie licencijuotų ES filmų, o menininkams ir teisių savininkams būtų atlyginama sąžiningai ir gerbiant teritoriškumo principą; be to, atkreipia dėmesį į teigiamą LUX kino apdovanojimo skyrimo patirtį populiarinant Europos filmus ir sudarant palankesnes sąlygas juos platinti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją pripažinti ES miestų darbotvarkės svarbą ir skatina valstybių narių ir miestų, taip pat kitų suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimą, kad būtų skatinamas augimas, gyvybingumas ir inovacijos Europos miestuose, taip pat ragina nustatyti bei sėkmingai spręsti socialinius uždavinius; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją vykdyti specialius veiksmus siekiant meno kūrinių judumo, galbūt numatant tam tikros formos kelionių dotaciją, nes tokiu būdu būtų pratęstas daugelio projektų, kurie finansuojami pagal programą „Kūrybiška Europa“, gyvavimo ciklas; |
| --- | --- |

12.

Kultūrinė ir meninė dimensija

| 13. | pripažįsta esminę laisvos kultūrinės, meninės ir kūrybinės išraiškos vertę ir platesnę žmonių galimybę susipažinti su kultūra, įskaitant specialiąsias priemones; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją užtikrinti, kad Europos festivaliai gautų paramą, nes jie yra nepaprastai svarbūs siekiant suburti piliečius visoje Europoje ir už jos ribų, kartu stiprinant jų ryšius; pabrėžia, kad festivaliai – tai vienijanti jėga, daranti poveikį visuomenei, pilietybei, ekonomikai, kultūros paveldui ir išoriniam vystymuisi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę paskelbti metų Europos kultūros asmenį, ir tai būtų renginys, apimantis įvairią veiklą bei projektus visoje Europoje, kuriais būtų pagerbiamas tokio asmens gyvenimas ir darbas ir pabrėžiamas poveikis, kurį jis arba jis padarė puoselėjant Europos vertybes ir tapatybę; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina didinti menininkų, autorių, kultūros darbuotojų, kūrybininkų ir audiovizualinių kūrėjų profesionalumą kaip esminę paramą Europos kultūros dimensijai plėtoti, kultūrų dialogui, kultūros ir meno naujovėms, teritorinei sanglaudai ir socialinei įtraukčiai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją pripažinti kultūrą kaip „švelniąją galią“, kuri sudaro sąlygas ir suteikia galių piliečiams būti atsakingais, sąžiningais, entuziastingais ir empatiškais visuomenės lyderiais; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją sudaryti tokias sąlygas, kad Europa būtų atsakingų piliečių, kuriančių santykius su kitos nei jų pačių kultūros subjektais, provokuoja mąstyti ir skatina naujoves, taip pat ugdo bei įtraukia kitus asmenis, vieta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją skatinti kultūrų įvairovę, migrantų integraciją ir kokybišką pilietybę; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją skatinti kultūros srities specialistų, švietėjų, aktyvių piliečių ir verslininkų bendradarbiavimą, kad būtų skatinamas atnaujintas visuomenės susidomėjimas kultūra; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją užtikrinti, kad kultūros tinklai būtų remiami kaip kolektyvinių žinių, patirties ir atminties priemonės, kurios suteikia galimybę neoficialiai keistis informacija, skatina diskusijas ir kultūros plėtojimą, kad būtų didinamos tolesnio judumo ir bendradarbiavimo galimybės ir padedama kurti integruotą Europos kultūros erdvę; |
| --- | --- |

21.

Socialinis aspektas

| 22. | palankiai vertina Komisijos ketinimą į programą „Kūrybiška Europa“ įtraukti specialų judumui skirtą veiksmą, tačiau atkreipia dėmesį, kad siekiant išvengti tokių kliūčių, kaip su vizomis susijusios kliūtys, šiam veiksmui reikia skirti atitinkamą biudžetą ir supaprastinti administracinę tvarką, visų pirma asmenims iš trečiųjų valstybių; pabrėžia, kad reikia imtis konkrečių veiksmų siekiant šalinti kliūtis, kurios susidaro dėl pernelyg didelio arba dvigubo menininkų apmokestinimo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją sukurti bendrą portalą, kuriame būtų pateikiama informacija apie visas esamas gyvenamosios vietos programas ir judumo galimybes; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę išbraukti EBPO pavyzdinės mokesčių konvencijos 17 straipsnį iš dvišalių mokesčių sutarčių tarp ES valstybių narių; ragina Komisiją priimti tarpinį sprendimą – parengti konkretiems sektoriams skirtą elgesio kodeksą dėl išskaičiuojamųjų mokesčių ir išsamiai išdėstyti išlaidų mažinimo ir procedūrų supaprastinimo galimybes, pateikiant geriausios praktikos pavyzdį bei galimas taikyti išimtis; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina užtikrinti, kad kūrybos ir meno srities darbuotojai turėtų teisę į sąžiningą atlyginimą, sutartinius susitarimus ir darbo sąlygas; atkreipia dėmesį į Europos kultūros sektoriaus darbuotojų projektais paremtą, garantijų nesuteikiantį ir netipinį užimtumą; todėl ragina valstybes nares priimti išsamias priemones siekiant vykdant suderinimą sumažinti pilkąją zoną ir pagerinti visos ES menininkų ir kūrėjų sutarčių sąlygas Europos lygmeniu atsižvelgiant į kolektyvinį atstovavimą, socialinę apsaugą, tiesioginį ir netiesioginį apmokestinimą; ragina įgyvendinant socialinės apsaugos sistemas visoje Sąjungoje visapusiškai atsižvelgti į nestandartinių formų užimtumą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad kultūros paveldas ir kultūros erdvės atlieka svarbų vaidmenį miestų atnaujinimo ir gyventojų sanglaudos skatinimo procesuose; todėl ragina Komisiją ir Jungtinių tyrimų centrą (JTC), kurių darbas suteikia prasmę ir kryptį miestų praeičiai, toliau plėtoti kultūros ir kūrybos miestų stebėjimo priemonę ir ragina miestus bei savivaldybes kuo veiksmingiau ja pasinaudoti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pripažįsta pridėtinę kaimynyste grindžiamos kultūros veiklos vertę teikiant socialinę, ekonominę ir sveikatos apsaugos naudą vietos bendruomenėms, visų pirma mažas pajamas gaunančiose ir marginalizuotose vietovėse, pvz., priemiesčiuose ir kaimo vietovėse; todėl ragina valstybes nares, miestus ir savivaldybes remti šią veiklą taikant konkrečias priemones, pvz., pritaikytus zonavimo reglamentus, finansuojant iniciatyvas ir iš naujo panaudojant apleistą įrangą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad parodyta, jog kultūra daro poveikį skatinant socialinę sanglaudą, didinant pasitenkinimą gyvenimu ir gerovę, taigi atlieka nepaprastai svarbų vaidmenį mažinant spaudimą tuomet, kai Europos gyventojai tampa vis įvairesni kultūriniu požiūriu; atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį kultūra ir kultūrų dialogas gali atlikti siekiant įgalėti migrantus ir palengvinti jų integraciją; |
| --- | --- |

28.

| 29. | apgailestauja dėl to, kad pagal 2017 m. „Eurobarometro“ apklausos duomenis, 36 proc. europiečių praėjusiais metais nedalyvavo jokioje kultūrinėje veikloje; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti ryšius tarp kultūros, meno, kūrybos, inovacijų ir meninių tyrimų; tai pat ragina jas investuoti į auditorijos dalyvavimą, bendruomenės dalyvavimą ir kultūros pajėgumus, taip pat įgyvendinti būtinas konkrečias priemones, kad būtų užtikrinta galimybė pasinaudoti kultūriniu gyvenimu ir jame dalyvauti, ypač atsižvelgiant į nepalankiausioje padėtyje esančius asmenis; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina labiau susieti kultūros sektorių ir švietimą, pavyzdžiui, skatinant užklasinę veiklą arba menininkų dalyvavimą mokyklose; atsižvelgdamas į tai primena, kad reikia suteikti pakankamą viešąją finansinę paramą menininkams, vadybininkams, mokytojams, tarpininkams, socialiniams darbuotojams ir kitiems specialistams, veikiantiems šioje aplinkoje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atkreipia dėmesį į veiksmingų vaikų intelektinės ir kultūrinės raidos skatinimo priemonių svarbą; ragina Komisiją ir valstybes nares pagal atitinkamas jų kompetencijos sritis skirti pakankamą finansavimą siekiant remti vaikams skirtus kultūros kūrybos projektus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad menas, muzika ir humanitariniai mokslai mokyklų programose atlieka svarbų vaidmenį, kadangi jais prisidedama prie kūrybiškumo skatinimo ir įkvepiamas domėjimasis kultūra bei skatinamas kritinis mąstymas; pabrėžia, kad kultūriniai ir kūrybiniai įgūdžiai vis labiau reikalingi skaitmeninėje aplinkoje ir todėl ragina Komisiją ir valstybes nares įveikti griežtą atskirtį tarp mokomųjų dalykų ir pereiti nuo gamtos mokslų, technologijos, inžinerijos ir matematikos (STEM) prie STEAM (mokslo, technologijų, inžinerijos, aplinkos, meno, gamybos sritys) ugdymo tiek formaliojo, tiek neformaliojo švietimo srityse, taip pat nustatyti kultūros specialistams prieinamą mokymosi visą gyvenimą metodą; pripažįsta, kad muzika ir menas mokyklų mokymo programose yra itin svarbūs; ragina Komisiją ir valstybes nares ištirti galimybes parengti Europos kultūros istorijos vadovėlį; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad siekiant kultūros klestėjimo labai svarbu užtikrinti saugią ir tinkamą mokymosi aplinką, skirtą studentams ir dėstytojams; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes skirti dideles investicijas viešosios infrastruktūros, ypač mokyklų, priežiūrai, siekiant padidinti seisminę saugą ir panaikinti architektūrines kliūtis; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pažymi, kad dėl technologinių pokyčių tempo būtina patvirtinti mokymosi visą gyvenimą metodą, kuriuo galėtų naudotis kultūros specialistai, ir didinti kultūros ir švietimo sinergiją formaliojo ir neformaliojo švietimo srityse; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pripažįsta kūrybinių centrų kaip kultūros ir kūrybos pramonės specialistų bendro darbo erdvių potencialą; vis dėlto pabrėžia, kad sektoriams visų pirma reikia skaitmeninių ir vadovavimo gebėjimų stiprinimo, o ne vien tik dėmesio telkimo į naujas skaitmenines inovacijas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pažymi, kad demokratiniams principams ir Europos vertybėms, pvz., išraiškos laisvei, žmogaus teisėms ir teisinės valstybės principui, demokratijai ir solidarumui, vis didesnius iššūkius kelia didėjanti Europos ir viso pasaulio poliarizacija; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares parengti strateginį požiūrį į kultūrinių teisių apsaugą, meninės raiškos laisvę, žiniasklaidos pliuralizmą ir į teisę laisvai dalyvauti kultūriniame gyvenime, be kita ko, remiant Europos lygmens rodiklių ir stebėsenos sistemų sukūrimą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pritaria tam, kad dalyvavimas kultūros gyvenime ir kasdienis kūrybiškumas labai padeda skatinti kultūrų dialogą ir kurti sveiką visuomenę; vis dėlto pabrėžia, kad būtina užtikrinti pakankamai erdvės ES finansavimo priemonėse siekiant pripažinti esminę ir unikalią menininkų darbo vertę; |
| --- | --- |

37.

| 38. | primena, kad būtina skatinti moterų prieigą prie visų meninių, kultūrinių ir kūrybinių profesijų, ir ragina valstybes nares panaikinti kliūtis, trukdančias moterims eiti vadovo lygmens pareigas kultūros įstaigose ir fonduose, akademijose ir universitetuose; |
| --- | --- |

38.

Ekonominis aspektas

| 39. | pabrėžia, kad Komisija ir valstybės narės turėtų prisidėti prie kultūros sektoriaus organizacijų plėtros, teikdamos stabilią, patikimą ir ilgalaikę finansinę paramą; apgailestauja dėl to, kad nepaisant investicijų į kultūrą ES pridėtinės vertės, programos „Kūrybiška Europa“ biudžetas sudaro tik 0,15 proc. bendro ES biudžeto, iš kurio tik 31 proc. lėšų yra skiriama kultūrai; pažymi, kad programos „Kūrybiška Europa“ politikos sritys bus išplėstos; atkreipia dėmesį į siūlomą naują daugiametę finansinę programą ir palankiai vertina pasiūlytą finansavimo didinimą, kaip teisingus pirmuosius žingsnius, tačiau ragina padvigubinti naujai programai „Kūrybiška Europa“ skirtą biudžetą ir užtikrinti, kad programa galėtų lengviau pasinaudoti mažesnės organizacijos; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad programos „Kūrybiška Europa“ populiarumas ir nepakankamas jos finansavimas bei administracinių procedūrų sudėtingumas lėmė, kad teikiamų paraiškų sėkmės rodiklis yra tik 16,2 proc. ir kad esama didelio disbalanso regionų ir geografiniu požiūriais pagal projektų, gaunančių paramą, kiekį; atkreipia dėmesį, kad tai, kartu su administracinių procedūrų sudėtingumu, yra atgrasantis veiksnys, skatinantis žalingą nusivylimą šia programa ir ES veiksmais kultūros srityje, ir kliudo daugeliui kultūros ir kūrybos sektoriaus subjektų teikti paraiškas dėl finansavimo; todėl ragina persvarstyti atrankos procesą atsižvelgiant į laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitoje nurodytus trūkumus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad svarbu palengvinti ir supaprastinti smulkiųjų kultūros srities veiklos vykdytojų ir MVĮ prieigą prie programos „Kūrybiška Europa“; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia būtinybę įtraukti specialią kryptį, skirtą šiems veiklos vykdytojams ir įmonėms, ypač tiems, kurie veiklą vykdo teritorijose, nukentėjusiose nuo gaivalinių nelaimių; |
| --- | --- |

41.

| 42. | apgailestauja, kad kultūra ir menai nėra minimi daugumoje Komisijos pasiūlytos DFP politikos sričių, į kurias jie įneša savo įnašą, ir todėl ragina Komisiją, bendradarbiaujant su kultūros ir kūrybos sektoriumi, suformuoti holistinę ir koordinuotą strategiją, kuria kultūra ir menai būtų įtraukti į kitas politikos sritis, didžiausią dėmesį skiriant tam, kad mažesnės organizacijos galėtų gauti finansavimą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkreipia dėmesį į kultūros sankirtos poveikį ir ragina Komisiją ir valstybes nares teikti pranešimus apie tai, kiek lėšų yra skirta kultūrai pagal visas finansavimo programas ir užtikrinti, kad finansavimas siektų bent 1 proc. kitos DFP; kviečia ES regionus skirti kultūrą ir kultūros ir kūrybos sektorių struktūrinių fondų prioritetais ir ragina valstybes nares įtraukti kultūros aspektą į savo veiklos programų strateginius tikslus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Europos Komisiją sukurti vieno langelio principu grindžiamą portalą, kuriame vartotojui patogiu būdu, suprantamai, novatoriškai ir veiksmingai būtų pateiktos visos esamos ES finansavimo priemonės, pateikiant aiškias taikymo gaires ir pagalbą; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad per ES finansavimo priemones būtų skiriama pakankamai išteklių atsižvelgiant į meninių ir kūrybinių projektų tikrąją vertę; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Komisiją skirti ypatingą dėmesį kultūros sritims, kurioms kyla grėsmė dėl nepakankamo finansavimo ar dėmesio – viena iš tokių sričių būtų poezija; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina Komisiją ir valstybes nares priimti kiekvienam sektoriui individualiai pritaikytą požiūrį; primena, kad subsidijos yra gyvybiškai svarbios vertinant kultūros ekosistemą kaip visumą, teisingai įkainojant nematerialųjį turtą, taip pat teisingai vertinant naujoviškas menines ir kūrybines praktikas; primena, kad nors finansinės priemonės, pvz., garantijos, paskolos ir nuosavas kapitalas, yra tinkamos finansuoti pelną generuojančius projektus, dotacijos turi likti pagrindiniu finansavimo šaltiniu, ypač mažų subjektų atveju; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Komisiją teikti pranešimus apie kultūros ir kūrybos sektorių finansinių garantijų priemonės įgyvendinimą; apgailestauja dėl ribotos jos geografinės aprėpties ir siūlo, kad mikrofinansavimą reikėtų skirti dirbant su labai mažais veikėjais, kadangi didžiąją kultūros ir kūrybos sektoriaus dalį sudaro MVĮ, 95 proc. kurių yra labai mažos įmonės; atkreipia dėmesį į tai, kad būtina užtikrinti, kad bankai geriau įkainotų autorinių teisių ir nematerialaus turto vertę; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina toliau plėtoti Europos kultūros sostinių iniciatyvą ir vystyti tvarų kultūrinį turizmą, kartu su kultūros sektoriais, bendruomenėmis ir piliečiais, taip pat UNESCO nustatant paveldo vietoves ir kartu su Europos Taryba kuriant kultūrinius maršrutus; ragina skatinti domėjimąsi ES regionais pristatant juos kaip patraukliausias Europos turistines vietoves (EDEN); |
| --- | --- |

49.

Strategija „Digital4Culture“

| 50. | pažymi, kad skaitmeninė revoliucija iš esmės pakeitė tai, kaip menas ir kultūra yra kuriami, platinami ir tai, kaip jais mėgaujamasi. Tai atvėrė daugiau galimybių, tačiau jau ir taip sudėtingos menininkų darbo sąlygos tapo dar sudėtingesnės ir iškilo grėsmė menininkų ekonominiam išlikimui; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti teisingą atlyginimą, deramas darbo sąlygas ir kultūros bei kūrybos sektorių socialinio aprūpinimo sistemų modernizavimą bei menininkų statuso pripažinimą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pripažįsta teigiamą skaitmeninių technologijų indėlį palengvinant ir plečiant kultūrinio, meninio, kūrybinio ir garso ir vaizdo įrašų turinio bei paslaugų išsaugojimo ir prieinamumo galimybes, pavyzdžiui, naudojant papildytą ir virtualią realybę, žmogaus ir mašinos sąsają, taip pat edukacinių ir pasakojamųjų vaizdo žaidimų gamybą ir kultūrinio paveldo debesies kūrimą; atsižvelgdamas į tai, ragina Europos Komisiją ir valstybes nares skatinti sinergiją šioje srityje, ypač su Skaitmeninės Europos programa ir programa „Europos horizontas“; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mano, kad autoriaus teisių apsauga sudaro pagrindinę kultūros ir kūrybos sektoriaus pajamų dalį, ir palankiai vertina pasiūlymą dėl naujos autorių teisių direktyvos ir jos priemones, numatytas siekiant apsaugoti naujus leidėjus, panaikinti vertės skirtumą tarp kūrybos pramonės ir skaitmeninių platformų, padidinti autorių ir atlikėjų sutartinių santykių skaidrumą ir pusiausvyrą ir apsaugoti nuo intelektinės nuosavybės nusavinimo pavojaus; atkreipia dėmesį į tai, kad nepaprastai svarbu sukurti sąžiningą skaitmeninę rinką, kurioje kūrėjams būtų atlyginama sąžiningai; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad skaitmeninės platformos, kurios yra plačiai naudojamos platinant, reklamuojant ir verčiant į pinigus autorių teisių saugomą turinį, būtų aiškiai įpareigotos gauti licencijas iš teises į turinį turinčių asmenų ir sąžiningai atlygintų menininkams, autoriams, naujienų skelbėjams, prodiuseriams, žurnalistams ir kūrėjams už jų kūrinių naudojimą skaitmenine forma; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia, kad siekiant padidinti esamą sąveiką svarbu išsaugoti Europos kultūros darbotvarkės ir skaitmeninės darbotvarkės ryšį; |
| --- | --- |

54.

| 55. | primena, kad svarbu skatinti, ypač tarp nepilnamečių, duomenų apsaugą ir skaitmeninį bei medijų raštingumą, nes tai yra veiksmingiausias būdas siekiant kovoti, be kita ko, su manipuliavimu internete ir tiksliniais pranešimais tam tikrai nedidelei grupei (angl. microtargeting); |
| --- | --- |

55.

| 56. | pabrėžia, kad nepaprastai svarbu suteikti kultūros srities darbuotojams tinkamus skaitmeninius įgūdžius ir kompetenciją, kad būtų skatinamas ir užtikrinamas kultūros paveldas; |
| --- | --- |

56.

Išorės aspektas

| 57. | apgailestauja dėl to, kad kultūros skatinimas ir apsauga nebuvo įtraukti į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. kaip vienas iš jos tikslų; pabrėžia, kad kultūra yra darnaus vystymosi ir kultūrų dialogo variklis ir kad turėtų būti naudojamasi sąveikomis, atsižvelgiant į programos „Kūrybiška Europa“ kaimynystės ir tarptautinį aspektus; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina Komisiją reguliariai teikti Parlamentui tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos įgyvendinimo ataskaitas ir didinti Europos Sąjungos delegacijoms skirtus išteklius kultūros skatinimo iniciatyvoms ir projektams, be kita ko, bendradarbiaujant su Europos Sąjungos nacionalinių kultūros institutų tinklo grupe (EUNIC); |
| --- | --- |

58.

| 59. | remia Tarybos iniciatyvą parengti išsamų požiūrį į tarptautinius kultūrinius ryšius ir ragina sukurti kultūros ryšių punktus visose ES delegacijose, suteikti pareigūnams tinkamą mokymą ir įtraukti vietos subjektus ir visuomeninius veikėjus, pilietinę visuomenę, taip pat tarptautinius kultūros tinklus, be kita ko, į parengiamąją veiklą dėl Europos kultūros rūmų; pakartoja Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai skirtą savo prašymą kas dvejus metus teikti tarptautinių kultūrinių ryšių įgyvendinimo eigos ataskaitas; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  OL C 377 E, 2012 12 7, p. 142.

(2)  OL C 93, 2016 3 9, p. 95.

(3)  OL C 238, 2018 7 6, p. 28.

(4)  OL C 247 E, 2009 10 15, p. 25.

(5)  OL C 125 E, 2008 5 22, p. 223.

(6)  OL C 377 E, 2012 12 7, p. 135.

(7)  OL C 316, 2017 9 22, p. 88.

(8)  OL C 11, 2018 1 12, p. 16.

(9)  OL C 58, 2018 2 15, p. 57.

(10)  OL C 247 E, 2009 10 15, p. 32.

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0262.

(12)  OL C 263, 2018 7 25, p. 19.

(13)  OL L 347, 2013 12 20, p. 221.

(14)  OL C 287, 2007 11 29, p. 1.

(15)  OL C 463, 2014 12 23, p. 4.

(16)  OL C 172, 2015 5 27, p. 13.

---

2018 m. gruodžio 12 d., trečiadienis

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/39

---

P8_TA(2018)0511

Bendrosios rinkos teisės aktų rinkinys

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendrosios rinkos dokumentų rinkinio (2018/2903(RSP))

(2020/C 388/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 28 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos tobulinimas: daugiau galimybių piliečiams ir įmonėms“ (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 28 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos tobulinimas: daugiau galimybių piliečiams ir įmonėms“ (COM(2015)0550),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 28 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Bendrosios rinkos integracijos ir konkurencingumo ES ir jos valstybėse narėse ataskaita“ (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 28 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Bendrosios rinkos integracijos ir konkurencingumo ES ir jos valstybėse narėse ataskaita“ (SWD(2015)0203),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 6 d. Komisijos komunikatą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“ (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 6 d. Komisijos komunikatą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“ (COM(2015)0192),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 13 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti. Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“ (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 13 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti. Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“ (COM(2011)0206),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą „II bendrosios rinkos aktas. Drauge už naująjį augimą“ (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą „II bendrosios rinkos aktas. Drauge už naująjį augimą“ (COM(2012)0573),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 9 d. Mario Monti ataskaitą Europos Komisijos pirmininkui „Nauja bendrosios rinkos strategija Europos ekonomikai ir visuomenei“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 9 d. Mario Monti ataskaitą Europos Komisijos pirmininkui „Nauja bendrosios rinkos strategija Europos ekonomikai ir visuomenei“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos valdymo įgyvendinant 2015 m. Europos semestrą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos valdymo įgyvendinant 2015 m. Europos semestrą (1),

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytą 2014 m. rugsėjo mėn. tyrimą „Sąnaudos, kurios būtų patiriamos bendrojoje rinkoje, jei nebūtų imamasi veiksmų ES mastu“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytą 2014 m. rugsėjo mėn. tyrimą „Sąnaudos, kurios būtų patiriamos bendrojoje rinkoje, jei nebūtų imamasi veiksmų ES mastu“,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytą 2016 m. sausio mėn. tyrimą „Strategijos siekiant užbaigti bendrosios rinkos kūrimą: „trilijono eurų premija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytą 2016 m. sausio mėn. tyrimą „Strategijos siekiant užbaigti bendrosios rinkos kūrimą: „trilijono eurų premija“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją dėl netarifinių kliūčių bendrojoje rinkoje (2), kurioje remiamasi Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją dėl netarifinių kliūčių bendrojoje rinkoje (2), kurioje remiamasi Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimu,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos strategijos (3), kurioje remiamasi Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos strategijos (3), kurioje remiamasi Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimu,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 10 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos įgyvendinimo laikotarpio vidurio peržiūra. Sujungta bendroji skaitmeninė rinka visiems“ (COM(2017)0228), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 10 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos įgyvendinimo laikotarpio vidurio peržiūra. Sujungta bendroji skaitmeninė rinka visiems“ (COM(2017)0228),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Bendroji rinka kintančiame pasaulyje. Unikali vertybė, kuriai reikia atnaujintų politinių įsipareigojimų“ (COM(2018)0772), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Bendroji rinka kintančiame pasaulyje. Unikali vertybė, kuriai reikia atnaujintų politinių įsipareigojimų“ (COM(2018)0772),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi bendroji rinka buvo ir tebėra Europos ekonominės integracijos ir labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos pagrindas, Europos integracijos pagrindas, taip pat ekonomikos augimo bei darbo vietų kūrimo variklis; kadangi tai buvo dar kartą pabrėžta per neseniai vykusias derybas dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš ES; |
| --- | --- |

A.

kadangi bendroji rinka buvo ir tebėra Europos ekonominės integracijos ir labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos pagrindas, Europos integracijos pagrindas, taip pat ekonomikos augimo bei darbo vietų kūrimo variklis; kadangi tai buvo dar kartą pabrėžta per neseniai vykusias derybas dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš ES;

| B. | kadangi pasaulyje vyksta spartūs ir reikšmingi pokyčiai, kurie taip pat daro poveikį ES bendrajai rinkai; |
| --- | --- |

B.

kadangi pasaulyje vyksta spartūs ir reikšmingi pokyčiai, kurie taip pat daro poveikį ES bendrajai rinkai;

| C. | kadangi bendroji rinka neišnaudoja savo galimybių; |
| --- | --- |

C.

kadangi bendroji rinka neišnaudoja savo galimybių;

| D. | kadangi į bendrąją rinką negali būti žvelgiama vien iš ekonominės pusės; |
| --- | --- |

D.

kadangi į bendrąją rinką negali būti žvelgiama vien iš ekonominės pusės;

| E. | kadangi, remiantis paties Parlamento tyrimais, numatoma nauda baigus kurti bendrąją rinką sudaro 1 trln. EUR, nes išaugtų bendras visos Sąjungos BVP, įskaitant nemažą naudą paslaugų sektoriuje; |
| --- | --- |

E.

kadangi, remiantis paties Parlamento tyrimais, numatoma nauda baigus kurti bendrąją rinką sudaro 1 trln. EUR, nes išaugtų bendras visos Sąjungos BVP, įskaitant nemažą naudą paslaugų sektoriuje;

| F. | kadangi būtina vadovautis strateginiu ir visapusišku požiūriu ir kadangi atsakas į patiriamus iššūkius turėtų būti tiek politinio, tiek techninio pobūdžio; |
| --- | --- |

F.

kadangi būtina vadovautis strateginiu ir visapusišku požiūriu ir kadangi atsakas į patiriamus iššūkius turėtų būti tiek politinio, tiek techninio pobūdžio;

| G. | kadangi neseni teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę ženklai nėra patikimi; kadangi, Komisijos komunikato dėl bendrosios rinkos kintančiame pasaulyje duomenimis, 2018 m. birželio mėn. 16 direktyvų, kurios į nacionalinę teisę turėjo būti perkeltos nuo 2017 m. gruodžio mėn. iki 2018 m. gegužės mėn., perkėlimo deficitas sudarė 25 %; |
| --- | --- |

G.

kadangi neseni teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę ženklai nėra patikimi; kadangi, Komisijos komunikato dėl bendrosios rinkos kintančiame pasaulyje duomenimis, 2018 m. birželio mėn. 16 direktyvų, kurios į nacionalinę teisę turėjo būti perkeltos nuo 2017 m. gruodžio mėn. iki 2018 m. gegužės mėn., perkėlimo deficitas sudarė 25 %;

| 1. | palankiai vertina bendrus Komisijos komunikato dėl bendrosios rinkos kintančiame pasaulyje tikslus, likus vos keliems mėnesiams iki 2019 m. Europos Parlamento rinkimų ir 25-ųjų bendrosios rinkos metinių; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad gerai veikianti bendroji rinka yra vienas iš svarbiausių Europos Sąjungos pagrindų, todėl bendrosios rinkos stiprinimas turėtų būti vėl įtrauktas į politinės darbotvarkės prioritetus, nes ja prisidedama prie laisvės, galimybių ir klestėjimo Europoje, sukuriamos specialios piliečių, darbuotojų, vartotojų, verslininkų ir įmonių teisės ir pareigos ir suteikiama naudos daugiau kaip 500 mln. europiečių ir daugiau kaip 21 mln. MVĮ; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad būtina skubiai šalinti likusias nepagrįstas kliūtis bendrojoje rinkoje, siekiant greitų apčiuopiamų rezultatų ekonomikos augimo, inovacijų, darbo vietų kūrimo, vartotojų pasirinkimo ir naujų verslo modelių srityse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad Sąjunga turi stengtis užtikrinti, kad laisvam paslaugų judėjimui bendrojoje rinkoje būtų teikiamas toks pat prioritetas kaip ir laisvam prekių judėjimui; pabrėžia, kad laisvas paslaugų judėjimas yra kur kas mažiau išplėtotas nei laisvas prekių judėjimas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad, nors buvo panaikintos tarifinės kliūtys bendrojoje rinkoje, iki šiol tebėra daugybė nepagrįstų netarifinių kliūčių; pabrėžia, kad siekiant sustiprinti bendrąją rinką reikia imtis skubių veiksmų tiek ES, tiek nacionaliniu lygmenimis, kad būtų sprendžiamas šių nepagrįstų kliūčių klausimas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mano, kad gilesnei bendrosios rinkos integracijai užtikrinti reikia daugiau politinės drąsos ir atsidavimo, nei to reikėjo prieš 25 metus, ir daugiau pastangų siekiant panaikinti atotrūkį tarp kalbų ir rezultatų ir įveikti jos trūkumus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | yra įsitikinęs, kad siekiant didesnės integracijos labai svarbu sudaryti vienodas veiklos sąlygas, kurios būtų taikomos visoms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad, tik 7 proc. MVĮ klientams siūlo prekes ir paslaugas internetu kitose valstybėse narėse ir tik 15 proc. vartotojų naudojasi šia galimybe, ir atkreipia dėmesį į tai, kad sukūrus bendrąją skaitmeninę rinką būtų galima uždirbti daugiau kaip 415 mlrd. EUR ir sukurti daug darbo vietų šioje srityje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | akcentuoja, jog šie duomenys aiškiai parodo būtinybę nedelsiant tęsti darbą, kad skaitmeninė sfera būtų visapusiškai prieinama piliečiams ir įmonėms bei pagerėtų vartotojų pasitikėjimas skaitmenine sritimi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primygtinai ragina sustabdyti pasenusį bendrosios skaitmeninės rinkos atskyrimą nuo „ne internetu veikiančios“ bendrosios rinkos, nes skaitmeniniai sprendimai yra neatsiejama šiuolaikinės ekonomikos ir jos teikiamų produktų bei paslaugų dalis ir kiekvienas bendrosios rinkos aspektas turėtų būti tinkamas skaitmeniniu požiūriu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | prašo Komisijos tęsti darbą, siekiant baigti kurti bendrąją skaitmeninę rinką, ir pateikti plataus užmojo pasiūlymų, kad būtų nustatytos šiuolaikiškos ir veiksmingos bendros taisyklės vartotojams apsaugoti, viešojo administravimo institucijoms padėti, Europos įmonių ir MVĮ konkurencingumui stiprinti bei sąžiningai konkurencijai užtikrinti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mano, kad siekiant apsaugoti ir stiprinti bendrąją rinką, būtina tvirtai ginti keturias laisves, t. y. laisvą asmenų, paslaugų, prekių ir kapitalo judėjimą tiek fiziškai, tiek internete, ir pabrėžia, kad visi ES subjektai turi laikytis bendrai sutartų taisyklių; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad nauji teisės aktai turėtų nuosekliai atspindėti rinkos integracijos užmojus, poreikį pašalinti nepagrįstas reglamentavimo ir administracines kliūtis, taip pat tai, kad jie turi būti aktualūs ateityje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkreipia dėmesį į tai, kad vis didesnį spaudimą bendroji rinka patiria dėl nacionalinių taisyklių, kurios prieštarauja jos principams, ypač nacionalinio lygmens taisyklės, kurios daro poveikį laisvam prekių ir paslaugų judėjimui; pripažįsta, kad nepagrįstos ir neproporcingos nacionalinės priemonės bei nekoordinuojamos priemonės gali kelti grėsmę bendrosios rinkos darnai ir veiksmingumui; vis dėlto primena, kad tam tikros priemonės gali būti laikomos teisėtoms ir būtinomis, siekiant apsaugoti viešojo intereso tikslus, kaip tai yra pripažinta Sutartyse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad taisyklės duotų praktinės naudos: piliečiai ir įmonės galėtų naudotis daugybe bendrosios rinkos privalumų, jei taisyklės, dėl kurių bendrai susitarta, faktiškai veiktų ir duotų konkrečios naudos piliečiams ir įmonėms; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primygtinai ragina Komisiją geriau panaudoti esamas priemones, kad būtų galima imtis veiksmų prieš nacionalines taisykles, neatitinkančias bendrosios rinkos teisės aktų; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pripažįsta, kad bendrosios rinkos valdymo struktūra aiškiai turi būti sustiprinta siekiant užtikrinti veiksmingus stebėsenos mechanizmus ir nustatyti netinkamą bendrosios rinkos teisės aktų perkėlimą į nacionalinę teisę arba netinkamą įgyvendinimą ir taikymą, taip užtikrinant, kad prireikus būtų taikomos pažeidimo nagrinėjimo procedūros; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tvirtai remia Komisijos raginimą Europos Vadovų Tarybai valstybių ir vyriausybių vadovų lygmeniu išsamiai aptarti visus bendrosios rinkos aspektus, siekiant nustatyti bendrus veiksmų prioritetus ir tinkamus mechanizmus, kurie atitiktų labai reikalingą atnaujintą politinį įsipareigojimą bendrajai rinkai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | artėjant 2019–2024 m. kadencijai, ragina būsimąją Komisiją užtikrinti, kad bendrosios rinkos veiksmų planavimas būtų plataus užmojo; apgailestauja dėl to, kad Komisija keletą pasiūlymų dėl teisės aktų pateikė per vėlai ir teisėkūros institucijos negalėjo tinkamai dėl jų dirbti ir juos priimti iki šios kadencijos pabaigos; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prašo Europos Vadovų Tarybos įsipareigoti iki 2025 m. įvykdyti naują įsipareigojimą baigti kurti bendrąją rinką, įskaitant naują privalomą veiksmų tvarkaraštį, kaip tai padarė Europos lyderiai 1985 m.; vis dėlto yra labai susirūpinęs dėl to, kad kai kurie pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų yra visiškai užblokuoti Taryboje, kuri negalėjo priimti pozicijos dėl jų; ragina Tarybą ištaisyti šią padėtį, kuri kenkia tiek piliečiams, tiek įmonėms; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primena Komisijai ir Tarybai jų atsakomybę dėl bendrosios rinkos, ypač Europos piliečių ir įmonių atžvilgiu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  OL C 316, 2016 8 30, p. 98.

(2)  OL C 76, 2018 2 28, p. 105.

(3)  OL C 76, 2018 2 28, p. 112.

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/42

---

P8_TA(2018)0512

Specialiojo komiteto terorizmo klausimais išvados ir rekomendacijos

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Specialiojo komiteto terorizmo klausimais išvadų ir rekomendacijų (2018/2044(INI))

(2020/C 388/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 6 d. sprendimą dėl Specialiojo komiteto terorizmo klausimais sudarymo, įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės (1), priimtą pagal Darbo tvarkos taisyklių 197 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 6 d. sprendimą dėl Specialiojo komiteto terorizmo klausimais sudarymo, įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės (1), priimtą pagal Darbo tvarkos taisyklių 197 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Specialiojo komiteto terorizmo klausimais pranešimą (A8-0374/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Specialiojo komiteto terorizmo klausimais pranešimą (A8-0374/2018),

Preambulė

| A. | kadangi Sąjunga pagrįsta žmogaus orumo, laisvės, lygybės ir solidarumo vertybėmis, pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, taip pat demokratijos ir teisinės valstybės principais; kadangi teroro aktai – vienas iš didžiausių šių visuotinių vertybių ir principų pažeidimų; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjunga pagrįsta žmogaus orumo, laisvės, lygybės ir solidarumo vertybėmis, pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, taip pat demokratijos ir teisinės valstybės principais; kadangi teroro aktai – vienas iš didžiausių šių visuotinių vertybių ir principų pažeidimų;

| B. | kadangi ES turėtų kuo labiau stengtis užtikrinti savo piliečių, kuriems teroristai kelia grėsmę, fizinę ir psichinę neliečiamybę; kadangi kovojant su terorizmu didžiausią dėmesį reikia skirti jo aukoms; kadangi visuomenės turi apsaugoti, pripažinti ir remti terorizmo aukas bei atlyginti joms patirtą žalą; kadangi Pagrindinių teisių chartijoje įtvirtinta ir teisė į laisvę, ir teisė į saugumą, kurios viena kitą papildo; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES turėtų kuo labiau stengtis užtikrinti savo piliečių, kuriems teroristai kelia grėsmę, fizinę ir psichinę neliečiamybę; kadangi kovojant su terorizmu didžiausią dėmesį reikia skirti jo aukoms; kadangi visuomenės turi apsaugoti, pripažinti ir remti terorizmo aukas bei atlyginti joms patirtą žalą; kadangi Pagrindinių teisių chartijoje įtvirtinta ir teisė į laisvę, ir teisė į saugumą, kurios viena kitą papildo;

| C. | kadangi reaguojant į terorizmo grėsmę visada turėtų būti visapusiškai laikomasi Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnyje pripažintų principų ir paisoma pagrindinių teisių ir laisvių, taip pat principų, pripažintų visų pirma Pagrindinių teisių chartijoje, ir atsižvelgiama į galimą poveikį nekaltiems žmonėms, kurie sudaro didžiąją gyventojų dalį; |
| --- | --- |

C.

kadangi reaguojant į terorizmo grėsmę visada turėtų būti visapusiškai laikomasi Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnyje pripažintų principų ir paisoma pagrindinių teisių ir laisvių, taip pat principų, pripažintų visų pirma Pagrindinių teisių chartijoje, ir atsižvelgiama į galimą poveikį nekaltiems žmonėms, kurie sudaro didžiąją gyventojų dalį;

| D. | kadangi visų formų ir apraiškų teroristiniai išpuoliai, kad ir kas, kad ir kur ir kad ir kokiais tikslais juos vykdytų, turi būti smerkiamas, nes tai yra viena iš didžiausių grėsmių tarptautinei taikai ir saugumui; |
| --- | --- |

D.

kadangi visų formų ir apraiškų teroristiniai išpuoliai, kad ir kas, kad ir kur ir kad ir kokiais tikslais juos vykdytų, turi būti smerkiamas, nes tai yra viena iš didžiausių grėsmių tarptautinei taikai ir saugumui;

| E. | kadangi pastaraisiais metais terorizmo grėsmė išaugo ir sparčiai išsiplėtė; kadangi teroristiniai išpuoliai padarė labai didelį poveikį mums visiems ir pareikalavo daugybės nekaltų žmonių gyvybių ir sveikatos; kadangi dėl tarpvalstybinio terorizmo pobūdžio reikalingas tvirtas suderintas atsakas ir bendradarbiavimas valstybėse narėse ir tarp jų, taip pat bendradarbiavimas su kompetentingomis Sąjungos agentūromis ir įstaigomis ir tarp jų ir bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

E.

kadangi pastaraisiais metais terorizmo grėsmė išaugo ir sparčiai išsiplėtė; kadangi teroristiniai išpuoliai padarė labai didelį poveikį mums visiems ir pareikalavo daugybės nekaltų žmonių gyvybių ir sveikatos; kadangi dėl tarpvalstybinio terorizmo pobūdžio reikalingas tvirtas suderintas atsakas ir bendradarbiavimas valstybėse narėse ir tarp jų, taip pat bendradarbiavimas su kompetentingomis Sąjungos agentūromis ir įstaigomis ir tarp jų ir bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis;

Institucinė sistema

| F. | kadangi Sąjungoje vienos valstybės narės saugumas reiškia visų valstybių narių saugumą; kadangi dėl terorizmo keliamų grėsmių reikia laikytis holistinio požiūrio, susiejančio vidaus ir išorės saugumą, ir užtikrinti nacionalinių ir Europos masto veiksmų koordinavimą; kadangi ES ir valstybės narės padarė pažangą kovodamos su šiomis grėsmėmis, tačiau ši pažanga, deja, pasiekta reaguojant į įvykius, o ne aktyviomis pastangomis, ir ne visose valstybėse narėse pasiekta tokio paties lygio pažanga; |
| --- | --- |

F.

kadangi Sąjungoje vienos valstybės narės saugumas reiškia visų valstybių narių saugumą; kadangi dėl terorizmo keliamų grėsmių reikia laikytis holistinio požiūrio, susiejančio vidaus ir išorės saugumą, ir užtikrinti nacionalinių ir Europos masto veiksmų koordinavimą; kadangi ES ir valstybės narės padarė pažangą kovodamos su šiomis grėsmėmis, tačiau ši pažanga, deja, pasiekta reaguojant į įvykius, o ne aktyviomis pastangomis, ir ne visose valstybėse narėse pasiekta tokio paties lygio pažanga;

| G. | kadangi už nacionalinį saugumą yra atsakingos tik valstybės narės, kaip nustatyta ES sutarties 4 straipsnio 2 dalyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 73 straipsnyje, o pagal ES sutarties 4 straipsnio 3 dalį ir 42 straipsnį Sąjunga ir valstybės narės padeda viena kitai vykdyti iš Sutarčių kylančias užduotis; kadangi nacionalinis saugumas vis labiau priklauso nuo jo platesnio Europos aspekto; kadangi nacionalinis saugumas nėra apibrėžtas ES lygmeniu ir valstybėms narėms paliekama pernelyg plati veiksmų laisvė; |
| --- | --- |

G.

kadangi už nacionalinį saugumą yra atsakingos tik valstybės narės, kaip nustatyta ES sutarties 4 straipsnio 2 dalyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 73 straipsnyje, o pagal ES sutarties 4 straipsnio 3 dalį ir 42 straipsnį Sąjunga ir valstybės narės padeda viena kitai vykdyti iš Sutarčių kylančias užduotis; kadangi nacionalinis saugumas vis labiau priklauso nuo jo platesnio Europos aspekto; kadangi nacionalinis saugumas nėra apibrėžtas ES lygmeniu ir valstybėms narėms paliekama pernelyg plati veiksmų laisvė;

| H. | kadangi SESV 4 straipsnio 2 dalyje laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė priskirta pasidalijamosios Sąjungos ir valstybių narių kompetencijos sričiai; kadangi ES turi ypatingą kompetenciją, susijusią su valstybių narių koordinavimo ir bendradarbiavimo supaprastinimu ir skatinimu, taip pat su valstybių narių teisės aktų ir praktikos derinimu; kadangi įgaliojimai imtis ES veiksmų yra apibrėžti SESV 67 straipsnyje, siekiant užtikrinti „aukštą saugumo lygį prevencijos bei kovos su nusikalstamumu priemonėmis“; |
| --- | --- |

H.

kadangi SESV 4 straipsnio 2 dalyje laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė priskirta pasidalijamosios Sąjungos ir valstybių narių kompetencijos sričiai; kadangi ES turi ypatingą kompetenciją, susijusią su valstybių narių koordinavimo ir bendradarbiavimo supaprastinimu ir skatinimu, taip pat su valstybių narių teisės aktų ir praktikos derinimu; kadangi įgaliojimai imtis ES veiksmų yra apibrėžti SESV 67 straipsnyje, siekiant užtikrinti „aukštą saugumo lygį prevencijos bei kovos su nusikalstamumu priemonėmis“;

| I. | kadangi ES valstybių narių ir tam tikrų trečiųjų šalių nacionalinio saugumo ir žvalgybos agentūros veiksmingai bendradarbiauja pasitelkdamos Kovos su terorizmu grupę (angl. Counter Terrorism Group, CTG), neoficialią įstaigą už ES ribų, ir dvišaliu bei daugiašaliu lygmenimis; kadangi CTG yra platforma, skirta keistis operatyvine žvalgybos informacija, kuri pagerino bendro žvalgymo spartą ir kokybę; kadangi ES turi nusistovėjusias įvairias struktūras, kurios visiškai ar iš dalies sprendžia su terorizmu susijusias problemas, ypač per Europolo Europos kovos su terorizmu centrą (ECTC), kuris yra pagrindinis teisėsaugos institucijų informacijos mainų ir bendradarbiavimo kovos su terorizmu srityje ES lygmeniu centras, ir ES žvalgybos ir situacijų centrą (EU INTCEN), per kurį ES gauna strateginę žvalgybos informaciją iš žvalgybos ir saugumo tarnybų ir per kurį Kovos su terorizmu grupės informacija pasiekia Europos politikos formuotojus, o visa šią veiklą palengvina Europos kovos su terorizmu koordinatorius; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES valstybių narių ir tam tikrų trečiųjų šalių nacionalinio saugumo ir žvalgybos agentūros veiksmingai bendradarbiauja pasitelkdamos Kovos su terorizmu grupę (angl. Counter Terrorism Group, CTG), neoficialią įstaigą už ES ribų, ir dvišaliu bei daugiašaliu lygmenimis; kadangi CTG yra platforma, skirta keistis operatyvine žvalgybos informacija, kuri pagerino bendro žvalgymo spartą ir kokybę; kadangi ES turi nusistovėjusias įvairias struktūras, kurios visiškai ar iš dalies sprendžia su terorizmu susijusias problemas, ypač per Europolo Europos kovos su terorizmu centrą (ECTC), kuris yra pagrindinis teisėsaugos institucijų informacijos mainų ir bendradarbiavimo kovos su terorizmu srityje ES lygmeniu centras, ir ES žvalgybos ir situacijų centrą (EU INTCEN), per kurį ES gauna strateginę žvalgybos informaciją iš žvalgybos ir saugumo tarnybų ir per kurį Kovos su terorizmu grupės informacija pasiekia Europos politikos formuotojus, o visa šią veiklą palengvina Europos kovos su terorizmu koordinatorius;

| J. | kadangi dėl skirtingų ypatybių ir geografinių prerogatyvų ne visada aišku, kada kompetencija tenka ES, o kada – nacionalinėms valstybėms, taigi akivaizdu, kad svarbus abiejų valdymo lygmenų bendradarbiavimas; kadangi dėl to, kad kovos su terorizmu srityje esama įvairių regioninių, nacionalinių, ES ir tarptautinių subjektų, kurių kompetencija sutampa ir kurių įgaliojimai nepakankamai apibrėžti, taip pat daugybės oficialių ir neoficialių bendradarbiavimo ir informacijos mainų forumų, o įvairios regioninės ir nacionalinės agentūros, teisėsaugos ir žvalgybos tarnybos ir ES bei valstybės narės yra pasidalijusios kompetencijomis, koordinuotai, veiksmingai ir nuosekliai reaguoti į terorizmo grėsmę yra sudėtinga ir tai darant gali kilti sunkumų; |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl skirtingų ypatybių ir geografinių prerogatyvų ne visada aišku, kada kompetencija tenka ES, o kada – nacionalinėms valstybėms, taigi akivaizdu, kad svarbus abiejų valdymo lygmenų bendradarbiavimas; kadangi dėl to, kad kovos su terorizmu srityje esama įvairių regioninių, nacionalinių, ES ir tarptautinių subjektų, kurių kompetencija sutampa ir kurių įgaliojimai nepakankamai apibrėžti, taip pat daugybės oficialių ir neoficialių bendradarbiavimo ir informacijos mainų forumų, o įvairios regioninės ir nacionalinės agentūros, teisėsaugos ir žvalgybos tarnybos ir ES bei valstybės narės yra pasidalijusios kompetencijomis, koordinuotai, veiksmingai ir nuosekliai reaguoti į terorizmo grėsmę yra sudėtinga ir tai darant gali kilti sunkumų;

| K. | kadangi už saugumo sąjungą atsakingas Komisijos narys yra svarbus veikėjas, prisidedantis prie Sąjungos politikos vystymo, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo; kadangi už saugumo sąjungą atsakingo Komisijos nario pareigybės įsteigimas rodo ES įsipareigojimą skatinti ir remti valstybių narių bendradarbiavimą vidaus saugumo srityse, taip pat suderinti kovos su terorizmu teisės aktus ir užtikrinti geresnį teisėsaugos ir teisminių institucijų bendradarbiavimą, visapusiškai atsižvelgiant į šių klausimų, kaip nacionalinių kompetencijų, statusą, kaip nurodyta Sutartyse; |
| --- | --- |

K.

kadangi už saugumo sąjungą atsakingas Komisijos narys yra svarbus veikėjas, prisidedantis prie Sąjungos politikos vystymo, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo; kadangi už saugumo sąjungą atsakingo Komisijos nario pareigybės įsteigimas rodo ES įsipareigojimą skatinti ir remti valstybių narių bendradarbiavimą vidaus saugumo srityse, taip pat suderinti kovos su terorizmu teisės aktus ir užtikrinti geresnį teisėsaugos ir teisminių institucijų bendradarbiavimą, visapusiškai atsižvelgiant į šių klausimų, kaip nacionalinių kompetencijų, statusą, kaip nurodyta Sutartyse;

| L. | kadangi Europos Sąjungos kovos su terorizmu koordinatorius yra svarbus veikėjas stebint, kaip įgyvendinama ES kovos su terorizmu strategija; kadangi ES kovos su terorizmu koordinatorius pagal Europos Tarybos nustatytus reikalavimus turi išaiškinti ir įvertinti darbo Europos Sąjungoje strategiją ir koordinavimą bei skatinti Europos Sąjungos ir trečiųjų šalių bendravimą; kadangi ES kovos su terorizmu koordinatorius teikia vertingų patarimų ES institucijoms, agentūroms ir valstybėms narėms, palaiko su jomis ryšius ir padeda stiprinti jų veiklos koordinavimą; kadangi jo įgaliojimai ir statusas vis dėlto nėra tinkamai apibrėžti; |
| --- | --- |

L.

kadangi Europos Sąjungos kovos su terorizmu koordinatorius yra svarbus veikėjas stebint, kaip įgyvendinama ES kovos su terorizmu strategija; kadangi ES kovos su terorizmu koordinatorius pagal Europos Tarybos nustatytus reikalavimus turi išaiškinti ir įvertinti darbo Europos Sąjungoje strategiją ir koordinavimą bei skatinti Europos Sąjungos ir trečiųjų šalių bendravimą; kadangi ES kovos su terorizmu koordinatorius teikia vertingų patarimų ES institucijoms, agentūroms ir valstybėms narėms, palaiko su jomis ryšius ir padeda stiprinti jų veiklos koordinavimą; kadangi jo įgaliojimai ir statusas vis dėlto nėra tinkamai apibrėžti;

| M. | kadangi 2017 m. liepos 6 d. Parlamentas įsteigė specialųjį laikinąjį komitetą terorizmo klausimais (TERR), kurio tikslas – pateikti Parlamentui nuomonę apie dabartinės kovos su terorizmu praktines ir teisėkūros spragas, dėl kurių nebuvo užkirstas kelias pastarojo meto teroristų išpuoliams ES, ir pateikti rekomendacijas, kaip kovoti su terorizmo grėsme ES lygmeniu; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2017 m. liepos 6 d. Parlamentas įsteigė specialųjį laikinąjį komitetą terorizmo klausimais (TERR), kurio tikslas – pateikti Parlamentui nuomonę apie dabartinės kovos su terorizmu praktines ir teisėkūros spragas, dėl kurių nebuvo užkirstas kelias pastarojo meto teroristų išpuoliams ES, ir pateikti rekomendacijas, kaip kovoti su terorizmo grėsme ES lygmeniu;

| N. | kadangi Europos prokuratūrai, kuri turi būti įsteigta remiantis Tarybos reglamentu (ES) 2017/1939, tenka svarbus uždavinys atlikti nusikalstamų veikų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams, tyrimą ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už jas; kadangi jos įsteigimas ir finansinių išteklių skyrimas šiai naujai įstaigai neturėtų turėti neigiamo poveikio esamų struktūrų, pvz., Eurojusto, gebėjimams palengvinti valstybių narių pastangas kovojant su terorizmu; |
| --- | --- |

N.

kadangi Europos prokuratūrai, kuri turi būti įsteigta remiantis Tarybos reglamentu (ES) 2017/1939, tenka svarbus uždavinys atlikti nusikalstamų veikų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams, tyrimą ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už jas; kadangi jos įsteigimas ir finansinių išteklių skyrimas šiai naujai įstaigai neturėtų turėti neigiamo poveikio esamų struktūrų, pvz., Eurojusto, gebėjimams palengvinti valstybių narių pastangas kovojant su terorizmu;

| O. | kadangi iš nuo 2001 m. rugsėjo mėn. iki 2013 m. vasaros pasiūlytų privalomų 88 kovos su terorizmu priemonių tik ketvirtadaliui atlikti poveikio vertinimai ir tik dėl trijų surengtos viešos konsultacijos (2); kadangi pastaraisiais metais šis santykis pagerėjo ir su naujausiomis 2017 ir 2018 m. Komisijos pristatytomis iniciatyvomis pateiktas būtinas pagrindimas; kadangi Komisija, 2015 m. priėmusi geresnio reglamentavimo darbotvarkę, taip pat sustiprino savo konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais politiką; kadangi su kovos su terorizmu priemonės galėtų būti veiksmingesnės ir nuoseklesnės, jei būtų konsultuojamasi su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais ir atliekami poveikio vertinimai; |
| --- | --- |

O.

kadangi iš nuo 2001 m. rugsėjo mėn. iki 2013 m. vasaros pasiūlytų privalomų 88 kovos su terorizmu priemonių tik ketvirtadaliui atlikti poveikio vertinimai ir tik dėl trijų surengtos viešos konsultacijos (2); kadangi pastaraisiais metais šis santykis pagerėjo ir su naujausiomis 2017 ir 2018 m. Komisijos pristatytomis iniciatyvomis pateiktas būtinas pagrindimas; kadangi Komisija, 2015 m. priėmusi geresnio reglamentavimo darbotvarkę, taip pat sustiprino savo konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais politiką; kadangi su kovos su terorizmu priemonės galėtų būti veiksmingesnės ir nuoseklesnės, jei būtų konsultuojamasi su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais ir atliekami poveikio vertinimai;

| P. | kadangi Komisijos išsamiame ES saugumo politikos vertinime nepakankamas įgyvendinimas nurodytas kaip vienas iš saugumo sąjungai kylančių sunkumų; |
| --- | --- |

P.

kadangi Komisijos išsamiame ES saugumo politikos vertinime nepakankamas įgyvendinimas nurodytas kaip vienas iš saugumo sąjungai kylančių sunkumų;

| Q. | kadangi būtina įvertinti kovos su terorizmu priemones, kad būtų įvertintas jų veiksmingumas, aktualumas, nuoseklumas ir ar jomis nepažeidžiamos pagrindinės teisės, ir nustatyta, ar reikia imtis papildomų veiksmų trūkumams pašalinti; kadangi skiriasi įgyvendinimo masto stebėsena ir tikrasis įgyvendintų priemonių veiksmingumas; kadangi 2001–2016 m. pateikta 17 įgyvendinimo stebėsenos ir vertinimo ataskaitų, palyginti su 10 kovos su terorizmu strategijų, ir 55 norminamosios ir neprivalomos priemonės; kadangi itin svarbu, jog valstybės narės sparčiai įgyvendintų su saugumu susijusius ES teisės aktus, siekiant išvengti bet kokių ES priemonių trūkumų; |
| --- | --- |

Q.

kadangi būtina įvertinti kovos su terorizmu priemones, kad būtų įvertintas jų veiksmingumas, aktualumas, nuoseklumas ir ar jomis nepažeidžiamos pagrindinės teisės, ir nustatyta, ar reikia imtis papildomų veiksmų trūkumams pašalinti; kadangi skiriasi įgyvendinimo masto stebėsena ir tikrasis įgyvendintų priemonių veiksmingumas; kadangi 2001–2016 m. pateikta 17 įgyvendinimo stebėsenos ir vertinimo ataskaitų, palyginti su 10 kovos su terorizmu strategijų, ir 55 norminamosios ir neprivalomos priemonės; kadangi itin svarbu, jog valstybės narės sparčiai įgyvendintų su saugumu susijusius ES teisės aktus, siekiant išvengti bet kokių ES priemonių trūkumų;

Terorizmo grėsmė

| R. | kadangi pastaraisiais metais ES valstybės narės patyrė didelių teroristinių išpuolių; daugiausia gyvybių nusinešusius išpuolius įvykdė ar įkvėpė džihadistų grupuotės, kaip antai „Da’esh“ ir „Al Kaida“; kadangi kai kurios šalys kartais prisideda prie šių teroristinių grupuočių (3) ir jų veiklos; kadangi taip pat nerimą kelia kraštutinės dešinės, kraštutinės kairės ir nacionalistinis separatistinis smurtinis ekstremizmas, kurio tikslas – neteisėtai naudojant smurtą sunaikinti demokratines vertybes ir teisinę sistemą, kuri ES grindžiama teisinės valstybės principu; |
| --- | --- |

R.

kadangi pastaraisiais metais ES valstybės narės patyrė didelių teroristinių išpuolių; daugiausia gyvybių nusinešusius išpuolius įvykdė ar įkvėpė džihadistų grupuotės, kaip antai „Da’esh“ ir „Al Kaida“; kadangi kai kurios šalys kartais prisideda prie šių teroristinių grupuočių (3) ir jų veiklos; kadangi taip pat nerimą kelia kraštutinės dešinės, kraštutinės kairės ir nacionalistinis separatistinis smurtinis ekstremizmas, kurio tikslas – neteisėtai naudojant smurtą sunaikinti demokratines vertybes ir teisinę sistemą, kuri ES grindžiama teisinės valstybės principu;

| S. | kadangi valstybės narės patiria didėjančią radikalios dešinės smurtinio ekstremizmo grėsmę, taip pat neofašistų bei neonacių smurto grėsmę, kai skurtas nukreiptas prieš politinius oponentus, pabėgėlius ir migrantus, etnines ir religines mažumas, LGBTQI asmenis, žmogaus teisių gynėjus, aktyvistus ir teisėsaugos institucijų narius; |
| --- | --- |

S.

kadangi valstybės narės patiria didėjančią radikalios dešinės smurtinio ekstremizmo grėsmę, taip pat neofašistų bei neonacių smurto grėsmę, kai skurtas nukreiptas prieš politinius oponentus, pabėgėlius ir migrantus, etnines ir religines mažumas, LGBTQI asmenis, žmogaus teisių gynėjus, aktyvistus ir teisėsaugos institucijų narius;

| T. | kadangi, nors dauguma teroristinių išpuolių, įvykdytų ES 2017 m., buvo įvardyti kaip separatistiniai išpuoliai (137 iš 205), 2018 m. Europolo ataskaitoje dėl terorizmo padėties ir tendencijų (TE-SAT) aiškiai teigiama, kad nė viena iš paskelbtų teroristinės veiklos kategorijų nebuvo tokia mirtina ir neturėjo tokio didelio poveikio visai visuomenei kaip džihadistų teroristų įvykdyti išpuoliai; kadangi didėjantis terorizmo už atpildą pavojus kelia didelį susirūpinimą, kuris neturėtų būti nuvertintas; |
| --- | --- |

T.

kadangi, nors dauguma teroristinių išpuolių, įvykdytų ES 2017 m., buvo įvardyti kaip separatistiniai išpuoliai (137 iš 205), 2018 m. Europolo ataskaitoje dėl terorizmo padėties ir tendencijų (TE-SAT) aiškiai teigiama, kad nė viena iš paskelbtų teroristinės veiklos kategorijų nebuvo tokia mirtina ir neturėjo tokio didelio poveikio visai visuomenei kaip džihadistų teroristų įvykdyti išpuoliai; kadangi didėjantis terorizmo už atpildą pavojus kelia didelį susirūpinimą, kuris neturėtų būti nuvertintas;

| U. | kadangi tol, kol teroristinis išpuolis yra „plačiai paplitęs ar sistemingas prieš civilius gyventojus nukreiptas išpuolis“, teroristams žudikams turėtų būti taikomas 1998 m. liepos 17 d. Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statuto 7 straipsnis; |
| --- | --- |

U.

kadangi tol, kol teroristinis išpuolis yra „plačiai paplitęs ar sistemingas prieš civilius gyventojus nukreiptas išpuolis“, teroristams žudikams turėtų būti taikomas 1998 m. liepos 17 d. Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statuto 7 straipsnis;

| V. | kadangi įvykiai ir nestabilumas Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje suteikė galimybę „Da’esh“ ir kitoms teroristinėms grupuotėms įsitvirtinti su ES besiribojančiose šalyse ir verbuoti kovotojus iš ES valstybių iki šiol neregėtu mastu; kadangi dėl šios priežasties vidaus ir išorės saugumo ryšys tapo dar svarbesnis; |
| --- | --- |

V.

kadangi įvykiai ir nestabilumas Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje suteikė galimybę „Da’esh“ ir kitoms teroristinėms grupuotėms įsitvirtinti su ES besiribojančiose šalyse ir verbuoti kovotojus iš ES valstybių iki šiol neregėtu mastu; kadangi dėl šios priežasties vidaus ir išorės saugumo ryšys tapo dar svarbesnis;

| W. | kadangi tūkstančiai Europoje gimusių ar gyvenančių piliečių prisijungė prie „Da’esh“ teroristinės veiklos Sirijoje ir Irake, tačiau po „Da’esh“ karinio žlugimo jos teritorijoje pasikeitė strategija, nes mažėja į šias šalis teroristiniais tikslais vykstančių asmenų skaičius ir ES viduje esantys teroristai džihadistai ir nurodymų laukiančios grupuotės raginamos vykdyti išpuolius savo gimtosiose ar buveinės šalyse; |
| --- | --- |

W.

kadangi tūkstančiai Europoje gimusių ar gyvenančių piliečių prisijungė prie „Da’esh“ teroristinės veiklos Sirijoje ir Irake, tačiau po „Da’esh“ karinio žlugimo jos teritorijoje pasikeitė strategija, nes mažėja į šias šalis teroristiniais tikslais vykstančių asmenų skaičius ir ES viduje esantys teroristai džihadistai ir nurodymų laukiančios grupuotės raginamos vykdyti išpuolius savo gimtosiose ar buveinės šalyse;

| X. | kadangi pastarojo meto išpuoliai parodė, kad šaunamieji ginklai ir sprogmenys vis dar yra tradicinės teroristinių grupuočių naudojamos priemonės; kadangi vis dėlto asmenys vis dažniau naudoja kitus ginklus ir metodus, kurie yra kur kas mažiau sudėtingi ir sunkiau aptinkami ir kuriais siekiama kuo daugiau atsitiktinių civilių gyventojų aukų; |
| --- | --- |

X.

kadangi pastarojo meto išpuoliai parodė, kad šaunamieji ginklai ir sprogmenys vis dar yra tradicinės teroristinių grupuočių naudojamos priemonės; kadangi vis dėlto asmenys vis dažniau naudoja kitus ginklus ir metodus, kurie yra kur kas mažiau sudėtingi ir sunkiau aptinkami ir kuriais siekiama kuo daugiau atsitiktinių civilių gyventojų aukų;

| Y. | kadangi grįžtantys užsienio teroristai kovotojai ir jų šeimų nariai kelia tam tikrų problemų, susijusių su saugumu ir radikalizacija, ypač grįžę vaikai, kurie kelia konkrečias problemas, nes jiems, kaip aukoms, reikia apsaugos, tačiau jie taip pat gali būti ir potencialūs nusikaltėliai; |
| --- | --- |

Y.

kadangi grįžtantys užsienio teroristai kovotojai ir jų šeimų nariai kelia tam tikrų problemų, susijusių su saugumu ir radikalizacija, ypač grįžę vaikai, kurie kelia konkrečias problemas, nes jiems, kaip aukoms, reikia apsaugos, tačiau jie taip pat gali būti ir potencialūs nusikaltėliai;

| Z. | kadangi šie grįžę asmenys buvo ilgai ideologiškai indoktrinuojami ir perėjo karinį rengimą, susijusį su ginklų ir sprogmenų naudojimu ir įvairiomis slėpimosi, puolimo ir kovojimo taktikomis, ir tam tikrais atvejais palaiko ryšius su kitais teroristais, kurie galbūt anksčiau buvo užsienio kovotojai, ir su jais kuria tarptautinius tinklus (4); |
| --- | --- |

Z.

kadangi šie grįžę asmenys buvo ilgai ideologiškai indoktrinuojami ir perėjo karinį rengimą, susijusį su ginklų ir sprogmenų naudojimu ir įvairiomis slėpimosi, puolimo ir kovojimo taktikomis, ir tam tikrais atvejais palaiko ryšius su kitais teroristais, kurie galbūt anksčiau buvo užsienio kovotojai, ir su jais kuria tarptautinius tinklus (4);

| AA. | kadangi teroristinių išpuolių ES vykdytojai labai dažnai yra ES piliečiai, dažnai antros ar trečios kartos migrantai, užaugę valstybėje narėje, kurioje jie įvykdė išpuolį, taip pat užsieniečiai, kurie tam tikrais atvejais galėjo ilgą laiką gyventi užpuolimo valstybėje narėje; |
| --- | --- |

AA.

kadangi teroristinių išpuolių ES vykdytojai labai dažnai yra ES piliečiai, dažnai antros ar trečios kartos migrantai, užaugę valstybėje narėje, kurioje jie įvykdė išpuolį, taip pat užsieniečiai, kurie tam tikrais atvejais galėjo ilgą laiką gyventi užpuolimo valstybėje narėje;

| AB. | kadangi mūsų atvira visuomenė ir atviros sienos yra pažeidžiamos ir tuo naudojasi teroristinės grupuotės; kadangi teroristai pasinaudojo migrantų ir prieglobsčio prašytojų patekimo į Europos šalis maršrutais piktnaudžiaudami judėjimo laisve Europoje; |
| --- | --- |

AB.

kadangi mūsų atvira visuomenė ir atviros sienos yra pažeidžiamos ir tuo naudojasi teroristinės grupuotės; kadangi teroristai pasinaudojo migrantų ir prieglobsčio prašytojų patekimo į Europos šalis maršrutais piktnaudžiaudami judėjimo laisve Europoje;

| AC. | kadangi yra dokumentais pagrįstų atvejų (5), kai asmenys, nukentėję nuo sunkių nusikaltimų, kuriuos įvykdė grupuotės „Da’esh“ teroristai Sirijos ar Irako teritorijoje, nors ir laikydami save saugiais, vėl sutiko savo kankintojus ES teritorijoje, kur prašė apsaugos; |
| --- | --- |

AC.

kadangi yra dokumentais pagrįstų atvejų (5), kai asmenys, nukentėję nuo sunkių nusikaltimų, kuriuos įvykdė grupuotės „Da’esh“ teroristai Sirijos ar Irako teritorijoje, nors ir laikydami save saugiais, vėl sutiko savo kankintojus ES teritorijoje, kur prašė apsaugos;

| AD. | kadangi socialinė ir kultūrinė migrantų ir pabėgėlių integracija kelia iššūkių Europos visuomenėms ir reikalauja didesnių, specifinių ir kryptingų investicijų į socialinę įtrauktį; |
| --- | --- |

AD.

kadangi socialinė ir kultūrinė migrantų ir pabėgėlių integracija kelia iššūkių Europos visuomenėms ir reikalauja didesnių, specifinių ir kryptingų investicijų į socialinę įtrauktį;

| AE. | kadangi išpuoliui galima panaudoti naujas terorizmo formas, be kita ko, kibernetinį terorizmą ir masinio naikinimo ginklų naudojimą, galimai dėl naujos techninės įrangos, kaip antai dronai; kadangi jau pasikėsinta įvykdyti išpuolį panaudojant itin nuodingą biologinę medžiagą – riciną; kadangi esama atvejų, kai teroristinės grupuotės panaudojo ar planavo panaudoti chemines, biologines, radiologines ar branduolines (ChBRB) medžiagas ir socialinių tinklų kanalais dalijosi galima išpuolių taktika ir būdais bei tikslais; |
| --- | --- |

AE.

kadangi išpuoliui galima panaudoti naujas terorizmo formas, be kita ko, kibernetinį terorizmą ir masinio naikinimo ginklų naudojimą, galimai dėl naujos techninės įrangos, kaip antai dronai; kadangi jau pasikėsinta įvykdyti išpuolį panaudojant itin nuodingą biologinę medžiagą – riciną; kadangi esama atvejų, kai teroristinės grupuotės panaudojo ar planavo panaudoti chemines, biologines, radiologines ar branduolines (ChBRB) medžiagas ir socialinių tinklų kanalais dalijosi galima išpuolių taktika ir būdais bei tikslais;

| AF. | kadangi valstybės narės įgyvendina skirtingas strategijas, skirtas reaguoti į hibridines ir ChBRB grėsmes, taigi jų pasirengimo lygis yra skirtingas; |
| --- | --- |

AF.

kadangi valstybės narės įgyvendina skirtingas strategijas, skirtas reaguoti į hibridines ir ChBRB grėsmes, taigi jų pasirengimo lygis yra skirtingas;

| AG. | kadangi 2018 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Taryba teigiamai įvertino bendrą komunikatą dėl Europos atsparumo dėl Europos atsparumo hibridinėms ir ChBRB grėsmėms, kuriame siekiama nustatyti sritis, kuriose reikia imtis aktyvesnių veiksmų, kad būtų galima toliau didinti ir stiprinti esminį ES indėlį šiam pavojui šalinti, taip pat paraginti valstybes nares ir Komisiją bendradarbiauti ir skubiai visapusiškai įgyvendinti ChBRB veiksmų planą; |
| --- | --- |

AG.

kadangi 2018 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Taryba teigiamai įvertino bendrą komunikatą dėl Europos atsparumo dėl Europos atsparumo hibridinėms ir ChBRB grėsmėms, kuriame siekiama nustatyti sritis, kuriose reikia imtis aktyvesnių veiksmų, kad būtų galima toliau didinti ir stiprinti esminį ES indėlį šiam pavojui šalinti, taip pat paraginti valstybes nares ir Komisiją bendradarbiauti ir skubiai visapusiškai įgyvendinti ChBRB veiksmų planą;

| AH. | kadangi ir kairiosios, ir dešiniosios pakraipos agitatorių politiniame diskurse dėl teroristinės grėsmės turėtų būti laikomasi atsargumo principo, kad būtų išvengta susipriešinimo visuomenėje ir nebūtų pakenkta demokratijai, socialinei sanglaudai ir žmogaus teisėms, taigi ir nebūtų padedama teroristinėms organizacijoms siekti savo tikslų; |
| --- | --- |

AH.

kadangi ir kairiosios, ir dešiniosios pakraipos agitatorių politiniame diskurse dėl teroristinės grėsmės turėtų būti laikomasi atsargumo principo, kad būtų išvengta susipriešinimo visuomenėje ir nebūtų pakenkta demokratijai, socialinei sanglaudai ir žmogaus teisėms, taigi ir nebūtų padedama teroristinėms organizacijoms siekti savo tikslų;

| AI. | kadangi 2015 m. balandžio mėn. Europos saugumo darbotvarkėje pabrėžta, kad reikia kovoti su terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo ryšiu, ir atkreiptas dėmesys į tai, kad organizuotas nusikalstamumas per skirtingus kanalus skatina terorizmą, be kita ko, tiekiant ginklus, finansuojant pasitelkiant narkotikų kontrabandą ir skverbiantis į finansų rinkas; |
| --- | --- |

AI.

kadangi 2015 m. balandžio mėn. Europos saugumo darbotvarkėje pabrėžta, kad reikia kovoti su terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo ryšiu, ir atkreiptas dėmesys į tai, kad organizuotas nusikalstamumas per skirtingus kanalus skatina terorizmą, be kita ko, tiekiant ginklus, finansuojant pasitelkiant narkotikų kontrabandą ir skverbiantis į finansų rinkas;

| AJ. | kadangi didelio masto tarptautinės teroristinės organizacijos, pvz., grupuotės „Da'esh“ ir „Al Kaida“, yra finansiškai nepriklausomos ir kadangi neteisėta prekyba, be kita ko, prekėmis, ginklais, žaliavomis, degalais, narkotikais, cigaretėmis ir kultūros vertybėmis, taip pat neteisėta prekyba žmonėmis, vergovė, vaikų išnaudojimas ir reketas bei turto prievartavimas teroristinėms grupuotėms yra užtikrinta finansavimo gavimo priemonė; kadangi organizuoto nusikalstamumo ir teroristinių grupuočių ryšys kelia didžiulį pavojų; kadangi šie šaltiniai galėtų tapti nuolatiniu finansavimu būsimai nusikalstamai veiklai; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi didelio masto tarptautinės teroristinės organizacijos, pvz., grupuotės „Da'esh“ ir „Al Kaida“, yra finansiškai nepriklausomos ir kadangi neteisėta prekyba, be kita ko, prekėmis, ginklais, žaliavomis, degalais, narkotikais, cigaretėmis ir kultūros vertybėmis, taip pat neteisėta prekyba žmonėmis, vergovė, vaikų išnaudojimas ir reketas bei turto prievartavimas teroristinėms grupuotėms yra užtikrinta finansavimo gavimo priemonė; kadangi organizuoto nusikalstamumo ir teroristinių grupuočių ryšys kelia didžiulį pavojų; kadangi šie šaltiniai galėtų tapti nuolatiniu finansavimu būsimai nusikalstamai veiklai;

| AK. | kadangi didelę grėsmę kelia teroristinių organizacijų ir organizuotų nusikalstamų grupuočių ryšiai, kuriais pajėgumai sukelti didelį ES valstybių narių civilių aukų skaičių siejami su logistikos teikiamomis galimybėmis; kadangi teisėsaugos ir žvalgybos tarnybos teikia nepakankamai ataskaitų ir nepakankamai analizuoja organizuoto nusikalstamumo ir terorizmo ryšį; kadangi daugelyje valstybių narių ir ES lygmeniu dažnai trūksta tyrimo ir teisminių pajėgumų, susijusių su organizuotu nusikalstamumu; |
| --- | --- |

AK.

kadangi didelę grėsmę kelia teroristinių organizacijų ir organizuotų nusikalstamų grupuočių ryšiai, kuriais pajėgumai sukelti didelį ES valstybių narių civilių aukų skaičių siejami su logistikos teikiamomis galimybėmis; kadangi teisėsaugos ir žvalgybos tarnybos teikia nepakankamai ataskaitų ir nepakankamai analizuoja organizuoto nusikalstamumo ir terorizmo ryšį; kadangi daugelyje valstybių narių ir ES lygmeniu dažnai trūksta tyrimo ir teisminių pajėgumų, susijusių su organizuotu nusikalstamumu;

| AL. | kadangi terorizmu siekiama susilpninti ir sužlugdyti demokratiją; kadangi politikai ir vyriausybės yra pagrindiniai veikėjai, kurie gali pasiekti platų sutarimą ir visuomenės atsparumą, kad galėtų veiksmingai ginti demokratines sistemas; |
| --- | --- |

AL.

kadangi terorizmu siekiama susilpninti ir sužlugdyti demokratiją; kadangi politikai ir vyriausybės yra pagrindiniai veikėjai, kurie gali pasiekti platų sutarimą ir visuomenės atsparumą, kad galėtų veiksmingai ginti demokratines sistemas;

Radikalizacijos, dėl kurios kyla smurtinio ekstremizmo pavojus, prevencija ir kova su ja

| AM. | kadangi Informacijos apie radikalizaciją tinklo (RAN) kompetencijos centras suteikia svarbią platformą specialistų, įskaitant teisėsaugos institucijas, geriausios patirties mainams ir prisidėjo prie svarbios informacijos rinkimo radikalizacijos prevencijos ir kovos su ja srityje (6); |
| --- | --- |

AM.

kadangi Informacijos apie radikalizaciją tinklo (RAN) kompetencijos centras suteikia svarbią platformą specialistų, įskaitant teisėsaugos institucijas, geriausios patirties mainams ir prisidėjo prie svarbios informacijos rinkimo radikalizacijos prevencijos ir kovos su ja srityje (6);

| AN. | kadangi padėtis kiekvienoje valstybėje narėje skiriasi, o nauja persvarstyta ES strategija dėl kovos su radikalizacija galėtų padėti rengti nacionalines strategijas, kurios yra svarbios kuriant bendras programų sistemas nacionaliniu ir vietos lygmenimis; kadangi šios strategijos turi būti nuoseklios ir veiksmingos, ir jomis būtina užtikrinti pakankamą vietos valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės suinteresuotųjų subjektų finansavimą, kad būtų galima įgyvendinti šias programas; |
| --- | --- |

AN.

kadangi padėtis kiekvienoje valstybėje narėje skiriasi, o nauja persvarstyta ES strategija dėl kovos su radikalizacija galėtų padėti rengti nacionalines strategijas, kurios yra svarbios kuriant bendras programų sistemas nacionaliniu ir vietos lygmenimis; kadangi šios strategijos turi būti nuoseklios ir veiksmingos, ir jomis būtina užtikrinti pakankamą vietos valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės suinteresuotųjų subjektų finansavimą, kad būtų galima įgyvendinti šias programas;

| AO. | kadangi neįmanoma išskirti tik vieno radikalizacijos būdo; kadangi, pavyzdžiui, lemiamu veiksniu ir priežastimi lygiai tiek pat gali būti socialinė sanglauda, politinės sąlygos, ekonominė padėtis, religiniai ir ideologiniai idealai, asmeninės traumos ir psichologinis pažeidžiamumas, taip pat aplinka ir tinklai; kadangi iki šiol lyčių aspektas buvo nepakankamai įvertintas ir neteisingai suvokiama, kokį vaidmenį gali atlikti moterys; kadangi moterys ne visada yra pasyvios stebėtojos, jos taip pat veikia kaip motyvuotojos, verbuotojos, lėšų rinkėjos ir netgi kaip teroristinių aktų vykdytojos; |
| --- | --- |

AO.

kadangi neįmanoma išskirti tik vieno radikalizacijos būdo; kadangi, pavyzdžiui, lemiamu veiksniu ir priežastimi lygiai tiek pat gali būti socialinė sanglauda, politinės sąlygos, ekonominė padėtis, religiniai ir ideologiniai idealai, asmeninės traumos ir psichologinis pažeidžiamumas, taip pat aplinka ir tinklai; kadangi iki šiol lyčių aspektas buvo nepakankamai įvertintas ir neteisingai suvokiama, kokį vaidmenį gali atlikti moterys; kadangi moterys ne visada yra pasyvios stebėtojos, jos taip pat veikia kaip motyvuotojos, verbuotojos, lėšų rinkėjos ir netgi kaip teroristinių aktų vykdytojos;

| AP. | kadangi kai kurie Europos miestų kaimynystėje esantys regionai susiduria su masiniu nedarbu ir sistemingais teisinės valstybės principo pažeidimais, kurie yra religinio ekstremizmo ir terorizmo plėtojimo terpė; kadangi aktyvus socialinės įtraukties ir demokratinių vertybių, kuriomis turi vadovautis visi piliečiai, skatinimas gali padėti užtikrinti, kad žmonės nesijaustų marginalizuoti, ir sumažinti radikalizacijos grėsmę; kadangi kovojant su radikalizacija ir smurtiniu ekstremizmu reikia glaudžiai ir koordinuotai bendradarbiauti su visais suinteresuotaisiais subjektais visais valdymo lygmenimis (vietos, regioniniu ir nacionaliniu), taip pat su pilietine visuomene ir privačiuoju sektoriumi; |
| --- | --- |

AP.

kadangi kai kurie Europos miestų kaimynystėje esantys regionai susiduria su masiniu nedarbu ir sistemingais teisinės valstybės principo pažeidimais, kurie yra religinio ekstremizmo ir terorizmo plėtojimo terpė; kadangi aktyvus socialinės įtraukties ir demokratinių vertybių, kuriomis turi vadovautis visi piliečiai, skatinimas gali padėti užtikrinti, kad žmonės nesijaustų marginalizuoti, ir sumažinti radikalizacijos grėsmę; kadangi kovojant su radikalizacija ir smurtiniu ekstremizmu reikia glaudžiai ir koordinuotai bendradarbiauti su visais suinteresuotaisiais subjektais visais valdymo lygmenimis (vietos, regioniniu ir nacionaliniu), taip pat su pilietine visuomene ir privačiuoju sektoriumi;

| AQ. | kadangi ekspertai atkreipia dėmesį į teigiamus rezultatus, gautus taikant tarpžinybinį požiūrį, kuriuo dėmesys sutelktas į infrastruktūrų kūrimą, atsižvelgiant į įvairius radikalizacijos būdus ir demografines grėsmes, kad ankstyvame etape būtų užtikrintas įvairių valdžios institucijų ir organizacijų paramos teikimas radikalizacijos pažeidžiamiems asmenims ir jų šeimoms įvairiais lygmenimis, ir pabrėžiamas svarbus policijos vaidmuo, tokiu būdu stiprinant santykius; |
| --- | --- |

AQ.

kadangi ekspertai atkreipia dėmesį į teigiamus rezultatus, gautus taikant tarpžinybinį požiūrį, kuriuo dėmesys sutelktas į infrastruktūrų kūrimą, atsižvelgiant į įvairius radikalizacijos būdus ir demografines grėsmes, kad ankstyvame etape būtų užtikrintas įvairių valdžios institucijų ir organizacijų paramos teikimas radikalizacijos pažeidžiamiems asmenims ir jų šeimoms įvairiais lygmenimis, ir pabrėžiamas svarbus policijos vaidmuo, tokiu būdu stiprinant santykius;

| AR. | kadangi svarbus bendruomenės policijos vaidmuo siekiant geriau pažinti pažeidžiamus asmenis ir palaikyti su jais pasitikėjimu ir savitarpio pagarba atitinkamiems gyventojams grindžiamus santykius, siekiant imtis veiksmų, kad būtų užkirstas kelias radikalėjimui ir nepasitikėjimo valstybe ir jos institucijomis jausmui formuotis; |
| --- | --- |

AR.

kadangi svarbus bendruomenės policijos vaidmuo siekiant geriau pažinti pažeidžiamus asmenis ir palaikyti su jais pasitikėjimu ir savitarpio pagarba atitinkamiems gyventojams grindžiamus santykius, siekiant imtis veiksmų, kad būtų užkirstas kelias radikalėjimui ir nepasitikėjimo valstybe ir jos institucijomis jausmui formuotis;

| AS. | kadangi iki šiol nepriimta jokia aiški metodika, kuria būtų nustatytas radikalizacijos prevencijos ir kovos su ja projektų veiksmingumas; |
| --- | --- |

AS.

kadangi iki šiol nepriimta jokia aiški metodika, kuria būtų nustatytas radikalizacijos prevencijos ir kovos su ja projektų veiksmingumas;

| AT. | kadangi radikalizacijos prevencijos ir kovos su ja projektams Europos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis finansuoti galima panaudoti Europos fondus ir programas; kadangi iš ES biudžeto iki 2020 m. kovos su radikalizacija projektams skiriama 314 mln. EUR (7); kadangi reikia nuolat vertinti šių programų veiksmingumą; kadangi iš esmės sunku įvertinti prevencinių kovos su radikalizacija veiksmų efektyvumą, todėl reikalingas glaudus Komisijos, valstybių narių, atskirų suinteresuotųjų subjektų ir tyrėjų bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

AT.

kadangi radikalizacijos prevencijos ir kovos su ja projektams Europos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis finansuoti galima panaudoti Europos fondus ir programas; kadangi iš ES biudžeto iki 2020 m. kovos su radikalizacija projektams skiriama 314 mln. EUR (7); kadangi reikia nuolat vertinti šių programų veiksmingumą; kadangi iš esmės sunku įvertinti prevencinių kovos su radikalizacija veiksmų efektyvumą, todėl reikalingas glaudus Komisijos, valstybių narių, atskirų suinteresuotųjų subjektų ir tyrėjų bendradarbiavimas;

| AU. | kadangi, Europolo duomenimis, 2018 m. ES buvo apie 30 000 radikalių pažiūrų džihadistų; |
| --- | --- |

AU.

kadangi, Europolo duomenimis, 2018 m. ES buvo apie 30 000 radikalių pažiūrų džihadistų;

| AV. | kadangi ES teritorijoje daugėja smurtą skatinančių radikalių ekstremistų pareiškimų, dažnai reiškiamų spausdintine forma arba kaip mokomasis ar garso ir vaizdo turinys, taip pat socialiniuose tinkluose ir palydovinės televizijos kanalais; kadangi tokie pareiškimai prieštarauja demokratijai, teisinės valstybės principui ir žmogaus teisėms, jais nepaisoma pliuralizmo, skatinamas smurtas ir nepakanta visoms kitoms religijoms, jie atvirai antisemitinio pobūdžio, jais neigiama vyrų ir moterų lygybė ir skatinamas reakcingas kultūros ir visuomenės modelis; |
| --- | --- |

AV.

kadangi ES teritorijoje daugėja smurtą skatinančių radikalių ekstremistų pareiškimų, dažnai reiškiamų spausdintine forma arba kaip mokomasis ar garso ir vaizdo turinys, taip pat socialiniuose tinkluose ir palydovinės televizijos kanalais; kadangi tokie pareiškimai prieštarauja demokratijai, teisinės valstybės principui ir žmogaus teisėms, jais nepaisoma pliuralizmo, skatinamas smurtas ir nepakanta visoms kitoms religijoms, jie atvirai antisemitinio pobūdžio, jais neigiama vyrų ir moterų lygybė ir skatinamas reakcingas kultūros ir visuomenės modelis;

| AW. | kadangi Europoje tam tikruose knygynuose ir internete daugiausia prieinama vahabitų ir salafistų literatūra, grindžiama neapykantą kurstančiomis kalbomis; kadangi ši globalizuota ir supaprastinta islamo versija nesutampa su musulmonų bendruomenių praktika Europoje ir daro neigiamą įtaką jų platesnei integracijai; |
| --- | --- |

AW.

kadangi Europoje tam tikruose knygynuose ir internete daugiausia prieinama vahabitų ir salafistų literatūra, grindžiama neapykantą kurstančiomis kalbomis; kadangi ši globalizuota ir supaprastinta islamo versija nesutampa su musulmonų bendruomenių praktika Europoje ir daro neigiamą įtaką jų platesnei integracijai;

| AX. | kadangi radikaliojo islamo fundamentalizmo tikslas – pasiekti, kad religija dominuotų visose gyvenimo srityse – asmeniniame, politiniame ir socialiniame, o to pasekmė gali būti bendruomeniškumo forma, artima džihadistų verbuotojų veiksmams; |
| --- | --- |

AX.

kadangi radikaliojo islamo fundamentalizmo tikslas – pasiekti, kad religija dominuotų visose gyvenimo srityse – asmeniniame, politiniame ir socialiniame, o to pasekmė gali būti bendruomeniškumo forma, artima džihadistų verbuotojų veiksmams;

| AY. | kadangi visoje Europoje užfiksuota daugybė radikalios neapykantos kurstymo atvejų; kadangi neapykantos kurstytojai neretai būna kilę ne iš ES, o 
  maldos vietos
  gauna neskaidrų finansavimą iš trečiųjų šalių, kurių daugumą valdo autoritariniai arba religiniai režimai, nesivadovaujantys demokratijos, teisinės valstybės ir žmogaus teisių principais; |
| --- | --- |

AY.

kadangi visoje Europoje užfiksuota daugybė radikalios neapykantos kurstymo atvejų; kadangi neapykantos kurstytojai neretai būna kilę ne iš ES, o 
  maldos vietos
  gauna neskaidrų finansavimą iš trečiųjų šalių, kurių daugumą valdo autoritariniai arba religiniai režimai, nesivadovaujantys demokratijos, teisinės valstybės ir žmogaus teisių principais;

| AZ. | kadangi ES veikia savarankiškai pasiskelbę religinio mokymo centrai, kuriuose skleidžiamos ekstremistinės idėjos ir nepilnamečiai, įskaitant mažus vaikus, mokomi demokratijai, teisinei valstybei ir žmogaus teisėms prieštaraujančio ir smurtą skatinančio turinio; kadangi ekstremistų organizacijos, kurios yra teroristų verbavimo pagrindas, dažnai naudojasi jaunų žmonių pažeidžiamumu ir pritraukia juos teikdamos socialinius ir kultūrinius pasiūlymus; |
| --- | --- |

AZ.

kadangi ES veikia savarankiškai pasiskelbę religinio mokymo centrai, kuriuose skleidžiamos ekstremistinės idėjos ir nepilnamečiai, įskaitant mažus vaikus, mokomi demokratijai, teisinei valstybei ir žmogaus teisėms prieštaraujančio ir smurtą skatinančio turinio; kadangi ekstremistų organizacijos, kurios yra teroristų verbavimo pagrindas, dažnai naudojasi jaunų žmonių pažeidžiamumu ir pritraukia juos teikdamos socialinius ir kultūrinius pasiūlymus;

| BA. | kadangi taikant rafinuotą terorizmo skatinimo jį šlovinant internetinės komunikacijos strategiją, kurią ypač naudoja grupuotė „Da'esh“ ir kitos didelio masto tarptautinės teroristinės grupuotės, siūlomas nuo visuotinės „jaunimo kultūros“ nukopijuotas modelis, pvz., internetiniai žaidimai, todėl ji labai patraukli vaikams ir jaunimui; kadangi šis modelis taip pat vilioja juos socialinėmis ir kultūrinėmis galimybėmis; |
| --- | --- |

BA.

kadangi taikant rafinuotą terorizmo skatinimo jį šlovinant internetinės komunikacijos strategiją, kurią ypač naudoja grupuotė „Da'esh“ ir kitos didelio masto tarptautinės teroristinės grupuotės, siūlomas nuo visuotinės „jaunimo kultūros“ nukopijuotas modelis, pvz., internetiniai žaidimai, todėl ji labai patraukli vaikams ir jaunimui; kadangi šis modelis taip pat vilioja juos socialinėmis ir kultūrinėmis galimybėmis;

| BB. | kadangi keletas pastarojo meto tyrimų parodė, kad internetas ir, visų pirma, socialinė žiniasklaida gali atlikti pagrindinį vaidmenį kaip radikalizacijos, skatinančios smurtinį ekstremizmą, varomoji jėga, taip pat yra priemonė ksenofobinėms grupėms skleisti neapykantą kurstančias kalbas ir neteisėtą turinį, ypač tarp jaunimo; |
| --- | --- |

BB.

kadangi keletas pastarojo meto tyrimų parodė, kad internetas ir, visų pirma, socialinė žiniasklaida gali atlikti pagrindinį vaidmenį kaip radikalizacijos, skatinančios smurtinį ekstremizmą, varomoji jėga, taip pat yra priemonė ksenofobinėms grupėms skleisti neapykantą kurstančias kalbas ir neteisėtą turinį, ypač tarp jaunimo;

| BC. | kadangi po ne kartą išsakytų raginimų labiau įsitraukti į kovą su terorizmu reikia reikalauti didžiųjų interneto įmonių atskaitomybės; kadangi 2015 m. sukurtame ES interneto forume įmonės savanoriškai bendradarbiauja, kad iš savo interneto svetainių pašalintų teroristinio pobūdžio turinį, jeigu mano, kad juo pažeidžiamos jų sąlygos; kadangi 2016 m. gegužės mėn. priimtas didelių informacinių technologijų įmonių elgesio kodeksas, siekiant kovoti su neteisėtomis neapykantą kurstančiomis kalbomis internete; kadangi tokio savanoriško bendradarbiavimo nepakanka; |
| --- | --- |

BC.

kadangi po ne kartą išsakytų raginimų labiau įsitraukti į kovą su terorizmu reikia reikalauti didžiųjų interneto įmonių atskaitomybės; kadangi 2015 m. sukurtame ES interneto forume įmonės savanoriškai bendradarbiauja, kad iš savo interneto svetainių pašalintų teroristinio pobūdžio turinį, jeigu mano, kad juo pažeidžiamos jų sąlygos; kadangi 2016 m. gegužės mėn. priimtas didelių informacinių technologijų įmonių elgesio kodeksas, siekiant kovoti su neteisėtomis neapykantą kurstančiomis kalbomis internete; kadangi tokio savanoriško bendradarbiavimo nepakanka;

| BD. | kadangi iki 2018 m. antrojo ketvirčio pabaigos Europolo Europos internetinės informacijos žymėjimo padalinys jau įvertino 54 752 turinio, pateikto 10 skirtingų kalbų 170 interneto platformose, vienetus ir paskatino priimti 52 716 sprendimų dėl internetinės informacijos žymėjimo ir todėl 89,5 %, turinio buvo pašalinta internetinių paslaugų teikėjams savanoriškai į tai atsižvelgus (8); |
| --- | --- |

BD.

kadangi iki 2018 m. antrojo ketvirčio pabaigos Europolo Europos internetinės informacijos žymėjimo padalinys jau įvertino 54 752 turinio, pateikto 10 skirtingų kalbų 170 interneto platformose, vienetus ir paskatino priimti 52 716 sprendimų dėl internetinės informacijos žymėjimo ir todėl 89,5 %, turinio buvo pašalinta internetinių paslaugų teikėjams savanoriškai į tai atsižvelgus (8);

| BE. | kadangi, nors pasiekta pažanga šalinant internetinį teroristinio pobūdžio turinį, reikia užtikrinti aktyvesnį įmonių dalyvavimą; kadangi dažnai turinys pašalinamas ne visiškai, ne laiku arba ne visam laikui, pašalinant jį iš vienos svetainės, tačiau paliekant jį kitoje tai pačiai įmonei priklausančioje svetainėje, arba paliekant paskyrą ir (arba) leidžiant vėl ją naudoti po to, kai joje buvo paskelbtas turinys, pažeidžiant įmonės paslaugų teikimo sąlygas; kadangi reikia užtikrinti, kad įmonės ir teisėsaugos institucijos veiksmingiau, išsamiau ir skaidriau teiktų ataskaitas; kadangi atitinkamoms įmonėms ir vartotojams turėtų būti suteikta galimybė siekti žalos atlyginimo teisme; |
| --- | --- |

BE.

kadangi, nors pasiekta pažanga šalinant internetinį teroristinio pobūdžio turinį, reikia užtikrinti aktyvesnį įmonių dalyvavimą; kadangi dažnai turinys pašalinamas ne visiškai, ne laiku arba ne visam laikui, pašalinant jį iš vienos svetainės, tačiau paliekant jį kitoje tai pačiai įmonei priklausančioje svetainėje, arba paliekant paskyrą ir (arba) leidžiant vėl ją naudoti po to, kai joje buvo paskelbtas turinys, pažeidžiant įmonės paslaugų teikimo sąlygas; kadangi reikia užtikrinti, kad įmonės ir teisėsaugos institucijos veiksmingiau, išsamiau ir skaidriau teiktų ataskaitas; kadangi atitinkamoms įmonėms ir vartotojams turėtų būti suteikta galimybė siekti žalos atlyginimo teisme;

| BF. | kadangi teroristinės grupuotės, reaguodamos į tai, kad didesnės įmonės pašalina daugiau turinio, vis dažniau naudoja naujas ir (arba) mažesnes platformas, kurios mažiau pritaikytos sparčiam teroristinio pobūdžio medžiagos pašalinimui; kadangi dėl naudojimosi mažesnėmis platformomis būtina papildoma techninė parama, kad būtų galima, pvz., priimti visoms platformos pritaikytas automatines priemones, pvz., maišos technologijas, kurias naudojant būtų galima kuo tiksliau iš anksto nustatyti teroristinio pobūdžio internetinį turinį ir pašalinti publikaciją; |
| --- | --- |

BF.

kadangi teroristinės grupuotės, reaguodamos į tai, kad didesnės įmonės pašalina daugiau turinio, vis dažniau naudoja naujas ir (arba) mažesnes platformas, kurios mažiau pritaikytos sparčiam teroristinio pobūdžio medžiagos pašalinimui; kadangi dėl naudojimosi mažesnėmis platformomis būtina papildoma techninė parama, kad būtų galima, pvz., priimti visoms platformos pritaikytas automatines priemones, pvz., maišos technologijas, kurias naudojant būtų galima kuo tiksliau iš anksto nustatyti teroristinio pobūdžio internetinį turinį ir pašalinti publikaciją;

| BG. | kadangi kuriant naujas technologijas ir naudojantis dirbtiniu intelektu bei algoritmais galima greitai nustatyti ir pranešti apie teroristinio pobūdžio turinį internete; kadangi naudojant automatizuotas priemones taip pat kyla klaidingų atitikčių rizika; |
| --- | --- |

BG.

kadangi kuriant naujas technologijas ir naudojantis dirbtiniu intelektu bei algoritmais galima greitai nustatyti ir pranešti apie teroristinio pobūdžio turinį internete; kadangi naudojant automatizuotas priemones taip pat kyla klaidingų atitikčių rizika;

| BH. | kadangi tyrimai ir ataskaitos rodo, kad kalėjimai gali lengvai pavirsti nusikalstamumo ir terorizmo mikroerdve, kurioje vyksta verbavimas ir kuriami tinklai; kadangi dėl vidaus sąlygų daugelyje kalėjimų didėja nusikaltėlių radikalėjimo grėsmė, todėl veši ir plinta terorizmas; kadangi bausmes kalėjimuose atliekantys asmenys greitai grįš į savo bendruomenes ir atsiras ypatingų reintegracijos uždavinių ir kils didelė rizika, kad jie gali vėl vykdyti nusikaltimus; kadangi dėl tokių didelės rizikos pažeidėjų stebėsenos valstybių narių saugumo tarnyboms reikia itin didelių išteklių; kadangi kalėjimo tvarka ir rizikos valdymas gali būti svarbūs siekiant sumažinti šias grėsmes; kadangi, nors valstybės narės pripažįsta, jog susiduria su būtinybe spręsti radikalizacijos kalėjimuose plitimo problema, reikia daugiau veiksmingų priemonių; |
| --- | --- |

BH.

kadangi tyrimai ir ataskaitos rodo, kad kalėjimai gali lengvai pavirsti nusikalstamumo ir terorizmo mikroerdve, kurioje vyksta verbavimas ir kuriami tinklai; kadangi dėl vidaus sąlygų daugelyje kalėjimų didėja nusikaltėlių radikalėjimo grėsmė, todėl veši ir plinta terorizmas; kadangi bausmes kalėjimuose atliekantys asmenys greitai grįš į savo bendruomenes ir atsiras ypatingų reintegracijos uždavinių ir kils didelė rizika, kad jie gali vėl vykdyti nusikaltimus; kadangi dėl tokių didelės rizikos pažeidėjų stebėsenos valstybių narių saugumo tarnyboms reikia itin didelių išteklių; kadangi kalėjimo tvarka ir rizikos valdymas gali būti svarbūs siekiant sumažinti šias grėsmes; kadangi, nors valstybės narės pripažįsta, jog susiduria su būtinybe spręsti radikalizacijos kalėjimuose plitimo problema, reikia daugiau veiksmingų priemonių;

Bendradarbiavimas ir keitimasis informacija

Bendrieji klausimai

| BI. | kadangi duomenų saugojimas, atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, yra esminė tiriamojo proceso dalis; kadangi policija, teisminės institucijos ir žvalgybos tarnybos paprastai labai priklauso nuo ryšių duomenų, kad galėtų sėkmingai tirti bylas; kadangi vykdant Specialiojo komiteto terorizmo klausimais darbą nuolat kalbėta apie būtinybę nustatyti tinkamą duomenų saugojimo tvarką, susijusią su kova su terorizmu; |
| --- | --- |

BI.

kadangi duomenų saugojimas, atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, yra esminė tiriamojo proceso dalis; kadangi policija, teisminės institucijos ir žvalgybos tarnybos paprastai labai priklauso nuo ryšių duomenų, kad galėtų sėkmingai tirti bylas; kadangi vykdant Specialiojo komiteto terorizmo klausimais darbą nuolat kalbėta apie būtinybę nustatyti tinkamą duomenų saugojimo tvarką, susijusią su kova su terorizmu;

| BJ. | kadangi šifravimas labai padės užtikrinti saugumą IT srityje, tačiau, kita vertus, jį panaudos teroristai savo ryšiams ar duomenims apsaugoti, o tai kelia didelių sunkumų teisėsaugai ir saugumo ir žvalgybos tarnyboms, nes joms gali būti neprieinama esminė žvalgybos informacija ir įrodymai; kadangi šifravimas tampa itin svarbus, kai net ir atsakingi internetinių paslaugų teikėjai nenori ar negali iššifruoti ryšių; |
| --- | --- |

BJ.

kadangi šifravimas labai padės užtikrinti saugumą IT srityje, tačiau, kita vertus, jį panaudos teroristai savo ryšiams ar duomenims apsaugoti, o tai kelia didelių sunkumų teisėsaugai ir saugumo ir žvalgybos tarnyboms, nes joms gali būti neprieinama esminė žvalgybos informacija ir įrodymai; kadangi šifravimas tampa itin svarbus, kai net ir atsakingi internetinių paslaugų teikėjai nenori ar negali iššifruoti ryšių;

Informacinės sistemos

| BK. | kadangi dabartinių sistemų pagrindas yra susiskaidęs, vis dar vyksta derybos dėl kuriamų sistemų, pasiūlymų dėl būsimų sistemų ir pasiūlymų dėl reformų, kuriomis būtų sprendžiami nustatyti trūkumai ir kliūtys; kadangi šis susiskaidęs pagrindas – tai istorinių veiksnių ir reakcinio požiūrio siūlant ir priimant naujus teisės aktus rezultatas; |
| --- | --- |

BK.

| BL. | kadangi po 2015 m. išpuolių Paryžiuje labai suintensyvėjo keitimasis informacija, tačiau duomenys apie keitimąsi informacija rodo, jog nedaug valstybių narių yra atsakingos už didelę ES duomenų bazėse prieinamo turinio ir jose vykdomų paieškų dalį; |
| --- | --- |

BL.

| BM. | kadangi tinkamam informacinių sistemų veikimui kyla įvairių kliūčių, pvz., neįgyvendinimas arba nevisiškas įgyvendinimas, žinių ir (arba) pakankamo mokymo trūkumas dabartinėse sistemose, reikiamų išteklių, įskaitant žmogiškuosius išteklius, ar deramo materialinio pagrindo trūkumas ir prasta informacinėse sistemose esančių duomenų kokybė; |
| --- | --- |

BM.

| BN. | kadangi informacines sistemas galima suskirstyti į centralizuotas ir decentralizuotas; pirmąsias valdo ES ir jos tarnybos, o antrąsias – valstybės narės; kadangi centralizuotos informacinės sistemos apima Šengeno informacinę sistemą (SIS), Vizų informacinę sistemą (VIS), sistemą EURODAC, atvykimo ir išvykimo sistemą (AIS), siūlomą Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemą (ETIAS) ir siūlomą Europos trečiųjų šalių asmenų nuosprendžių registrų informacinę sistemą (ECRIS-TCN); |
| --- | --- |

BN.

| BO. | kadangi decentralizuotas keitimosi informacija sistemas ir mechanizmus valdo valstybių narių valdžios institucijos ir jie apima: Europos nuosprendžių registrų informacinę sistemą (ECRIS), skirtą keistis nacionalinių nuosprendžių registrų informacija; ES keleivio duomenų įrašų (PNR) sistemą, kuria reikalaujama, kad oro vežėjai su nacionalinėmis valdžios institucijomis dalytųsi visų skrydžių tarp trečiųjų šalių ir ES keleivių duomenimis; išankstinės informacijos apie keleivius (API) sistemą, kurioje prieš atgalinius skrydžius į ES renkama informacija apie keleivius, ir Priumo sistemą, skirtą keistis DNR, piršto atspaudų ir transporto priemonių registracijos duomenimis; |
| --- | --- |

BO.

| BP. | kadangi SIS yra didžiausia, plačiausiai naudojama ir veiksmingiausia IT sistema Europos Sąjungoje laisvės, saugumo ir teisingumo srityje, kuriai paramą teikia SIRENE biurų tinklas, ir taip užtikrinama didelė pridėtinė vertė tarptautinio policijos bendradarbiavimo bei sienų kontrolės ir ypač kovos su terorizmu srityje; |
| --- | --- |

BP.

| BQ. | kadangi 2016 m. atliktame VIS vertinime nustatyta, kad visose valstybėse narėse galimybė naudotis VIS teisėsaugos tikslais buvo ribota ir nevienoda; |
| --- | --- |

BQ.

| BR. | kadangi nepaisant ne kartą išsakytų raginimų skubiai sukurti ES PNR sistemą, ne visos valstybės narės laikėsi šio įsipareigojimo ir daugelis iš jų nesilaikė šio teisės akto perkėlimo termino; kadangi šį perkėlimo terminą pradelsusios valstybės narės turėtų nedelsdamos imtis visų reikiamų priemonių, kad visiškai ir nedelsiant įgyvendintų šią direktyvą; |
| --- | --- |

BR.

| BS. | kadangi tam tikri bandomieji projektai įgyvendinami siekiant įveikti decentralizuotos ES PNR sistemos trūkumus; kadangi reikia greitai atsakyti į kitų valstybių narių informacijos apie keleivius skyrių (PIU) prašymus, o tai gali būti sudėtinga padaryti, nes jie nagrinėjami rankiniu būdu; |
| --- | --- |

BS.

| BT. | kadangi, atsižvelgiant į Informacijos valdymo strategijos (IVS) 6-ąjį veiksmų sąrašą, šiuo metu įgyvendinami du bandomieji projektai, kurių tikslas – užtikrinti ryšį su decentralizuotomis sistemomis, būtent ADEP (automatinio keitimosi policijos užregistruotais duomenimis proceso projektas) ir projektas QUEST („Užklausos Europolo sistemoms“); kadangi šešios valstybės narės jau dalyvauja ADEP bandomajame projekte, pagal kurį policijos užregistruoti duomenys automatiškai perduodami tarp skirtingų šalių, ir šis projektas sėkmingai įgyvendinamas; kadangi tokie projektai padeda surasti realius ir veiksmingus sprendimus problemoms, kylančioms dėl decentralizuotų informacinių sistemų sąsajos trūkumo, ir padeda skatinti valstybių narių pasitikėjimą ir bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

BT.

Sąveikumas

| BU. | kadangi Komisija pateikė du pasiūlymus dėl reglamento, kuriuo sukuriama dabartinių ir siūlomų centralizuotų informacinių sistemų, būtent VIS, SIS, AIS ir EURODAC, taip pat ETIAS ir ECRIS-TCN, sąveikumo sistema policijos ir teismų bendradarbiavimo, prieglobsčio ir migracijos, sienų ir vizų srityje, kai bus priimti atitinkami teisiniai pagrindai; |
| --- | --- |

BU.

kadangi Komisija pateikė du pasiūlymus dėl reglamento, kuriuo sukuriama dabartinių ir siūlomų centralizuotų informacinių sistemų, būtent VIS, SIS, AIS ir EURODAC, taip pat ETIAS ir ECRIS-TCN, sąveikumo sistema policijos ir teismų bendradarbiavimo, prieglobsčio ir migracijos, sienų ir vizų srityje, kai bus priimti atitinkami teisiniai pagrindai;

| BV. | kadangi nusikaltėliai šiandien vis dar gali būti užregistruoti skirtingose duomenų bazėse, kurios nėra susietos su skirtingais slapyvardžiais; todėl reikia tobulinti dabartinę ES duomenų valdymo sistemą sukuriant sąsają, kurią naudojant būtų šalinamos vadinamosios aklosios zonos, daugybinės suklastotos tapatybės ir tinkamu laiku teikiama tinkama informacija; |
| --- | --- |

BV.

kadangi nusikaltėliai šiandien vis dar gali būti užregistruoti skirtingose duomenų bazėse, kurios nėra susietos su skirtingais slapyvardžiais; todėl reikia tobulinti dabartinę ES duomenų valdymo sistemą sukuriant sąsają, kurią naudojant būtų šalinamos vadinamosios aklosios zonos, daugybinės suklastotos tapatybės ir tinkamu laiku teikiama tinkama informacija;

| BW. | kadangi vienos valstybės narės teritorijoje gali būti daugybė atskirų decentralizuotų federalinio, regionų ir vietos lygmens duomenų bazių, nes į skirtingas sistemas įvedami skirtingi duomenys, o atitinkamų įvairių lygmenų valdžios institucijų keitimuisi duomenimis ar duomenų tikrinimui taikomos sudėtingos procedūros arba jos visai netaikomos; |
| --- | --- |

BW.

kadangi vienos valstybės narės teritorijoje gali būti daugybė atskirų decentralizuotų federalinio, regionų ir vietos lygmens duomenų bazių, nes į skirtingas sistemas įvedami skirtingi duomenys, o atitinkamų įvairių lygmenų valdžios institucijų keitimuisi duomenimis ar duomenų tikrinimui taikomos sudėtingos procedūros arba jos visai netaikomos;

| BX. | kadangi bendro pranešimų formato, pvz., visuotinio pranešimų formato (angl. universal message format, UMF), naudojimas ES sudarys palankesnes sąlygas sklandesniam šalių ir sąveikumo sistemų keitimuisi duomenimis ir informacija; kadangi poreikis naudoti tam tikras UMF sritis konkretiems mainams gali prisidėti prie duomenų kokybės gerinimo visose sistemose, kuriose keičiamasi pranešimais; kadangi taip pat reikėtų skatinti, kad Europolas ir Interpolas naudotų šį bendrą pranešimų formatą; |
| --- | --- |

BX.

kadangi bendro pranešimų formato, pvz., visuotinio pranešimų formato (angl. universal message format, UMF), naudojimas ES sudarys palankesnes sąlygas sklandesniam šalių ir sąveikumo sistemų keitimuisi duomenimis ir informacija; kadangi poreikis naudoti tam tikras UMF sritis konkretiems mainams gali prisidėti prie duomenų kokybės gerinimo visose sistemose, kuriose keičiamasi pranešimais; kadangi taip pat reikėtų skatinti, kad Europolas ir Interpolas naudotų šį bendrą pranešimų formatą;

| BY. | kadangi „eu-LISA“ turėtų nustatyti automatinius duomenų kokybės kontrolės mechanizmus ir procedūras, taip pat bendrus duomenų kokybės rodiklius ir minimaliuosius informacinėse sistemose saugomų duomenų kokybės standartus; kadangi turėtų būti siekiama užtikrinti, kad ES informacinėse sistemose arba sąveikumo komponentuose būtų automatiškai nustatomi atvejai, kai pateikti duomenys akivaizdžiai neteisingi ar nenuoseklūs, kad valstybės narės galėtų duomenis patikrinti ir prireikus imtis veiksmų, kad jie būtų ištaisyti; |
| --- | --- |

BY.

kadangi „eu-LISA“ turėtų nustatyti automatinius duomenų kokybės kontrolės mechanizmus ir procedūras, taip pat bendrus duomenų kokybės rodiklius ir minimaliuosius informacinėse sistemose saugomų duomenų kokybės standartus; kadangi turėtų būti siekiama užtikrinti, kad ES informacinėse sistemose arba sąveikumo komponentuose būtų automatiškai nustatomi atvejai, kai pateikti duomenys akivaizdžiai neteisingi ar nenuoseklūs, kad valstybės narės galėtų duomenis patikrinti ir prireikus imtis veiksmų, kad jie būtų ištaisyti;

Bendradarbiavimas ir informacijos mainai valstybėse narėse ir tarp jų

| BZ. | kadangi sklandesniam skirtingų nacionalinių, regioninių ir vietos įstaigų tarpusavio bendradarbiavimui net pačiose valstybėse narėse dažnai trukdo organizaciniai ir teisiniai sunkumai, pavyzdžiui: sutampanti kompetencija ir nepakankamai apibrėžti įgaliojimai; nenoras dalytis informacija, nes tai gali lemti atsakomybės netekimą arba svarbių informacijos srautų praradimą; teisinės kliūtys, susijusios su įvairių institucijų keitimusi informacija; priverstinė tarnybų tarpusavio konkurencija dėl išteklių ir keitimosi informacija techninės kliūtys; |
| --- | --- |

BZ.

kadangi sklandesniam skirtingų nacionalinių, regioninių ir vietos įstaigų tarpusavio bendradarbiavimui net pačiose valstybėse narėse dažnai trukdo organizaciniai ir teisiniai sunkumai, pavyzdžiui: sutampanti kompetencija ir nepakankamai apibrėžti įgaliojimai; nenoras dalytis informacija, nes tai gali lemti atsakomybės netekimą arba svarbių informacijos srautų praradimą; teisinės kliūtys, susijusios su įvairių institucijų keitimusi informacija; priverstinė tarnybų tarpusavio konkurencija dėl išteklių ir keitimosi informacija techninės kliūtys;

| CA. | kadangi duomenų nuosavybės principas yra itin svarbus siekiant užtikrinti pasitikėjimą kovos su terorizmu institucijoms dalijantis informacija per ES duomenų bazes tarp valstybių narių ir su Europolu; |
| --- | --- |

CA.

kadangi duomenų nuosavybės principas yra itin svarbus siekiant užtikrinti pasitikėjimą kovos su terorizmu institucijoms dalijantis informacija per ES duomenų bazes tarp valstybių narių ir su Europolu;

| CB. | kadangi sujungiant žvalgybos ir teisėsaugos informaciją kyla didelių teisinių sunkumų ir pavojų dėl skirtingų atskaitomybės taisyklių, taikomų abiem informacijos tipams, įskaitant pavojų pagrindinei įtariamųjų teisei į teisingą bylos nagrinėjimą, kai žvalgybos informacija naudojama kaip įrodymas teismo procesuose; kadangi reikia sukurti teisės sistemą, skirtą žvalgybos ir teisėsaugos valdžios institucijų keitimuisi informacija, ypač dėl to, kad žvalgybos informacija dažnai susijusi su informacija apie asmenis, kurie dar nėra įtariamieji baudžiamosios veikos tyrimuose, tačiau gali priklausyti teroristų tinklams arba yra grįžtantys užsienio teroristai kovotojai; kadangi vis dėlto tai neturi lemti mažesnių teisinių standartų; |
| --- | --- |

CB.

kadangi sujungiant žvalgybos ir teisėsaugos informaciją kyla didelių teisinių sunkumų ir pavojų dėl skirtingų atskaitomybės taisyklių, taikomų abiem informacijos tipams, įskaitant pavojų pagrindinei įtariamųjų teisei į teisingą bylos nagrinėjimą, kai žvalgybos informacija naudojama kaip įrodymas teismo procesuose; kadangi reikia sukurti teisės sistemą, skirtą žvalgybos ir teisėsaugos valdžios institucijų keitimuisi informacija, ypač dėl to, kad žvalgybos informacija dažnai susijusi su informacija apie asmenis, kurie dar nėra įtariamieji baudžiamosios veikos tyrimuose, tačiau gali priklausyti teroristų tinklams arba yra grįžtantys užsienio teroristai kovotojai; kadangi vis dėlto tai neturi lemti mažesnių teisinių standartų;

| CC. | kadangi policija ir slaptosios tarnybos gauna, tvarko ir perduoda įslaptintą ir kitą neįslaptintą informaciją, todėl visais tokios informacijos naudojimo etapais reikia taikyti skirtingas sistemas; kadangi reikia skirti sąvoką „žvalgybos informacija“, kuri reiškia, kad paprastą informaciją pagal paskirtį tvarko specialistai; kadangi pagaliau reikia atskirti kriminalinės žvalgybos informaciją, susijusią su teisėsaugos misija, nuo saugumo žvalgybos informacijos, kuri tvarkoma administraciniu lygmeniu; |
| --- | --- |

CC.

kadangi policija ir slaptosios tarnybos gauna, tvarko ir perduoda įslaptintą ir kitą neįslaptintą informaciją, todėl visais tokios informacijos naudojimo etapais reikia taikyti skirtingas sistemas; kadangi reikia skirti sąvoką „žvalgybos informacija“, kuri reiškia, kad paprastą informaciją pagal paskirtį tvarko specialistai; kadangi pagaliau reikia atskirti kriminalinės žvalgybos informaciją, susijusią su teisėsaugos misija, nuo saugumo žvalgybos informacijos, kuri tvarkoma administraciniu lygmeniu;

| CD. | kadangi žvalgybos informacijai turėtų būti suteiktas ypatingas, dar aukštesnis apsaugos lygis nei policijos informacijai dėl skirtingų darbo metodų, pvz., konfidencialios informacijos rinkimo iš šaltinių ir informuotojų, kurie turi būti laikomi anoniminiais, taip pat dėl skirtingų tikslų, kuriems reikalingas didesnis slaptumas; |
| --- | --- |

CD.

kadangi žvalgybos informacijai turėtų būti suteiktas ypatingas, dar aukštesnis apsaugos lygis nei policijos informacijai dėl skirtingų darbo metodų, pvz., konfidencialios informacijos rinkimo iš šaltinių ir informuotojų, kurie turi būti laikomi anoniminiais, taip pat dėl skirtingų tikslų, kuriems reikalingas didesnis slaptumas;

| CE. | kadangi galimas sprendimas taip pat galėtų būti rastas nacionalinėje teritorijoje sukuriant kovos su terorizmu centrus arba padalinius; kadangi tokie centrai suteikia galimybę įvairių tarnybų atstovams reguliariai bendrauti tarpusavyje ir aptarti, kaip geriausia bendradarbiauti ir keistis informacija; kadangi tai padeda didinti tarnybų tarpusavio pasitikėjimą ir skatina geriau suprasti atitinkamus jų darbo metodus ir kylančius iššūkius; |
| --- | --- |

CE.

kadangi galimas sprendimas taip pat galėtų būti rastas nacionalinėje teritorijoje sukuriant kovos su terorizmu centrus arba padalinius; kadangi tokie centrai suteikia galimybę įvairių tarnybų atstovams reguliariai bendrauti tarpusavyje ir aptarti, kaip geriausia bendradarbiauti ir keistis informacija; kadangi tai padeda didinti tarnybų tarpusavio pasitikėjimą ir skatina geriau suprasti atitinkamus jų darbo metodus ir kylančius iššūkius;

| CF. | kadangi saugumo tarnybos linkusios bendradarbiauti ir keistis informacija dvišaliu ar daugiašaliu principu, visų pirma pasitelkdamos Kovos su terorizmu grupę, ir su ES įstaigomis per ES žvalgybos ir situacijų centrą (EU INTCEN) dalijantis strategine žvalgybos informacija; kadangi reikia rasti praktinį sprendimą, kad būtų panaikintas atotrūkis tarp teisėsaugos bendruomenės ir žvalgybos bendruomenės lygiagrečiai vykdomos veiklos, pavyzdžiui, nustačius konkrečias bendradarbiavimo sritis, kad būtų įmanoma užtikrinti veiksmingesnį bendradarbiavimą, tačiau jos toliau veiktų atskirai; |
| --- | --- |

CF.

kadangi saugumo tarnybos linkusios bendradarbiauti ir keistis informacija dvišaliu ar daugiašaliu principu, visų pirma pasitelkdamos Kovos su terorizmu grupę, ir su ES įstaigomis per ES žvalgybos ir situacijų centrą (EU INTCEN) dalijantis strategine žvalgybos informacija; kadangi reikia rasti praktinį sprendimą, kad būtų panaikintas atotrūkis tarp teisėsaugos bendruomenės ir žvalgybos bendruomenės lygiagrečiai vykdomos veiklos, pavyzdžiui, nustačius konkrečias bendradarbiavimo sritis, kad būtų įmanoma užtikrinti veiksmingesnį bendradarbiavimą, tačiau jos toliau veiktų atskirai;

| CG. | kadangi galima padidinti Kovos su terorizmu grupės (CTG) ir ES žvalgybos ir situacijų centro (EU INTCEN) struktūrų naudojimo veiksmingumą keitimosi informacija srityje; |
| --- | --- |

CG.

kadangi galima padidinti Kovos su terorizmu grupės (CTG) ir ES žvalgybos ir situacijų centro (EU INTCEN) struktūrų naudojimo veiksmingumą keitimosi informacija srityje;

| CH. | kadangi valstybių narių civilinės ir karinės saugumo ir žvalgybos tarnybos sistemingai dalijasi savo žvalgybos duomenimis, įskaitant su terorizmu susijusius duomenis, su Europos išorės veiksmų tarnyboje (EIVT) įsteigtu ES žvalgybos ir situacijų centru (EU INTCEN), kuris teikia žvalgybos analizę, išankstinius įspėjimus ir informavimo apie padėtį paslaugas įvairioms ES sprendimų priėmimo institucijoms; |
| --- | --- |

CH.

kadangi valstybių narių civilinės ir karinės saugumo ir žvalgybos tarnybos sistemingai dalijasi savo žvalgybos duomenimis, įskaitant su terorizmu susijusius duomenis, su Europos išorės veiksmų tarnyboje (EIVT) įsteigtu ES žvalgybos ir situacijų centru (EU INTCEN), kuris teikia žvalgybos analizę, išankstinius įspėjimus ir informavimo apie padėtį paslaugas įvairioms ES sprendimų priėmimo institucijoms;

| CI. | kadangi kartais nepakanka perduoti informaciją nustačius atitiktį tik perspėjančiosios valstybės narės SIRENE biurui pagal 36 straipsnį, o ne kitoms valstybėms narėms, kad būtų galima stebėti asmenų, susijusių su terorizmu, judėjimą arba surinkti atitinkamą informaciją tokių asmenų atžvilgiu; kadangi ankstyvasis kitų valstybių narių, kurios gali būti susijusios, įspėjimas galėtų būti reikalingas, pvz., jei asmuo tiesiogiai negrįžtų į kilmės valstybę narę arba jeigu šį asmenį lydėjo kitos ar kitų valstybių narių, kurioms nebuvo pranešta apie įspėjimą, piliečiai, nes jie nebuvo žinomi pastarosios valstybės narės kompetentingoms institucijoms; |
| --- | --- |

CI.

kadangi kartais nepakanka perduoti informaciją nustačius atitiktį tik perspėjančiosios valstybės narės SIRENE biurui pagal 36 straipsnį, o ne kitoms valstybėms narėms, kad būtų galima stebėti asmenų, susijusių su terorizmu, judėjimą arba surinkti atitinkamą informaciją tokių asmenų atžvilgiu; kadangi ankstyvasis kitų valstybių narių, kurios gali būti susijusios, įspėjimas galėtų būti reikalingas, pvz., jei asmuo tiesiogiai negrįžtų į kilmės valstybę narę arba jeigu šį asmenį lydėjo kitos ar kitų valstybių narių, kurioms nebuvo pranešta apie įspėjimą, piliečiai, nes jie nebuvo žinomi pastarosios valstybės narės kompetentingoms institucijoms;

| CJ. | kadangi Jungtinės Karalystės vyriausybė pranešė ES apie savo ketinimą pasitraukti 2019 m. kovo 29 d.; tačiau kadangi Jungtinė Karalystė išreiškė pageidavimą toliau bendradarbiauti su ES saugumo ir kovos su terorizmu srityje; kadangi ES ir Jungtinė Karalystė yra labai viena nuo kitos priklausomos saugumo ir kovos su terorizmu srityje – JK dalyvauja daugelyje pagrindinių ES teisinių priemonių teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje ir turi prieigą prie daugelio ES sistemų ir duomenų bazių, skirtų keistis informacija; kadangi reikėtų susitarti su ES dėl visų nagrinėjamų bylų; kadangi bet kokiu būsimu susitarimu turėtų būti siekiama užtikrinti, kad Jungtinė Karalystė ir ES galėtų toliau dalytis gyvybiškai svarbia informacija, ją rinkti ir analizuoti kovojant su sunkiais nusikaltimais; kadangi susitarimas dėl išstojimo turėtų užtikrinti sklandų pereinamąjį režimą ir, kiek įmanoma, padėti išvengti veiklos pajėgumų trūkumų arba kliūčių, mažinančių ES galimybes veiksmingai kovoti su organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu; |
| --- | --- |

CJ.

kadangi Jungtinės Karalystės vyriausybė pranešė ES apie savo ketinimą pasitraukti 2019 m. kovo 29 d.; tačiau kadangi Jungtinė Karalystė išreiškė pageidavimą toliau bendradarbiauti su ES saugumo ir kovos su terorizmu srityje; kadangi ES ir Jungtinė Karalystė yra labai viena nuo kitos priklausomos saugumo ir kovos su terorizmu srityje – JK dalyvauja daugelyje pagrindinių ES teisinių priemonių teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje ir turi prieigą prie daugelio ES sistemų ir duomenų bazių, skirtų keistis informacija; kadangi reikėtų susitarti su ES dėl visų nagrinėjamų bylų; kadangi bet kokiu būsimu susitarimu turėtų būti siekiama užtikrinti, kad Jungtinė Karalystė ir ES galėtų toliau dalytis gyvybiškai svarbia informacija, ją rinkti ir analizuoti kovojant su sunkiais nusikaltimais; kadangi susitarimas dėl išstojimo turėtų užtikrinti sklandų pereinamąjį režimą ir, kiek įmanoma, padėti išvengti veiklos pajėgumų trūkumų arba kliūčių, mažinančių ES galimybes veiksmingai kovoti su organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu;

Bendradarbiavimas ir keitimasis informacija su ES agentūromis

| CK. | kadangi būtinas veiksmingas ir sistemingas valstybių narių ir ES agentūrų, atsižvelgiant į jų teisinius įgaliojimus, taip pat kovos su terorizmu srityje veikiančių agentūrų, bendradarbiavimas, ypač Europolo ir Eurojusto bendradarbiavimas, siekiant veiksmingai remti pastangas nustatyti, atgrasyti, apklausti ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn teroristinių išpuolių vykdytojus; kadangi Eurojustas paskyrė specializuotą kovos su terorizmu prokurorą, siekdamas užmegzti ryšį su ECTC Europole, kad būtų galima padidinti abiejų agentūrų bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija; |
| --- | --- |

CK.

kadangi būtinas veiksmingas ir sistemingas valstybių narių ir ES agentūrų, atsižvelgiant į jų teisinius įgaliojimus, taip pat kovos su terorizmu srityje veikiančių agentūrų, bendradarbiavimas, ypač Europolo ir Eurojusto bendradarbiavimas, siekiant veiksmingai remti pastangas nustatyti, atgrasyti, apklausti ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn teroristinių išpuolių vykdytojus; kadangi Eurojustas paskyrė specializuotą kovos su terorizmu prokurorą, siekdamas užmegzti ryšį su ECTC Europole, kad būtų galima padidinti abiejų agentūrų bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija;

| CL. | kadangi ES agentūrų keitimasis informacija nėra optimalus dėl to, kad naudojamos skirtingos saugios ryšio priemonės; kadangi įdiegus tarpinstitucinę saugią ryšio priemonę, tokios agentūros kaip Intcent, Europol ir FRONTEX galėtų lengviau ir geriau keistis informacija; |
| --- | --- |

CL.

kadangi ES agentūrų keitimasis informacija nėra optimalus dėl to, kad naudojamos skirtingos saugios ryšio priemonės; kadangi įdiegus tarpinstitucinę saugią ryšio priemonę, tokios agentūros kaip Intcent, Europol ir FRONTEX galėtų lengviau ir geriau keistis informacija;

| CM. | kadangi paskirtieji kovos su terorizmu ryšių palaikymo pareigūnai gali suteikti pridėtinės vertės tiek agentūrų darbui, tiek savo valstybėms narėms; |
| --- | --- |

CM.

kadangi paskirtieji kovos su terorizmu ryšių palaikymo pareigūnai gali suteikti pridėtinės vertės tiek agentūrų darbui, tiek savo valstybėms narėms;

| CN. | kadangi valstybėse narėse skiriasi kompetentingų valdžios institucijų, kurios gali naudotis Europolo duomenų bazėmis arba susisiekti su Europolu ne per nacionalinius ryšių palaikymo pareigūnus, skaičius; kadangi tam tikrose valstybėse narėse trūksta ribotos prieigos ir saugių nacionalinių policijos ryšių tinklų ir tai užkerta kelią kompetentingų valdžios institucijų decentralizuotai prieigai, visų pirma prie saugios platformos, skirtos keistis kovos su terorizmu Saugaus keitimosi informacija tinklo programos informacija; |
| --- | --- |

CN.

kadangi valstybėse narėse skiriasi kompetentingų valdžios institucijų, kurios gali naudotis Europolo duomenų bazėmis arba susisiekti su Europolu ne per nacionalinius ryšių palaikymo pareigūnus, skaičius; kadangi tam tikrose valstybėse narėse trūksta ribotos prieigos ir saugių nacionalinių policijos ryšių tinklų ir tai užkerta kelią kompetentingų valdžios institucijų decentralizuotai prieigai, visų pirma prie saugios platformos, skirtos keistis kovos su terorizmu Saugaus keitimosi informacija tinklo programos informacija;

| CO. | kadangi tam tikromis ES priemonėmis, pvz., Sprendimu 2005/671/TVR, Kovos su terorizmu direktyva ir Europolo reglamentu, reikalaujama, kad valstybės narės su atitinkamomis agentūromis dalytųsi informacija apie terorizmą; kadangi didesnis reguliarus laiku ir sistemingai vykdomas dalijimasis informacija, taip pat kontekstine informacija, su Europolu ir Eurojustu, atsižvelgiant į jų teisinius įgaliojimus, supaprastina jų darbą nustatant atvejų sąsajas ir teikiant su tyrimais, baudžiamosiomis bylomis ir apkaltinamaisiais nuosprendžiais dėl teroristinių nusikaltimų susijusių iššūkių ir geriausios patirties apžvalgą; kadangi pagal Sprendimą 2005/671/TVR valstybės narės vis dar neprivalo automatiškai keistis aktualia informacija su kitomis valstybėmis narėmis, jei tokia informacija galėtų būti naudojama teroristinių nusikaltimų prevencijai, aptikimui, tyrimui ar baudžiamajam persekiojimui; kadangi pastaraisiais metais keitimosi informacija su Eurojustu mastai išaugo, tačiau tarp valstybių narių vis dar yra skirtumų, susijusių su perduodamos informacijos kiekiu, rūšimi ir apimtimi, todėl gali būti kaupiama fragmentinė informacija; |
| --- | --- |

CO.

kadangi tam tikromis ES priemonėmis, pvz., Sprendimu 2005/671/TVR, Kovos su terorizmu direktyva ir Europolo reglamentu, reikalaujama, kad valstybės narės su atitinkamomis agentūromis dalytųsi informacija apie terorizmą; kadangi didesnis reguliarus laiku ir sistemingai vykdomas dalijimasis informacija, taip pat kontekstine informacija, su Europolu ir Eurojustu, atsižvelgiant į jų teisinius įgaliojimus, supaprastina jų darbą nustatant atvejų sąsajas ir teikiant su tyrimais, baudžiamosiomis bylomis ir apkaltinamaisiais nuosprendžiais dėl teroristinių nusikaltimų susijusių iššūkių ir geriausios patirties apžvalgą; kadangi pagal Sprendimą 2005/671/TVR valstybės narės vis dar neprivalo automatiškai keistis aktualia informacija su kitomis valstybėmis narėmis, jei tokia informacija galėtų būti naudojama teroristinių nusikaltimų prevencijai, aptikimui, tyrimui ar baudžiamajam persekiojimui; kadangi pastaraisiais metais keitimosi informacija su Eurojustu mastai išaugo, tačiau tarp valstybių narių vis dar yra skirtumų, susijusių su perduodamos informacijos kiekiu, rūšimi ir apimtimi, todėl gali būti kaupiama fragmentinė informacija;

| CP. | kadangi CEPOL iš esmės prisideda prie teisėsaugos pareigūnų mokymų kovos su terorizmu srityje valstybėse narėse ir prioritetinėse trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

CP.

kadangi CEPOL iš esmės prisideda prie teisėsaugos pareigūnų mokymų kovos su terorizmu srityje valstybėse narėse ir prioritetinėse trečiosiose šalyse;

Tarpusavio pripažinimas ir savitarpio teisinė pagalba

| CQ. | kadangi savitarpio teisinės pagalbos mechanizmai vis dažniau pakeičiami tarpusavio pripažinimo priemonėmis, nes dėl spartesnių ir supaprastintų procedūrų pastarosios priemonės padeda gerinti kompetentingų valdžios institucijų tarpvalstybinį bendradarbiavimą ES; kadangi sprendimas dėl Europos arešto orderio ir direktyva dėl Europos tyrimo orderio (ETO) – tai tarpusavio pripažinimo priemonių, kurios, vykdytojų nuomone, yra veiksmingos, pavyzdžiai; |
| --- | --- |

CQ.

kadangi savitarpio teisinės pagalbos mechanizmai vis dažniau pakeičiami tarpusavio pripažinimo priemonėmis, nes dėl spartesnių ir supaprastintų procedūrų pastarosios priemonės padeda gerinti kompetentingų valdžios institucijų tarpvalstybinį bendradarbiavimą ES; kadangi sprendimas dėl Europos arešto orderio ir direktyva dėl Europos tyrimo orderio (ETO) – tai tarpusavio pripažinimo priemonių, kurios, vykdytojų nuomone, yra veiksmingos, pavyzdžiai;

| CR. | kadangi tarpusavio pripažinimo principas, viena vertus, priklauso nuo didelio valstybių narių tarpusavio pasitikėjimo, ir, kita vertus, padeda didinti tarpusavio pasitikėjimą suteikiant galimybę skirtingų valstybių narių valdžios institucijoms veiksmingai bendradarbiauti kovojant su terorizmu; |
| --- | --- |

CR.

kadangi tarpusavio pripažinimo principas, viena vertus, priklauso nuo didelio valstybių narių tarpusavio pasitikėjimo, ir, kita vertus, padeda didinti tarpusavio pasitikėjimą suteikiant galimybę skirtingų valstybių narių valdžios institucijoms veiksmingai bendradarbiauti kovojant su terorizmu;

| CS. | kadangi jungtinės tyrimų grupės supaprastina tyrimų ir apkaltinamųjų nuosprendžių koordinavimą tarpvalstybinėse bylose ir suteikia galimybę tikruoju laiku keistis informacija ir (arba) įrodymais; kadangi jungtinių tyrimų grupių naudojimo praktinė nauda apima geresnį keitimąsi informacija, keitimąsi geriausia patirtimi, patikimesnį įrodymų rinkimą ir šalių atliktų veiksmų tarpusavio pripažinimą; kadangi jungtinėms tyrimų grupėms reikalingas tinkamas finansavimas, kad jos galėtų veiksmingai dirbti; |
| --- | --- |

CS.

kadangi jungtinės tyrimų grupės supaprastina tyrimų ir apkaltinamųjų nuosprendžių koordinavimą tarpvalstybinėse bylose ir suteikia galimybę tikruoju laiku keistis informacija ir (arba) įrodymais; kadangi jungtinių tyrimų grupių naudojimo praktinė nauda apima geresnį keitimąsi informacija, keitimąsi geriausia patirtimi, patikimesnį įrodymų rinkimą ir šalių atliktų veiksmų tarpusavio pripažinimą; kadangi jungtinėms tyrimų grupėms reikalingas tinkamas finansavimas, kad jos galėtų veiksmingai dirbti;

| CT. | kadangi būtinas glaudus bendradarbiavimas su internetinių paslaugų teikėjais, susijęs su elektroninių įrodymų užtikrinimu ir gavimu, atsakingai teisėsaugos institucijai paprašius ir remiantis tinkama teisine procedūra, atsižvelgiant į jų svarbą tiriant teroristinius nusikaltimus; |
| --- | --- |

CT.

kadangi būtinas glaudus bendradarbiavimas su internetinių paslaugų teikėjais, susijęs su elektroninių įrodymų užtikrinimu ir gavimu, atsakingai teisėsaugos institucijai paprašius ir remiantis tinkama teisine procedūra, atsižvelgiant į jų svarbą tiriant teroristinius nusikaltimus;

| CU. | kadangi Šengeno erdvė be vidaus sienų yra itin svarbus ES pasiekimas ir ji bus tvari tik tuo atveju, jeigu bus tinkamai apsaugotos išorės sienos, nebebus neteisėto sienos kirtimo atvejų ir bus priimtos vidaus saugumo priemonės, kuriomis bus įveikta sunkių nusikaltimų grėsmė; kadangi buvo priimta daug pasiūlymų, kuriais siekta sustiprinti saugumo kontrolę prie išorės sienų; kadangi, kaip pasiūlė Komisija, vis dėlto reikia suteikti valstybėms narėms galimybę lanksčiau taikyti laikiną vidaus sienų kontrolę, jeigu iškiltų didelė grėsmė viešajai tvarkai arba visuomenės saugumui; |
| --- | --- |

CU.

kadangi Šengeno erdvė be vidaus sienų yra itin svarbus ES pasiekimas ir ji bus tvari tik tuo atveju, jeigu bus tinkamai apsaugotos išorės sienos, nebebus neteisėto sienos kirtimo atvejų ir bus priimtos vidaus saugumo priemonės, kuriomis bus įveikta sunkių nusikaltimų grėsmė; kadangi buvo priimta daug pasiūlymų, kuriais siekta sustiprinti saugumo kontrolę prie išorės sienų; kadangi, kaip pasiūlė Komisija, vis dėlto reikia suteikti valstybėms narėms galimybę lanksčiau taikyti laikiną vidaus sienų kontrolę, jeigu iškiltų didelė grėsmė viešajai tvarkai arba visuomenės saugumui;

| CV. | kadangi 2017 m. balandžio 7 d. įsigaliojo naujas Reglamentas (ES) 2017/458 (9), kuriuo iš dalies keičiamas Šengeno sienų kodeksas, visų pirma atsižvelgiant į terorizmo grėsmės padidėjimą, taip pat siekiant užtikrinti sistemingus visų išorės sienas kertančių asmenų, įskaitant asmenis, kurie naudojasi laisvo judėjimo teise, patikrinimus atitinkamose duomenų bazėse; |
| --- | --- |

CV.

kadangi 2017 m. balandžio 7 d. įsigaliojo naujas Reglamentas (ES) 2017/458 (9), kuriuo iš dalies keičiamas Šengeno sienų kodeksas, visų pirma atsižvelgiant į terorizmo grėsmės padidėjimą, taip pat siekiant užtikrinti sistemingus visų išorės sienas kertančių asmenų, įskaitant asmenis, kurie naudojasi laisvo judėjimo teise, patikrinimus atitinkamose duomenų bazėse;

| CW. | kadangi nebuvo įgyvendintos kai kurios šio reglamento nuostatos, kuriomis reglamentuojami konkretūs sienų kontrolės aspektai, pvz., sistemingas naudojimasis duomenų bazėmis vykdant sienų kontrolę ir atidus reikalaujamų atvykimo sąlygų tikrinimas; |
| --- | --- |

CW.

kadangi nebuvo įgyvendintos kai kurios šio reglamento nuostatos, kuriomis reglamentuojami konkretūs sienų kontrolės aspektai, pvz., sistemingas naudojimasis duomenų bazėmis vykdant sienų kontrolę ir atidus reikalaujamų atvykimo sąlygų tikrinimas;

| CX. | kadangi 2015 m. rugpjūčio 21 d. sustabdytas išpuolis „Thalys“ traukinyje, 2015 m. lapkričio 13 d. išpuoliai Paryžiuje ir 2016 m. kovo 22 d. išpuoliai Briuselyje atskleidė, kad tam tikrais retais atvejais teroristai pasinaudojo ES ir kelių valstybių narių, kurios nebuvo pasirengusios pabėgėlių antplūdžiui, sienų valdymo politikos trūkumais; kadangi teisėsaugos institucijos pranešė, kad bent aštuoni šių išpuolių vykdytojai į ES atvyko neteisėtais srautais 2015 m. liepos, rugpjūčio ir spalio mėn.; kadangi kitais atvejais būsimi nusikaltėliai ir toliau liko valstybėse narėse, nepaisant to, kad jie turėjo būti išsiųsti arba grąžinti; kadangi tai rodo tam tikrus ES sienų valdymo politikos ir jų įgyvendinimo valstybių narių lygmeniu trūkumus; |
| --- | --- |

CX.

kadangi 2015 m. rugpjūčio 21 d. sustabdytas išpuolis „Thalys“ traukinyje, 2015 m. lapkričio 13 d. išpuoliai Paryžiuje ir 2016 m. kovo 22 d. išpuoliai Briuselyje atskleidė, kad tam tikrais retais atvejais teroristai pasinaudojo ES ir kelių valstybių narių, kurios nebuvo pasirengusios pabėgėlių antplūdžiui, sienų valdymo politikos trūkumais; kadangi teisėsaugos institucijos pranešė, kad bent aštuoni šių išpuolių vykdytojai į ES atvyko neteisėtais srautais 2015 m. liepos, rugpjūčio ir spalio mėn.; kadangi kitais atvejais būsimi nusikaltėliai ir toliau liko valstybėse narėse, nepaisant to, kad jie turėjo būti išsiųsti arba grąžinti; kadangi tai rodo tam tikrus ES sienų valdymo politikos ir jų įgyvendinimo valstybių narių lygmeniu trūkumus;

| CY. | kadangi Tarybos išvadose Nr. 10152/17 valstybėms narėms rekomenduojama, kad neteisėtų migrantų atveju jos prireikus atliktų patikrinimus nacionaliniu lygmeniu duomenų bazėse, kurioms duomenis teikia ir kurias naudoja kompetentingos valdžios institucijos ir nacionalinė automatinė pirštų atspaudų identifikavimo sistema, ir Europos bei tarptautiniu lygmenimis tikrinami SIS, Europolo, VIS, EURODAC ir Interpolo duomenų bazėse (I-24/7 tinklas), konkrečiau – Nominalių duomenų, pavogtų ir pamestų kelionės dokumentų duomenų, užsienio teroristų kovotojų ir su pranešimais susijusių kelionės dokumentų bazėse; |
| --- | --- |

CY.

kadangi Tarybos išvadose Nr. 10152/17 valstybėms narėms rekomenduojama, kad neteisėtų migrantų atveju jos prireikus atliktų patikrinimus nacionaliniu lygmeniu duomenų bazėse, kurioms duomenis teikia ir kurias naudoja kompetentingos valdžios institucijos ir nacionalinė automatinė pirštų atspaudų identifikavimo sistema, ir Europos bei tarptautiniu lygmenimis tikrinami SIS, Europolo, VIS, EURODAC ir Interpolo duomenų bazėse (I-24/7 tinklas), konkrečiau – Nominalių duomenų, pavogtų ir pamestų kelionės dokumentų duomenų, užsienio teroristų kovotojų ir su pranešimais susijusių kelionės dokumentų bazėse;

| CZ. | kadangi remiantis Reglamento (ES) Nr. 1168/2011 11 straipsniu ir teigiama Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomone, Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrai (FRONTEX) leidžiama tvarkyti asmens duomenis; kadangi vis dėlto FRONTEX dėl Reglamentu (ES) 2016/1624 nustatyto trumpo duomenų saugojimo laikotarpio, kuris trunka vos 90 dienų, patiria sunkumų terorizmo stebėsenos srityje; kadangi Eurojustą ir FRONTEX sieja tik susitarimo memorandumas, kuris apima keitimąsi bendro pobūdžio, strategine ir technine informacija, bet ne keitimąsi asmenine informacija; kadangi reikia priimti konkretų teisinį pagrindą, kad FRONTEX galėtų tvarkyti asmens duomenis, kad įgyvendintų savo užduotis; |
| --- | --- |

CZ.

kadangi remiantis Reglamento (ES) Nr. 1168/2011 11 straipsniu ir teigiama Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomone, Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrai (FRONTEX) leidžiama tvarkyti asmens duomenis; kadangi vis dėlto FRONTEX dėl Reglamentu (ES) 2016/1624 nustatyto trumpo duomenų saugojimo laikotarpio, kuris trunka vos 90 dienų, patiria sunkumų terorizmo stebėsenos srityje; kadangi Eurojustą ir FRONTEX sieja tik susitarimo memorandumas, kuris apima keitimąsi bendro pobūdžio, strategine ir technine informacija, bet ne keitimąsi asmenine informacija; kadangi reikia priimti konkretų teisinį pagrindą, kad FRONTEX galėtų tvarkyti asmens duomenis, kad įgyvendintų savo užduotis;

| DA. | kadangi FRONTEX pareigūnams taip pat reikia prieigos prie EURODAC, SIS, AIS ir VIS duomenų bazių, kad galėtų atlikti patikrinimus sienos perėjimo punktuose; |
| --- | --- |

DA.

kadangi FRONTEX pareigūnams taip pat reikia prieigos prie EURODAC, SIS, AIS ir VIS duomenų bazių, kad galėtų atlikti patikrinimus sienos perėjimo punktuose;

| DB. | kadangi šiuo metu nėra minimalių standartų ar bendrų taisyklių dėl Sąjungos piliečių tapatybės kortelių ir Sąjungos piliečiams bei jų šeimos nariams, besinaudojantiems laisvo judėjimo teise, išduotų gyvenamosios vietos dokumentų apsaugos; |
| --- | --- |

DB.

kadangi šiuo metu nėra minimalių standartų ar bendrų taisyklių dėl Sąjungos piliečių tapatybės kortelių ir Sąjungos piliečiams bei jų šeimos nariams, besinaudojantiems laisvo judėjimo teise, išduotų gyvenamosios vietos dokumentų apsaugos;

| DC. | kadangi trys ketvirtadaliai suklastotų dokumentų, aptiktų prie išorės sienų ir ES, yra panašūs į valstybių narių ir su Šengeno erdve susijusių šalių išduotus asmens tapatybės dokumentus; kadangi asmens tapatybės kortelės su žemesniu apsaugos laipsniu yra dažniausiai aptinkamos padirbtos kortelės; |
| --- | --- |

DC.

kadangi trys ketvirtadaliai suklastotų dokumentų, aptiktų prie išorės sienų ir ES, yra panašūs į valstybių narių ir su Šengeno erdve susijusių šalių išduotus asmens tapatybės dokumentus; kadangi asmens tapatybės kortelės su žemesniu apsaugos laipsniu yra dažniausiai aptinkamos padirbtos kortelės;

| DD. | kadangi kai kurios valstybės narės neįpareigoja jų teritorijoje veikiančių oro vežėjų tikrinti biliete nurodytų ir tapatybės kortelės ar paso asmens duomenų atitikties, todėl sudėtinga nustatyti, ar nurodyta tapatybė atitinka tikrą asmens tapatybę; kadangi tai gyvybiškai svarbu vykdant skrydžius ES viduje; tačiau kadangi tinkami asmens tapatybės patikrinimai ir kelionės dokumentų autentiškumo nustatymas turėtų likti policijos institucijų užduotimi; |
| --- | --- |

DD.

kadangi kai kurios valstybės narės neįpareigoja jų teritorijoje veikiančių oro vežėjų tikrinti biliete nurodytų ir tapatybės kortelės ar paso asmens duomenų atitikties, todėl sudėtinga nustatyti, ar nurodyta tapatybė atitinka tikrą asmens tapatybę; kadangi tai gyvybiškai svarbu vykdant skrydžius ES viduje; tačiau kadangi tinkami asmens tapatybės patikrinimai ir kelionės dokumentų autentiškumo nustatymas turėtų likti policijos institucijų užduotimi;

| DE. | kadangi mūšio lauko įrodymai dažnai labai svarbūs nustatant galimus užsienio teroristus kovotojus ir aukas ir juos reikia įtraukti į atitinkamas duomenų bazes, kad sienos apsaugos pareigūnai juos gautų tikruoju laiku ir dalytųsi su tyrėjais ir prokurorais tyrimų ir baudžiamojo persekiojimo vykdymo tikslais; |
| --- | --- |

DE.

kadangi mūšio lauko įrodymai dažnai labai svarbūs nustatant galimus užsienio teroristus kovotojus ir aukas ir juos reikia įtraukti į atitinkamas duomenų bazes, kad sienos apsaugos pareigūnai juos gautų tikruoju laiku ir dalytųsi su tyrėjais ir prokurorais tyrimų ir baudžiamojo persekiojimo vykdymo tikslais;

Terorizmo finansavimas

| DF. | kadangi kelios valstybės narės dar neratifikavo 2005 m. gegužės 16 d. Europos Tarybos Konvenciją dėl pinigų išplovimo ir nusikalstamu būdu įgytų pajamų paieškos, arešto bei konfiskavimo, taip pat žinomą kaip „Varšuvos konvencija“, kuri yra išsamiausia tarptautinė konvencija dėl pinigų plovimo ir teroristų finansavimo; kadangi iš nusikalstamos veiklos gauto turto konfiskavimas yra labai veiksminga kovos su nusikalstamumu ir terorizmu priemonė, nes iš nusikaltėlių atimamos iš neteisėtos veiklos gautos pajamos ir teroristai negali organizuoti išpuolių; kadangi Finansinių veiksmų darbo grupė (FATF) nustato visuotinius kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu standartus ir apibrėžia jurisdikcijas, kuriose taikomos silpnos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu priemonės; |
| --- | --- |

DF.

kadangi kelios valstybės narės dar neratifikavo 2005 m. gegužės 16 d. Europos Tarybos Konvenciją dėl pinigų išplovimo ir nusikalstamu būdu įgytų pajamų paieškos, arešto bei konfiskavimo, taip pat žinomą kaip „Varšuvos konvencija“, kuri yra išsamiausia tarptautinė konvencija dėl pinigų plovimo ir teroristų finansavimo; kadangi iš nusikalstamos veiklos gauto turto konfiskavimas yra labai veiksminga kovos su nusikalstamumu ir terorizmu priemonė, nes iš nusikaltėlių atimamos iš neteisėtos veiklos gautos pajamos ir teroristai negali organizuoti išpuolių; kadangi Finansinių veiksmų darbo grupė (FATF) nustato visuotinius kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu standartus ir apibrėžia jurisdikcijas, kuriose taikomos silpnos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu priemonės;

| DG. | kadangi ES priėmė dvi teisines priemones, kuriomis siekiama įgyvendinti FATF rekomendacijas, būtent Ketvirtąją ir Penktąją kovos su pinigų plovimu direktyvas, siekiant pašalinti trūkumus, nustatytus atsižvelgiant į teroristinius išpuolius; kadangi iki 2017 m. birželio 26 d. valstybės narės turėjo perkelti Kovos su pinigų plovimu direktyvą į savo nacionalinę teisę, tačiau ne visos valstybės narės tai padarė; kadangi keletas valstybių narių toliau leidžia patikos fondų, fondų ir įsteigtų bendrovių galutiniams paramos gavėjams, taip pat pareikštinėms akcijoms išlikti anonimiškais, o tai supaprastina galimybes nuslėpti finansų srautų kilmę ir paskirties vietą bei ekonominės veiklos nuosavybę, suteikiant priedangą teroristų finansavimui ir organizuotam nusikalstamumui; kadangi Penktoji kovos su pinigų plovimu direktyva padidins skaidrumą šiais klausimais; |
| --- | --- |

DG.

kadangi ES priėmė dvi teisines priemones, kuriomis siekiama įgyvendinti FATF rekomendacijas, būtent Ketvirtąją ir Penktąją kovos su pinigų plovimu direktyvas, siekiant pašalinti trūkumus, nustatytus atsižvelgiant į teroristinius išpuolius; kadangi iki 2017 m. birželio 26 d. valstybės narės turėjo perkelti Kovos su pinigų plovimu direktyvą į savo nacionalinę teisę, tačiau ne visos valstybės narės tai padarė; kadangi keletas valstybių narių toliau leidžia patikos fondų, fondų ir įsteigtų bendrovių galutiniams paramos gavėjams, taip pat pareikštinėms akcijoms išlikti anonimiškais, o tai supaprastina galimybes nuslėpti finansų srautų kilmę ir paskirties vietą bei ekonominės veiklos nuosavybę, suteikiant priedangą teroristų finansavimui ir organizuotam nusikalstamumui; kadangi Penktoji kovos su pinigų plovimu direktyva padidins skaidrumą šiais klausimais;

| DH. | kadangi Europos Parlamento Tyrimo komitetas įtarimams dėl Sąjungos teisės pažeidimų ir netinkamo administravimo taikant Sąjungos teisę atvejų, susijusių su pinigų plovimu, mokesčių vengimu ir slėpimu, nagrinėti (PANA) patikrino, kaip mokesčių vengėjai naudojasi aktyvia profesionalių tarpininkų, kurie akivaizdžiai vykdo atitinkamas teisines prievoles, pagalba; |
| --- | --- |

DH.

kadangi Europos Parlamento Tyrimo komitetas įtarimams dėl Sąjungos teisės pažeidimų ir netinkamo administravimo taikant Sąjungos teisę atvejų, susijusių su pinigų plovimu, mokesčių vengimu ir slėpimu, nagrinėti (PANA) patikrino, kaip mokesčių vengėjai naudojasi aktyvia profesionalių tarpininkų, kurie akivaizdžiai vykdo atitinkamas teisines prievoles, pagalba;

| DI. | kadangi 2017 m. liepos mėn. Komisijai ir Europolui suteiktas Egmonto grupės – tarptautinės jungtinės institucijos, kurią sudaro 156 finansinės žvalgybos padaliniai (FŽP), stebėtojų statusas, siekiant užtikrinti glaudesnį FŽP, taip pat ir kitų kompetentingų institucijų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

DI.

kadangi 2017 m. liepos mėn. Komisijai ir Europolui suteiktas Egmonto grupės – tarptautinės jungtinės institucijos, kurią sudaro 156 finansinės žvalgybos padaliniai (FŽP), stebėtojų statusas, siekiant užtikrinti glaudesnį FŽP, taip pat ir kitų kompetentingų institucijų bendradarbiavimą;

| DJ. | kadangi piktnaudžiavimas lėšų rinkimu socialiniuose tinkluose, finansavimas naudojantis labdaros ir ne pelno organizacijomis, nedideli elektroniniai pervedimai ir išankstinio mokėjimo kortelės yra keletas „Da'esh“ ir kitų teroristinių organizacijų finansavimo būdų; kadangi mažųjų paskolų teikimo platformos naudojamos sudaryti palankesnes sąlygas visoms šioms rūšims; |
| --- | --- |

DJ.

kadangi piktnaudžiavimas lėšų rinkimu socialiniuose tinkluose, finansavimas naudojantis labdaros ir ne pelno organizacijomis, nedideli elektroniniai pervedimai ir išankstinio mokėjimo kortelės yra keletas „Da'esh“ ir kitų teroristinių organizacijų finansavimo būdų; kadangi mažųjų paskolų teikimo platformos naudojamos sudaryti palankesnes sąlygas visoms šioms rūšims;

| DK. | kadangi kartu su įprastais teroristų finansavimo būdais, tokiais kaip privačios aukos, turto prievartavimas, pagrobimai prašant išpirkos, piktnaudžiavimas ne pelno organizacijomis, formalios ir neformalios perlaidų sistemos, pajamų iš nusikalstamos veiklos naudojimas, grynųjų pinigų ar lėšų perlaidos per bankus, pastarojo meto teroristiniai išpuoliai parodė, kad nauji finansavimo būdai, kaip antai elektroninio ir internetinio mokėjimo būdai, pvz., virtualios valiutos ar anoniminės išankstinio mokėjimo kortelės, ir neoficialios vertės perdavimo sistemos taip pat gali būti naudojamos teroristų organizacijų savo veiklai finansuoti; kadangi dėl anonimiškumo, susijusio su tam tikromis kriptovaliutomis, didėja jų naudojimas neteisėtai veiklai; kadangi pastaraisiais metais organizuotos nusikaltėlių grupės ėmė vis dažniau jas naudoti nusikalstamai veiklai ir terorizmui finansuoti bei nusikalstamu būdu įgytiems pinigams plauti; kadangi Europolas bendradarbiavo su nacionalinėmis valdžios institucijomis, kad užkirstų kelią kai kurioms nusikalstamoms operacijoms, kuriose buvo prekiaujama kriptovaliutomis; |
| --- | --- |

DK.

kadangi kartu su įprastais teroristų finansavimo būdais, tokiais kaip privačios aukos, turto prievartavimas, pagrobimai prašant išpirkos, piktnaudžiavimas ne pelno organizacijomis, formalios ir neformalios perlaidų sistemos, pajamų iš nusikalstamos veiklos naudojimas, grynųjų pinigų ar lėšų perlaidos per bankus, pastarojo meto teroristiniai išpuoliai parodė, kad nauji finansavimo būdai, kaip antai elektroninio ir internetinio mokėjimo būdai, pvz., virtualios valiutos ar anoniminės išankstinio mokėjimo kortelės, ir neoficialios vertės perdavimo sistemos taip pat gali būti naudojamos teroristų organizacijų savo veiklai finansuoti; kadangi dėl anonimiškumo, susijusio su tam tikromis kriptovaliutomis, didėja jų naudojimas neteisėtai veiklai; kadangi pastaraisiais metais organizuotos nusikaltėlių grupės ėmė vis dažniau jas naudoti nusikalstamai veiklai ir terorizmui finansuoti bei nusikalstamu būdu įgytiems pinigams plauti; kadangi Europolas bendradarbiavo su nacionalinėmis valdžios institucijomis, kad užkirstų kelią kai kurioms nusikalstamoms operacijoms, kuriose buvo prekiaujama kriptovaliutomis;

| DL. | kadangi tam tikrose šalyse, kuriose mažiau išvystytos bankų sistemos, dėl plačiai naudojamų mobiliosios bankininkystės paslaugų dažnai sudėtinga nustatyti pervestų pinigų gavėjus; kadangi toks pinigų pervedimas naudojantis mobiliosios bankininkystės paslaugomis kelia didelę terorizmo finansavimo grėsmę ir kadangi, kita vertus, atitinkamos tarnybos turi būti įgalintos atsekti tam tikrą terorizmo finansavimą daugeliu atvejų nepažeidžiant banko paslapties principo; kadangi lėšų naudojimas ir pervedimas naudojant alternatyvias perlaidų sistemas taip pat kelia pavojų dėl teroristų finansavimo; |
| --- | --- |

DL.

kadangi tam tikrose šalyse, kuriose mažiau išvystytos bankų sistemos, dėl plačiai naudojamų mobiliosios bankininkystės paslaugų dažnai sudėtinga nustatyti pervestų pinigų gavėjus; kadangi toks pinigų pervedimas naudojantis mobiliosios bankininkystės paslaugomis kelia didelę terorizmo finansavimo grėsmę ir kadangi, kita vertus, atitinkamos tarnybos turi būti įgalintos atsekti tam tikrą terorizmo finansavimą daugeliu atvejų nepažeidžiant banko paslapties principo; kadangi lėšų naudojimas ir pervedimas naudojant alternatyvias perlaidų sistemas taip pat kelia pavojų dėl teroristų finansavimo;

| DM. | kadangi įpareigotųjų subjektų, FŽP ir kompetentingų institucijų bendradarbiavimas ir keitimasis informacija yra labai svarbūs veiksmingai kovojant su teroristų finansavimu; kadangi FŽP, vykdydami savo užduotis, turėtų turėti galimybę gauti informaciją ir ja keistis, įskaitant tinkamą bendradarbiavimą su teisėsaugos institucijomis; kadangi itin svarbu toliau stiprinti FŽP veiksmingumą ir efektyvumą, valstybėms narėms aiškiai apibrėžiant FŽP įgaliojimus ir savitarpio bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

DM.

kadangi įpareigotųjų subjektų, FŽP ir kompetentingų institucijų bendradarbiavimas ir keitimasis informacija yra labai svarbūs veiksmingai kovojant su teroristų finansavimu; kadangi FŽP, vykdydami savo užduotis, turėtų turėti galimybę gauti informaciją ir ja keistis, įskaitant tinkamą bendradarbiavimą su teisėsaugos institucijomis; kadangi itin svarbu toliau stiprinti FŽP veiksmingumą ir efektyvumą, valstybėms narėms aiškiai apibrėžiant FŽP įgaliojimus ir savitarpio bendradarbiavimą;

| DN. | kadangi Terorizmo finansavimo sekimo programa (TFSP) – naudinga kovos su terorizmu finansavimo priemonė; kadangi ja neleidžiama sekti terorizmo finansavimo veiklos naudojant SEPA operacijas, ir dėl to atsiranda didelė informacijos spraga; kadangi terorizmo finansavimo sekimo sistema (TFSS), papildanti dabartinį susitarimą dėl TFSP, padidintų ES pajėgumą apsisaugoti nuo teroristinių išpuolių ir juos tirti, nes ja būtų teikiama svarbi papildoma informacija apie terorizmo finansavimo veiklą, ir ji būtų veiksmingesnė ir efektyvesnė nei siekis gauti su įtartinais sandoriais susijusią finansinę informaciją pasitelkiant prašymus suteikti dvišalę ar daugiašalę informaciją ir (arba) teisinę pagalbą; kadangi Parlamentas ne kartą ragino įdiegti šią sistemą, visų pirma savo 2015 m. lapkričio 25 d. rezoliucijoje dėl ES piliečių radikalėjimo ir verbavimo, kurį vykdo teroristinės organizacijos, prevencijos (10); |
| --- | --- |

DN.

kadangi Terorizmo finansavimo sekimo programa (TFSP) – naudinga kovos su terorizmu finansavimo priemonė; kadangi ja neleidžiama sekti terorizmo finansavimo veiklos naudojant SEPA operacijas, ir dėl to atsiranda didelė informacijos spraga; kadangi terorizmo finansavimo sekimo sistema (TFSS), papildanti dabartinį susitarimą dėl TFSP, padidintų ES pajėgumą apsisaugoti nuo teroristinių išpuolių ir juos tirti, nes ja būtų teikiama svarbi papildoma informacija apie terorizmo finansavimo veiklą, ir ji būtų veiksmingesnė ir efektyvesnė nei siekis gauti su įtartinais sandoriais susijusią finansinę informaciją pasitelkiant prašymus suteikti dvišalę ar daugiašalę informaciją ir (arba) teisinę pagalbą; kadangi Parlamentas ne kartą ragino įdiegti šią sistemą, visų pirma savo 2015 m. lapkričio 25 d. rezoliucijoje dėl ES piliečių radikalėjimo ir verbavimo, kurį vykdo teroristinės organizacijos, prevencijos (10);

Ypatingos svarbos infrastruktūros apsauga

| DO. | kadangi incidentai, susiję su ypatingos svarbos infrastruktūros objektais, ypač susijusiais su teroristų išpuoliais ar mėginimais įvykdyti išpuolius, gali turėti sunkių ir tarpvalstybinių pasekmių Europos piliečių ir valstybių saugumui; |
| --- | --- |

DO.

kadangi incidentai, susiję su ypatingos svarbos infrastruktūros objektais, ypač susijusiais su teroristų išpuoliais ar mėginimais įvykdyti išpuolius, gali turėti sunkių ir tarpvalstybinių pasekmių Europos piliečių ir valstybių saugumui;

| DP. | kadangi paslaugos teikiamos vis sudėtingesnėmis sistemomis, todėl dabartinis įvairius sektorius apimantis požiūris į Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektus yra pasenęs; |
| --- | --- |

DP.

kadangi paslaugos teikiamos vis sudėtingesnėmis sistemomis, todėl dabartinis įvairius sektorius apimantis požiūris į Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektus yra pasenęs;

| DQ. | kadangi prieš elektronines paslaugas arba tarpusavyje susijusias sistemas rengiami kibernetiniai išpuoliai yra svarbus hibridinių grėsmių aspektas; kadangi vis daugiau kibernetinių išpuolių turi ar gali turėti fizinį poveikį ypatingos svarbos infrastruktūrai ir jos naudotojams; kadangi reikia didinti pasirengimą kovoti su kibernetinėmis teroristinėmis grėsmėmis; |
| --- | --- |

DQ.

kadangi prieš elektronines paslaugas arba tarpusavyje susijusias sistemas rengiami kibernetiniai išpuoliai yra svarbus hibridinių grėsmių aspektas; kadangi vis daugiau kibernetinių išpuolių turi ar gali turėti fizinį poveikį ypatingos svarbos infrastruktūrai ir jos naudotojams; kadangi reikia didinti pasirengimą kovoti su kibernetinėmis teroristinėmis grėsmėmis;

| DR. | kadangi Komisijos išsamiame ES saugumo politikos vertinime ir Direktyvos 2008/114/EB vertinimo tyrime nurodyta, kad: tikėtina, jog didės grėsmė ypatingos svarbos infrastruktūros objektams, kad reikia didinti pasirengimo ir atsako pajėgumus ir peržiūrėti Direktyvą 2008/114/EB ir kad kyla susidomėjimas transporto infrastruktūromis; kadangi reikalinga geresnė sistema, kuria būtų padidintas geležinkelių saugumas ir išspręstas transporto infrastruktūros viešųjų erdvių, pvz., oro uostų, uostų ir jūrų transporto objektų, taip pat geležinkelio stočių ir energijos gamybos įrenginių, apsaugos klausimas, ypač daug dėmesio skiriant atominėms elektrinėms; |
| --- | --- |

DR.

kadangi Komisijos išsamiame ES saugumo politikos vertinime ir Direktyvos 2008/114/EB vertinimo tyrime nurodyta, kad: tikėtina, jog didės grėsmė ypatingos svarbos infrastruktūros objektams, kad reikia didinti pasirengimo ir atsako pajėgumus ir peržiūrėti Direktyvą 2008/114/EB ir kad kyla susidomėjimas transporto infrastruktūromis; kadangi reikalinga geresnė sistema, kuria būtų padidintas geležinkelių saugumas ir išspręstas transporto infrastruktūros viešųjų erdvių, pvz., oro uostų, uostų ir jūrų transporto objektų, taip pat geležinkelio stočių ir energijos gamybos įrenginių, apsaugos klausimas, ypač daug dėmesio skiriant atominėms elektrinėms;

| DS. | kadangi išpuolių prieš ypatingos svarbos infrastruktūros objektus padariniai būtų katastrofiški; kadangi valstybės narės privalo užtikrinti tinkamą ir nepriekaištingą tokių įrenginių apsaugą; |
| --- | --- |

DS.

kadangi išpuolių prieš ypatingos svarbos infrastruktūros objektus padariniai būtų katastrofiški; kadangi valstybės narės privalo užtikrinti tinkamą ir nepriekaištingą tokių įrenginių apsaugą;

| DT. | kadangi svarbu pranešti apie incidentus, kad būtų nustatyti trūkumai, pagerintas dabartinių priemonių veiksmingumas, įvertintas ypatingos svarbos infrastruktūrų veikimas sutrikimų atveju, didinamas informuotumas, susijęs su poreikiu peržiūrėti dabartinius saugumo planus, ir nustatomos naujos grėsmės; |
| --- | --- |

DT.

kadangi svarbu pranešti apie incidentus, kad būtų nustatyti trūkumai, pagerintas dabartinių priemonių veiksmingumas, įvertintas ypatingos svarbos infrastruktūrų veikimas sutrikimų atveju, didinamas informuotumas, susijęs su poreikiu peržiūrėti dabartinius saugumo planus, ir nustatomos naujos grėsmės;

| DU. | kadangi valstybės narės turi rengti daugiau reagavimo į krizę pratybų, taip pat ir trečiosiose šalyse, siekiant bendradarbiauti su jomis ir didinti jų gebėjimus; |
| --- | --- |

DU.

kadangi valstybės narės turi rengti daugiau reagavimo į krizę pratybų, taip pat ir trečiosiose šalyse, siekiant bendradarbiauti su jomis ir didinti jų gebėjimus;

| DV. | kadangi siekiant apsaugoti ir apdrausti ypatingos svarbos infrastruktūrą ir lengvai pažeidžiamus taikinius reikia užtikrinti viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą, be kita ko kibernetinio saugumo srityje; |
| --- | --- |

DV.

kadangi siekiant apsaugoti ir apdrausti ypatingos svarbos infrastruktūrą ir lengvai pažeidžiamus taikinius reikia užtikrinti viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą, be kita ko kibernetinio saugumo srityje;

| DW. | kadangi privačios saugos tarnybos atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant atsparias saugumo grandines, todėl jų paslaugų viešiesiems pirkimams turėtų būti taikomi konkretūs kokybės kriterijai, atsižvelgiant į tokius aspektus kaip darbuotojų mokymas, patikimumo tikrinimas ir atranka, kokybės kontrolė ir atitikties užtikrinimas, technologinių pokyčių įgyvendinimas ir sutarčių valdymas; |
| --- | --- |

DW.

kadangi privačios saugos tarnybos atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant atsparias saugumo grandines, todėl jų paslaugų viešiesiems pirkimams turėtų būti taikomi konkretūs kokybės kriterijai, atsižvelgiant į tokius aspektus kaip darbuotojų mokymas, patikimumo tikrinimas ir atranka, kokybės kontrolė ir atitikties užtikrinimas, technologinių pokyčių įgyvendinimas ir sutarčių valdymas;

| DX. | kadangi po 2012 m. atlikto Direktyvos 2008/114/EB vertinimo Komisija pradėjo bandomąjį etapą, apimantį keturis Europos lygmens ypatingos svarbos infrastruktūros objektus (Eurokontrolę, GALILEO, elektros perdavimo tinklą ir dujų perdavimo tinklą); |
| --- | --- |

DX.

kadangi po 2012 m. atlikto Direktyvos 2008/114/EB vertinimo Komisija pradėjo bandomąjį etapą, apimantį keturis Europos lygmens ypatingos svarbos infrastruktūros objektus (Eurokontrolę, GALILEO, elektros perdavimo tinklą ir dujų perdavimo tinklą);

| DY. | kadangi Komisija savo komunikate dėl naujos daugiametės finansinės programos siūlo gerokai padidinti ES finansavimą saugumui ir gynybai, taip pat ES vidaus saugumui; |
| --- | --- |

DY.

kadangi Komisija savo komunikate dėl naujos daugiametės finansinės programos siūlo gerokai padidinti ES finansavimą saugumui ir gynybai, taip pat ES vidaus saugumui;

| DZ. | kadangi keletą teroristinių išpuolių ES įvykdė valdžios institucijoms žinomi asmenys; kadangi transporto priemonių nuomos bendrovėms trūksta galimybių keistis informacija, pvz., užsakymo arba rezervavimo duomenimis, su teisėsaugos institucijomis, kad būtų galima atlikti kryžminius patikrinimus naudojant oficialius stebėsenos duomenis ir policijos duomenų bazes; |
| --- | --- |

DZ.

kadangi keletą teroristinių išpuolių ES įvykdė valdžios institucijoms žinomi asmenys; kadangi transporto priemonių nuomos bendrovėms trūksta galimybių keistis informacija, pvz., užsakymo arba rezervavimo duomenimis, su teisėsaugos institucijomis, kad būtų galima atlikti kryžminius patikrinimus naudojant oficialius stebėsenos duomenis ir policijos duomenų bazes;

Sprogstamųjų medžiagų pirmtakai

| EA. | kadangi 2015 ir 2016 m. sprogmenys panaudoti rengiant 40 proc. ES įvykdytų teroristinių išpuolių (11); |
| --- | --- |

EA.

kadangi 2015 ir 2016 m. sprogmenys panaudoti rengiant 40 proc. ES įvykdytų teroristinių išpuolių (11);

| EB. | kadangi dažniausiai išpuoliuose naudojamas triacetono triperoksidas (TATP) (12) – savadarbis sprogmuo, kurį dažniausiai renkasi teroristai; kadangi TATP palyginti lengva pagaminti naudojant vos keletą medžiagų; kadangi daugelį civilinių gamyklų ir įrenginių, kuriuose naudojamos šios medžiagos, gali įsigyti nusikaltėliai, įskaitant teroristus, nes valstybės narės neįgyvendina jokių vykdomosios kontrolės priemonių, nors yra priimtas ES ChBRB veiksmų planas; |
| --- | --- |

EB.

kadangi dažniausiai išpuoliuose naudojamas triacetono triperoksidas (TATP) (12) – savadarbis sprogmuo, kurį dažniausiai renkasi teroristai; kadangi TATP palyginti lengva pagaminti naudojant vos keletą medžiagų; kadangi daugelį civilinių gamyklų ir įrenginių, kuriuose naudojamos šios medžiagos, gali įsigyti nusikaltėliai, įskaitant teroristus, nes valstybės narės neįgyvendina jokių vykdomosios kontrolės priemonių, nors yra priimtas ES ChBRB veiksmų planas;

| EC. | kadangi, nepaisant Reglamento (ES) Nr. 98/2013, kai kurie teroristai vis dar gauna sprogmenų pirmtakų, ypač skirtų TATP; kadangi vis dar įmanoma gauti I priede nurodytų medžiagų; kadangi Reglamente (ES) Nr. 98/2013 nenumatyta pakankamai apribojimų ir kontrolės priemonių, pvz., tik reikalaujant registruoti sandorius; kadangi užtikrinimas, kad kontrolė būtų griežtesnė, yra pagrindinis prioritetas; |
| --- | --- |

EC.

kadangi, nepaisant Reglamento (ES) Nr. 98/2013, kai kurie teroristai vis dar gauna sprogmenų pirmtakų, ypač skirtų TATP; kadangi vis dar įmanoma gauti I priede nurodytų medžiagų; kadangi Reglamente (ES) Nr. 98/2013 nenumatyta pakankamai apribojimų ir kontrolės priemonių, pvz., tik reikalaujant registruoti sandorius; kadangi užtikrinimas, kad kontrolė būtų griežtesnė, yra pagrindinis prioritetas;

| ED. | kadangi didžiausios su įgyvendinimu susijusios problemos apima informuotumo apie esamus teisės aktus trūkumą tiekimo grandinėje dėl didelio ekonominės veiklos vykdytojų (namų apyvokos produktų mažmenininkų) skaičiaus ir pardavimo internetu, importo ir judėjimo ES viduje apribojimų taikymą; |
| --- | --- |

ED.

kadangi didžiausios su įgyvendinimu susijusios problemos apima informuotumo apie esamus teisės aktus trūkumą tiekimo grandinėje dėl didelio ekonominės veiklos vykdytojų (namų apyvokos produktų mažmenininkų) skaičiaus ir pardavimo internetu, importo ir judėjimo ES viduje apribojimų taikymą;

| EE. | kadangi 2018 m. balandžio 17 d. Komisijos pasiūlyme dėl reglamento dėl prekybos sprogstamųjų medžiagų pirmtakais ir jų naudojimo (COM(2018)0209) yra numatytos griežtesnės ir labiau suderintos taisyklės dėl medžiagų ar mišinių, kurie galėtų būti panaudoti neteisėtai sprogmenų gamybai, prieinamumo, įvežimo, laikymo ir naudojimo, siekiant apriboti jų prieinamumą plačiajai visuomenei ir užtikrinti tinkamą pranešimų apie įtartinus sandorius visoje tiekimo grandinėje teikimą; |
| --- | --- |

EE.

kadangi 2018 m. balandžio 17 d. Komisijos pasiūlyme dėl reglamento dėl prekybos sprogstamųjų medžiagų pirmtakais ir jų naudojimo (COM(2018)0209) yra numatytos griežtesnės ir labiau suderintos taisyklės dėl medžiagų ar mišinių, kurie galėtų būti panaudoti neteisėtai sprogmenų gamybai, prieinamumo, įvežimo, laikymo ir naudojimo, siekiant apriboti jų prieinamumą plačiajai visuomenei ir užtikrinti tinkamą pranešimų apie įtartinus sandorius visoje tiekimo grandinėje teikimą;

| EF. | kadangi elektroninėse prekyvietėse cheminius produktus galima rasti pagal jų rašytinį pavadinimą, sudėtį arba Cheminių medžiagų santrumpų tarnybos (CAS) identifikavimo numerį, tačiau daugeliu atvejų jie surašyti pagal generinį pavadinimą; kadangi yra daugybė pavadinimų variacijų, būtų paprasčiau nustatyti tam tikrų medžiagų sąrašus, jeigu taip pat būtų reikalaujama įtraukti paieškai pritaikytą CAS numerį; |
| --- | --- |

EF.

kadangi elektroninėse prekyvietėse cheminius produktus galima rasti pagal jų rašytinį pavadinimą, sudėtį arba Cheminių medžiagų santrumpų tarnybos (CAS) identifikavimo numerį, tačiau daugeliu atvejų jie surašyti pagal generinį pavadinimą; kadangi yra daugybė pavadinimų variacijų, būtų paprasčiau nustatyti tam tikrų medžiagų sąrašus, jeigu taip pat būtų reikalaujama įtraukti paieškai pritaikytą CAS numerį;

| EG. | kadangi į šį reglamentą įtraukti tik pardavimai plačiajai visuomenei, o ne profesionaliems vartotojams, kurie šiame reglamente neapibrėžti; kadangi vidaus rinkoje skiriasi profesionalių vartotojų apibrėžties kriterijai; |
| --- | --- |

EG.

kadangi į šį reglamentą įtraukti tik pardavimai plačiajai visuomenei, o ne profesionaliems vartotojams, kurie šiame reglamente neapibrėžti; kadangi vidaus rinkoje skiriasi profesionalių vartotojų apibrėžties kriterijai;

| EH. | kadangi, remiantis 2018 m. balandžio 17 d. poveikio vertinimu (SWD(2018)0104) ir susijusiu pasiūlymu dėl reglamento (COM(2018)0209), muitinių mokymai, susiję su sprogstamųjų medžiagų ir sprogstamųjų medžiagų pirmtakų atpažinimu vykdant pareigas prie išorės sienos, turėtų būti išplėsti; |
| --- | --- |

EH.

kadangi, remiantis 2018 m. balandžio 17 d. poveikio vertinimu (SWD(2018)0104) ir susijusiu pasiūlymu dėl reglamento (COM(2018)0209), muitinių mokymai, susiję su sprogstamųjų medžiagų ir sprogstamųjų medžiagų pirmtakų atpažinimu vykdant pareigas prie išorės sienos, turėtų būti išplėsti;

Neteisėti ginklai

| EI. | kadangi prieiga prie šaunamųjų ginklų ir sprogstamųjų įtaisų komponentų yra labai svarbi vykdant teroristinius išpuolius; kadangi ES smurtaujančių ekstremistų grupės dažnai turi kreiptis į nusikaltėlių tinklus, kad įsigytų ginklų; kadangi remiantis 2018 m. Europolo TE-SAT ataskaita, šaunamieji ginklai panaudoti rengiant 41 proc. išpuolių – šiek tiek daugiau nei 2016 m. (38 proc.) (13); |
| --- | --- |

EI.

kadangi prieiga prie šaunamųjų ginklų ir sprogstamųjų įtaisų komponentų yra labai svarbi vykdant teroristinius išpuolius; kadangi ES smurtaujančių ekstremistų grupės dažnai turi kreiptis į nusikaltėlių tinklus, kad įsigytų ginklų; kadangi remiantis 2018 m. Europolo TE-SAT ataskaita, šaunamieji ginklai panaudoti rengiant 41 proc. išpuolių – šiek tiek daugiau nei 2016 m. (38 proc.) (13);

| EJ. | kadangi pastaraisiais metais pastebima daugiau perdarytų tuščiais šoviniais šaudančių šaunamųjų ginklų ir grąžinto veiksmingumo šaunamųjų ginklų; kadangi keletas pastarojo meto išpuolių taip pat buvo įvykdyti naudojant skirtingų tipų peilius; |
| --- | --- |

EJ.

kadangi pastaraisiais metais pastebima daugiau perdarytų tuščiais šoviniais šaudančių šaunamųjų ginklų ir grąžinto veiksmingumo šaunamųjų ginklų; kadangi keletas pastarojo meto išpuolių taip pat buvo įvykdyti naudojant skirtingų tipų peilius;

| EK. | kadangi dėl nusikalstamos ir teroristinės veiklų sąsajų teroristams lengviau gauti šaunamųjų ginklų; |
| --- | --- |

EK.

kadangi dėl nusikalstamos ir teroristinės veiklų sąsajų teroristams lengviau gauti šaunamųjų ginklų;

| EL. | kadangi 2015 m. spalio 8 d. Tarybos išvadose valstybės narės raginamos sistemingai teikti susijusią informaciją Interpolui ir Europolui; |
| --- | --- |

EL.

kadangi 2015 m. spalio 8 d. Tarybos išvadose valstybės narės raginamos sistemingai teikti susijusią informaciją Interpolui ir Europolui;

Išorės aspektas

| EM. | kadangi svarbiausi ES kaimynystėje esantys regionai, būtent MENA ir Balkanai, susiduria su didelėmis problemomis, susijusiomis su užsienio kovotojų ir sugrįžusių asmenų valdymu ir vietinėmis radikaliomis grupuotėmis; |
| --- | --- |

EM.

kadangi svarbiausi ES kaimynystėje esantys regionai, būtent MENA ir Balkanai, susiduria su didelėmis problemomis, susijusiomis su užsienio kovotojų ir sugrįžusių asmenų valdymu ir vietinėmis radikaliomis grupuotėmis;

| EN. | kadangi Balkanai tebėra Europos stabilumui svarbus regionas; kadangi su terorizmu ir islamistų ekstremizmu susiję sunkumai sudaro regiono kontekstą, kurį jau silpnina etninis, politinis ir socialinis susiskaldymas ir nusikaltėlių tinklai; kadangi regiono šalys jau buvo teroristų taikiniais (išpuoliai buvo sustabdyti) ir jau yra naudojamos kaip žmonių ir ginklų tranzito šalys; |
| --- | --- |

EN.

kadangi Balkanai tebėra Europos stabilumui svarbus regionas; kadangi su terorizmu ir islamistų ekstremizmu susiję sunkumai sudaro regiono kontekstą, kurį jau silpnina etninis, politinis ir socialinis susiskaldymas ir nusikaltėlių tinklai; kadangi regiono šalys jau buvo teroristų taikiniais (išpuoliai buvo sustabdyti) ir jau yra naudojamos kaip žmonių ir ginklų tranzito šalys;

| EO. | kadangi visos MENA šalys susiduria su aktyvia teroristų veikla ir išlieka pagrindiniais taikiniais; kadangi, turint mintyje didelį šio regiono džihadistų skaičių, šios šalys, pasiekusios kritinę socialinę ir ekonominę padėtį, taip pat gali susidurti su daugybe iššūkių, susijusių su užsienio kovotojų iš „Da’esh“ ir „Al Kaida“ grįžimu; kadangi keitimasis informacija ir tvirta partnerystė su šiomis svarbiausiomis trečiosiomis šalimis, taikant ES koordinuojamą metodą, pagal kurį siūlomas bendradarbiavimas ir teikiama pagalba stiprinant pajėgumus, sudaro galimybes užkirsti kelią išpuoliams ir išardyti teroristų tinklus; |
| --- | --- |

EO.

kadangi visos MENA šalys susiduria su aktyvia teroristų veikla ir išlieka pagrindiniais taikiniais; kadangi, turint mintyje didelį šio regiono džihadistų skaičių, šios šalys, pasiekusios kritinę socialinę ir ekonominę padėtį, taip pat gali susidurti su daugybe iššūkių, susijusių su užsienio kovotojų iš „Da’esh“ ir „Al Kaida“ grįžimu; kadangi keitimasis informacija ir tvirta partnerystė su šiomis svarbiausiomis trečiosiomis šalimis, taikant ES koordinuojamą metodą, pagal kurį siūlomas bendradarbiavimas ir teikiama pagalba stiprinant pajėgumus, sudaro galimybes užkirsti kelią išpuoliams ir išardyti teroristų tinklus;

| EP. | kadangi tokie regionai kaip MENA, Sahelis, Afrikos kyšulys, Vakarų Afrika, Persijos įlankos regionas ir Vidurinė Azija, taip pat susidūrė su teroristų tinklų, susijusių su grupuotėmis „Da’esh“ ir „Al Kaida“, kūrimusi; kadangi didelį susirūpinimą kelia finansuojamas religinis ekstremizmas ir smurtas tikėjimo pagrindu, sudarantys sąlygas plisti teroristų tinklams, jiems vienytis su kitomis nusikalstamomis įmonėmis ir veikti tuose regionuose, taikantis į Europą ir Europos interesus; |
| --- | --- |

EP.

kadangi tokie regionai kaip MENA, Sahelis, Afrikos kyšulys, Vakarų Afrika, Persijos įlankos regionas ir Vidurinė Azija, taip pat susidūrė su teroristų tinklų, susijusių su grupuotėmis „Da’esh“ ir „Al Kaida“, kūrimusi; kadangi didelį susirūpinimą kelia finansuojamas religinis ekstremizmas ir smurtas tikėjimo pagrindu, sudarantys sąlygas plisti teroristų tinklams, jiems vienytis su kitomis nusikalstamomis įmonėmis ir veikti tuose regionuose, taikantis į Europą ir Europos interesus;

| EQ. | kadangi grupuotės „Da'esh“ ir kitų teroristinių grupuočių finansavimas tapo įmanomas aktyviai arba pasyviai bendrininkaujant tam tikroms valstybėms, įskaitant vadinamuosius Europos Sąjungos sąjungininkus kovojant su terorizmu, taip pat privatiesiems subjektams; |
| --- | --- |

EQ.

kadangi grupuotės „Da'esh“ ir kitų teroristinių grupuočių finansavimas tapo įmanomas aktyviai arba pasyviai bendrininkaujant tam tikroms valstybėms, įskaitant vadinamuosius Europos Sąjungos sąjungininkus kovojant su terorizmu, taip pat privatiesiems subjektams;

| ER. | kadangi labai svarbu, kad ES ir toliau tvirtai bendradarbiautų su trečiosiomis šalimis partnerėmis kovos su terorizmu srityje; kadangi turi būti palaikomas dialogas kovos su terorizmu priemonių ir veiksmų, terorizmo finansavimo, be kita ko, visapusiškai įgyvendinat Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF) rekomendacijas, ir radikalėjimo prevencijos klausimais, visų pirma su Persijos įlankos šalimis; kadangi tarpparlamentinis bendradarbiavimas su šiomis pagrindinėmis trečiosiomis šalimis yra viena iš priemonių, kurias reikėtų stiprinti; |
| --- | --- |

ER.

kadangi labai svarbu, kad ES ir toliau tvirtai bendradarbiautų su trečiosiomis šalimis partnerėmis kovos su terorizmu srityje; kadangi turi būti palaikomas dialogas kovos su terorizmu priemonių ir veiksmų, terorizmo finansavimo, be kita ko, visapusiškai įgyvendinat Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF) rekomendacijas, ir radikalėjimo prevencijos klausimais, visų pirma su Persijos įlankos šalimis; kadangi tarpparlamentinis bendradarbiavimas su šiomis pagrindinėmis trečiosiomis šalimis yra viena iš priemonių, kurias reikėtų stiprinti;

| ES. | kadangi ES įvairiais būdais bendradarbiauja su trečiosiomis šalimis kovos su terorizmu srityje; kadangi kovos su terorizmu programoms finansuoti užsienyje galima panaudoti įvairias ES priemones; kadangi ES įdiegė kovos su terorizmu ekspertų tinklą ES delegacijose; kadangi tokios ES agentūros, kaip Europolas, Eurojustas ir CEPOL, taip pat bendradarbiauja su trečiosiomis šalimis kovos su terorizmu srityje, pvz., pasitelkdamos strateginius ir veiklos susitarimus; |
| --- | --- |

ES.

kadangi ES įvairiais būdais bendradarbiauja su trečiosiomis šalimis kovos su terorizmu srityje; kadangi kovos su terorizmu programoms finansuoti užsienyje galima panaudoti įvairias ES priemones; kadangi ES įdiegė kovos su terorizmu ekspertų tinklą ES delegacijose; kadangi tokios ES agentūros, kaip Europolas, Eurojustas ir CEPOL, taip pat bendradarbiauja su trečiosiomis šalimis kovos su terorizmu srityje, pvz., pasitelkdamos strateginius ir veiklos susitarimus;

| ET. | kadangi kovos su terorizmu srityje EIVT vykdo ES sankcijų sistemą, pagal kurią galima imtis trijų rūšių veiksmų; kadangi dėl procedūrinių suvaržymų ir valstybių narių nenoro ši sistema nėra išsami ir ja nepakankamai naudojamasi; |
| --- | --- |

ET.

kadangi kovos su terorizmu srityje EIVT vykdo ES sankcijų sistemą, pagal kurią galima imtis trijų rūšių veiksmų; kadangi dėl procedūrinių suvaržymų ir valstybių narių nenoro ši sistema nėra išsami ir ja nepakankamai naudojamasi;

| EU. | kadangi 2017 m. birželio 19 d. priimtose Tarybos išvadose dėl ES išorės veiksmų kovos su terorizmu srityje primenama apie bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijų ir operacijų kovojant su terorizmu vaidmenį didinant saugumą, stabilumą, sienų kontrolę, taip pat apie saugumo sektoriaus reformą kuriant kovos su terorizmu pajėgumus ir keičiantis informacija; |
| --- | --- |

EU.

kadangi 2017 m. birželio 19 d. priimtose Tarybos išvadose dėl ES išorės veiksmų kovos su terorizmu srityje primenama apie bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijų ir operacijų kovojant su terorizmu vaidmenį didinant saugumą, stabilumą, sienų kontrolę, taip pat apie saugumo sektoriaus reformą kuriant kovos su terorizmu pajėgumus ir keičiantis informacija;

Terorizmo aukos

| EV. | kadangi visoje ES per daug žmonių tiesiogiai nukentėjo nuo terorizmo, o tūkstančiai šeimų patiria potrauminį stresą ir tai daro įtaką jų ilgalaikei gerovei; kadangi nėra aiškia nustatytas tikslus aukų skaičius; kadangi iki 2001 m. didžiausia dalis terorizmo aukų daugiausia buvo siejama su IRA ir ETA, o po to didžiausia dauguma žuvo dėl teroristinių išpuolių, kuriuos organizavo ar paskatino grupuotės „Al Kaida“ ir „Da’esh“; |
| --- | --- |

EV.

kadangi visoje ES per daug žmonių tiesiogiai nukentėjo nuo terorizmo, o tūkstančiai šeimų patiria potrauminį stresą ir tai daro įtaką jų ilgalaikei gerovei; kadangi nėra aiškia nustatytas tikslus aukų skaičius; kadangi iki 2001 m. didžiausia dalis terorizmo aukų daugiausia buvo siejama su IRA ir ETA, o po to didžiausia dauguma žuvo dėl teroristinių išpuolių, kuriuos organizavo ar paskatino grupuotės „Al Kaida“ ir „Da’esh“;

| EW. | kadangi teroristinių išpuolių sukeltos mirtys griauna šeimas, o daugybė per teroristinius išpuolius sužeistų asmenų kenčia nuo negalios, bjaurojančių ir gyvenimą keičiančio galūnių praradimo bei psichologinių problemų ir jų padėtis daro didelę įtaką artimiems šeimos nariams ir bendruomenei, nes dažnai nuslūgus žiniasklaidos dėmesiui neatsižvelgiama į ilgalaikius aukų poreikius; kadangi potrauminio streso sindromas yra viena iš didžiausių Europos visuomenės sveikatos problemų; kadangi po įvairių išpuolių ES mastu neatliekama jokia bendroji terorizmo poveikio gyventojų psichikos sveikatai diagnostika; |
| --- | --- |

EW.

kadangi teroristinių išpuolių sukeltos mirtys griauna šeimas, o daugybė per teroristinius išpuolius sužeistų asmenų kenčia nuo negalios, bjaurojančių ir gyvenimą keičiančio galūnių praradimo bei psichologinių problemų ir jų padėtis daro didelę įtaką artimiems šeimos nariams ir bendruomenei, nes dažnai nuslūgus žiniasklaidos dėmesiui neatsižvelgiama į ilgalaikius aukų poreikius; kadangi potrauminio streso sindromas yra viena iš didžiausių Europos visuomenės sveikatos problemų; kadangi po įvairių išpuolių ES mastu neatliekama jokia bendroji terorizmo poveikio gyventojų psichikos sveikatai diagnostika;

| EX. | kadangi terorizmo aukos turi ypatingą statusą ir jų poreikių patenkinimas – ne tik ES tarptautinėje ir nacionalinėje teisėje numatyta teisinė prievolė, bet ir visos mūsų visuomenės atsakomybė; kadangi dėl neseniai įvykdytų išpuolių ES nukentėjo žmonės iš daugelio skirtingų valstybių narių; |
| --- | --- |

EX.

kadangi terorizmo aukos turi ypatingą statusą ir jų poreikių patenkinimas – ne tik ES tarptautinėje ir nacionalinėje teisėje numatyta teisinė prievolė, bet ir visos mūsų visuomenės atsakomybė; kadangi dėl neseniai įvykdytų išpuolių ES nukentėjo žmonės iš daugelio skirtingų valstybių narių;

| EY. | kadangi Europos lygmeniu nėra parengto teisinio statuto, skirtos terorizmo aukoms, kad jos galėtų naudotis bendruomenės paslaugomis ar kompensavimo teisėmis; kadangi neseniai įvykusių teroristinių išpuolių Europoje aukoms vis dar trūksta teisingumo, tinkamo elgesio, joms teikiamos pagalbos paslaugų ir finansinės paramos; kadangi terorizmo aukoms gresia antrinė viktimizacija, daranti joms įtaką ne tik teismo procesuose, bet ir bendraujant su daugeliu kitų valstybinių ir nevalstybinių organizacijų; |
| --- | --- |

EY.

kadangi Europos lygmeniu nėra parengto teisinio statuto, skirtos terorizmo aukoms, kad jos galėtų naudotis bendruomenės paslaugomis ar kompensavimo teisėmis; kadangi neseniai įvykusių teroristinių išpuolių Europoje aukoms vis dar trūksta teisingumo, tinkamo elgesio, joms teikiamos pagalbos paslaugų ir finansinės paramos; kadangi terorizmo aukoms gresia antrinė viktimizacija, daranti joms įtaką ne tik teismo procesuose, bet ir bendraujant su daugeliu kitų valstybinių ir nevalstybinių organizacijų;

| EZ. | kadangi vis dar skiriasi Direktyvoje 2012/29/ES (14) įtvirtintų nuostatų perkėlimo į nacionalinio lygmens procedūras būdai; kadangi Komisija vis dar nepateikė ataskaitos dėl šios direktyvos įgyvendinimo; kadangi 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl šios direktyvos įgyvendinimo (15); |
| --- | --- |

EZ.

kadangi vis dar skiriasi Direktyvoje 2012/29/ES (14) įtvirtintų nuostatų perkėlimo į nacionalinio lygmens procedūras būdai; kadangi Komisija vis dar nepateikė ataskaitos dėl šios direktyvos įgyvendinimo; kadangi 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl šios direktyvos įgyvendinimo (15);

| FA. | kadangi kompensacija terorizmo aukoms yra ir išpuolių padarytos žalos pripažinimo visuomenėje forma, ir finansinės paramos ir restitucijos priemonė; kadangi valstybėse narėse labai skiriasi kompensacijos dydis ir procedūros, todėl aukos dar sunkiau išgyvena neteisybę ir savo patirtį; |
| --- | --- |

FA.

kadangi kompensacija terorizmo aukoms yra ir išpuolių padarytos žalos pripažinimo visuomenėje forma, ir finansinės paramos ir restitucijos priemonė; kadangi valstybėse narėse labai skiriasi kompensacijos dydis ir procedūros, todėl aukos dar sunkiau išgyvena neteisybę ir savo patirtį;

| FB. | kadangi paramos sistemos turi būti kuriamos taip, kad būtų nuolat ir sistemingai atsižvelgiama į tarpvalstybines aukas ir joms būtų teikiama parama jų šalyje, palaikant ryšius su paramos teikėjais toje šalyje, kurioje įvykdytas išpuolis; |
| --- | --- |

FB.

kadangi paramos sistemos turi būti kuriamos taip, kad būtų nuolat ir sistemingai atsižvelgiama į tarpvalstybines aukas ir joms būtų teikiama parama jų šalyje, palaikant ryšius su paramos teikėjais toje šalyje, kurioje įvykdytas išpuolis;

| FC. | kadangi Eurojustas supaprastino savitarpio teisinės pagalbos prašymų vykdymą dėl paramos koordinavimo ir teikimo terorizmo aukoms įgyvendinant savo teises, atsižvelgdamas į skirtingas užsienio šalių aukų teises ir vaidmenį jų nacionalinėse teisinėse sistemose; |
| --- | --- |

FC.

kadangi Eurojustas supaprastino savitarpio teisinės pagalbos prašymų vykdymą dėl paramos koordinavimo ir teikimo terorizmo aukoms įgyvendinant savo teises, atsižvelgdamas į skirtingas užsienio šalių aukų teises ir vaidmenį jų nacionalinėse teisinėse sistemose;

| FD. | kadangi įmonės, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, taip pat gali patirti žalą dėl terorizmo, pvz., turto nuostolius ir verslo pertraukimą; |
| --- | --- |

FD.

kadangi įmonės, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, taip pat gali patirti žalą dėl terorizmo, pvz., turto nuostolius ir verslo pertraukimą;

| FE. | kadangi Parlamentas pateikė bandomąjį projektą, pagal kurį būtų sukurtas „Europos terorizmo aukų koordinavimo centras“ sutelkiant svarbius veiklos ekspertus, aukų advokatus ir susijusias visos Europos organizacijas, kad būtų nustatyti terorizmo aukoms svarbūs prioritetai ir klausimai ir tarpvalstybiniu mastu teikiama suderinta parama; |
| --- | --- |

FE.

kadangi Parlamentas pateikė bandomąjį projektą, pagal kurį būtų sukurtas „Europos terorizmo aukų koordinavimo centras“ sutelkiant svarbius veiklos ekspertus, aukų advokatus ir susijusias visos Europos organizacijas, kad būtų nustatyti terorizmo aukoms svarbūs prioritetai ir klausimai ir tarpvalstybiniu mastu teikiama suderinta parama;

Pagrindinės teisės

| FF. | kadangi Europos Sąjunga turi atlikti svarbų vaidmenį skatinant pagarbą demokratinėms vertybėms, įskaitant teisinę valstybę ir pagrindines teises; kadangi vis dėlto ES laikomasi kraštutinių religinių ir politinių pažiūrų ir praktikos, kuri iš esmės prieštarauja šioms vertybėms; |
| --- | --- |

FF.

kadangi Europos Sąjunga turi atlikti svarbų vaidmenį skatinant pagarbą demokratinėms vertybėms, įskaitant teisinę valstybę ir pagrindines teises; kadangi vis dėlto ES laikomasi kraštutinių religinių ir politinių pažiūrų ir praktikos, kuri iš esmės prieštarauja šioms vertybėms;

| FG. | kadangi kovos su terorizmu priemonės ir laisvių apsauga yra ne vienas kitam prieštaraujantys, o vienas kitą papildantys ir sustiprinantys tikslai; kadangi pagrindinės teisės turi būti saugomos ir užtikrinamos kiekvienam asmeniui, o visos kovos su terorizmu priemonės turėtų daryti kuo mažesnį poveikį nekaltiems ir nesusijusiems gyventojams; |
| --- | --- |

FG.

kadangi kovos su terorizmu priemonės ir laisvių apsauga yra ne vienas kitam prieštaraujantys, o vienas kitą papildantys ir sustiprinantys tikslai; kadangi pagrindinės teisės turi būti saugomos ir užtikrinamos kiekvienam asmeniui, o visos kovos su terorizmu priemonės turėtų daryti kuo mažesnį poveikį nekaltiems ir nesusijusiems gyventojams;

| FH. | kadangi įgyvendinant bet kokias kovos su terorizmu priemones visada turi visapusiškai užtikrintos visos pagrindinės teisės ir principai, įskaitant teises ir principus, susijusius su privatumu ir duomenų apsauga, teisę į minties, sąžinės ir religijos laisvę, taip pat procedūrines garantijas, pvz., nekaltumo prezumpciją, teisę į teisingą bylos nagrinėjimą ir teisę į informaciją, užtikrinant, kad asmenims būtų taikomos veiksmingos teisinės gynybos priemonės, kad jie galėtų ginčyti savo pagrindinių teisių pažeidimus, įskaitant galimybę apskųsti juos teismine tvarka, ir kad būtų laikomasi Sąjungos acquis dėl procesinių teisių; kadangi įgyvendinant tokias priemones turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką; |
| --- | --- |

FH.

kadangi įgyvendinant bet kokias kovos su terorizmu priemones visada turi visapusiškai užtikrintos visos pagrindinės teisės ir principai, įskaitant teises ir principus, susijusius su privatumu ir duomenų apsauga, teisę į minties, sąžinės ir religijos laisvę, taip pat procedūrines garantijas, pvz., nekaltumo prezumpciją, teisę į teisingą bylos nagrinėjimą ir teisę į informaciją, užtikrinant, kad asmenims būtų taikomos veiksmingos teisinės gynybos priemonės, kad jie galėtų ginčyti savo pagrindinių teisių pažeidimus, įskaitant galimybę apskųsti juos teismine tvarka, ir kad būtų laikomasi Sąjungos acquis dėl procesinių teisių; kadangi įgyvendinant tokias priemones turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką;

| FI. | kadangi itin svarbu, kad kovos su terorizmu tyrimai atitiktų aukštus profesionalumo standartus, o visos taikomos priemonės būtų tikslingos, proporcingos ir būtinos; kadangi kovos su terorizmu politika neturėtų lemti socialinės atskirties ir stigmatizavimo; kadangi Pagrindinių teisių agentūra galėtų būti paprašyta savo daugiametėje programoje pateikti nuomonę dėl kovos su terorizmu teisės aktų; |
| --- | --- |

FI.

kadangi itin svarbu, kad kovos su terorizmu tyrimai atitiktų aukštus profesionalumo standartus, o visos taikomos priemonės būtų tikslingos, proporcingos ir būtinos; kadangi kovos su terorizmu politika neturėtų lemti socialinės atskirties ir stigmatizavimo; kadangi Pagrindinių teisių agentūra galėtų būti paprašyta savo daugiametėje programoje pateikti nuomonę dėl kovos su terorizmu teisės aktų;

| FJ. | kadangi teisėsaugos ir teismų darbuotojams tenka pagrindinis vaidmuo kovos su terorizmu operacijose; kadangi yra daug dokumentais pagrįstų atvejų, kai policijos ir teismų pareigūnai bei jų šeimų nariai buvo smurtinių teroristų pasirinkti taikiniais ir jiems buvo grasinama, o kai kurie atvejai baigėsi smurtiniais fiziniais išpuoliais ar netgi žmogžudystėmis; kadangi labai svarbi politinė ir visuomeninė parama teisėsaugos ir teismų pareigūnams, kurie saugo pagrindines teises vykdant kovos su terorizmu tyrimus, rizikuodami savo gyvybei ir sveikata; |
| --- | --- |

FJ.

kadangi teisėsaugos ir teismų darbuotojams tenka pagrindinis vaidmuo kovos su terorizmu operacijose; kadangi yra daug dokumentais pagrįstų atvejų, kai policijos ir teismų pareigūnai bei jų šeimų nariai buvo smurtinių teroristų pasirinkti taikiniais ir jiems buvo grasinama, o kai kurie atvejai baigėsi smurtiniais fiziniais išpuoliais ar netgi žmogžudystėmis; kadangi labai svarbi politinė ir visuomeninė parama teisėsaugos ir teismų pareigūnams, kurie saugo pagrindines teises vykdant kovos su terorizmu tyrimus, rizikuodami savo gyvybei ir sveikata;

| FK. | kadangi Pagrindinių teisių chartija draudžiama diskriminacija dėl negalios ir pripažįstama neįgalių asmenų teisė naudotis priemonėmis, užtikrinančiomis jų nepriklausomumą, socialinį bei profesinį integravimą ir dalyvavimą bendruomenės gyvenime; kadangi ES neįgalių asmenų teisės taip pat saugomos ir JT neįgaliųjų teisių konvencija; |
| --- | --- |

FK.

kadangi Pagrindinių teisių chartija draudžiama diskriminacija dėl negalios ir pripažįstama neįgalių asmenų teisė naudotis priemonėmis, užtikrinančiomis jų nepriklausomumą, socialinį bei profesinį integravimą ir dalyvavimą bendruomenės gyvenime; kadangi ES neįgalių asmenų teisės taip pat saugomos ir JT neįgaliųjų teisių konvencija;

Rekomendacijos

Institucinė sistema

| 1. | mano, kad, nors valstybės narės vis dar turi prerogatyvą pirmos reaguoti į grėsmes ir užkirsti joms kelią, akivaizdžiai reikia visapusiškai pripažinti Europos Sąjungos ir kovos su terorizmu priemonių, priimtų saugumo sąjungos kontekste, vaidmenį jas remiant, koordinuojant veiklą ir dalijantis geriausia praktika, numatant bendrus sprendimus ir teikiant papildomą vertę, kad jos galėtų geriau kovoti su radikalizacijos reiškiniu, ekstremizmu ir terorizmu; mano, kad erdvėje be vidaus sienų Europos veiksmai yra itin svarbūs užtikrinant aukšto lygio saugumą visoje Europos teritorijoje ir kad labai svarbu stiprinti valstybių narių bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija tarp jų ir su Europos Sąjunga, siekiant reaguoti į terorizmo grėsmes ir užkirsti joms kelią bei apsaugoti piliečius; ragina valstybes nares ir ES institucijas dirbti siekiant bendros strateginės kultūros; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad ES ir valstybės narės turėtų stiprinti savo bendradarbiavimą stiprindamos esamas Europos įstaigas, specializuotas ES agentūras ir tarnybas, taip pat valstybių narių kompetentingų ir teisingumo institucijų bendradarbiavimo kanalus; mano, kad šioms ES agentūroms turėtų būti skirti papildomi ištekliai, kad jos galėtų įveikti didėjantį darbo krūvį; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia valstybių narių keitimosi gerąja patirtimi Europos Sąjungoje ir su trečiosiomis šalimis svarbą; palankiai vertina iniciatyvas, kurių ėmėsi tam tikros valstybės narės, bei tam tikrų miestų ar net privačių subjektų vietines iniciatyvas siekiant nustatyti veiksmingas kovos su terorizmu priemones; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina kitą Komisijos pirmininką išsaugoti už saugumo sąjungą atsakingo Komisijos nario postą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Tarybą išsaugoti ES kovos su terorizmu koordinatoriaus pareigybę; mano, kad ES kovos su terorizmu koordinatorius turi imtis iniciatyvos stiprinant ES reakciją į kovą su terorizmu; ragina aiškiau apibrėžti kovos su terorizmu koordinatoriaus, kuris yra ryšys tarp ES kompetentingų institucijų ir valstybių narių agentūrų, statusą ir vaidmenį; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mano, kad laisvė, saugumas ir teisingumas yra trys aspektai, kurių negalima nagrinėti atskirai; mano, kad pagarba pagrindinėms teisėms turi būti esminė visų teisėkūros iniciatyvų terorizmo srityje dalis; primygtinai prašo, kad kova su terorizmu ir toliau būtų priskirta Europos Parlamento LIBE komiteto kompetencijos sričiai, siekiant užtikrinti nuoseklų veiksmų šioje srityje derinimą su kitais laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje vykdomais teisėkūros veiksmais; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Tarybą išplėsti Europos prokuratūros kompetenciją ir į ją įtraukti kovą su organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina valstybes nares ir Komisiją toliau stiprinti ir remti ES valstybių narių civilinių kovos su terorizmu specialiųjų operatyvinių padalinių ATLAS tinklą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primygtinai ragina Komisiją sistemingai atlikti būsimų kovos su terorizmu teisėkūros pasiūlymų poveikio vertinimus ir dėl jų konsultuotis su suinteresuotais piliečiais ir ekspertais; |
| --- | --- |

9.

Terorizmo grėsmė

| 10. | ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant didesnio skaidrumo ir bendro grėsmės lygio suvokimo; ragina valstybes nares sparčiai perduoti informaciją apie grėsmės lygio pakeitimą ir jį pagrįsti; taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares neapsiriboti savo požiūriu į terorizmą kaip apimantį tik džihadistų veiklą, bet atidžiai stebėti ir kitais motyvais pagrįstas terorizmo grėsmes, pvz., nurodytas Europolo TE-SAT ataskaitose; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją atitinkamuose tarptautiniuose forumuose skatinti, kad terorizmas būtų priskirtas prie Romos statuto, , kuriuo buvo įsteigtas Tarptautinis baudžiamasis teismas, 7 straipsnyje įtvirtintos „nusikaltimo žmonijai“ kategorijos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vadovaudamasis Europos Tarybos išvadomis (16), ragina visas valstybes nares pripažinti, kad „Da'esh“ vykdė genocidą, visų pirma jazidų tautos, krikščionių ir ne sunitų musulmonų mažumų atžvilgiu, ir prašo visų valstybių narių imtis skubių ir efektyvių veiksmų laikantis savo įsipareigojimų pagal 1948 m. Konvenciją dėl genocido, kad užkirstų kelią genocidui ir nubaustų už jį, taip pat bendros atsakomybės kovoti su nusikaltimais pagal tarptautinę teisę; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina valstybes nares ir atitinkamas ES agentūras stebėti visus užsienio teroristus kovotojus ir užtikrinti suderintą nustatytų į Europą grįžusių asmenų saugumo ir teisminę stebėseną; ragina Komisiją padėti valstybėms narėms priimti suderintas klasifikacijos sistemas, kad būtų atskirti didelę, vidutinę ir nedidelę grėsmę keliantys sugrįžę užsienio kovotojai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rekomenduoja valstybėms narėms sukurti tinkamas struktūras, pritaikytas sugrįžusiems vaikams, ir ypač parengti specializuotą rizikos ir poreikių vertinimo priemonę, remiantis vaikų vystymosi stadijomis ir jų dalyvavimo nusikalstamoje veikloje užsienyje laipsniu; pabrėžia, kad reabilitacijos programos turėtų būti grindžiamos daugiadalykiu požiūriu, pagal kurį susiejamos skirtingų rūšių ekspertinės žinios, įskaitant patirtį turinčių traumų, ekstremizmo, vaiko vystymosi, švietimo ir rizikos vertinimo sričių specialistų žinias ir vietos ir nacionalinėms aplinkybėms pritaikytas ekspertines žinias, taip pat aiškios teisinės ir organizacinės struktūros, skirtos kovoti su šiuo nerimą keliančiu reiškiniu; ragina valstybes nares bendradarbiauti su Tarptautiniu Raudonojo Kryžiaus komitetu, kuris turi ypatingą prieigą ir kompetenciją šioje srityje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų užkirstas kelias nuteistiems teroristiniams nusikaltėliams ir asmenims, kurie kelia didelę grėsmę visuomenės saugumui, jei yra aiškių to įrodymų, gauti prieglobstį ar kitų formų tarptautinę apsaugą visoje Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją persvarstyti ir atnaujinti ChBRB veiksmų planą, o valstybes nares priimti arba sustiprinti ir taikyti civilinės saugos priemones dėl pasirengimo ChBRB išpuoliams įdarbinant kvalifikuotus ir reguliariai mokomus darbuotojus, kurie būtų visą darbo dieną dirbantys darbuotojai ir savanoriai, taip pat tinkamą techninę infrastruktūrą, įskaitant reagavimo priemones, pvz., specializuotas mobiliąsias aptikimo sistemas, pagrindinių vaistų atsargas, pagalbos aukoms priemones ir dalijimąsi geriausia patirtimi; pabrėžia, kad šios priemonės turi būti suderintos su plataus pobūdžio strategija, apimančia koordinavimo būdus, pranešimo tvarką, standartinius protokolus, evakuacijos planavimą, visuomenės įspėjamąsias sistemas ir pranešimus apie incidentus; dėl to ragina Komisiją ir valstybes nares laipsniškai suderinti šias strategijas; ragina valstybes nares kurti arba stiprinti specializuotas laboratorijas; prašo Komisijos kartu su Parlamentu remti atitinkamą tarpvalstybinę mokslinių tyrimų veiklą; ragina glaudžiau bendradarbiauti su NATO ChBRB kompetencijos centru siekiant užtikrinti, kad ES ir NATO valstybių narių skubiosios pagalbos tarnybos keistųsi geriausia praktika; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina valstybes nares ir Komisiją bendradarbiauti su privačiuoju sektoriumi, kad būtų sukurti patikimą, nuoseklų ir tinkamą medicininių reagavimo priemonių tiekimą užtikrinantys mechanizmai, galbūt netgi panaudojant ES bendrą pirkimo mechanizmą, sukurtą 2013 m. spalio 22 d. Sprendimu Nr. 1082/2013/ES dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai (17); |
| --- | --- |

17.

| 18. | primygtinai ragina tam, kad būtų supaprastintas Europos bombų duomenų sistemos prieinamumas, atnaujinimas ir išplėtimas pagal Europos analizės projektą, kuris yra tarsi informacijos ir koordinavimo centras, susijęs su visais incidentais ChBRB srityje visoje ES, ir kad jį papildytų pakankamai darbuotojų turinti plataus pobūdžio analizės komanda; |
| --- | --- |

18.

| 19. | teigiamai vertina Komisijos planą stiprinti ES pasirengimą cheminiams, biologiniams, radiologiniams ar branduoliniams išpuoliams ir reagavimą į juos, vykdant tarpsektorines teisėsaugos, civilinės saugos sveikatos struktūrų ir, atitinkamais atvejais, sienų ir muitinių pratybas pagal galiojančias finansines ir operatyvines priemones, visų pirma Sąjungos civilinės saugos mechanizmą, CEPOL ir policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonę; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti bendrus standartus dėl patikros procedūrų pažeidžiamose institucijose, pvz., branduolinėse elektrinėse ar specializuotose laboratorijose; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina valstybes nares geriau išnaudoti technines ChBRB medžiagų aptikimo sistemas, visų pirma didelės apimties viešuosiuose renginiuose, ir ragina Komisiją kartu su Parlamentu skirti papildomą finansavimą, kad būtų galima įsigyti pakankamai tokių sistemų; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palankiai vertina ECTC sukurtą žinių centrą ChBRB ir su sprogstamosiomis medžiagomis susijusios veiklos klausimams, kuris veiks greta Europos branduolinio saugumo mokymo centro (EUSECTRA); ragina parengti standartinę procedūrą, pagal kurią kiekviena valstybė narė veiksmingai dalytųsi informacija su žinių kaupimo centru; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palankiai vertina tai, kad patvirtintas reglamentas dėl civilinės aviacijos saugos bendrųjų taisyklių ir Europos aviacijos saugos agentūros (EASA) įgaliojimų ir panaikintas Reglamentas (EB) Nr. 216/2008 (18); ragina Komisiją atsižvelgti į saugumo aspektus rengiant būsimas deleguotąsias ir įgyvendinimo taisykles dėl bepiločių orlaivių ir bepiločių orlaivių operacijų, įskaitant nuolatos atnaujinamus rizikos vertinimus, privalomą visų kategorijų bepiločių orlaivių registraciją, elektroninę atpažintį ir geografines užkardas, taip pat privalomas saugumo licencijas ir mokymus saugumo ir tikrinimo misijų operatoriams; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pažymi, kad daug teroristinę veiklą ES vykdančių asmenų pradėjo nuo smulkių nusikaltimų ir būdami kalėjime buvo supažindinti su smurtiniu ekstremizmu; ragina valstybes nares užtikrinti, kad pagal jų baudžiamosios teisės sistemas nusikaltėliai būtų tinkamai baudžiami ir būtų galima atidžiai įvertinti pakartotinio nusikaltimo riziką prieš patvirtinant išankstinį paleidimą iš kalėjimo; pabrėžia, kad kalėjime praleistas laikas turėtų padėti reabilituoti, iš naujo integruoti ir užkirsti kelią pakartotiniams nusikaltimams, o ne skatinti smurtinį ekstremizmą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad teroristinių organizacijų ir organizuoto nusikalstamumo ryšiai kelia grėsmę, visų pirma dėl jų logistinių pajėgumų ir neteisėtos prekybos ginklais, kuriais naudojantis galima surengti didelio masto išpuolius; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkreipia dėmesį į padidėjusį kibernetinių nusikaltimų pavojų ir pabrėžia, kad kibernetinio saugumo pastangas svarbu stiprinti ir kovos su terorizmu srityje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina valstybes nares į kovos su terorizmu operacijas įsitraukusias viešojo sektoriaus institucijas, kad jos galėtų vykdyti savo pareigas, aprūpinti visomis techninėmis, finansinėmis, švietimo ir teisinėmis priemonėmis, būtinomis apsisaugoti nuo smurtinių ekstremistų; |
| --- | --- |

27.

Radikalizacijos, dėl kurios kyla smurtinio ekstremizmo pavojus, prevencija ir kova su ja

Kovos su radikalizacija struktūros

| 28. | ragina pratęsiant Informacijos apie radikalizaciją tinklo veiklą sukurti ES Radikalėjimo prevencijos kompetencijos centrą (angl. CoE PR), kurį reikėtų įdiegti Komisijoje ir skirti jam pakankamus finansinius ir žmogiškuosius išteklius; mano, kad jo užduotys turėtų apimti valstybių narių, politikos formuotojų, specialistų (įtraukiant buvusio Informacijos apie radikalizaciją tinklo ir Europos strateginės komunikacijos tinklo struktūras) veiklos koordinavimą, bendradarbiavimo palengvinimą ir keitimąsi žiniomis, pavyzdiniais projektais ir gerosios praktikos pavyzdžiais, taip pat bendradarbiavimą su religiniais lyderiais ar bendruomenėmis ir mokslininkais bei ekspertais, įskaitant IT specialistus, radikalizacijos prevencijos ir kovos su ja srityje; atkreipia dėmesį į tai, kad jo veikla turėtų apimti įvairių kategorijų specialistų, įskaitant teisėjus ir prokurorus, mokymą, taip pat bendradarbiaujant su svarbiausiomis strateginėmis trečiosiomis šalimis; mano, kad šis centras taip pat turėtų nustatyti programų ir projektų veiksmingumo vertinimo mokslinę metodiką, kad prireikus būtų galima atitinkamai koreguoti politiką; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pažymi, kad 2018 m. Audito Rūmų ataskaitoje dėl kovos su radikalėjimu nustatyta, kad Komisija neapžvelgia visų ES finansuojamų priemonių ir kad nenaudojami jokie rodikliai ar tikslai, kad būtų įvertintas šio metodo sėkmės mastas; ragina Komisiją užtikrinti, kad iš Vidaus saugumo fondo būtų skirtas pakankamas finansavimas radikalizacijos prevencijai ir kovai su ja, kad būtų racionalizuoti ištekliai, kurie šiuo metu išskaidyti skirtinguose fonduose ir programose, ir būtų užtikrintos sąlygos geresniam koordinavimui ir matomumui, taip pat didesniam jų naudojimo veiksmingumui, remiantis kriterijais, kuriuos galėtų parengti Radikalėjimo prevencijos kompetencijos centras; |
| --- | --- |

29.

| 30. | primygtinai ragina valstybes nares priimti visapusiškas nacionalines ir regionines radikalėjimo prevencijos ir kovos su juo strategijas vietos lygmeniu bendruomenėms ir partneriams, susijusiems su šiomis strategijomis pagrįstų programų kūrimu ir įgyvendinimu, skiriant reikiamus finansinius išteklius, ir ragina taikyti tarpžinybinį požiūrį; pabrėžia, kad geriausi rezultatai pasiekiami bendradarbiaujant su vietos bendruomenėmis; be to, pabrėžia, kad objektyvūs kokybiniai ir kiekybiniai rodikliai, kuriuos galėtų parengti Radikalėjimo prevencijos kompetencijos centras, leistų vietos ir regionų valdžios institucijoms nustatyti radikalėjimo vietos ypatumus ir geriau pritaikyti programas prie konkrečios vietovės; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina valstybes nares kompleksiškai spręsti radikalizacijos problemą, be kita ko, bendradarbiaujant su vietos valdžios institucijomis, ir papildyti saugumo priemones įgyvendinant socialinės įtraukties, ekonominės ir kultūrinės integracijos strategijas, vykdant ilgalaikę politiką ir investuojant į viešąsias paslaugas ir infrastruktūrą; ragina Komisiją ir valstybes nares remti kovos su diskriminacija kampanijas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad svarbu atlikti specialų mokslinį tyrimą apie moterų vaidmenį tiksliniuose regionuose, šalyse ir bendruomenėse, kad būtų galima suprasti jų vaidmenį ir nustatyti sritis, kuriose moterų organizacijos galėtų padėti stiprinti atsparumą radikalizacijai; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina sukurti Europos atsparumo apdovanojimą, kurį Europos Parlamentas, glaudžiai konsultuodamasis su Informacijos apie radikalizaciją tinklu, kasmet teiktų geriausiam ES vietos lygmens socialiniam ir kultūros projektui, ir tokiu būdu skatinti visuomenės dalyvavimą, visapusiškai laikantis demokratijos, teisinės valstybės ir žmogaus teisių principų ir siekiant kurti susiskaldymui ir radikalizacijai atsparią visuomenę; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Eurojustą toliau stebėti jurisprudenciją valstybėse narėse terorizmą lemiančio radikalėjimo atžvilgiu, įskaitant baudžiamojo persekiojimo ir sulaikymo alternatyvų taikymą, ir reguliariai teikti ataskaitas savo Apkaltinamųjų nuosprendžių dėl terorizmo apžvalgoje; šiuo atžvilgiu ragina valstybes nares perduoti Eurojustui visą susijusią informaciją apie baudžiamuosius persekiojimus ir nuosprendžius už teroristinius nusikaltimus, kurie turi arba gali turėti įtakos dviem ar daugiau valstybių narių; |
| --- | --- |

34.

Religinis ekstremizmas

| 35. | primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti religijos laisvę ir teisę ją laisvai išpažinti, kaip įtvirtinta Pagrindinių teisių chartijoje, ir taip pat šiuo atžvilgiu skatinti ir toleruoti tik tokią religinę praktiką, kuri visiškai atitinka demokratijos, teisinės valstybės ir žmogaus teisių principus ir valstybių narių įstatymus; palankiai vertina religinių bendruomenių iniciatyvas visoje Europoje kovoti su jų bendruomenių viduje kylančiais pavojingais naratyvais; pabrėžia, kad būtina skatinti religijų ir kultūrų dialogą ir bendradarbiavimą su religinėmis bendruomenėmis ir vietos institucijomis, kad būtų užkirstas kelias radikalėjimui; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina valstybes nares iš anksto tikrinti dvasininkus ir reguliariai kiekvienu atveju atskirai į juodąjį sąrašą įtraukti visus neapykantą kurstančius pamokslininkus; ragina Komisiją sukurti ES stebėjimo sąrašą, kad būtų geriau keičiamasi informacija apie radikalių pažiūrų dvasininkus, kiek tai leidžiama pagal teisę; ragina valstybes nares bendrai sutarus sukurti gaires, pagal kurias būtų galima tikrinti dvasininkus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina valstybes nares suteikti daugiau aukštojo mokslo galimybių dvasininkams ES, atlikti skaidrų tikrinimą ir taikyti tik akredituotas studijų programas, kuriose būtų visapusiškai gerbiami demokratijos, teisinės valstybės ir žmogaus teisių principai ir Europos šalių neutralumas bei demokratinis sekuliarumas, ir panaikinti mokymo licencijas baudžiamojo nusižengimo atvejais; |
| --- | --- |

37.

Veiksmai dėl neapykantą kurstančių kalbų ir ekstremistinių grupuočių

| 38. | ragina valstybes nares įgyvendinti Kovos su terorizmu direktyvą ir Pamatinį sprendimą dėl rasizmo ir ksenofobijos, pagal kuriuos raginimas įvykdyti teroristinį išpuolį arba neapykantos nusikaltimą yra nusikalstama veika, kad panaudojus visas teisines priemones, įskaitant atsisakymą išduoti vizas ar išsiuntimą iš šalies, neapykantą kurstančių kalbų skelbėjai nedalyvautų viešojoje veikloje ir prieš tokius pamokslininkus ir bet kokius ekstremistų atstovus ir teroristų prozelitus būtų pradėtas teismo procesas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | primygtinai ragina valstybes nares uždaryti visas maldos vietas ir uždrausti asociacijas, kuriose visapusiškai nesilaikoma galiojančių ES ir nacionalinių teisės aktų ir demokratijos, teisinės valstybės ir žmogaus teisių principų ir kurstomi teroristiniai nusikaltimai, neapykanta, diskriminacija ar smurtas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina valstybes nares išnagrinėti, kaip užtikrinti, kad maldos, švietimo ir religinio mokymo, labdaros vietos, kultūros asociacijos bei fondai ir panašūs subjektai teiktų informaciją apie savo lėšų kilmę ir jų paskirstymą tiek ES viduje, tiek už jos ribų, ir kaip kompetentingos institucijos galėtų laikydamosi ES teisės normų registruoti ir analizuoti duomenis apie šiuos subjektus, kai esama įtarimų ar pagrįstų priežasčių įtarti ryšius su teroristinėmis grupuotėmis; ragina valstybes nares uždrausti finansavimą iš trečiųjų šalių, kurios prieštarauja demokratijai, teisinei valstybei ir žmogaus teisėms; |
| --- | --- |

40.

| 41. | prašo valstybių narių skubiai imtis teisinių veiksmų siekiant uždrausti ir, kiek įmanoma, visoje savo teritorijoje uždrausti bet kokią spausdintą ir internetinę propagandą, kuri aiškiai skatina smurtinį ekstremizmą ir teroro aktus, įskaitant visą turinį, kurį rengia ar platina grupės ir asmenys, kuriems taikomos ES arba JT sankcijos; prašo tokią propagandą pašalinti iš parduotuvių ir interneto platformų kaip internetinės informacijos žymėjimo padalinio pažymėtos informacijos dalį, ir šiai veiklai reikėtų skirti papildomų žmogiškųjų išteklių ir pajėgumų; ragina dėti pastangas, kad būtų susekti ir (arba) nustatyti tokios propagandos šaltiniai; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina valstybes nares pagal Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvą imtis veiksmų dėl palydovinių televizijos kanalų, kuriuose kurstomas smurtas, neapykantą kurstanti kalba ir terorizmas; ragina valstybes nares visapusiškai ir skubiai įgyvendinti šią direktyvą, kad užtikrintų 6 straipsnio dėl smurto ir neapykantos kurstymo prevencijos taikymą visoje ES; prašo Komisijos parengti galimų Direktyvos pakeitimų analizę, kad būtų galima veiksmingiau blokuoti tokius iš trečiųjų šalių transliuojamus kanalus; |
| --- | --- |

42.

Švietimas

| 43. | pabrėžia, kad valstybės narės, tikrindamos mokymo programas, reguliariai atlikdamos patikrinimus ir taikydamos sankcijas už reikalavimų nesilaikymą, turi užtikrinti, kad visos švietimo įstaigos teiktų Europos žmogaus teisių konvenciją atitinkančias švietimo paslaugas ir kad religiniai fanatikai negalėtų patekti į mokyklas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mano, kad švietimas, kaip procesas, kurio metu atrandama, tiriama istorija, civilizacijos, kultūros, ideologijos ir religijos, turi tapti visaverte priemone kovojant su smurtiniu ekstremizmu ir smurtiniu radikalėjimu; pabrėžia, kad svarbu mokyti nediskriminuoti ir gerbti kitų žmonių tikėjimą ir skatinti visų vaikų socialinę įtrauktį vadovaujantis ES pagrindinių teisių chartija ir Jungtinių Tautų Vaiko teisių konvencija; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina valstybes nares priimti radikalizacijos prevencijai skirtas specifines (pažeidžiamoms grupėms) ir nespecifines (bendro pobūdžio) politikos priemones; mano, kad susitikimai mokyklose su aukomis, grįžusiais asmenimis ir jų šeimų nariais ir asmenimis, kurie įveikė radikalizaciją, galėtų būti veiksminga priemonė užkirsti kelią radikalizacijai; ragina teikti informuotumo didinimo mokymus specialistams, kurie galėtų bendrauti su grįžusiais vaikais; pažymi, kad geriausi rezultatai dažnai pasiekiami bendradarbiaujant su vietos bendruomenėmis, paneigiant pagrindinę teroristinių grupių siunčiamą žinią priešingomis idėjomis; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina valstybes nares į nacionalines švietimo sistemas įtraukti žiniasklaidos ir informacijos priemonių naudojimo raštingumo ir interneto naudojimo disciplinas, siekiant įgalinti jaunus piliečius suprasti ir įvertinti dažnai nefiltruotą informaciją internete ir atsakingai naudotis internetu, kad būtų išvengta galimų radikalizacijos pavojų; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rekomenduoja valstybėms narėms nustatyti mokykloms skirtas gaires dėl galimos mokinių radikalizacijos problemų sprendimo ir nustatyti paprastas ir aiškias su jomis susijusias procedūras; pabrėžia, kad sprendžiant rimčiausius radikalizacijos atvejus būtina užtikrinti vaikų teisių apsaugos institucijų ir socialinių tarnybų dalyvavimą, glaudžiau bendradarbiaujant su atitinkamomis teisėsaugos ir teisingumo įstaigomis; |
| --- | --- |

47.

Internetas

| 48. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti automatinį ir sistemingą, greitą, nuolatinį ir visišką teroristinio turinio pašalinimą internete, remiantis aiškiomis teisinėmis nuostatomis, įskaitant apsaugos priemones ir žmonių vykdomą peržiūrą; taip pat atkreipia dėmesį į būtinybę neleisti dar kartą įkelti jau pašalintą turinį; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl teroristinio turinio sklaidos internete prevencijos įpareigojant platformas jį visiškai pašalinti; ragina teisėkūros institucijas skubiai pradėti svarstyti šį pasiūlymą; ragina valstybes nares priimti nacionalines priemones, jei teisės aktų priėmimas bus atidėtas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mano, kad teikiamos ataskaitos turėtų apimti aprašus ir statistiką, koks turinys ir kodėl buvo pašalintas, kiek kartų turinys buvo peržiūrėtas prieš jį pašalinant, kiek ilgai turinys buvo internete prieš jį pašalinant ir ar su nusikalstamu turiniu susijusi paskyra buvo panaikinta, ar ne, ir kada; pabrėžia, kad būtina užtikrinti tinkamą skaidrumą kad būtų galima įvertinti, ar valdžios institucijos tinkamai vykdo savo pareigas tirdamos nusikaltimus, kai pranešama apie neteisėtą turinį, ir vykdydamos baudžiamąjį persekiojimą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | palankiai vertina Pasaulinio kovos su terorizmu interneto forumo (angl. Global Internet Forum to Counter Terrorism – GIFCT) veiklą ir ragina GIFCT įsteigusias įmones stiprinti savo pastangas bendroje pramonės maišos duomenų bazėje, taip pat dalijantis žiniomis su mažesnėmis technologijų įmonėmis; ragina technologijų įmones stiprinti pastangas ir didinti finansavimą priemonėms, kuriomis būtų galima greitai, bet nekenkiant žodžio laisvei, pašalinti teroristinį turinį, kurti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | teigiamai vertina Europolo Europos Sąjungos internetinės informacijos žymėjimo padalinio veiklą; ragina visas valstybes nares įsteigti specialų padalinį, atsakingą už pranešimą apie neteisėtą turinį internete, kuris galėtų bendradarbiauti su ES internetinės informacijos žymėjimo padaliniu užtikrinant papildomumą ir vengiant nereikalingo dubliavimosi teroristinį turinį nurodant IT įmonėms; ragina stiprinti Europos Sąjungos internetinės informacijos žymėjimo padalinį siekiant palengvinti ir koordinuoti valstybių narių pastangas internete perimti teroristinį turinį, jį registruoti ir pašalinti; taip pat mano, kad labai svarbu rinkti duomenis apie panaikintą teroristinio pobūdžio internetinį turinį ir paskyras Europole, kad jis nebūtų vėl įkeltas ir kad būtų lengviau vykdyti analizę ir baudžiamosios veikos tyrimus; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina Komisiją sukurti internetinę Europos platformą, kuria piliečiai galėtų naudotis, kad pažymėtų teroristinio pobūdžio turinį internete, ir prašo įmonių turėti tinkamų pajėgumų gauti, peržiūrėti, tvarkyti ir reaguoti į pažymėtą turinį; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina užtikrinti veiksmingą teisėsaugos institucijų, teisminių institucijų, IT pramonės, interneto paslaugų teikėjų, interneto prieglobos teikėjų, socialinių tinklų įmonių ir pilietinės visuomenės organizacijų partnerystę kuriant ir skleidžiant veiksmingus atsvaros naratyvus, prireikus, taip pat įtraukiant aukas ir buvusius smurtinius ekstremistus, ir užtikrinti, kad paieškos sistemose būtų aiškiai pateikiami atsvaros naratyvai; ragina Komisiją ir valstybių narių valdžios institucijas dėti daugiau pastangų, kad būtų sukurtos veiksmingi atsvaros naratyvai ir kitos strateginės komunikacijos priemonės; |
| --- | --- |

53.

Kalėjimai

| 54. | ragina valstybes nares ir kaliniams, ir kalėjimų darbuotojams užtikrinti kalėjimuose saugias ir tinkamas sąlygas ir taikyti konkrečias procedūras ir rodiklius, siekiant atpažinti radikalių pažiūrų kalinius ir su jais dirbti, kad būtų išvengta kitų kalinių radikalizacijos ir būtų užtikrinta tikslinė stebėsena ir tikslinės nedalyvavimo priemonės, ir atitinkamai parengti kalėjimų darbuotojus; |
| --- | --- |

54.

| 55. | primygtinai ragina valstybes nares garantuoti kalėjimų darbuotojų saugą ir fizinę ir psichinę neliečiamybę ir teikti psichologo konsultacijas; ragina valstybes nares užtikrinti pakankamus išteklius, tikslinius mokymus ir priežiūrą įkalinimo įstaigoms visais lygmenimis, visų pirma pagrindiniams darbuotojams, kurie glaudžiai dirba su nepilnamečiais nusikaltėliais ir radikalių pažiūrų kaliniais; ypač pabrėžia, kad darbuotojai turi būti tinkamai apmokyti atpažinti radikalėjimo požymius ankstyvuoju etapu; ragina valstybes nares apibendrinti mokymus, kuriuos ES lėšomis rengia Europos probacijos konfederacija (CEP), organizacija „EuroPris“ ir Europos kalėjimų darbuotojų mokymo akademijų tinklas (EPTA); ragina ES toliau prisidėti gerinant kalėjimų pareigūnų mokymą su radikalizacija ir galimomis terorizmo grėsmėmis susijusiais klausimais; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pabrėžia, kad kalėjimų institucijos turi parengti konkrečias priemones ir metodus, skirtus radikalių pažiūrų kaliniams atpažinti ir stebėti, atsižvelgiant į jų radikalėjimo laipsnį, ir privalomai juos įvertinti prieš paleidžiant į laisvę; ragina Komisiją skatinti geriausią patirtį, susijusią su radikalių pažiūrų kalinių rizikos vertinimo metodais, kuriuos parengė skirtingos valstybės narės; mano, kad pavojingiausi kaliniai turi būti nurodomi teisminėms institucijoms ir (arba) nacionalinėms ir išorės institucijoms, atsakingoms už kovą su terorizmu, taikant veiksmingus po išleidimo į laisvę taikomus reikalavimus tiems asmenims, kurie gali kelti grėsmę visuomenės saugumui; ragina valstybes nares stiprinti žvalgybos duomenų apie radikalių pažiūrų kalinius ir jų stebėjimą duomenis remiantis geriausia valstybių narių patirtimi, pvz., sukuriant pataisos namų žvalgybos procedūras; pabrėžia, kad gali būti naudinga paskirti asmenį ryšiams, atsakingą už kovą su radikalėjimu kalėjimuose; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pabrėžia, kad kalėjime praleistas laikas turėtų padėti reabilituoti ir iš naujo integruoti, o ne skatinti radikalizaciją; ragina valstybes nares steigti tarpdisciplinines pasitraukimo programas kalėjimuose; mano, jog kalinimo metu reintegracijos priemonės turėtų būti internalizuotos, kad kaliniai būtų pasirengę išeiti į laisvę; mano, kad Radikalėjimo prevencijos kompetencijos centras galėtų prižiūrėti, kaip įgyvendinami kovos su radikalizacija kalėjimuose ir pereinamuoju laikotarpiu po kalėjimo veiksmų planai; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pabrėžia, kad nežmoniškos kalinimo sąlygos, perpildyti kalėjimai ir netinkamas elgesys daro neigiamą poveikį tikslui kovoti su radikalizacija ir smurtiniu ekstremizmu; atkreipia dėmesį į tai, kad, siekiant užkirsti kelią radikalizacijai kalėjimuose, būtina nustatyti kalinimo taisykles, kurios skirtųsi atsižvelgiant į kalinių pavojingumo lygį; todėl pabrėžia, kad vykdant bet kokią konkrečią programą, skirtą tam tikroms kalinių grupėms turi būti laikomasi tų pačių žmogaus teisių ir tarptautinių įsipareigojimų, kurie taikomi visiems kitiems kaliniams; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina Komisiją inicijuoti Europos forumą kalėjimo sąlygų klausimais, siekiant paskatinti visų valstybių narių ekspertus ir praktikuojančius specialistus keistis geriausia praktika; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atkreipia dėmesį į neteisėtą prekybą nelegaliomis prekėmis kalėjimuose, pirmiausia prekybą mobiliaisiais telefonais, kuriuos turėdami kaliniai gali palaikyti ryšį su išorės teroristų tinklais; |
| --- | --- |

60.

| 61. | primygtinai ragina valstybes nares palengvinti galimybes susitikti su tikrais dvasininkais, nes taip sumažinama rizika, kad bus savarankiškai organizuota radikali religinė grupuotė; siūlo įvesti licencijų sistemą, pagrįstą dvasininkų, lankančių kalėjimus, patikromis, siekiant užkirsti kelią ekstremistinių pažiūrų plitimui tarp didelės rizikos gyventojų, ir ragina Tarybą, padedant Komisijai, parengti šios srities geriausios praktikos gaires; ragina valstybes nares reguliariai vertinti ir stebėti į kalėjimus galinčius patekti dvasininkus; ragina valstybes nares reikalauti standartinių mokymų kalėjimuose dirbantiems dvasininkams, remiantis geriausiais valstybių narių įkalinimo įstaigų parengtais metodais ir bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

61.

Bendradarbiavimas ir keitimasis informacija

Bendrieji klausimai

| 62. | primygtinai ragina valstybes nares visiškai ir laiku įgyvendinti dabartinius teisės aktus ir ragina Komisiją teikti reikiamą paramą; ragina Komisiją išanalizuoti esamų teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę, įgyvendinimo ir taikymo trūkumus ir panaudoti savo įgaliojimus pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūras, kai valstybės narės deramai neįgyvendina teisės aktų; |
| --- | --- |

62.

| 63. | primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad jos turėtų reikiamą techninę įrangą, programinę įrangą, saugumo sistemą ir kvalifikuotus darbuotojus, kad būtų kuo geriau pasinaudota informacinėmis sistemomis ir bendradarbiavimo mechanizmais; pakartoja, kad svarbu užtikrinti, jog tokią įrangą naudojantys darbuotojai būtų tinkamai parengti, visų pirma duomenų klausimais; |
| --- | --- |

63.

| 64. | atkreipia dėmesį į tai, kad viešosios institucijos nepakankamai atlieka saugumo tyrimus; ragina konstruktyviau apibrėžti poreikius (pvz., stiprinti Europos teisėsaugos technologijų tarnybų tinklą (ENLETS), kuris nustato teisėsaugos technologinius poreikius); ragina remti dirbtinio intelekto ir blokų grandinės technologijos (perlaidų) bandomuosius projektus; ragina užtikrinti, kad ES saugumo tyrimo projektuose aktyviai dalyvautų ES agentūros, pvz., Europolas ir CEPOL; ragina valstybes nares reguliariai organizuoti prognozavimo veiklą, kuria būtų nagrinėjami ateities grėsmės scenarijai; teigiamai vertina tai, kad Komisija toliau finansuoja atnaujintų duomenų bazių kūrimą ir aprūpinimą naujausia technine įranga bei darbuotojų mokymą, ir ragina šiuo atžvilgiu taikyti platesnio užmojo požiūrį; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ragina valstybes nares plėtoti būtiną techninį standartizavimą, tobulinti duomenų kokybės ir teisinio pagrindo nuostatas dėl būsimo požiūrio į keitimąsi informacija, kai kalbama apie dalijimąsi su kova su terorizmu susijusią informacija su kitomis valstybėmis narėmis ir atitinkamomis ES agentūromis ir įstaigomis, remiantis taikytinais pagrindiniais teisės aktais, kuriais reglamentuojama kiekviena informacinė sistema, tokiu būdu keičiantis tokia informacija įprastai ir susilaikant nuo tokių mainų tik tam tikrais atvejais, kai, keičiantis informacija, kiltų pavojus dabartiniams tyrimams ar asmens saugumui arba tai prieštarautų atitinkamos valstybės narės esminiams saugumo interesams; prašo Komisijos rinkti duomenis apie esamų įsipareigojimų, susijusių su numatytuoju dalijimusi duomenimis, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ragina valstybes nares laikytis savo pagal Kovos su terorizmu direktyvą ir Sprendimą 2005/671/TVR prisiimtų įsipareigojimų kuo skubiau su kitų valstybių narių kompetentingomis valdžios institucijomis keistis su teroristiniais nusikaltimais susijusia aktualia informacija; mano, kad kompetentingos teisėsaugos institucijos turėtų, nereikalaujant jokio išankstinio prašymo, pateikti kitų valstybių narių kompetentingoms teisėsaugos institucijoms informaciją ir žvalgybos duomenis tais atvejais, kai yra faktinių priežasčių manyti, kad tokia informacija ir žvalgybos duomenys galėtų padėti nustatyti nusikaltimus, užkirsti jiems kelią ar juos tirti; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pažymi, kad dabartiniai valstybių narių atsisakymai taikyti policijos ir teismų bendradarbiavimo priemones, skirtas teroristinių nusikaltimų ir terorizmo finansavimo prevencijai, nustatymui, tyrimui ir nusikaltėlių patraukimui baudžiamojon atsakomybėn, galėtų kelti pavojų terorizmo tyrimų spartai ir veiksmingumui ir gali daryti neigiamą įtaką; ragina valstybes nares atsižvelgti į tai ir gerai apsvarstyti atsisakymo taikyti priemones šioje svarbioje srityje išlaidas ir naudą; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pažymi, kad šiuo metu esama 28 skirtingų duomenų saugojimo teisinių režimų, kurie gali kenkti bendradarbiavimo ir keitimosi informacija veiksmingumui; ragina Komisiją įvertinti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl duomenų saugojimo, kuriuo būtų laikomasi tikslo apribojimo, proporcingumo ir būtinybės principų, atsižvelgiant į kompetentingų valdžios institucijų poreikius ir kovos su terorizmu srities ypatumus, be kita ko, dėmesį skiriant naujoms komunikacijos formoms, nustatant patikimas apsaugos priemones, susijusias su paslaugų teikėjų laikomais duomenimis bei galimybėmis susipažinti su duomenimis vykdant baudžiamosios veikos tyrimus, galimybėmis suteikti pseudonimus, nustatant duomenų kategorijas, kurios ypač aktualios veiksmingai kovai su terorizmu ir sunkiais nusikaltimais, užtikrinant, kad būtų specialiai mokytų ir prižiūrimų darbuotojų, kurie dirbtų su duomenų prieiga, arba įvedant periodinį grėsmių vertinimą, kuriuo remiantis būtų nustatomi saugojimo laikotarpiai; |
| --- | --- |

68.

Informacinės sistemos

| 69. | ragina valstybes nares užtikrinti visapusišką įgyvendinimą ir sistemingai tikrinti svarbias duomenų bazes ir informacines sistemas, visapusiškai laikantis savo prieigos teisių, nustatytų pagrindiniuose teisės aktuose, ir laiku pateikti visus naudingus duomenis, užtikrinant reikiamą atitinkamų informacinių sistemų kokybę; |
| --- | --- |

69.

| 70. | primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad vietos ar regionų lygmenimis ir jų duomenų bazėse prieinama informacija būtų automatiškai įvesta į nacionalines sistemas, kai įmanoma, naudojant pažangius techninius sprendimus, ir, prireikus, į atitinkamas Europos duomenų bazes, kad būtų išvengta informacijos praradimo dėl jurisdikcijų susiskaidymo, kartu užtikrinant, kad būtų laikomasi ES duomenų kokybės, saugumo ir apsaugos standartų; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ragina valstybes nares kuo daugiau naudoti visas ryšių kategorijas ir įgyvendinti visas SIS pateiktas paieškos kombinacijas bei užtikrinti pakankamą darbuotojų skaičių ir techninę pagalbą SIRENE biurams; |
| --- | --- |

71.

| 72. | palankiai vertina antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) peržiūrą, pagal kurią reikalaujama, kad teisėsaugos institucijos taip pat registruotų SIS II užregistruotų taikinių patikrinimus ir nustatytų vienodą SIS II naudojimą terorizmo atžvilgiu; ragina valstybes nares užtikrinti, kad su teroristiniais nusikaltimais susijusi informacija būtų nuosekliai ir sistemingai keliama į Europos sistemas ir platformas, visų pirma dėl perspėjimų pagal SIS II reglamento 36 straipsnį, ir sinchronizuojama, kai įmanoma, taikant nuoseklų trijų pakopų informacijos bendrinimo metodą, optimaliai ir nuosekliai naudojant SIS ir Europolo duomenis; palankiai vertina naują „tyrimo“ tipo perspėjimą pagal SIS II reglamento 36 straipsnį ir naują SIRENE biuro prievolę nedelsiant pateikti atsakymą, jei perspėjimas yra susijęs su terorizmu; be to, ragina Komisiją, aktyviai dalyvaujant ir pritarus valstybių narių ekspertams, nustatyti gerosios praktikos pavyzdžius, susijusius su tolesnėmis procedūromis, taikomomis pagal 36 straipsnį nustačius atitiktis asmenų, dalyvaujančių vykdant terorizmą ar su terorizmu susijusią veiklą, atžvilgiu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ragina Komisiją įgyvendinti informacijos „gavus atitiktį“ mainų mechanizmą, kad visos ar bent susijusios valstybės narės galėtų būti informuojamos apie atitiktis, kurios gaunamos judant teroristinėje ar su ja susijusioje veikloje dalyvaujantiems asmenims; pabrėžia, kad būtina sekti užsienio teroristų kovotojų, grįžtančių asmenų ar teroristinėje veikloje dalyvaujančių asmenų judėjimą pagal SIS atitiktis, kad būtų galima susidaryti aiškų ir visapusišką vaizdą, kuriuo remiantis būtų galima imtis tolesnių veiksmų; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ragina teisėkūros institucijas įvertinti, kokiomis aplinkybėmis nacionalinės žvalgybos tarnybos galėtų toliau teisėtai naudotis atitinkamomis ES informacinėmis sistemomis, ypač SIS, pagal reformuotą teisinę tvarką, kad būtų išvengta naujų saugumo ir informacijos mainų spragų; |
| --- | --- |

74.

| 75. | palankiai vertina tai, kad SIS įdiegta centrinė automatinio pirštų atspaudų identifikavimo sistema (AFIS), kad galutiniai naudotojai galėtų vykdyti pirštų atspaudų duomenų paiešką SIS; ragina iki 2019 m. įdiegti šią sistemą; primygtinai ragina visas valstybes nares nedelsiant įgyvendinti SIS AFIS funkciją; pažymi, kad nepaisant SIS II teisinio pagrindo, pagal kurį leidžiama saugoti pirštų atspaudus, tokie biometriniai duomenys iki šiol naudoti tik asmens tapatybei nustatyti po jo vardo ir pavardės ar gimimo datos patikrinimo; mano, kad vien pirštų atspaudais pagrįstas tapatybės nustatymas suteiktų didelę pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ragina valstybes nares užtikrinti kovos su terorizmu veiklą vykdančių kompetentingų institucijų prieigą prie VIS ir taikyti supaprastintą tokios prieigos procedūrą; |
| --- | --- |

76.

| 77. | palankiai vertina sukurtą Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemą (ETIAS), kuri bus taikoma trečiųjų šalių piliečiams, kuriems nereikalinga viza; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ragina Komisiją pasiūlyti teisės aktus, kuriais būtų nustatyta viena centralizuota ECRIS sistema, suteikianti galimybę keistis ES piliečių ir trečiųjų šalių piliečių nuosprendžių registro informacija; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ragina į ES PNR direktyvą įtraukti privačius lėktuvus ir įpareigoti oro vežėjus rinkti PNR duomenis; ragina Komisiją įvertinti aerodromuose ir mažesniuose oro uostuose taikomas saugumo procedūras visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

79.

| 80. | primygtinai ragina visas valstybes nares nedelsiant įgyvendinti PNR direktyvą ir ragina Komisiją skubiai pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūras prieš tas valstybes nares, kurios to dar nepadarė; ragina valstybes nares tarpusavyje sujungti savo informacijos apie keleivius skyrius (PIU), kad būtų paprasčiau keistis PNR duomenimis; ragina Komisiją pasiūlyti technologinius sprendimus, kuriais būtų automatizuotas vieno PIU prašymų kitam nagrinėjimas, kad PNR duomenų mainai ir jų įtraukimas į skirtingas sistemas truktų trumpiau ir tam nereikėtų tiek žmogiškųjų išteklių; todėl skatina tokius projektus, kaip Nyderlandų vykdomas VSF projektas, kad būtų plėtojamas esamu „FIU.net“ pagrįstas „PIU.net“; prašo Komisijos kartu su Europolu remti bendrų tikslinių taisyklių ir rizikos vertinimų taikymo valstybėse narėse plėtojimą; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ragina valstybes nares paversti savo PIU tarpžinybiniais skyriais, įskaitant muitinės, teisėsaugos ir žvalgybos institucijų darbuotojus, kad kompetentingos institucijos galėtų geriau dalytis informacija; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pažymi, kad 2008 m. birželio 23 d. Priumo sprendimų (19) įgyvendinimo terminas baigėsi 2011 m. rugpjūčio 26 d. ir kad dar ne visos valstybės narės yra visapusiškai įgyvendinusios šiuos sprendimus; ragina tas valstybes nares galiausiai įvykdyti savo įsipareigojimus pagal ES teisę ir visiškai įgyvendinti Priumo sprendimą, stiprinti Priumo sistemą atnaujinant savo nacionalines duomenų tvarkymo sistemas, kad jos būtų pritaikytos prie šiuolaikinių informacinių technologijų; ragina Komisiją ir Tarybą modernizuoti ir atnaujinti 2008 m. priimtus Priumo sprendimus, kad nacionalinės sistemos būtų susietos veiksmingiau; |
| --- | --- |

82.

Sąveikumas

| 83. | palankiai vertina siūlomus reglamentus dėl sąveikumo; ragina Komisiją įvertinti papildomų informacinių sistemų, kurios bus įtrauktos ateityje, potencialą ir galimą pridėtinę vertę ir pateikti ataskaitą Europos Parlamentui; mano, kad sąveikumas padeda sutelkti reikiamą ir būtiną informaciją; pabrėžia, kad tokiu sprendimu reikia užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp teisėto institucijų poreikio laiku ir veiksmingai gauti svarbią informaciją pagal visas jų prieigos teises ir tikslų apribojimo pagal esminius teisinius pagrindus bei duomenų subjektų pagrindinių teisių; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pabrėžia, kad reikia sukurti biometrinių duomenų atitikties tikrinimo sistemą, kad būtų galima atlikti paiešką keliose ES informacinėse sistemose naudojantis biometriniais duomenimis ir taip sustiprinti kovą su tapatybe susijusiu sukčiavimu bei neleisti asmenims naudotis keliomis tapatybėmis; pabrėžia būtinybę pildyti susijusias duomenų bazes biometriniais duomenimis; taip pat pabrėžia būtinybę nuolat gerinti gebėjimą atpažinti asmens tapatybės nustatymui neteisėtai naudojamus tikrus ir iš dalies ar visiškai suklastotus dokumentus; |
| --- | --- |

84.

| 85. | primygtinai ragina kuo greičiau pradėti tolesnį universalaus pranešimų formato (UPF) standarto plėtojimą glaudžiai bendradarbiaujat su „eu-LISA“, kad būtų užtikrinta, kad standartas atitiktų būsimų sąveikių IT sistemų poreikius ir galėtų tapti koordinuoto darbo, kuriuo siekiama gerinti duomenų kokybę didelio masto IT sistemose, dalimi; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ragina ES lygmeniu, atsižvelgiant į ES duomenų apsaugos acquis kriterijus, apibrėžti suderintus minimaliuosius duomenų įvedimo duomenų kokybės standartus ir juos taikyti visose IT sistemose, kad būtų užtikrinta nuosekli jų duomenų kokybė; ragina „eu-LISA“ nustatyti bendrus rodiklius ir patikrinimus ir parengti visų sistemų duomenų kokybės centrinius stebėsenos pajėgumus, kurie priskiriami jos kompetencijai; be to, rekomenduoja, kad, kai „eu-LISA“ savo kokybės ataskaitose valstybėms narėms atkreipia dėmesį į pažeidimus, atitinkama valstybė narė turėtų būti įpareigota ištaisyti duomenis arba pagrįsti, kodėl jie neištaisomi; |
| --- | --- |

86.

| 87. | kritikuoja tai, kad „eu-LISA“ stinga reikiamo finansavimo ir darbuotojų, atsižvelgiant į nuolat didėjančią jos atsakomybę; ragina stiprinti „eu-LISA“ suteikiant jai papildomų pajėgumų ir išteklių, kurių reikia norint veiksmingai vykdyti naujas užduotis, ir tai turėtų atsispindėti naujoje DFP; |
| --- | --- |

87.

Bendradarbiavimas ir keitimasis informacija valstybėse narėse ir tarp jų

| 88. | ragina to nepadariusias valstybes nares kurti nacionalinius kovos su terorizmu „sintezės centrus“ arba koordinavimo skyrius, taip pat suderintas duomenų bazes, kad būtų centralizuota visų susijusių nacionalinių institucijų su terorizmu susijusi informacija ir žvalgybos informacija, būtų palengvinta jos paieška, atpažinimas ir keitimasis ja; be to, mano, kad iniciatyvi vietos ir, prireikus, regionų politika – būtina integralios nacionalinės saugumo politikos sąlyga; ragina valstybes nares, aptariant visus radikalizacijos požymius, dalytis geriausia patirtimi šioje srityje, pvz., Belgijos „Loache integrale veilheidsoncelen“ patirtimi, dalyvaujant pilietinės visuomenės subjektams, pvz., socialinėms tarnyboms, vietos administracijai ir vietos politikams, ir bendrai laikantis profesinės paslapties principo, kad galėtų prisidėti ir suinteresuotieji subjektai, kurie vykdydami profesinę veiklą turi užtikrinti konfidencialumą; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ragina valstybes nares išnagrinėti naujus požiūrius į teisėsaugos bei žvalgybos tarnybų bendradarbiavimo ir keitimosi informacija stiprinimą nacionaliniu lygmeniu, užtikrinant, kad būtų reikiamas teisėsaugos ir žvalgybos darbo ir būtinų informacijos nuosavybės, šaltinio apsaugos ir leistinųjų įrodymų baudžiamajame procese principų atskyrimas; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ragina valstybes nares remtis geriausia patirtimi, stiprinant bendradarbiavimą atskirų bylų pagrindu ir prokurorų bei žvalgybos tarnybų dalijimąsi informacija su terorizmu susijusiuose baudžiamosios veikos tyrimuose; |
| --- | --- |

90.

| 91. | rekomenduoja valstybėms narėms gairėse arba priėmus teisės aktą nurodyti, kada policijos ir žvalgybos tarnyboms leidžiama keistis informacija su kitų valstybių narių kompetentingomis institucijomis ir ES agentūromis, ir mano, kad nacionalinių standartų suderinimas šiuo klausimu padėtų atsakyti į ES lygmens klausimą, kada galima naudoti tokią informaciją ir ja dalytis; |
| --- | --- |

91.

| 92. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad vykdant bet kokį teisinį ar politinį vertinimą, patikrinimą, procedūrą ar teismo procesą gaunama žvalgybos informacija būtų ypatingai apsaugota, ir užtikrinti tolesnę žvalgybos šaltinių ir pareigūnų slaptumo apsaugą ir neliečiamybę, kad nekiltų pavojus žvalgybos tarnybų darbui ir šaltinių, informatorių bei darbuotojų saugumui; |
| --- | --- |

92.

| 93. | ragina sukurti ES jungtinę žvalgybos akademiją, kurioje būtų taikomi bendri standartai, kad būtų sujungti ištekliai ir plėtojama sinergija, pasitikėjimas ir bendra žvalgybos kultūra; |
| --- | --- |

93.

| 94. | rekomenduoja valstybėms narėms išnagrinėti geresnio ES lygmens žvalgybos ir teisėsaugos tarnybų koordinavimo ir bendradarbiavimo galimybes, pvz., siunčiant ne tik teisėsaugos pareigūnus, bet ir žvalgybos specialistus į Europolo kovos su terorizmu jungtinės ryšių palaikymo grupės (angl. CTJLT) posėdžius; ragina Komisiją labiau remti CTJLT, taip pat teikti jai deramą finansavimą; |
| --- | --- |

94.

| 95. | ragina valstybes nares ir Komisiją toliau optimizuoti bendradarbiavimą per Kovos su terorizmu grupę, stiprinti ją kaip jungtinę nacionalinių žvalgybos tarnybų bendradarbiavimo ir bendravimo platformą ir skirti tam atitinkamą finansavimą; palankiai vertina tai, kad įsteigta Kovos su terorizmu grupės patariamoji taryba, kuri didins matomumą ir skaidrumą ir viešai pasisakys Kovos su terorizmu grupei bendraujant su atitinkamomis ES institucijomis ir įstaigomis bei užtikrins, kad Europos Parlamentas būtų nuolat informuojamas; |
| --- | --- |

95.

| 96. | prašo valstybių narių suplanuoti nuolatinius teisėjų ir žvalgybos ir teisėsaugos institucijų bendruomenės atstovų mainų susitikimus, kuriuose būtų dalijamasi informacija apie padėtį, žvalgybos ir technikos raidą kovos su terorizmu srityje, kad teisminės institucijos galėtų susidaryti išsamų savo jurisdikcijos vaizdą ir gautų papildomų mokymų; |
| --- | --- |

96.

| 97. | ragina valstybes nares tarpusavyje toliau vystyti tarpvalstybinį policijos bendradarbiavimą vykdant bendrą grėsmės vertinimo, rizikos analizės ir patruliavimo veiklą; |
| --- | --- |

97.

| 98. | ragina valstybes nares ir Europos suinteresuotuosius subjektus toliau užtikrinti pakankamus veiklos pajėgumus ir kuo veiksmingiausią bendradarbiavimą kovos su terorizmu ir ES vidaus saugumo srityse, be kita ko, skiriant pakankamai biudžeto lėšų, kad būtų išsaugota nacionalinio saugumo sistema, pritaikyta vidutinės trukmės laikotarpiu kovoti su grėsmėmis; |
| --- | --- |

98.

| 99. | palankiai vertina 2018 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Tarybos (50 str.) gaires dėl pagrindinių būsimų ES ir Jungtinės Karalystės santykių principų, kuriose ji išreiškia pasiryžimą „palaikyti kuo glaudesnę partnerystę su JK ateityje [...], visų pirma [kovojant] su terorizmu ir tarptautiniu nusikalstamumu“; mano, kad labai svarbu užtikrinti ES ir Jungtinės Karalystės dvišalio bendradarbiavimo saugumo srityje ir informacijos mainų tęstinumą po „Brexit’o“; |
| --- | --- |

99.

| 100. | pripažįsta glaudų Europos šalių ir, atitinkamai, užsienio kovos su terorizmu institucijų specialistų tarptautinį bendradarbiavimą kovos su terorizmu srityje ir ragina toliau jį stiprinti vykdant operatyvines misijas, duomenų analizę, skubiau dalijantis žvalgybos duomenimis ir dalijantis geriausia patirtimi; |
| --- | --- |

100.

Bendradarbiavimas ir keitimasis informacija su ES agentūromis

| 101. | ragina kovos su terorizmu srityje dirbančias TVR agentūras sistemingiau bendradarbiauti, kad būtų sukurti bendri metodai ir sinergija, atsižvelgiant į augantį agentūrų vaidmenį šioje srityje; mano, kad reguliariai rengiamuose bendruose visų pagrindinių agentūrų posėdžiuose galėtų būti toliau plėtojamas bendras darbas šioje srityje ir stiprinama sinergija su jų ryšių palaikymo pareigūnais delegacijose; |
| --- | --- |

101.

| 102. | ragina valstybes nares didinti patirties kovos su terorizmu srityje turinčių deleguotųjų nacionalinių ekspertų skaičių agentūrose, kad būtų užtikrintas valstybių narių poreikių atstovavimas ir agentūros galėtų turėti visas pagal jų įgaliojimus būtinas praktines žinias kovos su terorizmu srityje; |
| --- | --- |

102.

| 103. | ragina Europolą tapti tikru teisėsaugos informacijos mainų ir bendradarbiavimo centru kovos su terorizmu srityje ES; ragina Komisiją atidžiai stebėti šį procesą ir įvertinti galimo teisės aktų koregavimo poreikį; |
| --- | --- |

103.

| 104. | ragina Europolą visapusiškai pasinaudoti turimomis prieigos prie SIS, VIS ir EURODAC teisėmis, kartu užtikrinant pagarbą pagrindinėms teisėms ir laikantis duomenų apsaugos teisės aktų; |
| --- | --- |

104.

| 105. | ragina Europolą užtikrinti valstybėms narėms galimybes laiku naudotis QUEST, kad būtų pagerintas sąveikumas; |
| --- | --- |

105.

| 106. | ragina Europolui ir Eurojustui skirti pakankamą finansavimą ir darbuotojų skaičių, atsižvelgiant į nuolat didėjančią jų atsakomybę ir itin svarbų vaidmenį stiprinant Europos teisėsaugos ir teisminį bendradarbiavimą ir remiant kovą su terorizmu; |
| --- | --- |

106.

| 107. | primygtinai ragina visas valstybes nares užtikrinti visišką Europolo ir susijusių valdžios institucijų ryšių panaudojimą, susijusį su teroristiniais nusikaltimais, atsižvelgiant į tai, kad kovos su terorizmu srityje dažnai būtina sparčiai veikti; ragina valstybes nares pasinaudoti Europolo specialistų „įdarbinimu vietoje“, nes taip didinamas pasitikėjimas ir mažinama administracinė našta; ragina valstybes nares užtikrinti Europolo tarnyboms tiesioginę prieigą prie valstybių narių teisėsaugos kovos su terorizmu tarnybų (ne tik federaliniu / centriniu lygmeniu); |
| --- | --- |

107.

| 108. | ragina valstybes nares nustatyti reikiamą saugią nacionalinės teisės įgyvendinimo ryšių infrastruktūrą ir skatinti tiesioginius ir decentralizuotus kovos su terorizmu tarnybų ryšius su kovos su terorizmu Saugaus keitimosi informacija tinklo programa ir AIS, nes taip būtų sustiprintos paieškos ir patikros; |
| --- | --- |

108.

| 109. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares teikti didesnius finansinius ir žmogiškuosius išteklius, įskaitant duomenis tiriančius mokslininkus ir didžiųjų duomenų analitikus, kad būtų kuriami techniniai sprendimai, kuriais būtų galima susidoroti su dideliu kiekiu duomenų, kuriuos reikia analizuoti; ragina Europolui pavesti vykdyti tolesnius šios srities mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektus pagal savo įgaliojimus, kurie būtų naudingi valstybėms narėms; |
| --- | --- |

109.

| 110. | smerkia politiką, kuri lemia masinį sekimą; ragina vietoj to taikyti „tikslinę stebėseną“, grindžiamą išankstiniu atskiru įtarimu, nes taip būtų sudarytos geresnė galimybės teisėsaugos ir žvalgybos tarnyboms naudotis specialia reikalinga informacija, taigi, šis tarnybų darbas būtų susijęs su mažesnėmis sąnaudomis ir būtų veiksmingesnis; primena, kad tikslinė stebėsena turi būti derinama su tinkamomis apsaugos priemonėmis siekiant apsaugoti pagrindines teises, įskaitant teisę į privatumą, kartu užtikrinant saugumą; |
| --- | --- |

110.

| 111. | ragina valstybes nares kuo geriau pasinaudoti techniniais sprendimais, kad būtų pagerintas keitimasis informacija su Europolu, visų pirma automatizuojant duomenų įkėlimo į Europolo informacinę sistemą kryžminio patikrinimo reikmėms procesą, pvz., naudojant Europolo sukurtas „duomenų įkėlimo priemones“; |
| --- | --- |

111.

| 112. | palankiai vertina naują nuostatą būsimame SIS II, pagal kurią Europolas, jei dėl teisinių ar operatyvinių priežasčių nereikės kitaip, galės būti informuojamas apie visus naujus perspėjimus ir visas naujas su terorizmu susijusias SIS atitiktis; pažymi, kad tai sudarys galimybę atlikti kryžmines patikras ir, jei bus laikoma tikslinga, operatyvines ir (arba) temines analizes, kad būtų galima nustatyti kelionių modelius ir (arba) išanalizuoti galimus asmens (-ų), kurio (-ių) buvimo vieta nustatyta, ryšius; ragina Komisiją skubiai įgyvendinti šią naują galimybę; |
| --- | --- |

112.

| 113. | ragina Europolą skelbti metinę ataskaitą apie valstybių narių atitinkamose ES informacinėse sistemose ir su Europolu bendrinamos informacijos kiekį ir tipą, kad būtų nustatytos spragos ir skatinama dalytis informacija; |
| --- | --- |

113.

| 114. | ragina Europolą kuo greičiau visapusiškai išplėtoti su biometriniais duomenimis susijusius pajėgumus, nes valstybėms narėms būtų svarbu kuo aktyviau su Europolu dalytis biometriniais duomenimis; |
| --- | --- |

114.

| 115. | pažymi, kad šiuolaikiškas ištisinis ryšių šifravimas yra būtina priemonė ryšių konfidencialumui ir teisėtoms vartotojų transakcijoms užtikrinti; ragina valstybes nares užtikrinti visų svarbių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą, kad būtų padidinti kompetentingų valdžios institucijų iššifravimo pajėgumai ir kad kompetentingų vadžios institucijų iššifravimo pajėgumai būtų išlaikyti atitinkamame lygyje ir būtų garantuotas teisinis persekiojimas; palankiai vertina tai, kad Europolas kuria iššifravimo priemones ir ekspertines žinias, kad taptų informacijos, teisėtai gautos atliekant nusikaltimų tyrimus, iššifravimo centru ir kad būtų geriau remiamos valstybės narės; pažymi, kad Komisija 2018 m. Europolo biudžetą papildė 5 mln. EUR, kad sustiprintų Europolo pajėgumus iššifruoti tokią informaciją ir sukurti alternatyvių tyrimo metodų rinkinį, kurį galėtų naudoti valstybės narės; |
| --- | --- |

115.

| 116. | teigiamai vertina 2018 m. lapkričio 5 d. Paryžiaus deklaraciją dėl Europos teisminio kovos su terorizmu registro sukūrimo Eurojuste; ragina nedelsiant remiantis Tarybos sprendimu 2005/671/TVR, iš dalies pakeistu Direktyva (ES) 2017/541 dėl kovos su terorizmu (20), sukurti tokį Eurojusto registrą ir skirti jam pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių; |
| --- | --- |

116.

| 117. | ragina valstybės nares sistemingai įtraukti Eurojustą į savo atliekamus kovos su terorizmu tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą, kurie pasižymi tarpvalstybiniu pobūdžiu, ir veiksmingiau naudotis Eurojusto veiklos koordinavimo priemonėmis; |
| --- | --- |

117.

| 118. | mano, kad veiklos susitarimai su trečiosiomis šalimis gali būti naudingi vykdant Europolo darbą, ir pažymi tai, kad Komisija šiuo metu veda derybas dėl veiklos susitarimų su aštuoniomis Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos (MENA) regiono šalimis; ragina vesti pakartotines derybas dėl veiklos susitarimų su tam tikromis artimomis partnerėmis, pvz., ELPA šalimis; |
| --- | --- |

118.

| 119. | ragina Eurojustą toliau plėsti savo ryšių centrų tinklą trečiosiose šalyse ir ragina į Eurojustą komandiruoti daugiau ryšių prokurorų, pvz., iš Vakarų Balkanų; |
| --- | --- |

119.

| 120. | yra susirūpinęs dėl Interpolo perspėjimų, ypač dėl tam tikrų trečiųjų šalių raudonųjų perspėjimų, kurios jais naudojasi politiniais tikslais, taip kenkdamos tarptautiniam bendradarbiavimui kovojant su terorizmu; |
| --- | --- |

120.

| 121. | pabrėžia, kad būtina didinti finansavimą CEPOL ir sustiprinti novatoriškų su elektronine sritimi susijusių mokymų kūrimą ir teikimą; |
| --- | --- |

121.

| 122. | ragina CEPOL toliau rengti galutiniams SIS naudotojams skirtas mokymo programas pagal SIRENE vadovą ir geriausios praktikos pavyzdžių katalogą asmenų, kurie dalyvauja vykdant terorizmą ar su terorizmu susijusią veiklą, įskaitant su užsienio teroristus kovotojus, dėl kurių turi būti įvedami perspėjimai SIS, tema; |
| --- | --- |

122.

| 123. | ragina nacionalines saugumo tarnybas su ES institucijomis per ES INTCEN nuolat keistis strategine informacija apie kovą su terorizmu; ragina valstybes nares toliau remti keitimąsi žvalgybos informacija per ES INTCEN ir optimizuoti jo darbą, kad būtų padidintas jo veiksmingumas kovojant su terorizmu; |
| --- | --- |

123.

Tarpusavio pripažinimas ir savitarpio teisinė pagalba

| 124. | tikisi, kad valstybės narės toliau švies ir mokys teisminių institucijų darbuotojus apie Europos tyrimo orderį (ETO), kad būtų užtikrintas visapusiškas jo taikymas; |
| --- | --- |

124.

| 125. | ragina teroristinių išpuolių atveju pasitelkti jungtines tyrimų grupes; mano, kad jungtinės tyrimų grupės didina bendradarbiavimo ir tarptautinių nusikaltimų tyrimo veiksmingumą; dar kartą ragina Europolą ir Eurojustą dalyvauti šiose jungtinėse tyrimų grupėse, nes taip bus geriau panaudoti ES agentūrų teikiami ištekliai ir pajėgumai; ragina tokioms jungtinėms tyrimų grupėms teikti geresnį ir lengviau prieinamą finansavimą; be to, ragina vietoje sukurti specialią programą „Erasmus policijos pareigūnams“, pageidautina, skirtą jaunesniems ar žemesnio rango pareigūnams, siekiant juos paskatinti bent kartą per visą karjerą dalyvauti jungtinėse tyrimų grupėse kitose ES valstybėse narėse ir taip sudarant pareigūnams, kurie galbūt neturi bendradarbiavimo su kolegomis kitose valstybėse narėse patirties, galimybę įgyti papildomos patirties ir vadovautis geriausia veiksmingesnės kovos su tarpvalstybiniu nusikalstamumu patirtimi; ragina išplėsti šią programą, kad ateityje ji būtų taikoma ir kitiems saugumo ir pataisos įstaigų pareigūnams; |
| --- | --- |

125.

| 126. | ragina valstybes nares kuo geriau panaudoti Eurojusto ir Europos teisminio tinklo teikiamą praktinę patirtį ir priemones, ypač teikiant praktinę ir teisinę informaciją ir paramą, susijusią su savitarpio teisinės pagalbos prašymais ir pagalba tarpusavio pripažinimo prašymų, tyrimų ir baudžiamojo persekiojimo, sprendimų dėl tinkamiausios baudžiamajam persekiojimui jurisdikcijos arba turto arešto ir konfiskavimo koordinavimo srityje; |
| --- | --- |

126.

| 127. | ragina internetinių paslaugų teikėjus ir ryšių platformas veiksmingai įgyvendinti teismų sprendimus dėl kovos su terorizmu; ragina Komisiją išnagrinėti galimybę priimti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo ES rinkoje esančios ryšių platformos būtų įpareigotos bendradarbiauti užšifruotų ryšių srityje, jeigu priimtas su tuo susijęs teismo sprendimas; pabrėžia, kad toks bendradarbiavimas neturėtų susilpninti jų tinklų ir paslaugų, pavyzdžiui, sukuriant „slaptą prieigą“ ar palengvinant jos sukūrimą; |
| --- | --- |

127.

Išorės sienos

| 128. | primygtinai ragina valstybes nares investuoti į standartus atitinkančią IRT įrangą visuose sienos kirtimo punktuose, kad būtų galima atlikti tinkamus patikrinimus naudojant visas susijusias duomenų bazes; prašo Komisijos po konsultacijų su „eu-LISA“ nustatyti tokios IRT įrangos techninių standartų kriterijus; mano, kad rengiant pasiūlymus dėl informacinių sistemų sąveikumo reikėtų pasinaudoti galimybe patobulinti ir iš dalies suderinti nacionalines kompiuterines informacines sistemas ir nacionalines infrastruktūras sienos perėjimo punktuose; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą stiprinti paramą valstybėms narėms ES bendrų išorės sienų stiprinimo srityje kitą 2021–2027 m. DFP laikotarpį bent jau patrigubinant biudžetą Integruoto išorės sienų valdymo fondui; |
| --- | --- |

128.

| 129. | palankiai vertina priimtas naujausias reformas, kuriomis siekiama ES lygmeniu stiprinti ES išorės sienas, įskaitant priimtas AIS ir ETIAS ir SIS reformą; ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti šias priemones ir, bendradarbiaujant su Europolu, remti ir prisidėti prie ETIAS ir VIS stebėjimo sąrašo; prašo Komisijos atidžiai stebėti, kaip įgyvendinamas naujas reglamentas (ES) 2017/458, kuriuo numatomi sisteminiai visų išorės sienas kertančių asmenų patikrinimai, ir visų pirma kaip naudojama nukrypti leidžianti nuostata dėl sisteminių patikrinimų; |
| --- | --- |

129.

| 130. | ragina valstybes nares savo sienų valdymą suderinti su Europos integruoto sienų valdymo strategijos koncepcija; pabrėžia, kad būtina užtikrinti visapusišką Europos integruoto sienų valdymo strategijos įgyvendinimą Europos ir nacionaliniu lygmenimis bei taip sustiprinti išorės sienų valdymą; |
| --- | --- |

130.

| 131. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą, kad informacija apie trečiųjų šalių piliečių ilgalaikes vizas ir teisę gyventi šalyje patvirtinančius dokumentus, įskaitant biometrinius duomenis, turėtų būti įtraukta į VIS; |
| --- | --- |

131.

| 132. | primygtinai ragina valstybes nares nutraukti leidimų gyventi ir pilietybių pardavimą vykdant auksinių vizų ir investuotojų programas, atsižvelgiant į didelę korupcijos, piktnaudžiavimo ir netinkamo Šengeno zonos naudojimo nusikalstamais tikslais riziką; prašo Komisijos griežtai ir greitai reaguoti reikalaujant, kad valstybės narės pateiktų visus susijusius duomenis ir kontrolės priemones, kad būtų užtikrintas Šengeno sistemos vientisumas ir saugumas; |
| --- | --- |

132.

| 133. | ragina Komisiją tęsti derybas su trečiosiomis šalimis dėl grąžinimo ir readmisijos ir įvertinti, ar Grąžinimo direktyva (Direktyva 2008/115/EB) numatyta tinkama smurtinių ekstremistų, besinaudojančių nacionaliniais įstatymais siekiant teroristinių tikslų ir keliančių akivaizdžią grėsmę visuomenės saugumui, grąžinimo teisinė sistema; |
| --- | --- |

133.

| 134. | ragina valstybes nares naudoti atnaujintą vizos reikalavimo netaikymo sustabdymo mechanizmą ir veiksmingai pranešti apie aplinkybes, kurios galėtų lemti trečiosios šalies vizos reikalavimo netaikymo sustabdymą, pvz., smarkiai padidėjusią grėsmę viešajai tvarkai ar vidaus saugumui; |
| --- | --- |

134.

| 135. | ragina Komisiją įvertinti galimo pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, pagal kurį oro transporto bendrovės ir uostų, tarptautinių autobusų ir greitųjų traukinių operatoriai turėtų privalomai atlikti atitikties patikrinimus, kai keleiviai lipa į transporto priemonę, kad įsitikintų, jog biliete nurodyta tapatybė atitinka keleivio turimą tapatybės kortelę ar pasą, variantus ir susijusį poveikį; pabrėžia, kad būtina užtikrinti, jog vežėjams nebūtų pavestos jokios užduotys, kurios priklauso tik policijos institucijoms, pvz., tinkamas tapatybės patikrinimas arba tapatybės ar kelionės dokumentų autentiškumo tikrinimas; |
| --- | --- |

135.

Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra (FRONTEX)

| 136. | ragina teisėkūros institucijas apsvarstyti galimybę suteikti FRONTEX ypatingą įgaliojimą tvarkyti su jos veiklos vaidmeniu, pvz., užkertant kelią tarptautiniams nusikaltimams ir terorizmui prie ES išorės sienų ir juos nustatant, susijusius veiklos asmens duomenis; mano, kad tokiu įgaliojimu turėtų būti leidžiama taikyti reikiamas apsaugos priemones – su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

136.

| 137. | pažymi, kad įtariamieji, kurių duomenis anksčiau tvarkė FRONTEX, po 90-ies dienų išnyks iš analitinės sistemos ir taps nežinomais arba naujais įtariamaisiais; todėl ragina pratęsti FRONTEX tvarkomų asmenų, įtariamų įvykdžius tarpvalstybinius nusikaltimus ir terorizmo veikla, asmens duomenų saugojimo laikotarpį iki trejų metų, kas jis prilygtų Europolo ir Eurojusto saugojimo laikotarpiui; |
| --- | --- |

137.

| 138. | mano, jog svarbu, kad FRONTEX turėtų prieigą prie visų susijusių duomenų bazių ir informacinių sistemų, ypač SIS, o taip pat AIS ir VIS, EURODAC ir Europolo informacinių sistemų ne tik sienų valdymo komandų darbo reikmėms, bet ir analitinėms reikmėms, susijusioms su naujais reiškiniais prie išorės sienų ar su judėjimo per sienas pasikeitimais arba darbu; |
| --- | --- |

138.

| 139. | ragina teisėkūros institucijas užtikrinti, kad FRONTEX privalėtų su valstybėmis narėmis pasidalyti skubia informacija; |
| --- | --- |

139.

| 140. | primygtinai ragina valstybes nares ir ES įstaigas, pvz., Europolą ir INTCEN, reguliariai teikti FRONTEX strateginę su sienomis susijusią informaciją dėl kovos su terorizmu ir ištirti, ar bet koks automatizuotas keitimasis su FRONTEX svarbia (bendrąja) informacija apie incidentų ir neteisėtos veiklos sienos perėjimo punktuose ir neteisėtų atvykimo ir (arba) išvykimo nacionalinius tyrimus ir išmaniųjų IRT sistemų naudojimas galėtų duoti pridėtinės vertės sudarant išsamų padėties vaizdą, taip pat atsižvelgiant į duomenų analizei būtiną darbuotojų skaičių; mano, kad tokia informacija taip pat turėtų apimti grįžtamąją informaciją, gautą atlikus antrinę saugumo kontrolę, ir informaciją, susijusią su dokumentų klastojimu; |
| --- | --- |

140.

| 141. | ragina FRONTEX kurti mokymo programas ir teikti mokymo kursus sienos apsaugos pareigūnams, visų pirma dėmesį skiriant tikrinimų pagal susijusias duomenų bazes prie išorės sienų stiprinimui ir pagalbai įgyvendinant bendruosius rizikos rodiklius; |
| --- | --- |

141.

Informacija apie kovos lauką

| 142. | palankiai vertina Europolo dalyvavimą JAV Jordanijoje vykdomos operacijos Gallant Phoenix teisėsaugos struktūroje, kurioje tvarkoma iš kovos lauko gauta informacija (ir, jei įmanoma, padedama nustatyti aukų tapatybes) ir ja su valstybių narių teisėsaugos institucijomis per nacionalinius Europolo padalinius keičiamasi pasitelkiant nustatytus kanalus ir procedūras; ragina suteikti Europolui visišką prieigą prie operacijos „Gallant Phoenix“; |
| --- | --- |

142.

| 143. | ragina visus susijusius veikėjus sukurti metodus, kad būtų galima perduoti ir bendrinti kovos lauko informaciją tiek, kiek tai leidžiama pagal teisę, ir taikant visas būtinas apsaugos priemones, pvz., šaltinio apsaugą civilinėje srityje, ir įvesti šią informaciją į atitinkamas duomenų bazes, kad tą informaciją laiku gautų ES išorės sienų apsaugos tarnybos; ragina šia informacija dalytis tyrimų ir baudžiamojo persekiojimo tikslais; |
| --- | --- |

143.

Operacija SOPHIA

| 144. | palankiai vertina, kad, siekiant pagerinti institucijų keitimąsi informacija, EUNAVFOR MED operacijos SOPHIA kontekste buvo pradėtas vykdyti informacijos apie nusikaltimus padalinio bandomasis projektas, kuriame dalyvauja susijusių valstybių narių teisėsaugos institucijų, FRONTEX ir Europolo darbuotojai; |
| --- | --- |

144.

Terorizmo finansavimas

| 145. | palankiai vertina naujas Europos lygmeniu priimtas teisėkūros priemones dėl kovos su terorizmo finansavimu; ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti visas Europos kovos su pinigų plovimu direktyvas ir kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priemones; ragina Komisiją užtikrinti, kad šios priemonės būtų perkeltos į nacionalinę teisę ir deramai veiktų; |
| --- | --- |

145.

| 146. | ragina valstybes nares ir trečiąsias šalis nedelsiant veiksmingai ir visapusiškai įgyvendinti 2018 m. balandžio mėn. Paryžiuje vykusios konferencijos „Jokių pinigų terorui“ išvadas, Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF) rekomendacijas ir 2012 m. vasario mėn. FATF priimtus Tarptautinius kovos su pinigų plovimu, terorizmo finansavimu ir ginklų platinimu standartus (vadinamosios atnaujintos FATF rekomendacijos); ragina Komisiją ir valstybes nares padėti trečiosioms šalims įgyvendinti šias rekomendacijas, teikiant techninę pagalbą ir dalijantis gerąja patirtimi; |
| --- | --- |

146.

| 147. | ragina Europos Tarybos Konvencijos dėl pinigų išplovimo ir nusikalstamu būdu įgytų pajamų paieškos, arešto bei konfiskavimo dar neratifikavusias valstybes nares ją ratifikuoti ir perkelti į nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

147.

| 148. | palankiai vertina Komisijos pristatytą metodiką dėl didelės rizikos trečiųjų šalių, kurios kelia grėsmę ES finansų sistemai; ragina Komisiją atlikus nepriklausomą, objektyvų ir skaidrų vertinimą taikyti šią metodiką ir visų pirma sudaryti didelės rizikos trečiųjų šalių, kurioms taikoma Kovos su pinigų plovimu direktyva, ES sąrašą ir kuo greičiau atlikti šį vertinimą; |
| --- | --- |

148.

| 149. | ragina valstybes nares pagerinti dalyvavimu vykdant neteisėtą prekybą, kontrabandą, klastojimą ir nesąžiningą veiklą įtariamų organizacijų stebėseną sukuriant Europolo jungtines tyrimų grupes; |
| --- | --- |

149.

| 150. | yra labai susirūpinęs dėl neteisėtų tabako rinkų, kurių pajamas, įskaitant iš sukčiavimo akcizais, galima panaudoti terorizmui finansuoti, masto ES; ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę ratifikuoti ir įgyvendinti PSO Tabako kontrolės pagrindų konvencijos (angl. WHO FCTC) Protokolą dėl neteisėtos prekybos tabako gaminiais panaikinimo; |
| --- | --- |

150.

| 151. | teigiamai vertintina pasiūlymą dėl reglamento dėl kultūros vertybių importo; ragina Komisiją pasiūlyti teisės aktą dėl patikimos sekimo sistemos į ES rinką patenkantiems meno kūriniams ir antikvariniams daiktams, ypač iš Komisijos įvardytų šalių, kuriose vyksta konfliktai ir kyla didelė rizika, taip pat iš į ES teroro sąrašą įtrauktų organizacijų, grupių ar asmenų; mano, kad šią iniciatyvą reikėtų sustiprinti sukuriant standartizuotą leidimą, be kurio prekyba tokiais daiktais būtų neteisėta, ir sukuriant kiekvienos eksportuojamos prekės pasą; mano, kad reikėtų sukurti susijusių dokumentų autentiškumo tikrinimo skaitmenines priemones; mano, kad prekiautojai meno kūriniais turi užtikrinti, kad būtų sistemingai pildomas ir atnaujinamas išsamus parduodamų antikvarinių daiktų registras; |
| --- | --- |

151.

| 152. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad meno kūriniais prekiaujančios ir antikvarinius daiktus saugančios įmonės (vadinamieji laisvieji uostai) privalėtų pranešti apie visus įtartinus sandorius ir meno kūriniais ir antikvariniais daiktais prekiaujančių ir juos saugančių įmonių savininkams, kurie susiję su tokių prekių neteisėtu gabenimu, nustatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas, taip pat, prireikus baudžiamąsias sankcijas; |
| --- | --- |

152.

| 153. | palankiai vertina priimtas naujas taisykles dėl į Europos Sąjungą įvežamų ar iš jos išvežamų grynųjų pinigų (21) ir ragina skubiai jas įgyvendinti; ragina Komisiją įvertinti, ar kitas turtas turėtų būti įtrauktas į šio reglamento taikymo sritį, ar informacijos apie nelydimus grynuosius pinigus atskleidimo procedūra yra tinkama ir ar ateityje reikėtų persvarstyti didžiausią nelydimų grynųjų pinigų ribą; |
| --- | --- |

153.

| 154. | ragina valstybes nares aktyviau bendradarbiauti su Europolo AP FURTUM ir, kaip pareikalauta 2017 m. kovo 24 d. JT Saugumo Tarybos rezoliucijoje Nr. 2347(2017), suteikti muitinių ir teisėsaugos institucijoms ir prokuratūroms specialių darbuotojų, taip pat veiksmingų priemonių ir tinkamų mokymų, bendradarbiaujant su Pasaulio muitinių organizacija (PMO) ir Interpolu; |
| --- | --- |

154.

| 155. | ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis ir tarptautiniais partneriais parengti tikslingos finansinių srautų stebėsenos ir elektroninių piniginių, virtualiųjų valiutų ir išankstinio mokėjimo kortelių, sutelktinio finansavimo platformų ir internetinių mokėjimų ir mokėjimų mobiliuoju telefonu sistemų naudotojų tapatybės nustatymo būdus policijos ar teismo tyrimuose; ragina valstybes nares reguliuoti neoficialias vertės perdavimo paslaugas ir pabrėžia, jog šis reikalavimas nėra siekis sekti tradicinius giminaičių pervedimus, bet sekti organizuoto nusikalstamumo, terorizmo ar pramonės ir (arba) prekybos srityje gautų nedeklaruotų pinigų judėjimą; ragina skirti dėmesį virtualiosioms valiutoms ir finansinių paslaugų technologijoms ir ragina išnagrinėti galimybę išplėsti sankcijas tiems, kurie teroristiniais tikslais naudoja sutelktinį finansavimą socialiniuose tinkluose; ragina valstybes nares skatinti kriptovaliutų bendroves naudoti analizės priemones potencialiai nusikalstamai veiklai, susijusiai su paskirties ir gavėjų adresais, įvertinti ir užtikrinti, kad jos visapusiškai taikytų kovos su pinigų plovimu teisės aktus, kai naudotojai konvertuoja kriptovaliutas į realią valiutą; |
| --- | --- |

155.

| 156. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų reikalaujama privalomai registruotis ir nustatyti tapatybę atliekant finansinius sandorius per pinigų pervedimų bendroves; |
| --- | --- |

156.

| 157. | ragina Komisiją įvertinti galimybę reglamentuoti alternatyvias perlaidų sistemas, pvz., nustatant privalomo registravimo arba licencijavimo tvarką brokeriams ir prievolę aiškiai ir tiksliai vykdyti apskaitą; |
| --- | --- |

157.

| 158. | yra susirūpinęs dėl pastaruoju metu suaktyvėjusios didelio masto pinigų plovimo veiklos (22) per tam tikrus euro zonos bankus, kuri yra terorizmo finansavimo šaltinis; ragina sukurti Europos Sąjungos terorizmo finansavimo sekimo sistemą (TFSS), kuri būtų naudojama su terorizmu siejamų asmenų sandorių atžvilgiu, ir teikti jai finansavimą bendroje mokėjimų eurais erdvėje; tokiu būdu būtų užtikrinta saugumo ir asmens laisvių pusiausvyra; pažymi, kad šiai Europos sistemai turėtų būti taikomi Europos duomenų apsaugos standartai; |
| --- | --- |

158.

| 159. | ragina gerinti bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija terorizmo finansavimo veiklos klausimais prievoles turinčius subjektus, finansinės žvalgybos padalinius ir kompetentingas institucijas; ragina valstybes nares užtikrinti, kad jų finansinės žvalgybos padaliniai, neatsižvelgiant į jų tipą, galėtų netrukdomai susipažinti su finansine informacija, kad galėtų veiksmingai kovoti su teroristų finansavimu; ragina geriau suderinti Europos FŽP statusą ir veikimą; teigiamai vertina pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatomos taisyklės dėl paprastesnio finansinės ir kitos informacijos naudojimo tam tikrų nusikalstamų veikų prevencijos, nustatymo, tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo už jas tikslams (23); ragina Europolą, Eurojustą ir trečiąsias šalis geriau ir išsamiau keistis informacija ir bendradarbiauti kovos su teroristų finansavimu srityje; ragina skubiai priimti direktyvos dėl teisėsaugos institucijų susipažinimo su finansine informacija ir FŽP keitimosi informacija projektą; |
| --- | --- |

159.

| 160. | ragina valstybes nares skirti daugiau išteklių nacionaliniams FŽP; ragina valstybes nares geriau pasinaudoti neoficialiu Europos finansinės žvalgybos padalinių tinklu (FIU.net) ir toliau plėtoti šio tinklo pajėgumus per Europolą, kad jis būtų visapusiškai naudojamas ir būtų galima įveikti esamus bendradarbiavimo sunkumus ir palengvinti dvišalių prašymų tvarkymą rankiniu būdu, kartu užtikrinant FŽP autonomiją ir nepriklausomumą; mano, kad ES FŽP galėtų būti reikalingas valstybių narių FŽP veiklai koordinuoti, jiems teikti pagalbą ir juos remti tarpvalstybiniais atvejais, jei būtų nepakankamai stiprinami „FIU.net“; |
| --- | --- |

160.

| 161. | pabrėžia, kad svarbu stiprinti tyrimus vykdančių institucijų ir privačiojo sektoriaus, konkrečiai prievoles turinčių subjektų pagal ES kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu direktyvą, sąveiką ir keitimąsi informacija, kad būtų pašalinti trūkumai dėl suskaidytos ir neišsamios informacijos, kuri gaunama iš įtartinų sandorių ataskaitų; ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti specialų forumą keitimusi finansine informacija, be kita ko, apie virtualios valiutos naudojimą, kuriame dalyvautų ir privatusis sektorius, naudojant saugius kanalus ir taikant ES duomenų apsaugos standartus; pažymi, kad šiuo atžvilgiu Europolas galėtų atlikti svarbų vaidmenį; |
| --- | --- |

161.

| 162. | ragina rengti specializuotus mokymus valstybių narių teisėsaugos ir teisminėms institucijoms apie teroristų finansavimo metodus ir naujoves, siekiant sustiprinti valstybių narių pajėgumus tirti neteisėtą su virtualiomis valiutomis susijusią veiklą; pabrėžia, kad toks mokymas turėtų užtikrinti standartinį teisėsaugos kompetencijos lygį visoje ES, kad vienos narės neatsiliktų nuo kitų; pabrėžia, kad svarbu vykdyti veiklos su virtualia valiuta rizikos vertinimą visos ES mastu ir koordinuoti tyrimo iniciatyvas, kad naudojantis šių vertinimų rezultatais būtų galima parengti strategijas dėl reglamentavimo ir teisėsaugos metodų trumpalaikiu, vidutiniu ir ilgalaikiu laikotarpiu; |
| --- | --- |

162.

| 163. | pabrėžia, kad fiskalinė ir finansinė žvalgyba ypač svarbi kovojant su terorizmu; apgailestauja, kad daugelyje valstybių narių kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu agentūrų veikla yra viena iš bene mažiausiai finansuojamų žvalgybos tarnybos veiklos sričių; ragina valstybes nares gerokai padidinti savo žmogiškuosius ir finansinius išteklius tyrimų ir teisėsaugos srityje, kad būtų kovojama su mokesčių vengimu ir slėpimu, kuriuos pasitelkus būti finansuojama nusikalstama arba teroristinė veikla; |
| --- | --- |

163.

Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsauga

| 164. | ragina to nepadariusias valstybes nares priimti nacionalines ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos programas, kuriomis būtų sprendžiamos 2006 m. Komunikate dėl Europos programos dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos (EPCIP) Komisijos nustatytos problemos, visų pirma atsižvelgiant į galimą tų objektų pažeidžiamumą; mano, kad EPCIP turėtų būti peržiūrėta ir atnaujinta; |
| --- | --- |

164.

| 165. | primena, kad neskelbtini duomenys ir juos kaupiančios sistemos taip pat yra ypatingos svarbos infrastruktūros valstybėse narėse dalis ir turėtų būti tinkamai apsaugoti nuo kibernetinių išpuolių (24); |
| --- | --- |

165.

| 166. | palankiai vertina Komisijos veiksmų planą remti viešųjų erdvių apsaugą ir skatina valstybes nares dalytis geriausia patirtimi ir prireikus sukurti viešojo ir privačiojo sektoriaus subjektų bendradarbiavimo tinklus; |
| --- | --- |

166.

| 167. | primygtinai ragina teisės aktų leidėjus nauju DFP laikotarpiu sukurti tolesnę VSF policijos programą, kuriai būtų skirtas bent panašaus dydžio finansavimas; |
| --- | --- |

167.

| 168. | ragina stiprinti Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamojo informacinio tinklo (CIWIN) vaidmenį; |
| --- | --- |

168.

| 169. | reikalauja, kad įtraukiant į sąrašą ypatingos svarbos infrastruktūros objektus, darančius įtaką daugiau nei vienai valstybei narei, būtų laikomasi daugiašalio proceso, į kurį būtų įtrauktos visos valstybės narės, kurias jis galėtų paveikti; |
| --- | --- |

169.

| 170. | ragina valstybes nares įsteigti nacionalinius tarpžinybinius reagavimo į krizę centrus, kad išpuolio ar incidento atveju būtų teikiamas koordinavimas ir reaguojama į nelaimes; ragina užtikrinti, kad šie centrai naudotųsi ES integruoto politinio atsako į krizes mechanizmo (IPCR) priemonėmis, kuriomis prisidedama prie trijų pagrindinių priemonių, t. y. pagrindinio IPCR 24/7 kontaktinio centro, IPCR internetinės platformos ir integruotos informacijos apie padėtį ir analizės ataskaitos; |
| --- | --- |

170.

| 171. | prašo Komisijos parengti nacionalinių krizių centrų arba reagavimo į krizę mechanizmų sąrašą; |
| --- | --- |

171.

| 172. | ragina Komisiją toliau rengti ir platinti valstybėms narėms skirtas gaires siekiant sustiprinti viešųjų erdvių apsaugą, kaip paskelbta jos Viešųjų erdvių apsaugos rėmimo veiksmų plane; |
| --- | --- |

172.

| 173. | ragina peržiūrėti Direktyvą 2008/114/EB, kad būtų; „esminių paslaugų operatoriams“ numatytos taisyklės ir procedūros, panašios į numatytas TIS direktyvoje; užtikrinta, kad ypatingos svarbos infrastruktūros objektai būtų įtraukti į sąrašą atsižvelgiant į sistemų, kuriomis remiamos esminės ir tarpvalstybinės paslaugos, analizę, o ne laikantis atskirų sektorių požiūrio, deramai atsižvelgiant į kibernetinio saugumo svarbą; leista Komisijai visai Europai svarbių tarnybų turtą įtraukti kaip ypatingos svarbos infrastruktūros objektus; deramai atsižvelgta į esamą tarpusavio priklausomybę; sukurtas įpareigojimas viešiesiems ir privatiems ypatingos svarbos infrastruktūros objektų operatoriams pranešti apie incidentus, atlikti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, teikti atitinkamus mokymus paskirtuose informaciniuose punktuose ir nustatyti kokybės reikalavimus, susijusius su veiklos tęstinumo planais, įskaitant veiklos planus, incidento ar išpuolio atveju; |
| --- | --- |

173.

| 174. | rekomenduoja užtikrinti privataus sektoriaus dalyvavimą rengiant ypatingos svarbos infrastruktūros ir lengvai pažeidžiamų taikinių apsaugos programas, be kita ko, kibernetinio saugumo kontekste; atkreipia dėmesį į poreikį vystyti viešojo ir privačiojo sektorių dialogus šioje srityje ir stiprinti nacionalinį ir vietinį atsparumą; |
| --- | --- |

174.

| 175. | ragina Komisiją pasiūlyti Europos sertifikavimo iniciatyvą privačioms saugumo bendrovėms, kad būtų tiksliai nurodyti reikalavimai ir sąlygos, pagal kuriuos privačios saugumo bendrovės galėtų veikti ypatingos svarbos infrastruktūros objektų aplinkoje; |
| --- | --- |

175.

| 176. | pabrėžia, kad reikia priimti veiksmingas reagavimo strategijas, kurios apimtų aiškius su skubaus reagavimo komandomis susijusius komunikacijos kanalus, naudojamus išpuolio atveju, siekiant sumažinti nukentėjusiųjų skaičių ir užtikrinti geresnį situacijų valdymą, kad būtų kuo labiau sumažintas poveikis visuomenei; primygtinai ragina valstybes nares didinti savo dalyvavimą Europos lygmeniu jau įgyvendintuose mechanizmuose; |
| --- | --- |

176.

| 177. | ragina skubiai priimti peržiūrėtą Sąjungos civilinės saugos mechanizmą, siekiant sustiprinti prevenciją ir pasirengimą, ES lygmens informacijos mainus ir valstybių narių pajėgumus įveikti įvairių rūšių nelaimes; |
| --- | --- |

177.

| 178. | ragina Komisiją atlikti galimybių ir susijusio poveikio vertinimą siekiant sukurti sistemą, kurią taikant būtų galima patikrinti asmenų, nuomojančių transporto priemones, orlaivius ir laivus, tapatybę; |
| --- | --- |

178.

| 179. | palankiai vertina 2017 m. birželio mėn. vykusias tarpvalstybines pratybas, kuriomis siekta didinti pažeidžiamų taikinių apsaugą nuo teroristinių išpuolių ir kuriose dalyvavo Belgija ir Nyderlandai; pažymi, kad Komisija finansavo šias pratybas veiklą ir kad jomis siekta įvertinti pasirengimą ir krizės valdymo funkcijas, kai skirtingose šalyse vienu metu įvykdomi du išpuoliai; ragina panašias pratybas vykdyti su valstybėmis narėmis; mano, kad ES gali pasiūlyti tokiam bendradarbiavimui pagalbinę sistemą, visų pirma tokiose srityse kaip medicininė priežiūra (Europos medicininės pajėgos), visuomenės sauga (Sveikatos saugumo komitetas) arba deaktyvavimo protokolai, taip pat koordinuoti specialius intervencijos padalinius iš nacionalinių policijos ir civilinės saugos pajėgų; |
| --- | --- |

179.

| 180. | ragina terorizmo ir nacionalinių, regioninių ir vietos reagavimo strategijų, skirtų apsaugos, atsparumo ir reagavimo reikmėms išpuolio atveju, teisės aktais atsižvelgti į konkrečius pažeidžiamų žmonių, pvz., neįgalių asmenų ir nepilnamečių, poreikius ir aplinkybes; be to, skatina neįgalių asmenų ir jiems atstovaujančių organizacijų dalyvavimą priimant jiems įtaką darančius sprendimus; |
| --- | --- |

180.

Sprogstamųjų medžiagų pirmtakai

| 181. | pažymi, kad teroristams prieinamos reglamentuojamos sprogmenų pirmtakų medžiagos ir mišiniai; todėl palankiai vertina 2018 m. balandžio mėn. pasiūlymą dėl reglamento dėl prekybos sprogstamųjų medžiagų pirmtakais ir jų naudojimo; |
| --- | --- |

181.

| 182. | ragina sukurti Europos licencijų sistemą specializuotiems pirkėjams, kurie nepriklausytų plačiajai visuomenei, kuri įpareigotų ekonominės veiklos vykdytojus įsiregistruoti, kad jiems teisėtai būtų leidžiama gaminti, platinti ar parduoti prieduose išvardytas medžiagas ar sudėtyje jų turinčius mišinius ar medžiagas; ragina valstybes nares sukurti tikrinimo sistemas, kad nustatytų, kai ekonominės veiklos vykdytojai nesilaiko reglamento; |
| --- | --- |

182.

| 183. | teigiamai vertina Reglamento (ES) Nr. 98/2013 dėl sprogstamųjų medžiagų pirmtakų poveikio vertinimą ir ragina teisėkūros institucijas dėl pasiūlymo dėl reglamento 2018/0103(COD) įvertinti privalomą keitimosi informacija procesą; ragina rinkos priežiūros institucijas sugriežtinti sprogstamųjų medžiagų pirmtakų priežiūrą, nes jie akivaizdžiai gali turėti neigiamą įtaką visuomenės saugumui; |
| --- | --- |

183.

| 184. | ragina muitines, bendradarbiaujant su teisėsaugos institucijomis ir remiantis Europolo ir kitų duomenų analizės sistemų informacija, gerinti neteisėto sprogmenų pirmtakų pirkimo internetu nustatymą atliekant iki prekių atvykimo į ES arba išvykimo iš jos veiklos vykdytojų pateikta informacija apie krovinį pagrįstą tikrinimą, taip pat naudojantis muitinės rizikos valdymo sistema (angl. CRMS); |
| --- | --- |

184.

| 185. | ragina Komisiją bendradarbiauti su įmonėmis skatinant taikyti elektroninių rinkų gaires dėl sprogstamųjų medžiagų pirmtakų pardavimo saugumo, apribojant tam tikrų medžiagų pirkimą iki profesionalių naudotojų ir toliau detalizuojant ribotą produktų politiką nustatant leistinus kiekio ir grynumo lygius; |
| --- | --- |

185.

| 186. | ragina vienodai taikyti standartizuotą pavadinimų suteikimo tvarką, kuri sudarytų galimybę ekonominės veiklos vykdytojams ir elektroninėms prekyvietėms paprasčiau identifikuoti jų svetainėse skelbiamus cheminius produktus; ragina elektronines prekyvietes taip pat tikrinti skelbimus pagal standartizuotų raktinių žodžių sąrašus siekiant stebėti reglamentuojamų objektų sąrašą; |
| --- | --- |

186.

| 187. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę nustatyti bendrus licencijų kriterijus suderinant prašymų patenkinimo ir atmetimo sąlygas ir supaprastinant valstybių narių tarpusavio pripažinimą; |
| --- | --- |

187.

Neteisėti ginklai

| 188. | ragina greitai ir veiksmingai įgyvendinti direktyvą dėl šaunamųjų ginklų įsigijimo ir laikymo kontrolės, siekiant kuo veiksmingiau kontroliuoti jų pardavimą ir naudojimą ir išvengti neteisėtos prekybos šaunamaisiais ginklais ir su jais susijusia įranga ir priemonėmis, kuriomis neteisėtai prekiaujama tiek ES, tiek už jos ribų; ragina pašalinti dabartinės šaunamųjų ginklų reguliavimo sistemos spragas, pvz., imantis priemonių, kuriomis būtų sustabdytas paprastai perdaromų tuščiais šoviniais šaudančių ginklų, Flobero, signalinių ir panašių ginklų cirkuliavimas; |
| --- | --- |

188.

| 189. | ragina valstybes nares priimti šaunamųjų ginklų ir šaudmenų perdavimo programas, pritaikytas prie konkrečių neteisėtų šaunamųjų ginklų rinkų aplinkybių; ragina veiksmingai bausti už šaunamųjų ginklų turėjimą ir neteisėtą prekybą jais; ragina valstybes nares griežtai ir stropiai įgyvendinti 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendrąją poziciją 2008/944/BUSP, nustatančią bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę |
| --- | --- |

189.

| 190. | remia ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų (ŠLG) bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba strategijos peržiūrą, atsižvelgiant į naują saugumo ir saugumo politikos aplinką ir ŠLG dizaino ir technologijų pokyčius, kurie turi įtakos gebėjimams reaguoti į grėsmę; |
| --- | --- |

190.

| 191. | mano, kad valstybės narės turėtų priimti „ginklo tyrimo“ metodą, kuriam būtų naudojamos konkrečios teisėsaugos struktūros ir kuris būtų sukurtas siekiant nustatyti su tokio pobūdžio neteisėta prekyba susijusius veikėjus ir tinklus bei teikiamos įvairių nacionalinių balistinių duomenų bazių konsultacijos; |
| --- | --- |

191.

| 192. | primena, kad Komisija priėmė ataskaitą dėl Reglamento (ES) Nr. 258/2012, kuriuo nustatomos ne karinės paskirties šaunamųjų ginklų eksporto, importo ir tranzito leidimų taisyklės, įvertinimo, kurioje padaryta išvada, kad reglamentas tebėra reikalingas, bet jo efektyvumas yra ribotas, nes tam tikruose jo nuostatose trūksta tikslumo, ir dėl sudėtingos sąveikos su kitomis ES teisės priemonėmis; ragina valstybių narių teisėsaugos institucijas sukurti specializuotas policijos komandas kovai su nelegalia prekyba neteisėtais šaunamaisiais ginklais, kurios turėtų pakankamai darbuotojų, patirties ir įrangos; |
| --- | --- |

192.

| 193. | ragina valstybes nares įvertinti galimus apribojimus nešiotis peilius be pagrįstos priežasties, galimybę uždrausti ypač pavojingus peilius, pvz., „zombių“ ar viena ranka atlenkiamus peilius, ir šių priemonių taikymą internete; |
| --- | --- |

193.

Išorės aspektas

| 194. | primygtinai ragina valstybes nares tarptautiniu mastu siekti pasaulinių veiksmų sprendžiant užsitęsusius konfliktus, kurie destabilizuoja ištisus regionus, kursto smurto ir kančių ciklą ir, deja, skatina daugybę teroristinių naratyvų; |
| --- | --- |

194.

| 195. | ragina stiprinti ES bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis, pirmiausia su tranzito šalimis ir užsienio kovotojų kelionės tikslo šalimis, kovos su terorizmu srityje; mano, kad ES turi išsaugoti visuotinį požiūrį į kovą su terorizmu, ypatingą dėmesį skiriant bendradarbiavimui su svarbiomis trečiosiomis šalimis, pagrįstam aiškiai apibrėžtais prioritetais; |
| --- | --- |

195.

| 196. | mano, kad kovos su terorizmu srityje reikia konkrečių žinių; todėl ragina didinti ES tinklo profesionalumą šioje srityje, visų pirma iš valstybių narių kilusiems kovos su terorizmu srityje veiklą vykdantiems darbuotojams užtikrinant geresnę ir ilgiau trunkančią integraciją į ES struktūrą, išskyrus vieną užduotį ES delegacijoje vykdančius darbuotojus; mano, kad darbuotojų komandiravimas į ES institucijas kuo labiau padidintų praktinę patirtį ir kompetencijų naudojimą kovos su terorizmu srityje; |
| --- | --- |

196.

| 197. | ragina Komisiją sustiprinti paramą trečiųjų šalių, ypač kaimyninių šalių, pastangoms kovoti su sunkiais nusikaltimais ir neteisėta prekyba, kaip terorizmo finansavimo šaltiniu, ir stiprinti santykius su jomis, kad būtų pagreitintas turto įšaldymas;; tačiau yra susirūpinęs, kad kai kuriose ES šalyse partnerėse kovos su terorizmu srities teisės aktai yra pernelyg plataus masto ir jais piktnaudžiaujama slopinant taikų kitokios nuomonės išreiškimą; įspėja, kad taikios teisėtų susirūpinimą keliančių klausimų išraiškos kriminalizavimas gali paskatinti radikalėjimą; mano, kad ES turėtų stipriai investuoti į veiksmus, kuriais sprendžiamos pagrindinės terorizmo problemos trečiosiose šalyse; tvirtai remia išorės kovos su ekstremizmu programas kalėjimuose, bendradarbiavimo programas su religiniais lyderiais ir bendruomenėmis, religijų tarpusavio dialogą ir forumus, ir iš esmės visų rūšių sutaikinimo programas, kurios mažina įtampą bendruomenėse ir užkerta kelią religinei politikai taikant ekonomines, socialines ir švietimo priemones; |
| --- | --- |

197.

| 198. | ragina valstybes nares visapusiškai pasinaudoti ES žvalgybos ir situacijų centro (EU INTCEN) kovos su terorizmu žvalgybos analize; ragina Komisiją, siekiant padidinti atitinkamos informacijos srautą į ES centrinę žvalgybos sistemą, suteikti aiškius įgaliojimus ES žvalgybos ir situacijų centrui susisiekti su ES delegacijų analitikais; |
| --- | --- |

198.

| 199. | ragina stiprinti bendradarbiavimą ir nustatyti bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijų ir operacijų bei Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos (TVR) veiksmų sąveiką; |
| --- | --- |

199.

| 200. | ragina supaprastinti ES ribojamųjų priemonių sistemą, kad ji taptų veiksminga priemone kovos su terorizmu srityje; |
| --- | --- |

200.

Terorizmo aukos

| 201. | ragina Komisiją sukurti ES terorizmo aukų koordinavimo centrą (angl. CCVT), kuris laiku teiktų reikiamą paramą masinių išpuolių vienoje ar daugiau valstybių narių atveju; mano, kad, inter alia, CCVT užduotis būtų skubios pagalbos aukoms iš kitų valstybių narių, taip pat praktinės patirties teikimas ES lygmeniu skatinant keitimąsi žiniomis, protokolais ir geriausia patirtimi; pabrėžia, kad būtina teikti paramos ir apsaugos priemones netiesioginėms aukoms, pavyzdžiui, aukų giminaičiams, liudytojams ir pirmuosius reagavimo veiksmus atliekantiems asmenims; |
| --- | --- |

201.

| 202. | mano, kad, įsteigus CCVT, jis galėtų rinkti statistinius duomenis, teikti pagalbą ir koordinuoti terorizmo aukų registrų kūrimą valstybėse narėse ir Europos lygmeniu, visapusiškai laikantis duomenų apsaugos teisės aktų, visų pirma susijusių su duomenų subjektų teisėmis, ir tikslo apribojimo principo; mano, kad jis taip pat galėtų tirti ir skatinti geriausią praktiką, pvz., protokolų rengimą, siekiant: 1) užtikrinti terorizmo aukoms pradinę emocinę pagalbą; 2) teikti tolesnę psichologinę ir emocinę pagalbą; 3) užkirsti kelią pakartotinei viktimizacijai vykstant teismo procesui ar biurokratinei sąveikai; 4) užtikrinti, kad būtų veiksmingai garantuojama teisė kreiptis į teismą, ypač išpuolių, kuriuose nukenčia užsienio valstybių asmenys, atvejais; 5) skatinti geriausią žiniasklaidos praktiką, susijusią su terorizmo aukų ir jų šeimų atžvilgiu jautriomis temomis; mano, kad CCVT galėtų sukurti ir viešą akredituotų paramos aukoms organizacijų registrą, kuris būtų prieinamas konsultuojantis ir tobulinant parengtus protokolus; ragina valstybes nares įsteigti atskirą instituciją, kuri veiktų kaip nacionalinis CCVT informacinis centras; |
| --- | --- |

202.

| 203. | ragina Komisiją visomis ES kalbomis sukurti bendrą terorizmo aukų teisių ir paramos internetinę platformą, kurią valdytų CCVT ir visose valstybėse narėse esantys nacionalinio lygmens informaciniai centrai, įskaitant pagalbos liniją; |
| --- | --- |

203.

| 204. | ragina Komisiją parengti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl terorizmo aukų, kuriame būtų veiksmingai atsižvelgiama į aukų poreikius ilguoju ir trumpuoju laikotarpiais ir pateikta bendra terorizmo aukų statuso ir teisių apibrėžtis ir standartizuota kompensacijos prašymo forma aiškiai apibrėžiant draudikų pareigos ir galutiniai terminai; mano, kad nacionaliniu lygmeniu turėtų būti nustatyta supaprastinta procedūra, pagal kurią iš karto po išpuolio terorizmo aukoms būtų automatiškai mokamos kompensacijos, siekiant patenkinti jų tiesioginius poreikius, ir kad tolesnės kompensacijos klausimas turėtų būti reguliariai peržiūrimas remiantis aukos padėties įvertinimu; |
| --- | --- |

204.

| 205. | mano, kad bendrosios terorizmo aukos apibrėžties taikymo sritis turi apimti bent šiuos aspektus: 1) mirę asmenys; 2) fizinę ir (arba) psichologinę žalą patyrę asmenys; 3) asmenys, buvę pagrobti ar patyrę grėsmę; 4) mirusių asmenų sutuoktiniai ar artimais arba giminystės ryšiais susiję asmenys, įskaitant tėvus ir vaikus, senelius ir brolius bei seseris; |
| --- | --- |

205.

| 206. | ragina valstybes nares įpareigoti tarpžinybinius reagavimo į krizę centrus, skirtus koordinuoti ir reaguoti į nelaimes, užtikrinti nacionalinių ir vietos protokolų, susijusių su prioritetiniu sparčiu aukų tapatybės nustatymu ir tiesioginiu jų valdymu bei perdavimu kompetentingoms tarnyboms, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

206.

| 207. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad nacionalinėje skubaus reagavimo infrastruktūroje būtų numatytos visapusiškos terorizmo aukų konkrečių poreikių tenkinimo iškart po teroristinio išpuolio ir tol, kol būtina, priemonės; mano, kad tuo tikslu valstybės narės turėtų sukurti bendrą atnaujintą svetainę su visa atitinkama informacija ir įsteigti skubios pagalbos centrą aukoms ir jų šeimoms, kuriame būtų teikiama pirmoji psichologinė pagalba ir emocinė pagalba, kaip nurodyta Direktyvoje (ES) 2017/541; |
| --- | --- |

207.

| 208. | pabrėžia, kad aukų šeimoms informaciją turėtų pagarbiai, žmoniškai ir deramai pranešti specialiai apmokyti specialistai užtikrinant, kad žiniasklaida neatskleistų jų tapatybių negavus išankstinio jų sutikimo, ir kad ypatingą dėmesį, pagarbą ir pirmenybę reikėtų skirti vaikams; |
| --- | --- |

208.

| 209. | ragina visapusiškai ir veiksmingai įgyvendinti Direktyvą (ES) 2015/637 (25), siekiant užtikrinti konsulinę ES piliečių apsaugą trečiosiose šalyse, kuriose jų valstybė narė atstovybės neturi; pabrėžia, kad vis daugiau ES piliečių nukenčia nuo teroristinių išpuolių ne savo šalyje, todėl ragina valstybėse narėse skubiai parengti protokolus, siekiant padėti kitos šalies pilietybę turintiems europiečiams teroristinio išpuolio atveju, remiantis pasiūlymu dėl Direktyvos (ES) 2017/541; |
| --- | --- |

209.

| 210. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad terorizmo aukoms teikiama būtina pagalba taip pat apimtų tokias priemones, kaip pirmoji pagalba, psichologinė pagalba, apsauga nuo antrinės viktimizacijos, teisinė pagalba, veiksmingai užtikrinama teisė kreiptis į teismą, grynųjų pinigų avansai, padedantys padengti tiesiogines išlaidas, sertifikuota vaikų priežiūra ir pagalba namuose, mokesčių lengvatų sistemos ir su transportu susijusi pagalba laikino ar nuolatinio neįgalumo atvejais; |
| --- | --- |

210.

| 211. | ragina valstybes nares, gaunant Komisijos paramą, užtikrinti, kad visų susijusių nacionalinių tarnybų specialistai, ypač pirmosios pagalbos teikėjai, būtų tinkamai apmokyti konkrečių terorizmo aukų pokyčių srityje; atkreipia dėmesį į tai, kad CCVT teiks pagalbą profesinio mokymo, įskaitant policijos pareigūnų, teisininkų ir kitų darbuotojų, dirbančių su aukomis ir draudimo įmonėmis ar kompensavimo institucijomis, mokymą, klausimais; |
| --- | --- |

211.

| 212. | ragina valstybes nares sukurti teisinius mechanizmus, kuriais konkretaus teroro akto šlovinimą būtų galima pripažinti nusikaltimu, nes tai žemina aukas ir gali sukelti antrinę viktimizaciją, pakenkiant asmens, kuris tapo auka per šį teroro aktą, orumui ir atsigavimui; |
| --- | --- |

212.

| 213. | ragina susijusias institucijas užtikrinti, kad nevyktų paskesnė viktimizacija, kurią lemia aukų atvaizdų žeminimas ir išpuoliai prieš juos socialiniuose sektoriuose, susijusiuose su užpuoliku; |
| --- | --- |

213.

| 214. | prašo valstybių narių uždrausti garbinti tuos, kurie, priėmus galutinį sprendimą, pripažinti kaltais dėl teroristinės veiklos; |
| --- | --- |

214.

| 215. | prašo valstybių narių ypatingą dėmesį skirti aukoms, kai šios gali patirti priekabiavimą arba bijo, kad jas vėl gali užpulti asmenys iš tokios pačios kaip agresorių socialinės aplinkos; |
| --- | --- |

215.

| 216. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad už ES ribų „Da'esh“ teroristų seksualinį ir kitą sunkaus pobūdžio smurtą patyrusios aukos Europos Sąjungoje jaustųsi saugiai ir nejaustų baimės; ragina valstybes nares kelti bylas teisme net tokiais atvejais, kai nusikaltimai įvykdyti už ES ribų, ir nukentėjusius asmenis kviesti į teismo procesą kaip vertingus liudytojus; |
| --- | --- |

216.

| 217. | ragina Komisiją iš dalies pakeisti nuostatas dėl Europos solidarumo fondo siekiant įtraukti kompensaciją aukoms didelio masto teroristinių išpuolių atveju, kad prireikus ir tarpvalstybiniais atvejais būtų remiamos valstybės narės; |
| --- | --- |

217.

| 218. | ragina Komisiją inicijuoti dialogą su valstybėmis narėmis, siekiant sumažinti didelius valstybių narių teroristinių išpuolių aukoms nacionaliniu lygmeniu skiriamų finansinių kompensacijų skirtumus; |
| --- | --- |

218.

| 219. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad visos terorizmo aukos turėtų teisę būti teismo proceso, susijusio su juos paveikusiu teroristiniu išpuoliu, šalimi ir atsižvelgti į konkrečią tarptautinių aukų padėtį; prašo valstybių narių užtikrinti, kad baudžiamuosiuose procesuose tarp aukų ir agresorių ar agresorių aplinkos asmenų nebūtų žeminančio kontakto; |
| --- | --- |

219.

| 220. | prašo užtikrinti, kad Europos terorizmo aukų atminimo dienai, kovo 11-ajai, būtų suteikiama daugiau svarbos; |
| --- | --- |

220.

Pagrindinės teisės

| 221. | pabrėžia, kad saugumo priemonės, įskaitant kovos su terorizmu priemones, turi būti įgyvendinamos laikantis teisinės valstybės principo ir gerbiant pagrindines teises ir jos turi būti patvirtintos taikant aiškią teisinę sistemą; todėl ragina valstybes nares ir ES institucijas priimant ir taikant kovos su terorizmu priemones gerbti pagrindines teises, įskaitant susijusias su privatumu ir duomenų apsauga, minties ir saviraiškos laisve ir nediskriminavimu, taip pat procesines garantijas, įskaitant nekaltumo prezumpciją, teisę į teisingą bylos nagrinėjimą, teisę į informaciją ir teisminės institucijos vykdomą kontrolę, taip pat užtikrinimą, kad asmenys turėtų veiksmingas teisių gynimo priemones, kad galėtų užginčyti savo pagrindinių teisių pažeidimus, įskaitant galimybę pasinaudoti teisminėmis teisių gynimo priemonėmis; |
| --- | --- |

221.

| 222. | ragina valstybes nares ir ES institucijas, priimant ir taikant kovos su terorizmu priemones, užtikrinti tinkamą skirtingų pagrindinių teisių ir saugumo poreikių pusiausvyrą; šiuo atžvilgiu mano, kad didžiausia pirmenybė turėtų būti skiriama žmonių pagrindinių teisių į gyvybę ir saugumą apsaugai; |
| --- | --- |

222.

| 223. | dar kartą tvirtina, kad tarptautiniuose ir regioniniuose žmogaus teisių aktuose aiškiai nurodoma, kad valstybės turi teisę ir pareigą saugoti asmenis savo jurisdikcijoje nuo teroristinių išpuolių, kad užtikrintų teisę į gyvybę ir teisę į saugumą; primena, kad ES bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis kovos su terorizmu srityje turi būti pagrįstas pagarba tarptautinėms žmogaus teisėms ir humanitarinei teisei, įskaitant absoliutų kankinimų uždraudimą; |
| --- | --- |

223.

| 224. | ragina valstybes nares griežtai visomis galimomis teisinėmis priemonėmis stabdyti bet kokią religinę ar politinę praktiką, kuria ribojamos pagrindinės teisės, skatinama priespauda, kurstomas seksualinis smurtas ir kiti sunkūs smurtiniai nusikaltimai arba skatinamas ekstremizmas, nes religijos laisvė ar nuomonės laisvė nereiškia tokios praktikos; tikisi, kad valstybės narės priims nedviprasmišką teisinį pagrindą, kuriuo remiantis teisėjams nebereikės taikyti „kultūrinių lengvatų“ rimtais smurto ar net kankinimo ir nužudymo atvejais; |
| --- | --- |

224.

| 225. | ragina Komisiją ir Pagrindinių teisių agentūrą išnagrinėti kovos su terorizmu politikos srityje kylančius sunkumus ir nustatyti geriausią valstybių narių praktiką, įskaitant praktiką, kurioje atsižvelgiama į ypatingą pažeidžiamų asmenų, pvz., neįgaliųjų ir nepilnamečių, padėtį; ragina Komisiją skatinti tokį keitimąsi geriausia patirtimi ir parengti su tuo susijusias gaires; taip pat primena, kad Parlamentas, Taryba ir Komisija pagal savo daugiametę programą gali prašyti Pagrindinių teisių agentūros pateikti nuomones dėl kovos su terorizmu priemonių; |
| --- | --- |

225.

| 226. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų priimtos reikiamos duomenų apsaugos priemonės, vadovaujantis taikomais ES teisės aktais, įskaitant tinkamas technines ir organizacines asmens duomenų saugumo ir konfidencialumo apsaugos priemones; ragina jas nustatyti aiškias taisykles dėl to, kas gali susipažinti su sistemose esančiais duomenimis, išsaugoti konsultacijų ir atskleistos informacijos įrašus, ir užtikrinti teisę susipažinti, ištaisyti, ištrinti ir apriboti, taip pat teises į kompensaciją ir teisių gynimą teisme; ragina Komisiją ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūną toliau tobulinti naujoviškus privatumo užtikrinimo projektuojant sprendimus; |
| --- | --- |

226.

| 227. | mano, kad siekiant patikimos kovos su terorizmu politikos reikia tvirtų viešųjų institucijų, dalyvaujančių kovoje su terorizmu, įgaliojimų ir didelės viešosios paramos šioms institucijoms; atkreipia dėmesį į svarbų vaidmenį, kurį gali atlikti priežiūra skatinant visuomenės pasitikėjimą ir paramą; ragina valstybes nares nustatyti kovos su terorizmu priemonių priežiūros mechanizmus, kad būtų galima įvertinti jų poveikį; be to, ragina valstybes nares užtikrinti demokratinę priežiūrą ir viešą atskaitomybę visoms saugumo ir žvalgybos tarnyboms, išsaugant būtiną slaptumą; |
| --- | --- |

227.

o

o o

| 228. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

228.

---

(1)  OL C 334, 2018 9 19, p. 189.

(2)  Tyrimas „ES kovos su terorizmu politikos aktualumas, nuoseklumas ir veiksmingumas“, atliktas Europos Parlamento Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminio skyriaus užsakymu, http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/583124/IPOL_STU(2017)583124_EN.pdf

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/lt/TXT/?uri=CELEX:32018D1084

(4)  2017 m. Europolo TE-SAT ataskaita (14 puslapis).

(5)  https://www.dw.com/de/jesidin-trifft-in-deutschland-auf-is-peiniger/a-45119776

(6)  Radikalizacija – tai sudėtingas procesas, kurio metu asmuo arba grupė turi priimti vis labiau kraštutines religines ir (arba) politines idėjas ir (arba) požiūrį, dėl kurių gali būti imamasi smurtinių veiksmų, įskaitant teroro aktų vykdymą. Remiantis Komisijos politikos dokumentais, visos nuorodos į radikalizaciją turi būti suprantamos kaip „radikalizacijai, dėl kurios kyla smurtinio ekstremizmo ir terorizmo pavojus“.

(7)  Už teisingumą, vartotojų reikalus ir lyčių lygybę atsakingos Komisijos narės Věros Jourová kalba konferencijoje dėl radikalizacijos kalėjimuose, vykusioje Briuselyje 2018 m. vasario 27 d. http://europa.eu/rapid/press-release_SPEECH-18-1221_en.htm

(8)  Europolas, 2018 m. rugsėjo 6 d.

(9)  2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/458, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2016/399 nuostatos, susijusios su atitinkamų duomenų bazių tikrinimo prie išorės sienų sugriežtinimu (OL L 74, 2017 3 18, p. 1).

(10)  OL C 366, 2017 10 27, p. 101.

(11)  2017 m. Europolo TE-SAT ataskaita, p. 10.

(12)  2017 m. Europolo TE-SAT ataskaita, p. 15.

(13)  2017 m. Europolo TE-SAT ataskaita, p. 9.

(14)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR (OL L 315, 2012 11 14, p. 57).

(15)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0229.

(16)  2017 m. rugsėjo 22 d. Europos Tarybos pranešimas „Baudžiamasis persekiojimas ir bausmė už „Da'esh“ nusikaltimus žmoniškumui ar netgi genocidą“.

(17)  OL L 293, 2013 11 5, p. 1.

(18)  OL L 212, 2018 8 22, p. 1.

(19)  2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (OL L 210, 2008 8 6, p. 1) ir 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas 2008/616/TVR dėl Sprendimo 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, įgyvendinimo (OL L 210, 2008 8 6, p. 12).

(20)  OL L 88, 2017 3 31, p. 6.

(21)  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1672 dėl į Sąjungą įvežamų arba iš jos išvežamų grynųjų pinigų kontrolės, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1889/2005 (OL L 284, 2018 11 12, p. 6).

(22)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2018/614496/IPOL_ IDA(2018)614496_EN.pdf

(23)  COM(2018)0213.

(24)  2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (OL L 194, 2016 7 19, p. 1).

(25)  2015 m. balandžio 20 d. Tarybos direktyva (ES) 2015/637 dėl koordinavimo ir bendradarbiavimo priemonių, skirtų neatstovaujamų Sąjungos piliečių konsulinei apsaugai trečiosiose šalyse palengvinti ir kuria panaikinimas Sprendimas 95/553/EB (OL L 106, 2015 4 24, p. 1).

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/84 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/84

---

P8_TA(2018)0513

Metinis pranešimas dėl bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo ataskaitos (2018/2097(INI))

(2020/C 388/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos metinę ataskaitą Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos metinę ataskaitą Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 21 ir 36 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 21 ir 36 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) paskelbtą 1975 m. Helsinkio baigiamąjį aktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) paskelbtą 1975 m. Helsinkio baigiamąjį aktą,

| — | atsižvelgdamas į Šiaurės Atlanto sutartį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Šiaurės Atlanto sutartį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 10 d. bendrą deklaraciją dėl ES ir NATO bendradarbiavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 10 d. bendrą deklaraciją dėl ES ir NATO bendradarbiavimo,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą dėl politinės atskaitomybės (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą dėl politinės atskaitomybės (1),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. Visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. Visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 7 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Strateginis požiūris į atsparumą ES išorės veiksmų srityje“ (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 7 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Strateginis požiūris į atsparumą ES išorės veiksmų srityje“ (JOIN(2017)0021),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0392/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0392/2018),

| A. | kadangi susidūrus su tarpvalstybiniais konfliktais, gaivalinėmis nelaimėmis, terorizmu, žlugusiomis valstybėmis, kibernetiniais išpuoliais ir hibridiniu karu ES saugumo aplinka yra labiau nepastovi, nenuspėjama, sudėtinga ir dviprasmiška nei bet kuriuo metu nuo Šaltojo karo pabaigos; kadangi dabartinės ES politikos gali daugiau nebepakakti siekiant skatinti stabilią ir klestinčią kaimynystę; kadangi ES, gindama savo interesus ir vertybes, yra vis labiau atsakinga už savo saugumo užtikrinimą; |
| --- | --- |

A.

kadangi susidūrus su tarpvalstybiniais konfliktais, gaivalinėmis nelaimėmis, terorizmu, žlugusiomis valstybėmis, kibernetiniais išpuoliais ir hibridiniu karu ES saugumo aplinka yra labiau nepastovi, nenuspėjama, sudėtinga ir dviprasmiška nei bet kuriuo metu nuo Šaltojo karo pabaigos; kadangi dabartinės ES politikos gali daugiau nebepakakti siekiant skatinti stabilią ir klestinčią kaimynystę; kadangi ES, gindama savo interesus ir vertybes, yra vis labiau atsakinga už savo saugumo užtikrinimą;

| B. | kadangi ES išorės veiksmai Europos Sąjungoje ir už jos ribų, ar tai būtų parama taikai, ekonominiam bendradarbiavimui, saugumui ir stabilumui mūsų teritorijoje ir už jos ribų, krizių prevencija prieš joms kylant, jų suvaldymas, siekiant išvengti neigiamo šalutinio poveikio, ar palankesnių sąlygų taikiam konflikto sprendimui sudarymas, daro tiesioginį poveikį mūsų piliečių gyvenimui; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES išorės veiksmai Europos Sąjungoje ir už jos ribų, ar tai būtų parama taikai, ekonominiam bendradarbiavimui, saugumui ir stabilumui mūsų teritorijoje ir už jos ribų, krizių prevencija prieš joms kylant, jų suvaldymas, siekiant išvengti neigiamo šalutinio poveikio, ar palankesnių sąlygų taikiam konflikto sprendimui sudarymas, daro tiesioginį poveikį mūsų piliečių gyvenimui;

| C. | kadangi ES gyventojų skaičius mažėja ir prognozuojama, kad apie 2050 m. jie sudarys tik 5 % pasaulio gyventojų, palyginti su 13 % 1960 m; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES gyventojų skaičius mažėja ir prognozuojama, kad apie 2050 m. jie sudarys tik 5 % pasaulio gyventojų, palyginti su 13 % 1960 m;

| D. | kadangi tikimasi, jog iki 2050 m. daugiau nei pusė pasaulio gyventojų skaičiaus augimo bus užfiksuota Afrikoje, kurioje, kaip tikimasi, bus 1,3 mlrd. iš 2,4 mlrd. papildomų planetos žmonių; kadangi dėl šio augimo koncentracijos kai kuriose skurdžiausiose šalyse kils daug naujų problemų, kurios turės žalingą poveikį tiek šioms šalims, tiek Europos Sąjungai, jeigu nebus sprendžiamos jau dabar; |
| --- | --- |

D.

kadangi tikimasi, jog iki 2050 m. daugiau nei pusė pasaulio gyventojų skaičiaus augimo bus užfiksuota Afrikoje, kurioje, kaip tikimasi, bus 1,3 mlrd. iš 2,4 mlrd. papildomų planetos žmonių; kadangi dėl šio augimo koncentracijos kai kuriose skurdžiausiose šalyse kils daug naujų problemų, kurios turės žalingą poveikį tiek šioms šalims, tiek Europos Sąjungai, jeigu nebus sprendžiamos jau dabar;

| E. | kadangi iki 2050 m. Kinija, JAV ir Indija gali tapti ekonomiškai stipriausiomis pasaulio valstybėmis ir daryti dar didesnę politinę įtaką, o ilguoju laikotarpiu persiskirsčius ekonominei ir politinei įtakai nė viena iš ES valstybių narių nebus viena iš pasaulio didžiausios ekonomikos šalių, taigi Europos Sąjunga susidurs su smarkiai pasikeitusia pasaulinės įtakos pusiausvyra, dėl kurios reikės dėti naujų pastangų siekiant sustiprinti galiojančias pasaulines valdymo institucijas; |
| --- | --- |

E.

kadangi iki 2050 m. Kinija, JAV ir Indija gali tapti ekonomiškai stipriausiomis pasaulio valstybėmis ir daryti dar didesnę politinę įtaką, o ilguoju laikotarpiu persiskirsčius ekonominei ir politinei įtakai nė viena iš ES valstybių narių nebus viena iš pasaulio didžiausios ekonomikos šalių, taigi Europos Sąjunga susidurs su smarkiai pasikeitusia pasaulinės įtakos pusiausvyra, dėl kurios reikės dėti naujų pastangų siekiant sustiprinti galiojančias pasaulines valdymo institucijas;

| F. | kadangi naujai pasaulio tvarkai vis labiau būdinga asimetrija ir daug nevalstybinių subjektų – pradedant žmogaus teises, sąžiningą prekybą ir tvarų gamtos išteklių valdymą propaguojančiomis NVO ir baigiant tarptautinėmis įmonėmis, darančiomis poveikį valdžios institucijų politikai, ir socialinės žiniasklaidos aktyvistais, skatinančiais demokratinius pokyčius – per pastarąjį dešimtmetį išplėtė savo įtaką; kadangi tarptautinės organizuotos nusikalstamos grupės ir teroristinės organizacijos bando pakenkti demokratijos principams; kadangi vis dėlto vis dažniau abejojama daugiašališkumu, kuriuo tvirtai vadovaujasi Europa, tačiau joks besiformuojantis valstybinis ar nevalstybinis subjektas negali nustatyti neginčijamos pasaulėžiūros; |
| --- | --- |

F.

kadangi naujai pasaulio tvarkai vis labiau būdinga asimetrija ir daug nevalstybinių subjektų – pradedant žmogaus teises, sąžiningą prekybą ir tvarų gamtos išteklių valdymą propaguojančiomis NVO ir baigiant tarptautinėmis įmonėmis, darančiomis poveikį valdžios institucijų politikai, ir socialinės žiniasklaidos aktyvistais, skatinančiais demokratinius pokyčius – per pastarąjį dešimtmetį išplėtė savo įtaką; kadangi tarptautinės organizuotos nusikalstamos grupės ir teroristinės organizacijos bando pakenkti demokratijos principams; kadangi vis dėlto vis dažniau abejojama daugiašališkumu, kuriuo tvirtai vadovaujasi Europa, tačiau joks besiformuojantis valstybinis ar nevalstybinis subjektas negali nustatyti neginčijamos pasaulėžiūros;

| G. | kadangi dėl globalizacijos išaugo tarpusavio priklausomybė, o Pekine arba Vašingtone priimti sprendimai turi tiesioginį poveikį mūsų gyvenimui; kadangi dėl tarpusavio priklausomybės pasaulio visuomenės nuomonė formuojasi suvokiant, kad reikia numatyti tarpvalstybinius sprendimus tarpvalstybinėms problemoms spręsti ir kad veiksmingos daugiašalės organizacijos turi pagerinti pasaulinį valdymą; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl globalizacijos išaugo tarpusavio priklausomybė, o Pekine arba Vašingtone priimti sprendimai turi tiesioginį poveikį mūsų gyvenimui; kadangi dėl tarpusavio priklausomybės pasaulio visuomenės nuomonė formuojasi suvokiant, kad reikia numatyti tarpvalstybinius sprendimus tarpvalstybinėms problemoms spręsti ir kad veiksmingos daugiašalės organizacijos turi pagerinti pasaulinį valdymą;

| H. | kadangi beveik ketvirtadalis pasaulio gyventojų gyvena nestabiliose valstybėse arba visuomenėse; kadangi jos vis dažniau yra palanki terpė socialinei ir ekonominei nelygybei, kuri, kartu su klimato kaita, kelia tiesioginį iššūkį stabilumui, demokratijai ir taikai; |
| --- | --- |

H.

kadangi beveik ketvirtadalis pasaulio gyventojų gyvena nestabiliose valstybėse arba visuomenėse; kadangi jos vis dažniau yra palanki terpė socialinei ir ekonominei nelygybei, kuri, kartu su klimato kaita, kelia tiesioginį iššūkį stabilumui, demokratijai ir taikai;

| I. | kadangi ES siekiui būti lydere ir daryti įtaką pasaulio lygmeniu buvo pakenkta dėl finansų krizės, precedento neturinčios migracijos ir pabėgėlių krizės valdymo, didėjančio euroskepticizmo, krizių gausos mūsų kaimynystėje, nuoseklumo trūkumo užsienio politikos srityje, augančio Europos viešosios nuomonės skepticizmo į jėgos demonstravimą užsienyje ir veiksmingo ES strateginio savarankiškumo stokos – dėl to linkstama reaguoti į įvykius, o ne juos formuoti; kadangi ES vis dėlto pirmauja pasaulyje reguliavimo standartų srityje; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES siekiui būti lydere ir daryti įtaką pasaulio lygmeniu buvo pakenkta dėl finansų krizės, precedento neturinčios migracijos ir pabėgėlių krizės valdymo, didėjančio euroskepticizmo, krizių gausos mūsų kaimynystėje, nuoseklumo trūkumo užsienio politikos srityje, augančio Europos viešosios nuomonės skepticizmo į jėgos demonstravimą užsienyje ir veiksmingo ES strateginio savarankiškumo stokos – dėl to linkstama reaguoti į įvykius, o ne juos formuoti; kadangi ES vis dėlto pirmauja pasaulyje reguliavimo standartų srityje;

| J. | kadangi kai kurios Vakarų demokratinės šalys tapo pažeidžiamesnės, labiau protekcionistinės ir uždaresnės ir linksta į kraštutinumus metu, kai daugiašalis bendradarbiavimas yra vienintelis būdas siekiant veiksmingai reaguoti į pasaulinius iššūkius; kadangi šį vakuumą bando užpildyti tokios įtakingos valstybės, kaip Kinija ir Rusija, kurios siekia mesti iššūkį esamam tarptautine teise grindžiamam pasauliniam valdymui, o ne jį priimti; kadangi pastarosios valstybės laikosi kitokio požiūrio į vystomąjį bendradarbiavimą, kuris nesusijęs su teisinės valstybės principų tobulinimu arba kitomis demokratinėmis reformomis; |
| --- | --- |

J.

kadangi kai kurios Vakarų demokratinės šalys tapo pažeidžiamesnės, labiau protekcionistinės ir uždaresnės ir linksta į kraštutinumus metu, kai daugiašalis bendradarbiavimas yra vienintelis būdas siekiant veiksmingai reaguoti į pasaulinius iššūkius; kadangi šį vakuumą bando užpildyti tokios įtakingos valstybės, kaip Kinija ir Rusija, kurios siekia mesti iššūkį esamam tarptautine teise grindžiamam pasauliniam valdymui, o ne jį priimti; kadangi pastarosios valstybės laikosi kitokio požiūrio į vystomąjį bendradarbiavimą, kuris nesusijęs su teisinės valstybės principų tobulinimu arba kitomis demokratinėmis reformomis;

| K. | kadangi Bendras visapusiškas veiksmų planas (BVVP) su Iranu – tai svarbus daugiašalis laimėjimas siekiant stabilių ir taikių Artimųjų Rytų; kadangi labai apgailestaujama dėl Prezidento D. Trumpo sprendimo pasitraukti iš BVVP ir nustatyti antrines sankcijas Europos įmonėms, kurios vykdo teisėtą veiklą bendradarbiaudamos su Iranu, ir dėl šio sprendimo padaryta žala Europos ekonominiam suverenitetui bei atskleista ES problemų kelianti priklausomybė nuo prekybos atsiskaitant doleriais sistemos; kadangi ES ir jos valstybės narės dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą įgyvendinti BVVP ir ėmėsi priemonių teisėtiems Europos ekonominiams interesams apsaugoti; |
| --- | --- |

K.

kadangi Bendras visapusiškas veiksmų planas (BVVP) su Iranu – tai svarbus daugiašalis laimėjimas siekiant stabilių ir taikių Artimųjų Rytų; kadangi labai apgailestaujama dėl Prezidento D. Trumpo sprendimo pasitraukti iš BVVP ir nustatyti antrines sankcijas Europos įmonėms, kurios vykdo teisėtą veiklą bendradarbiaudamos su Iranu, ir dėl šio sprendimo padaryta žala Europos ekonominiam suverenitetui bei atskleista ES problemų kelianti priklausomybė nuo prekybos atsiskaitant doleriais sistemos; kadangi ES ir jos valstybės narės dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą įgyvendinti BVVP ir ėmėsi priemonių teisėtiems Europos ekonominiams interesams apsaugoti;

| L. | kadangi grupuotės ISIS, „Al-Qaida“ ir kitos tarptautinės teroristinės organizacijos vis dar kelia didelę grėsmę Europai ir pasaulio tautoms; |
| --- | --- |

L.

kadangi grupuotės ISIS, „Al-Qaida“ ir kitos tarptautinės teroristinės organizacijos vis dar kelia didelę grėsmę Europai ir pasaulio tautoms;

| M. | kadangi Europos saugumas grindžiamas bendro strateginio savarankiškumo siekiu, kaip pabrėžta Visuotinėje Sąjungos strategijoje; kadangi plataus užmojo, patikima ir veiksminga bendra užsienio politika turi būti remiama numatant atitinkamus finansinius išteklius ir priemones ir turi būti grindžiama suderintu, laiku įgyvendinamu ir nuosekliu valstybių narių požiūriu; |
| --- | --- |

M.

kadangi Europos saugumas grindžiamas bendro strateginio savarankiškumo siekiu, kaip pabrėžta Visuotinėje Sąjungos strategijoje; kadangi plataus užmojo, patikima ir veiksminga bendra užsienio politika turi būti remiama numatant atitinkamus finansinius išteklius ir priemones ir turi būti grindžiama suderintu, laiku įgyvendinamu ir nuosekliu valstybių narių požiūriu;

| 1. | pabrėžia, kad atėjo laikas Europos Sąjungai perimti likimą į savo rankas; laikosi nuomonės, kad ES turėtų atlikti visavertės ir suverenios politinės ir ekonominės galios, kuri padėtų spręsti konfliktus visame pasaulyje ir formuotų pasaulinį valdymą, vaidmenį tarptautinių santykių srityje; todėl pabrėžia, kad būtina numatyti iš tikrųjų bendrą Europos užsienio ir saugumo politiką, grindžiamą strateginiu savarankiškumu ir jos integracija, be kita ko, atsižvelgiant į pajėgumus, pramonės ir operacijų srityse, kad būtų skatinami mūsų bendri interesai, taip pat mūsų principai ir vertybės; |
| --- | --- |

1.

| 2. | yra įsitikinęs, kad nė viena ES valstybė narė pati viena negali veiksmingai reaguoti į šiandienos pasaulinius iššūkius; mano, kad valstybės narės, sutelkusios savo galias ES, gali pasaulinėje arenoje daryti įtaką, kurios jos nedarytų kitokiu atveju; yra įsitikinęs, kad 28 valstybės narės, siekiančios suformuluoti suderintas ir vieningas pozicijas ir atstovaujančios 500 mln. piliečių, turi daugiau įtakos tarptautinėse derybose, propaguojant žmogaus teises ir atskaitomybę ir nustatant tarptautines taisykles bei politinius, demokratinius, aplinkos apsaugos, socialinius ir ekonominius standartus; be to, mano, kad ES piliečiams, kai juos apsaugo ES socialinis modelis, globalizacija gali suteikti galimybę, o ne kelti grėsmę, ir kad Europos ir nacionaliniai lyderiai turi aiškiai ir teigiamai informuoti apie šią galimybę; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apgailestauja dėl to, kad valstybės narės pernelyg dažnai teikia pirmenybę savo nacionaliniams interesams, nepaisydamos galimų pasekmių Europos lygmeniu, taip kenkdamos ES vienybei, nuoseklumui ir veiksmingumui, taigi jos, kaip pasaulinio masto veikėjos, patikimumui; ragina geriau paskirstyti atsakomybę, užtikrinti didesnį solidarumą ir stiprinti koordinavimą tarp ES ir jos valstybių narių; primena, jog būtina, kad Sąjungos išorės politikos priemonės būtų suderinamos tarpusavyje ir su kitomis politikos priemonėmis, turinčiomis išorės aspektą, taip pat, kad dėl jų būtų koordinuojama su tarptautiniais partneriais; mano, kad geras valstybių narių bendradarbiavimas yra būtinas siekiant apsaugoti mūsų demokratiją, bendras vertybes, laisvę ir mūsų socialinius bei aplinkos standartus; pabrėžia, jog reikia išplėsti valstybių narių, šalių partnerių ir tarptautinių organizacijų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, kad, atsižvelgiant į 28 valstybių narių visumą, ES yra didžiausia pasaulio ekonomika, turinti daugiau kaip pusę milijardo žmonių, ir kad euras yra antra pagal svarbą atsargų valiuta; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į kolektyvinius ES institucijų ir atskirų valstybių narių įnašus, ES taip pat yra pirmaujanti paramos vystymuisi teikėja pasaulyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad Europos požiūriui į išorės santykius būdinga:






  — | visuotinių vertybių, pvz., taikos, demokratijos, lygybės, teisinės valstybės principo ir pagarbos žmogaus teisėms bei pagrindinėms laisvėms, įskaitant mažumų teises, propagavimas ir apsauga; |
| --- | --- | --- |

5.

—

visuotinių vertybių, pvz., taikos, demokratijos, lygybės, teisinės valstybės principo ir pagarbos žmogaus teisėms bei pagrindinėms laisvėms, įskaitant mažumų teises, propagavimas ir apsauga;

| — | įsipareigojimas užtikrinti daugiašališkumą ir taisyklėmis grindžiamą tarptautinę tvarką, remiant JT sistemai ir regioninėms organizacijoms, pvz., ESBO; |
| --- | --- |

—

įsipareigojimas užtikrinti daugiašališkumą ir taisyklėmis grindžiamą tarptautinę tvarką, remiant JT sistemai ir regioninėms organizacijoms, pvz., ESBO;

| — | dėmesys konfliktų prevencijai ir valdymui, tarpininkavimui, taikiam konfliktų sprendimui, taikos kūrimui ir institucijų stiprinimui; |
| --- | --- |

—

dėmesys konfliktų prevencijai ir valdymui, tarpininkavimui, taikiam konfliktų sprendimui, taikos kūrimui ir institucijų stiprinimui;

| — | darnaus vystymosi, pagalbos ir ekonominio bendradarbiavimo, sąžiningos prekybos, klimatui nekenkiančių susitarimų ir alternatyvių energijos šaltinių skatinimas; |
| --- | --- |

—

darnaus vystymosi, pagalbos ir ekonominio bendradarbiavimo, sąžiningos prekybos, klimatui nekenkiančių susitarimų ir alternatyvių energijos šaltinių skatinimas;

| 6. | pabrėžia, kad ES turėtų ir toliau laikytis savo demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės principų, įtvirtintų Sutartyse; pabrėžia, kad svarbu įvertinti, ar šių principų propagavimas trečiosiose šalyse buvo sėkmingas ir kokių yra galimybių jį dar pagerinti; pabrėžia, kad ES kaip šių principų propaguotojos reputacija gali būti išsaugota tik tuo atveju, jei ji užtikrintų, kad būtent šie principai būtų apsaugoti ir jų būtų laikomasi visose jos valstybėse narėse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | taip pat ragina apsvarstyti galimybę taikyti politikos priemonę „mažesnė parama už mažesnę pažangą“ toms šalims, kurios valdymo, demokratijos ir žmogaus teisių srityse nebesiekia pažangos; mano, kad ES turėtų veiksmingiau naudotis savo užsienio politikos priemonėmis, įskaitant prekybos ir vystymosi priemones, pvz., dvišalius susitarimus su trečiosiomis šalimis, kai pažeidžiami demokratijos standartai ir žmogaus teisės, visų pirma užtikrinant, kad joks susitarimas nebūtų ratifikuotas, kol nebus įvykdyti žmogaus teisių kriterijai; ragina ES ir valstybes nares priimti nepagrįsto praturtėjimo nutartis, siekiant kovoti su korupcija trečiosiose šalyse; primena, kad ekonominės sankcijos yra galinga prievartinės diplomatijos priemonė; pažymi, kad tam tikrais atvejais nėra imamasi tolesnių veiksmų Sąjungos lygmeniu dėl su užsienio politika susijusių Parlamento priimtų pozicijų, ir ragina Tarybą ir Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) labiau į jas atsižvelgti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina EIVT, Komisiją, Tarybą ir atskiras valstybes nares strategiškai veikti laikantis integruoto požiūrio ir naudojant visas turimas priemones, įskaitant prekybos, vystymosi ir diplomatines, civilines bei karines bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) priemones, taip pat strateginę komunikaciją ir viešąją diplomatiją, kad būtų sustiprinta ES geopolitinė įtaka ir bendras įvaizdis pasaulyje ir apsaugoti jos interesai, be kita ko, stiprinant ES ekonominį suverenitetą ir strateginį savarankiškumą; atkreipia dėmesį į galimą papildomą diplomatijos aplinkosaugos, kultūros ir akademinėje srityse, taip pat kitų alternatyvių formų diplomatijos vaidmenį šiame procese; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina skirti pakankamai finansinių išteklių ES išorės veiksmams pagal kitą daugiametę finansinę programą (DFP) (2021–2027 m.) ir ragina ES orientuoti savo išteklius į strateginius prioritetus; primena apie svarbų ES išorės finansavimo priemonių vaidmenį propaguojant ES užsienio politikos interesus; pabrėžia, kad svarbu didinti išorės finansavimo priemonių suderinamumą, veiksmingumą, reagavimo galimybes ir lankstumą; pabrėžia, kad reikia tinkamai įtraukti Parlamentą į šių priemonių tikrinimą ir strateginį valdymą; laikosi nuomonės, kad dėl augančių iššūkių ES kaimynystėje ir už jos ribų reikia iš esmės padidinti išorės veiksmams skiriamus asignavimus ir labai sustiprinti civilines BSGP misijas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina EIVT kurti problemų sprendimo koalicijas su panašiai mąstančiomis šalimis, siekiant remti ir propaguoti taisyklėmis grindžiamą tarptautinę tvarką, daugiašališkumą ir laisvą bei sąžiningą prekybą, taip pat siekti bendradarbiavimu pagrįstų pasaulinių problemų, įskaitant galios pusiausvyros pasikeitimą, sprendimų; ragina EIVT bendradarbiauti su besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis teikiant visuotines viešąsias gėrybes, pvz., užtikrinant taiką ir saugumą, be kita ko, bendradarbiaujant vykdant krizių prevencijos ir valdymo veiksmus visame pasaulyje, taip pat klimato kaitos švelninimo, įskaitant tvarų gamtos išteklių valdymą, švarų orą ir vandenį bei neužterštą žemę, taip pat žmogaus teisių gynimo ir propagavimo bei finansinio stabilumo srityse; primena, kad siekiant remti šiuos tikslus labai svarbūs yra tarpparlamentiniai ryšiai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smerkia nuolatinį Rusijos veto teisės naudojimą JT Saugumo Taryboje ir mano, kad tai sumenkina tarptautines pastangas užtikrinti taiką ir spręsti konfliktus; pažymi, kad dėl aklaviečių Jungtinių Tautų Saugumo Taryboje tarptautinė bendruomenė negali imtis veiksmų ir trukdoma spręsti krizes; dar kartą prašo valstybių narių remti JT Saugumo Tarybos sudėties ir veikimo reformas; pabrėžia, kad ES yra įsipareigojusi stiprinti tarptautinį Jungtinių Tautų vaidmenį; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad ES atliko svarbų vaidmenį švelninant ir sprendžiant užsienio politikos krizes, visų pirma, kai kurios valstybės narės imasi vadovauti remiant visai Sąjungai, pvz., kaip Normandijos formato derybose arba ES 3+3 derybose su Iranu; mano, kad siekiant didesnio bendradarbiavimo saugumo ir gynybos srityje ilgiuoju laikotarpiu, prireikus, valstybių narių ad hoc koalicijomis, galinčiomis imtis veiksmų greitai reaguojant į tarptautines krizes, būtų galima užtikrinti didesnį ES išorės veiksmų lankstumą ir reagavimą, trumpuoju laikotarpiu sprendžiant besikeičiančios padėties problemas, mažinant spaudimą valstybėms narėms pasiekti visuotinį sutarimą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palankiai vertina vis svarbesnį ES vaidmenį, įskaitant jos civilinių ir karinių BSGP misijų vaidmenį, siekiant palaikyti taiką, užkirsti kelią konfliktams, stiprinti tarptautinį saugumą ir atstatymą po konfliktų, nes tai yra priemonė ilgalaikei taikai užtikrinti; primena, kad tuomet, kai moterys atlieka oficialų vaidmenį šiame procese, konfliktai sprendžiami sėkmingiau, ir ragina užtikrinti aktyvesnį moterų dalyvavimą tokiose misijose; |
| --- | --- |

13.

| 14. | supranta, kad grėsmių artumas sąlygoja politikos prioritetus; vis dėlto ragina visas valstybes nares paisyti Sutartyse (Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 80 straipsnis) įtvirtinto solidarumo principo ir imtis būtinų veiksmų siekiant bendrai reaguoti į migracijos krizę, kaip kad visos valstybės narės solidariai reagavo į problemas, kylančias dėl atkaklios Rusijos ir Kinijos ekonominiame ir saugumo kontekste; taip pat mano, kad dabartinės krizės patikrino valstybių narių pasiryžimą veiksmingiau bendradarbiauti, kad būtų atremti bendri iššūkiai; ragina toliau teikti humanitarinę pagalbą ir paramą per konfliktą nukentėjusiems gyventojams; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pažymi, kad vidaus ir išorės saugumas yra vis labiau susiję; pabrėžia, kad būtina didinti vidinį ES atsparumą kišimuisi iš išorės ir kartu su tarptautiniais partneriais parengti bendrą strategiją, siekiant apsaugoti ypatingos svarbos infrastruktūrą ir pagrindines institucijas bei mūsų demokratijos bruožus; pritaria Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei, kad, kaip rizikos mažinimo strategijos dalis, būtų toliau didinamas ES atsparumas teroristiniams išpuoliams, visų pirma džihadistų terorizmui, kuris šiandien yra vienas iš pagrindinių viešajam saugumui ES kylančių iššūkių, radikalizacijai, neteisėtai migracijai, nuolatiniam cheminio ginklo naudojimui, propagandai, dezinformacijos kampanijoms internete ir realiame gyvenime, Rusijos bandymams vykdyti kibernetinius išpuolius ir kištis į rinkimų bei referendumų kampanijas ir kitoms hibridinėms grėsmėms, kurioms atremti reikia greitų, ryžtingų ir koordinuotų kovos su jomis veiksmų; pabrėžia, kad turėtų būti imamasi visų įmanomų priemonių, kad būtų išvengta bet kokio kišimosi į 2019 m. Europos Parlamento rinkimus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad transatlantinė partnerystė susiduria su daugeliu problemų ir sutrikimų trumpuoju laikotarpiu, tačiau ir toliau yra būtina siekiant saugumo ir gerovės abipus Atlanto; apgailestauja dėl to, kad JAV palaipsniui traukiasi iš daugiašalės, taisyklėmis pagrįstos pasaulio tvarkos, visų pirma pasitraukdamos iš Paryžiaus susitarimo, BVVP, Partnerystės abipus Ramiojo vandenyno (TPP) susitarimo ir JT žmogaus teisių tarybos, stabdo savo finansavimą Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūrai Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (UNRWA) ir įvairioms JT agentūroms bei daugiašaliams forumams, taip pat dėl to, kad užsipuola Tarptautinį baudžiamąjį teismą (TBT); ragina ES, reaguojant į tokius sprendimus, parodyti vienybę, tvirtumą ir proporcingumą, dar kartą patvirtinti visapusišką paramą BVVP, užtikrinti apčiuopiamus ekonominius rezultatus bendradarbiaujant su Iranu ir apsaugoti Europos įmones, investuojančias Irane nepaisant JAV sankcijų; be to, ragina ES padidinti pastangas klimato kaitos politikos diplomatijos srityje ir įtraukti Paryžiaus susitarimo laikymąsi į visus prekybos ir investicijų susitarimus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad investicijos į Vakarų Balkanų stabilumą ir gerovę turi išlikti svarbiausiu Europos Sąjungos prioritetu; dar kartą atkreipia dėmesį į tai, kad pagal Vakarų Balkanų šalių europinę perspektyvą atitinkamos valstybės turi tapti visateisėmis narėmis, jei jos atitinka visus kriterijus; pabrėžia, kad plėtros procesas yra pagrįstas nuopelnais, paremtas griežtomis ir sąžiningomis sąlygomis, laikantis griežto Kopenhagos kriterijų taikymo, ir turi priklausyti tik nuo konkrečių kiekvienos šalies rezultatų tokiais klausimais, kaip kova su korupcija bei pinigų plovimo praktika, skaidrumas ir teismų nepriklausomumas; dar kartą pabrėžia, kad šiame procese svarbu skatinti taisyklėmis grindžiamai, bendradarbiavimu pagrįstai politinei ir ekonominei tarptautinei tvarkai būtinas reformas, sutelkiant dėmesį į teisinės valstybės principo, pagarbos žmogaus teisėms, visų pirma mažumų teisėms, susitaikymo ir gerų kaimyninių santykių, saugumo ir migracijos, socialinio ir ekonominio bei darnaus vystymosi, transporto ir energetikos jungčių, aplinkos apsaugos bei skaitmeninės darbotvarkės aspektus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pripažįsta Rytų kaimyninių valstybių stabilumo svarbą pačios Sąjungos stabilumui ir ragina plėtoti dar glaudesnius santykius su Rytų partnerystės šalimis; ragina Komisiją ir EIVT toliau naudoti ES galią skatinti pokyčius prie jos rytinių sienų, stiprinant ekonominius ir junglumo ryšius, naudojantis prekybos ir asociacijos susitarimais, galimybe patekti į bendrąją rinką ir glaudesniais žmonių tarpusavio ryšiais, be kita ko, pasitelkiant vizų režimo supaprastinimą ir liberalizavimą, jei įvykdomi visi reikalavimai šiuo tikslu, nes taip skatinamos demokratinės reformos ir Europos taisyklių bei standartų priėmimas; taip pat ragina EIVT stebėti demokratinius procesus artimiausioje kaimynystėje ir užtikrinti, kad demokratinė pažanga nebūtų sustabdyta arba neregresuotų; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pakartoja, kad ES įsipareigojusi remti savo partnerių suverenitetą, nepriklausomybę ir teritorinį vientisumą; pabrėžia, kad reikia spręsti visus įšaldytuosius konfliktus pagal tarptautinę teisę, normas ir principus, didinti paramą nuo konfliktų nukentėjusiems gyventojams, šalies viduje perkeltiems asmenims ir pabėgėliams ir kovoti su trečiųjų šalių, ypač Rusijos, bandymais destabilizuoti padėtį; pakartoja, kad smerkia Rusijos įvykdytą Krymo aneksiją ir karinę intervenciją Rytų Ukrainoje; ragina toliau dėti pastangas siekiant užtikrinti Minsko susitarimų įgyvendinimą ir ragina toliau taikyti ES sankcijas Rusijai iki tol, kol ji pradės vykdyti šiuos susitarimus; be to smerkia nuolat vykdomą militarizavimą ir blogėjančią saugumo ir humanitarinę padėtį okupuotuose Gruzijos Abchazijos ir Cchinvalio / Pietų Osetijos teritorijose ir ragina Rusiją vykdyti savo įsipareigojimus pagal tarpininkaujant ES 2008 m. sudarytą susitarimą dėl ugnies nutraukimo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primena, kad Viduržemio jūros regione yra siena tarp regionų, kuriuose skirtumai yra didžiausi pasaulyje; pakartoja, kad reikia skubiai skatinti sąžiningą ekonominį ir socialinį Pietų Viduržemio jūros baseino ir Užsachario Afrikos vystymąsi ir padėti šalims šalinti pagrindines nestabilumo priežastis, pvz., ginkluotų konfliktų, nedemokratinio ir neveiksmingo valdymo, korupcijos ir klimato kaitos problemas, sudarant vietos ekonomines galimybes, ypač jaunimui ir moterims, visų pirma migrantų kilmės šalyse, bendradarbiaujant su atitinkamais veikėjais vietoje ir įtraukiant vietos bendruomenes; atkreipia dėmesį į Komisijos Pirmininko J.-C. Junckerio pasiūlymą sukurti naują Europos ir Afrikos tvarių investicijų ir darbo vietų aljansą, jo iniciatyvą sujungti įvairius Europos ir Afrikos prekybos susitarimus į vieną abiejų žemynų laisvosios prekybos susitarimą, kuris gali būti sėkmingas tik tuomet, jei bus parengtas kaip lygių šalių ekonominė partnerystė ir jei bus sukurta veiksminga verslui ir investicijoms palanki aplinka; primygtinai ragina ES taikyti kitus EKP mechanizmus ir toliau didinti Sąjungos, Pietų kaimynystės šalių partnerių ir pagrindinių regioninių subjektų bendradarbiavimą tokiais regioniniais klausimais, kaip geras valdymas, saugumas, energetika ir kova su klimato kaita; pakartoja, kad pritaria ES BSGP stabilizavimo zonai, ir ragina ją sustiprinti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad ES turi atlikti vadovaujamą vaidmenį Artimuosiuose Rytuose ir Persijos įlankos regione ryžtingai naudodama savo švelniąją galią ir užtikrindama visapusišką visų galiojančių asociacijos susitarimų įgyvendinimą; labai apgailestauja dėl JAV vyriausybės priimto sprendimo perkelti JAV ambasadą Izraelyje iš Tel Avivo į Jeruzalę; ragina ES būti varomąja jėga atkuriant tikrą taikos procesą Artimuosiuose Rytuose, pagal kurį būtų siekiama dviejų valstybių sambūviu pagrįsto sprendimo; dar kartą patvirtina, koks svarbus JT vadovaujamas Ženevos procesas siekiant išspręsti konfliktą Sirijoje pagal JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2254; smerkia Rusijos ir Irano paramą B. Assado režimui, jo karo nusikaltimus bei nusikaltimus žmoniškumui ir ragina ES bei valstybes nares dėti visas pastangas, kad būtų nutraukti nusikaltimai prieš Sirijos žmones ir, visų pirma, nutrauktas cheminių ginklų naudojimas prieš juos; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smerkia visų šalių Jemene sunkius tarptautinės humanitarinės ir žmogaus teisių teisės pažeidimus, įskaitant Saudo Arabijos vadovaujamos koalicijos ir Houthi grupuotės sukilėlių vykdomus beatodairiškus išpuolius prieš civilius gyventojus; reikalauja nedelsiant nutraukti Jemeno blokadą ir ragina visas konflikto šalis atnaujinti dialogą remiant JT ir siekti tvaraus ugnies nutraukimo; teigiamai vertina Vokietijos, Danijos ir Suomijos vyriausybių sprendimą sustabdyti ginklų pardavimą Saudo Arabijai; ragina taikyti ES masto sankcijas tiems, kurie atsakingi už Saudo Arabijos žurnalisto Jamalo Khashoggi nužudymą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad regioninio saugumo stiprinimas Indijos ir Ramiojo vandenynų regione yra ypač svarbus ES ir jos valstybių narių interesų atžvilgiu; ragina visas susijusias šalis regione išspręsti nesutarimus taikiomis priemonėmis ir susilaikyti nuo vienašalių veiksmų, kad būtų pakeista esama padėtis, įskaitant Rytų ir Pietų Kinijos jūras, siekiant užtikrinti regioninį saugumą; ragina greitai atnaujinti dvišales Kinijos ir Taivano derybas ir pakartoja, kad pritaria prasmingam Taivano dalyvavimui tarptautinėse organizacijose, mechanizmuose ir veikloje; remia priemones, kuriomis siekiama stiprinti Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Azijos partnerių santykius, ir ragina bendradarbiauti ekonominėje, diplomatinėje ir saugumo srityse; |
| --- | --- |

23.

| 24. | po prezidento ir parlamento rinkimų regione dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą toliau megzti glaudžius ryšius su Lotynų Amerikos šalimis, skatinant ginti demokratiją, teisinės valstybės principą ir žmogaus teises, nes jie yra didesnės integracijos ir bendradarbiavimo pagrindas; reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad Kuboje, Nikaragvoje ir Venesueloje nepaisoma demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės principų; susirūpinęs atkreipia dėmesį į rinkimų Brazilijoje raidą ir tikisi, kad naujoji vyriausybė toliau laikysis demokratijos ir teisinės valstybės principų; palankiai vertina visų susijusių šalių pastangas, dedamas Kolumbijos taikos procese; pakartoja, kad visapusiškai remia šį taikos procesą ir jo veiksmingą įgyvendinimą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mano, kad, nepaisant švelniosios galios ir institucijų stiprinimo svarbos, vien jų gali nepakakti, kad būtų galima daryti įtaką pasaulyje, kur galios politika ir kietoji galia tampa vis svarbesnės; mano, kad ES užsienio politikos veiksmingumas galiausiai didžia dalimi priklausys nuo veiksmingo švelniosios ir kietosios galios priemonių derinio, įskaitant atvirą dialogą, taip pat nuo jos gebėjimo rodyti pavyzdį ir nuo išteklių bei pajėgumų jam remti, įskaitant pakankamus finansinius išteklius, veiksmingą daugiašališkumą, švelniosios galios ir įtikinamos kietosios galios derinį, karinių pajėgumų sutelkimą ir valstybių narių pasirengimą nusileisti priimant sprendimus šioje srityje, taip pat bendradarbiavimą su NATO ir kitomis panašiai mąstančiomis šalimis; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palankiai vertina glaudesnį ES valstybių narių bendradarbiavimą gynybos srityje ir veiksmus, kurių imtasi siekiant padidinti ES karinį savarankiškumą, t. y. įsteigti Europos bendro vadovavimo centrą Briuselyje, skirtą ES karinėms mokymo misijoms, ir pašalinti kliūtis, trukdančias dislokuoti ES kovines grupes; mano, kad nustatytas nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas (PESCO) įgyvendinant gynybos projektus ir suderinta metinė peržiūra gynybos srityje padės valstybėms narėms stiprinti bendradarbiavimą gynybos srityje ir veiksmingiau panaudoti savo gynybos biudžetus; palankiai vertina Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės pasiūlymą dėl Europos taikos priemonės ir naujos civilinių BSGP misijų sistemos, taip pat įsipareigojimą siekti pažangos karinio mobilumo srityje, kad būtų didinamas Europos strateginis savarankiškumas, be kita ko, pasinaudojant Europos intervencinių priemonių iniciatyva; mano, kad stiprios gynybos pramonės plėtojimas didina ES technologinę nepriklausomybę, be kita ko, skatinant bendrąją kibernetinio saugumo produktų rinką, kurioje ES pajėgumai turi būti didesni; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mano, kad gebėjimas siųsti civilinius ekspertus ir karines pajėgas į konfliktus visame pasaulyje, siekiant skatinti taiką ir stabilumą, yra būtina išankstinė sąlyga norint tapti patikima politine galia, galinčia struktūruoti ginkluotų konfliktų prevenciją, taikos susitarimų vykdymo užtikrinimą ir nestabilios padėties po konfliktų stabilizavimą; ragina EIVT ir valstybes nares sukurti pakankamus civilinius ir karinius pajėgumus, kurie apimtų visą sausumos, oro, kosmoso, jūrų ir kibernetinių pajėgumų spektrą, ir siekti numatyti teisiškai privalomą priemonę dėl visiškai autonominių ginklų sistemų, kad būtų apsaugoti Sutarties tikslai; pabrėžia Europos Sąjungos ir NATO vykdomo bendradarbiavimo svarbą, kaip pabrėžta ES visuotinėje strategijoje ir bendroje ES ir NATO deklaracijoje; pabrėžia, kad tolesniu gynybos sąjungos kūrimu turėtų būti papildyti ES išorės santykių tikslai; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad naujų formatų, pvz., ES Saugumo Tarybos, kaip ragina Kanclerė A. Merkel ir Prezidentas E. Macron, kūrimas ir nauji glaudesnio koordinavimo Europos Sąjungoje ir su tarptautinėmis institucijomis būdai galėtų sudaryti palankesnes sąlygas veiksmingesniam sprendimų dėl BUSP priėmimo procesui; mano, kad kuriant šias struktūras kartu turėtų būti rengiami ir jų demokratinės priežiūros užtikrinimo mechanizmai; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pritaria diskusijoms Europos Sąjungoje dėl naujų formatų, įskaitant pasiūlymą, kurį 2018 m. rugsėjo 12 d. pranešime apie Sąjungos padėtį išdėstė Komisijos Pirmininkas J.-C. Juncker, kad kvalifikuota balsų dauguma būtų balsuojama konkrečiose BUSP srityse, kuriose šiuo metu pagal Sutartis reikalaujama vieningumo, būtent žmogaus teisių klausimų, sankcijų ir civilinių misijų srityse; ragina valstybes nares išnagrinėti, kaip jos galėtų veikti veiksmingiau BUSP ir BSGP srityse; mano, kad taikant kvalifikuotą balsų daugumą būtų sudarytos sąlygos ES veikti ryžtingiau, greičiau ir veiksmingiau; ragina Europos Vadovų Tarybą imtis šios iniciatyvos pasinaudojant nuostata dėl pereigos (ES sutarties 31 straipsnio 3 dalis); ragina Europos Vadovų Tarybą, vykdant platesnio masto diskusijas dėl ES politikos priemonių priėmimo balsų dauguma, apsvarstyti galimybę priimti sprendimus kvalifikuota balsų dauguma ir kitose BUSP srityse; pripažįsta, kad reikia ieškoti kūrybiškų sprendimų dėl būsimo Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės bendradarbiavimo BUSP ir BSGP srityse, atsižvelgiant į jo 2018 m. kovo 14 d. rezoliucijoje dėl pagrindinių būsimų ES ir Jungtinės Karalystės santykių principų, išdėstytus principus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  OL C 210, 2010 8 3, p. 1.

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/91 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/91

---

P8_TA(2018)0514

Metinė bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo ataskaita

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo ataskaitos (2018/2099(INI))

(2020/C 388/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendrąją poziciją 2008/944/BUSP, nustatančią bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendrąją poziciją 2008/944/BUSP, nustatančią bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 20 d., 2015 m. birželio 26 d., 2016 m. gruodžio 15 d., 2017 m. birželio 22 d. ir 2018 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 20 d., 2015 m. birželio 26 d., 2016 m. gruodžio 15 d., 2017 m. birželio 22 d. ir 2018 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos metinį pranešimą Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos metinį pranešimą Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl metinės bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo ataskaitos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl metinės bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo ataskaitos (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 25 d., 2014 m. lapkričio 18 d., 2015 m. gegužės 18 d., 2016 m. birželio 27 d., 2016 m. lapkričio 14 d., 2017 m. gegužės 18 d., 2017 m. liepos 17 d. ir 2018 m. birželio 25 d. Tarybos išvadas dėl bendros saugumo ir gynybos politikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 25 d., 2014 m. lapkričio 18 d., 2015 m. gegužės 18 d., 2016 m. birželio 27 d., 2016 m. lapkričio 14 d., 2017 m. gegužės 18 d., 2017 m. liepos 17 d. ir 2018 m. birželio 25 d. Tarybos išvadas dėl bendros saugumo ir gynybos politikos,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 28 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pristatytą dokumentą „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa. Visuotinė Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 28 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pristatytą dokumentą „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa. Visuotinė Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategija“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 8 d. ir 2018 m. liepos 10 d. Europos Vadovų Tarybos ir Komisijos pirmininkų bei NATO generalinio sekretoriaus bendrus pareiškimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 8 d. ir 2018 m. liepos 10 d. Europos Vadovų Tarybos ir Komisijos pirmininkų bei NATO generalinio sekretoriaus bendrus pareiškimus,

| — | atsižvelgdamas į bendrą 42 pasiūlymų rinkinį, kurį 2016 m. gruodžio 6 d. patvirtino Europos Sąjungos Taryba ir Šiaurės Atlanto Taryba, ir į 2017 m. birželio 14 d. ir gruodžio 5 d. jo įgyvendinimo pažangos ataskaitas bei į naują 32 pasiūlymų rinkinį, kurį 2017 m. gruodžio 5 d. patvirtino abi tarybos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą 42 pasiūlymų rinkinį, kurį 2016 m. gruodžio 6 d. patvirtino Europos Sąjungos Taryba ir Šiaurės Atlanto Taryba, ir į 2017 m. birželio 14 d. ir gruodžio 5 d. jo įgyvendinimo pažangos ataskaitas bei į naują 32 pasiūlymų rinkinį, kurį 2017 m. gruodžio 5 d. patvirtino abi tarybos,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 7 d. diskusijoms skirtą dokumentą dėl Europos gynybos ateities, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 7 d. diskusijoms skirtą dokumentą dėl Europos gynybos ateities,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją „ES karinės struktūros. Padėtis ir ateities perspektyvos“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją „ES karinės struktūros. Padėtis ir ateities perspektyvos“ (3),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl Europos kosmoso strategijos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl Europos kosmoso strategijos (4),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl Europos gynybos sąjungos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl Europos gynybos sąjungos (5),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (pagal Tarybos metinį pranešimą Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos) (6), ir į 2017 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl metinės bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo ataskaitos (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (pagal Tarybos metinį pranešimą Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos) (6), ir į 2017 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl metinės bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo ataskaitos (7),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 16 d. rezoliuciją „Bendros saugumo ir gynybos politikos konstitucinė, teisinė ir institucinė reikšmė: Lisabonos sutarties suteiktos galimybės“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 16 d. rezoliuciją „Bendros saugumo ir gynybos politikos konstitucinė, teisinė ir institucinė reikšmė: Lisabonos sutarties suteiktos galimybės“ (8),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu dialogu dėl 2018 m. biudžeto projekto (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu dialogu dėl 2018 m. biudžeto projekto (9),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 10 d. ES tarpininkavimo ir dialogo gebėjimų stiprinimo koncepciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 10 d. ES tarpininkavimo ir dialogo gebėjimų stiprinimo koncepciją,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 14 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pristatytą dokumentą „Įgyvendinimo planas saugumo ir gynybos srityje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 14 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pristatytą dokumentą „Įgyvendinimo planas saugumo ir gynybos srityje“,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl ES ir NATO santykių (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl ES ir NATO santykių (10),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 30 d. Komisijos komunikatą „Europos gynybos veiksmų planas“ (COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 30 d. Komisijos komunikatą „Europos gynybos veiksmų planas“ (COM(2016)0950),

| — | atsižvelgdamas į naują gynybos dokumentų rinkinį, 2017 m. birželio 7 d. Komisijos pristatytą pranešime spaudai „Europa, kuri gina. Komisija pradeda diskusijas dėl saugumo ir gynybos sąjungos kūrimo“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naują gynybos dokumentų rinkinį, 2017 m. birželio 7 d. Komisijos pristatytą pranešime spaudai „Europa, kuri gina. Komisija pradeda diskusijas dėl saugumo ir gynybos sąjungos kūrimo“,

| — | atsižvelgdamas į metinę Visuotinės ES strategijos įgyvendinimo ataskaitą – 2-ieji metai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į metinę Visuotinės ES strategijos įgyvendinimo ataskaitą – 2-ieji metai,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos (11) įgyvendinimo ir į 2017 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl metinio pranešimo dėl bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos (11) įgyvendinimo ir į 2017 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl metinio pranešimo dėl bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo (12),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 28 d. paskelbtą ES karinio mobilumo veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 28 d. paskelbtą ES karinio mobilumo veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 18 d. Tarybos išvadas dėl JT ir ES strateginės partnerystės taikos operacijų ir krizių valdymo srityje stiprinimo: 2019–2021 m. prioritetų; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 18 d. Tarybos išvadas dėl JT ir ES strateginės partnerystės taikos operacijų ir krizių valdymo srityje stiprinimo: 2019–2021 m. prioritetų;

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. Nobelio taikos premiją, suteiktą ES už daugiau kaip šešių dešimtmečių indėlį į taikos puoselėjimą, susitaikymą, demokratiją ir žmogaus teises, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. Nobelio taikos premiją, suteiktą ES už daugiau kaip šešių dešimtmečių indėlį į taikos puoselėjimą, susitaikymą, demokratiją ir žmogaus teises,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Konstitucinių reikalų komiteto nuomonę (A8-0375/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Konstitucinių reikalų komiteto nuomonę (A8-0375/2018),

| A. | kadangi valstybės narės yra pasiryžusios palaipsniui sukurti bendrą gynybos politiką, kuri galėtų lemti bendrą gynybą pagal ES sutarties 42 straipsnio nuostatas, taip stiprinant Europos tapatybę ir jos nepriklausomumą, siekiant skatinti taiką, saugumą ir pažangą Europoje ir pasaulyje; |
| --- | --- |

A.

kadangi valstybės narės yra pasiryžusios palaipsniui sukurti bendrą gynybos politiką, kuri galėtų lemti bendrą gynybą pagal ES sutarties 42 straipsnio nuostatas, taip stiprinant Europos tapatybę ir jos nepriklausomumą, siekiant skatinti taiką, saugumą ir pažangą Europoje ir pasaulyje;

Strateginė Sąjungos aplinka

| 1. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES kaimynystėje ir tolesniuose regionuose taisyklėmis grindžiamai pasaulinei santvarkai vis dažniau kyla pavojus ir politiniu kariniu, o pastaruoju metu – prekybos ir ekonomikos lygmeniu; pažymi, kad šias sistemines problemas lydi nuolatinis strateginės tarptautinės aplinkos, kuriai grėsmę kelia tarpvalstybiniai konfliktai ir konfliktai valstybių viduje bei smurtas, terorizmas, valstybių nefunkcionavimas, kibernetiniai ir hibridiniai išpuoliai prieš pamatinius mūsų visuomenių ramsčius, klimato kaitos poveikis ir gaivalinės nelaimės, blogėjimas; pripažįsta, kad taisyklėmis pagrįstos tarptautinės tvarkos, tarptautinės teisės ir liberaliųjų demokratijų ginamų vertybių užtikrinimas turėtų būti svarbiausias prioritetas ir kad santykis su jomis turėtų būti be kompromisų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad šios problemos yra per didelės, kad jas galėtų sėkmingai spręsti bet kuri viena šalis; atkreipia dėmesį į tai, kad ES labai svarbu greitai, nuosekliai, veiksmingai, vieningai ir sutartinai su sąjungininkais, partneriais ir kitomis tarptautinėmis organizacijomis reaguoti į šias problemas; pažymi, kad bendra saugumo ir gynybos politika (BSGP) yra viena iš naudingų priemonių sprendžiant daugelį šių problemų, tačiau ji turėtų būti taikoma efektyviau ir derinama su kitomis išorės ir vidaus priemonėmis, kad ES galėtų iš esmės prisidėti prie tarptautinių krizių valdymo ir naudotis savo strategine autonomija; nurodo, kad veikia BSGP institucijos ir sukurta daug jos priemonių, bei primygtinai ragina valstybes nares jomis nedelsiant naudotis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad ES valstybių narių saugumas tarpusavyje labai glaudžiai susijęs; pabrėžia, kad būtina surasti visoms ES valstybėms narėms bendros rizikos apibrėžimą; pripažįsta, kad sudėtingas šių problemų pobūdis, atsižvelgiant į skirtingas grėsmes, su kuriomis įvairiose valstybėse narėse susiduriama nevienodai, suteikia galimybę susitarti, kaip laikantis solidarumo principo kartu spręsti šias problemas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad Artimuosius Rytus, Sahelį ir Somalio pusiasalį jau purtantis džihadistų terorizmas plinta į Vakarų Afriką, Vidurinę Aziją ir Pietryčių Aziją; pabrėžia, kad dėl šios ilgalaikės grėsmės reikia tvarios ir gerai koordinuotos ES lygmens strategijos, pagal kurią būtų ginami ES piliečiai ir interesai ir remiami nukentėję regionai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad pastarojo meto Rusijos veikla ir politika sumažino stabilumą ir pakeitė saugumo aplinką, ir pabrėžia, kad ES ir valstybėms narėms reikia rasti bendresnį strateginį požiūrį į Rusiją; |
| --- | --- |

5.

| 6. | su nerimu pastebi, kad ES piliečio mirtimi pasibaigęs paralyžiuojamosios nuodingosios medžiagos „Novičiok“ panaudojimas 2018 m. kovo mėn. Solsberyje buvo pirma tokio tipo ataka Europos teritorijoje po Antrojo pasaulinio karo; ragina Europos Vadovų Tarybą priimti ribojamąsias priemones prieš asmenis, kurie atsakingi už cheminių ginklų naudojimą ir platinimą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad tęsiasi Rusijos okupacija Ukrainoje, o Minsko susitarimai, be kurių konfliktas negali būti išspręstas, neįgyvendinti ir tęsiasi neteisėta Krymo aneksija ir jo militarizavimas; yra labai susirūpinęs dėl to, kad dėl Rusijos perteklinių karinių pratybų ir veiklos bei hibridinės taktikos, įskaitant kibernetinį terorizmą, melagingas naujienas ir dezinformacijos kampanijas, ekonominį ir energetinį šantažą, yra destabilizuojamos Rytų partnerystės šalys ir Vakarų Balkanai ir taip pat veikiama prieš demokratines Vakarų šalis ir didinama įtampa tarp jų; yra susirūpinęs dėl to, kad saugumo padėtis aplink ES per ateinančius metus išliks itin nestabili; dar kartą primena, kokie strategiškai svarbūs ES saugumui ir stabilumui yra Vakarų Balkanai, ir kad būtina sutelkti dėmesį į šį regioną ir stiprinti ES politinį aktyvumą jo atžvilgiu, be kita ko, plečiant ES BSGP misijų įgaliojimus; yra tvirtai įsitikinęs, kad siekiant sumažinti ES pažeidžiamumą būtina aktyviau vykdyti integraciją ir koordinuoti veiksmus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad šis bendradarbiavimo poreikis pastaraisiais metais vis didėja, ir palankiai vertina šia linkme padarytą pažangą, kaip antai nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą (PESCO), nors konkretūs rezultatai dar turi būti tinkamai įvertinti; mano, kad ES taip pat turėtų intensyvinti dialogą ir bendradarbiavimą su savo regiono trečiosiomis šalimis bei su regioninėmis ir subregioninėmis organizacijomis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tačiau pabrėžia, kad iki šiol bendradarbiavimas vis dar plėtojamas ir kad dar turi būti labai daug nuveikta siekiant užtikrinti, kad ES ir valstybės narės galėtų gauti naudos iš tvirto, tvaraus ir ilgalaikio bendradarbiavimo gynybos srityje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į tolesnės Europos gynybos pajėgumų integracijos praktinę ir finansinę naudą; pabrėžia, kad visiems suinteresuotiesiems subjektams nuosekliai ir patikimai dirbant įmanoma padidinti išlaidų gynybai naudojimo sritį ir efektyvumą, pačių išlaidų gynybai nedidinant; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES valstybių narių gynyba pirmiausia grindžiama jų politine valia ir jų kariniu pajėgumu užtikrinti atsakomybės įgyvendinimą nesaugioje strateginėje aplinkoje; pabrėžia transatlantinio ryšio svarbą Europos ir Šiaurės Amerikos demokratinių šalių saugumui ir gynybai; tačiau reiškia susirūpinimą dėl dabartinės šių santykių padėties ir ragina visas atsakingas politines ir socialines jėgas abiejose Atlanto pusėse toliau stiprinti šiuos itin svarbius santykius, o ne jiems kenkti; pabrėžia, kad reikia vengti to, jog pastaruoju metu kilę sunkumai prekybos santykių srityje turėtų šalutinį poveikį transatlantiniam saugumo ryšiui; pabrėžia, kad gerai apibrėžtas strateginis savarankiškumas stiprins Europos saugumą ir ES bei NATO santykius; todėl kartoja, kad reikia labiau bendradarbiauti gynybos srityje Europos lygmeniu ir nukreipti išteklius į strateginius prioritetus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad JAV ir kitų didžiųjų pasaulio valstybių laikysena skatina vis labiau abejoti daugiašališkumu, kurį Europa labai brangina; dar kartą nurodo, kad daugiašališkumas padeda išsaugoti taiką ir stabilumą, nes skatina laikytis teisinės valstybės principo ir spręsti pasaulio problemas; |
| --- | --- |

12.

BSGP – tolesnis kelias

| 13. | mano, kad didesnės investicijos į saugumą ir gynybą yra skubus valstybių narių ir ES klausimas ir kad solidarumas ir bendradarbiavimas gynybos srityje turėtų tapti norma, kaip išdėstyta Visuotinėje ES strategijoje (VESS); palankiai vertina iki šiol pasiektą pažangą įgyvendinant VESS saugumo ir gynybos nuostatas; mano, kad šie laimėjimai atveria svarbių struktūrinių pokyčių ateities perspektyvą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina valstybes nares siekti, kad gynybai būtų išleidžiami numatytieji 2 proc. BVP, ir 20 proc. savo gynybos biudžeto lėšų išleisti įrangai, kuri Europos gynybos agentūros (EGA) nurodyta kaip būtina, įskaitant susijusius mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina tai, kad Komisijos pasiūlyme dėl daugiametės finansinės programos (DFP) sukurta speciali gynybos srities išlaidų kategorija ir visų pirma įrašyta biudžeto eilutė, pagal kurią bus finansuojamas Europos gynybos fondas ir karinio mobilumo projektai; mano, kad dėl šių sprendimų greičiausiai reikės užtikrinti Komisijos lygmens centralizuotą valdymą gynybos srityje; pabrėžia, kad finansavimas pagal šią biudžeto eilutę turėtų būti skirtas tik nepolitizuotiems gynybos tikslams, nes saugumas yra nedalomas, ir turėtų atitikti valstybių narių pajėgumų ir infrastruktūros poreikius ir ES strateginio savarankiškumo siekius; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkreipia dėmesį į didėjančią karinio mobilumo svarbą Europos gynybos darbotvarkėje; pabrėžia, kad karinis mobilumas yra svarbiausia strateginė priemonė dabartinėje grėsmių aplinkoje, jis yra gyvybiškai svarbus tiek BSGP, tiek valstybių narių kitiems daugiašaliams įsipareigojimams, įskaitant NATO; pabrėžia, kad svarbu pritaikyti esamus tinklus karinio mobilumo poreikiams; todėl palankiai vertina tai, kad karinis mobilumas įtrauktas ne tik į pasiūlymą dėl naujosios Europos infrastruktūros tinklų priemonės, bet ir į PESCO, taip pat palankiai vertina jo svarbų vaidmenį ES ir NATO bendradarbiavime; pabrėžia, kad šie skirtingi projektai turi būti tinkamai koordinuojami, taip pat ir su sąjungininkais, siekiant užtikrinti, jog jie duotų norimų rezultatų; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą pagal kitą DFP (2021–2027 m.) Europos infrastruktūros tinklų priemonės kariniams mobilumo projektams skirti 6,5 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vis dėlto pažymi, kad tam, jog visi šie skirtingi elementai derėtų tarpusavyje, bus labai svarbu plėtoti aiškiai apibrėžtą visaapimantį strateginį požiūrį į Europos gynybą, kurį geriausiai būtų galima apibrėžti ES saugumo ir gynybos baltojoje knygoje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina parengti tikslias gaires, siekiant turėti gerai apibrėžtą pagrindą, jei ateityje reikėtų aktyvuoti ir įgyvendinti ES sutarties 42 straipsnio 7 dalį; ragina parengti ir priimti ES saugumo ir gynybos baltąją knygą, kuri garantuotų, kad dabartiniai ir būsimi pajėgumų stiprinimo procesai būtų grindžiami ES saugumo interesais; |
| --- | --- |

18.

| 19. | taip pat palankiai vertina Komisijos remiamą Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Vyriausiosios įgaliotinės pasiūlymą dėl Europos taikos priemonės, kurios lėšomis būtų finansuojama dalis ES gynybos veiklos išlaidų, kurių negalima finansuoti biudžeto lėšomis pagal ES sutarties 41 straipsnio 2 dalį, pavyzdžiui, Afrikos Sąjungos taikos palaikymo misijos, savų karinių BSGP operacijų bendrosios išlaidos ir partnerių karinių pajėgumų stiprinimas; primena, kad reikia išvengti dubliavimosi su kitomis esamomis priemonėmis; ypač atkreipia dėmesį į BSGP misijų ir operacijų bendro finansavimo mechanizmo Athena įtraukimą ir plėtrą – Parlamentas ilgą laiką prašė žengti šį plataus užmojo žingsnį; ragina gerinti visų būsimų misijų finansinę kontrolę ir laiku vertinti jų poveikį; |
| --- | --- |

19.

Sąjungos saugumo ir gynybos pajėgumai

| 20. | pabrėžia, kad ES turi taikyti visas turimas politikos priemones (nuo švelniosios galios iki kietosios galios, nuo trumpalaikių priemonių iki ilgalaikės politikos); dar kartą patvirtina, kaip svarbu plėtoti būtinus civilinius ir karinius pajėgumus, be kita ko, telkiant juos ir dalijantis jais, kad būtų galima spręsti plataus masto saugumo problemas Europoje ir aplink ją bei ją supančiuose regionuose, kaip nustatyta VESS; primena, kad pagal VESS strategiją Sąjungoje skatinama glaudžiai bendradarbiauti gynybos srityje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mano, kad ES valstybės narės privalo siekti gerinti karinius pajėgumus, kad aprėptų visą sausumos, oro, kosmoso, jūrų ir kibernetinės erdvės pajėgumų spektrą, įskaitant strateginius veiksnius, kad ES BSGP taptų įtikinama galia; pabrėžia, kad siekiant geriau įvertinti vidaus ir išorės grėsmes reikia investuoti į žvalgybą, stebėjimą ir išžvalgymą, palydovinį ryšį ir savarankišką prieigą prie kosmoso ir nuolatinį žemės stebėjimą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | dar kartą patvirtina, kad ES užtikrina saugumą pasaulio jūrose, ir pabrėžia, kad svarbu plėtoti reikiamus karinius ir civilinius pajėgumus; todėl palankiai vertina tai, kad 2018 m. birželio mėn. priimtas persvarstytas ES jūrų saugumo strategijos veiksmų planas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mano, kad labai svarbu, jog ES ir NATO aktyviau keistųsi žvalgybos duomenimis, kad būtų galima oficialiai priskirti kibernetinius išpuolius ir tuo remiantis taikyti ribojamąsias sankcijas už kibernetinius išpuolius atsakingiems subjektams; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pripažįsta strateginę kosmoso sektoriaus svarbą Europai ir būtinybę gerinti jos civilinių ir saugumo bei gynybos aspektų sąveiką; pabrėžia, kad reikia pasinaudoti kosmoso pajėgumais, taip pat atsižvelgiant į platesnę geopolitinę aplinką ir BSGP, kartu pabrėžiant, kad ES kosmoso programos yra civilinio pobūdžio; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palankiai vertina ES pastangas konsoliduoti kibernetinį atsparumą sukuriant bendrą kibernetinio saugumo sertifikavimo sistemą, stiprinant ES kibernetinio saugumo agentūrą ir sparčiai įgyvendinant Direktyvą (ES) 2016/1148 dėl tinklų ir informacinių sistemų saugumo (13) (TIS direktyva); |
| --- | --- |

25.

| 26. | mano, kad kišimasis į kitų šalių rinkimus naudojantis kibernetinėmis operacijomis kenkia žmonių teisei dalyvauti savo šalies valdyme tiesiogiai ar per laisvai pasirinktus atstovus, kaip įtvirtinta Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, arba šią teisę pažeidžia, o toks kitų valstybių kišimasis yra tarptautinės teisės pažeidimas netgi tais atvejais, kai nenaudojamos karinės pajėgos ir nekeliama grėsmė teritoriniam vientisumui arba politiniam nepriklausomumui; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mano, kad Sąjungos saugumo ir gynybos pajėgumai galėtų būti pagerinti geriau išnaudojant esamas gynybos ir karinio bendradarbiavimo sistemas, pavyzdžiui, Europos daugianacionalinius aukštos parengties korpuso štabus ir ES kovines grupes, ir papildant panašias su NATO vykdomas iniciatyvas, bet jų nedubliuojant; mano, kad tai padės nuolat transformuoti nacionalines ginkluotąsias pajėgas, kad jos būtų sąveikesnės, tvaresnės, lankstesnės ir greičiau dislokuojamos; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palankiai vertina tai, kad sukurta Europos gynybos pramonės plėtros programa (EGPPP) ES gynybos pramonės konkurencingumui ir inovaciniam pajėgumui remti ir kad jai iki 2020 m. skirta 500 mln. EUR; ragina ją greitai įgyvendinti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mano, kad EGPPP padės skatinti ES gynybos pramonės konkurencingumą, veiksmingumą ir inovacinį pajėgumą, susijusį, inter alia, su gynybos produktų kūrimu, prototipų taikymu, bandymais, kvalifikavimu ir sertifikavimu, taip pat su technologijų kūrimu konsorciume, kuriam priklausytų mažosios ir vidutinės įmonės, vidutinės kapitalizacijos įmonės, mokslinių tyrimų centrai ir universitetai, ir su valstybių narių bendradarbiavimu, – visi šie dalykai stiprina ES strateginį savarankiškumą ir Europos gynybos pramoninę ir technologinę bazę (EGPTB); atkreipia dėmesį į tai, kad bendros gynybos rinkos plėtra gali teikti naudos Sąjungos BSGP vidaus ir išorės aspektams; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palankiai vertina pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas (EGF), ir tai, kad Komisija pagal kitą DFP pasiūlė nemažą finansavimą; ragina atsižvelgti į pirminę patirtį, įgytą įgyvendinant EGPPP, bandomąjį projektą ir gynybos srities mokslinių tyrimų parengiamuosius veiksmus; atkreipia dėmesį į tai, kad reikėtų tinkamai atsižvelgti į EGPPP rezultatus, ir išreiškia viltį, kad dėl pasiūlymo gali būti susitarta kuo greičiau, kad pagerėtų Europos gynybos pramonė ir jos gebėjimas bendradarbiauti su partneriais; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad ES strateginiai saugumo ir gynybos tikslai gali būti pasiekti tik itin glaudžiai koordinuojant valstybių narių ginkluotųjų pajėgų ir gynybos pramonės poreikius ir ilgalaikius pajėgumų stiprinimo reikalavimus; pažymi, kad ir Pajėgumų plėtojimo planas (PPP), ir suderinta metinė peržiūra gynybos srityje (CARD) gali labai padėti siekti šio tikslo; |
| --- | --- |

31.

| 32. | dar kartą atkreipia dėmesį į tai, kad EGA turėtų būti agentūra, įgyvendinanti Sąjungos veiksmus pagal Europos pajėgumų ir ginkluotės politiką, kaip numatyta Lisabonos sutartyje; pabrėžia, kad EGA administracinės ir veiklos išlaidos turėtų būti finansuojamos iš Sąjungos biudžeto; palankiai vertina atliktus nedidelius EGA biudžeto pakeitimus, tačiau pabrėžia, kad padidinus EGA atsakomybę, susijusią, be kita ko, su PESCO, CARD ir EGF, reikia adekvataus finansavimo; |
| --- | --- |

32.

| 33. | primena poreikį padėti organizuoti daugiau Europos ginkluotųjų pajėgų bendrų mokymų ir pratybų skatinant sąveikumą, standartizavimą ir pasirengimą atremti įvairiausias konvencines ir nekonvencines grėsmes; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palankiai ir kaip svarbų ES kompleksiško požiūrio elementą vertina neseniai priimtas civilinės BSGP stiprinimo priemones, ypač BSGP civilinių misijų pajėgumų plėtrą, reagavimo gerinimą ir pastangas didinti veiksmingumą sprendžiant iššūkius vidaus ir išorės saugumo sąsajos srityje; pabrėžia, kad Taryba ir Komisija pagal būsimą DFP turėtų padidinti investicijas į civilinių konfliktų prevenciją, nes tai padeda stiprinti ES, kaip tarptautinės veikėjos, vaidmenį; ragina suderinti BSGP struktūras ir procedūras, kad vykdant misijas ir operacijas kompleksiškai dislokuoti ir nukreipti civilines ir karines pajėgas būtų galima greičiau ir veiksmingiau; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kviečia ES ir valstybes nares visada teikti pirmenybę tarpininkavimui – pirmai reagavimo į atsirandančias krizes priemonei – ir remti kitų partnerių tarpininkavimo pastangas; pabrėžia, kad ES turi savo tarptautiniams partneriams aktyviai siūlyti taikias derybas ir konfliktų prevenciją; |
| --- | --- |

35.

Nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas

| 36. | palankiai vertina tai, kad įgyvendinamas įtraukus PESCO, kuris yra svarbiausias žingsnis link tvirtesnio valstybių narių bendradarbiavimo saugumo ir gynybos srityje; pripažįsta, kad PESCO yra teisiškai privalomas ilgalaikis projektas, apimantis itin plataus užmojo įsipareigojimų rinkinį ir didelį kiekį bendradarbiavimo projektų; pabrėžia būtinybę PESCO veiklą visiškai suderinti su kita BSGP veikla, ypač su ES sutartyje nustatytais BSGP tikslais, ir su NATO vykdoma veikla; laikosi nuomonės, kad PESCO turėtų būti abiejų organizacijų pajėgumų stiprinimo veiksnys; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina dalyvaujančias valstybes nares pateikti strateginį Europos aspektą turinčių projektų, kuriais būtų šalinami nustatyti ES pajėgumų trūkumai ir stiprinama EGPTB; ragina PESCO dalyvaujančias valstybes nares vadovautis platesniu užmoju ir teikiant pasiūlymus dėl kitų PESCO projektų visapusiškai atsižvelgti į Europos pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia glaudų PESCO ryšį su CARD ir EGF, siekiant stiprinti valstybių narių gynybos pajėgumus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palankiai vertina Tarybos sprendimą dėl bendro PESCO projektų valdymo taisyklių rinkinio nustatymo, kuris padeda atsakyti į daugelį ilgai neatsakytų klausimų apie PESCO įgyvendinimo detales; vis dėlto pažymi, kad reikės galimų papildomų biudžeto asignavimų siekiant padengti Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) ir EGA administracines išlaidas, kad šios organizacijos galėtų atlikti PESCO sekretoriato funkcijas; |
| --- | --- |

39.

BSGP misijos ir operacijos

| 40. | atkreipia dėmesį į tai, kad BSGP misijos ir operacijos prisideda prie tarptautinės taikos ir stabilumo, tačiau apgailestauja, kad šių misijų efektyvumą vis dar gali sumažinti struktūriniai trūkumai, nevienodi valstybių narių įnašai ir netikimas operacinei aplinkai; pažymi, kad siekiant BSGP plėtojimo visų pirma reikia valstybių narių politinės valios, grindžiamos bendrais interesais ir prioritetais, ir sukurti institucines bendradarbiavimo struktūras; laikosi nuomonės, kad ES ilgalaikė BSGP misija, Europos Sąjungos karinė operacija Bosnijoje ir Hercegovinoje (EUFOR ALTHEA), yra matomas ES įsipareigojimo šiai šaliai ir platesniam Vakarų Balkanų regionui ženklas ir vis dar atlieka atgrasomąjį vaidmenį; todėl mano, kad būtina tęsti jos vykdomuosius įgaliojimus ir išlaikyti jos dabartinį pajėgumą (600 darbuotojų), nes dabartinė saugi ir patikima aplinka vis dar gali būti destabilizuota didėjant įtampai ir esant etnonacionalistinės krypties politikai; |
| --- | --- |

40.

| 41. | dar kartą pakartoja, kad dėl glaudžių istorinių, kultūrinių ir geografinių ryšių ES ir Afrikos partnerystė yra strategiškai svarbi; pabrėžia, kad reikia stiprinti bendradarbiavimą, taip pat ir saugumo srityje; ypač pabrėžia, koks svarbus ES civilinę ir karinę veiklą aprėpiantis BSGP veiksmų pritaikymo prie regiono procesas Sahelyje, siekiant pagerinti Sahelio G 5 šalių grupės bendradarbiavimo pajėgumus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atkreipia dėmesį į tai, kad geopolitinei padėčiai Somalio pusiasalyje vis labiau būdinga konkurencija, atsižvelgiant į jo svarbą pasaulio prekybai ir regioniniam stabilumui; todėl palankiai vertina tai, kad toliau vykdoma Operacija Atalanta, Pajėgumų stiprinimo Somalyje misija (EUCAP Somalia) ir Mokymo misija Somalyje (EUTM Somalia), kurios prisideda prie regiono stabilizavimo; tačiau pabrėžia, kad BSGP gali užtikrinti tik dalį visų įvairialypių problemų, su kuriomis susiduria regionas, sprendimų ir atkreipia dėmesį į tai, kad vis dar svarbu laikytis visapusiško požiūrio; |
| --- | --- |

42.

| 43. | taip pat palankiai vertina ES misijų ir operacijų Sahelio regione, EUCAP Sahel Mali, EUCAP Sahel Niger ir EUTM Mali, veiklą ir jų indėlį į regioninį stabilumą, kovą su terorizmu ir prekyba žmonėmis bei vietos gyventojų saugumą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atkreipia dėmesį į Europos Audito Rūmų naujausios ataskaitos dėl EUCAP Sahel Niger ir EUCAP Sahel Mali rezultatus, joje nustatytos su darbuotojų mokymu, informacija apie laisvas darbo vietas, tvarumo ir veiklos rezultatų rodikliais susijusios problemos, kurios gali turėti įtakos ir kitoms civilinėms misijoms; palankiai vertina skubią EIVT reakciją sprendžiant iškeltus klausimus ir taip didinant civilinės BSGP efektyvumą; palankiai vertina Europos Audito Rūmų dalyvavimą atliekant BSGP misijų ir operacijų auditą ir ragina rengti kitas specialiąsias ataskaitas apie kitas misijas ir operacijas; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia, kad EUNAVFOR MED operacija SOPHIA nuolat prisideda prie platesnio masto ES pastangų išardyti neteisėto žmonių gabenimo ir prekybos žmonėmis Viduržemio jūros regiono pietų centrinėje dalyje verslo modelį ir apsaugoti nuo tolesnių žūčių jūroje; |
| --- | --- |

45.

| 46. | palankiai vertina Karinių misijų planavimo ir vykdymo centro (MPCC) įsteigimą ir visišką operacinį jo pajėgumą vykdyti vykdymo įgaliojimų neturinčias ES misijas ir operacijas (mokymo misijas); pabrėžia, kad MPCC turi būti greitai įgaliotas ateityje planuoti ir atlikti visas būsimas karines BSGP operacijas ir kad reikia pašalinti kelias ES kovinių grupių dislokavimo kliūtis; ragina stiprinti MPCC ir Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centro (CPCC) bendradarbiavimą, taip pat pasinaudojant Jungtiniu paramos koordinavimo padaliniu (JSCC), kad būtų pasiektas didžiausias civilinės ir karinės sinergijos koordinavimas ir vyktų didžiausi šių sričių žinių mainai, nes tai yra labiau integruoto ir visapusiško požiūrio į krizes ir konfliktus dalis; ragina sustiprinti MPCC, siekiant padidinti jo su vykdomosiomis operacijomis susijusius vadovavimo ir kontrolės pajėgumus ir didinti sąveiką su civilinėmis misijomis; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia, kad reikia atsižvelgti į lyties aspektą ES BSGP veikloje pagal moterų vaidmenį kare, stabilizavimo laikotarpiu po konflikto ir taikos stiprinimo procesuose; pabrėžia, kad reikia spręsti smurto dėl lyties, kuriuo konflikto regionuose naudojamasi kaip karo priemone, problemą; pabrėžia, kad moterys nuo karo nukenčia labiau negu vyrai; kviečia ES ir jos tarptautinius partnerius aktyviai įtraukti moteris į taikos ir stabilizavimo procesus ir atsižvelgti į specifinius jų saugumo poreikius; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina sparčiai įgyvendinti iniciatyvą „Pajėgumų stiprinimas remiant saugumą ir vystymąsi“ siekiant pagerinti BSGP misijų ir operacijų veiksmingumą ir tvarumą ir sudaryti sąlygas ES stiprinti valstybių partnerių saugumo ir gynybos pajėgumus; |
| --- | --- |

48.

| 49. | primygtinai ragina EIVT ir Tarybą dėti daugiau pastangų siekiant padidinti kibernetinį saugumą, visų pirma BSGP misijose, ir šiuo tikslu, be kita ko, ES ir valstybių narių lygmenimis imtis priemonių siekiant sumažinti BSGP kylančias grėsmes, pvz., didinti atsparumą pasitelkiant švietimą, mokymus ir pratybas ir optimizuoti švietimo ir mokymo kibernetinės gynybos srityje galimybes ES; |
| --- | --- |

49.

| 50. | yra įsitikinęs, kad ES ir valstybės narės susiduria su tokia precedento neturinčia grėsme kaip valstybės remiami ir kibernetiniai išpuoliai, taip pat su kibernetiniais nusikaltimais ir terorizmu; mano, kad dėl savo pobūdžio kibernetiniai išpuoliai tampa grėsme, į kurią reikia atsakyti ES lygmeniu; skatina valstybes nares teikti savitarpio pagalbą, jeigu kibernetiniai išpuoliai vykdomi prieš vieną iš jų; |
| --- | --- |

50.

ES ir NATO santykiai

| 51. | pabrėžia, kad ES ir NATO strateginė partnerystė yra saugumo problemų, kylančių ES ir jos kaimyninėms šalims, sprendimo pagrindas; atkreipdamas dėmesį į tai, kad 22 iš 28 ES valstybių narių taip pat yra NATO narės, pabrėžia, kad ES ir NATO bendradarbiaudamos turėtų viena papildyti kitą ir atsižvelgti į viena kitos ypatumus ir funkcijas; pabrėžia, kad šios dvi organizacijos pasižymi skirtingomis savybėmis ir kad jų bendradarbiavimas turėtų vykti toliau, visapusiškai atsižvelgiant į abiejų organizacijų savarankiškumą ir sprendimų priėmimo procedūras, remiantis abipusiškumo principais ir nepažeidžiant nė vienos valstybės narės specifinių saugumo ir gynybos politikos nuostatų; yra įsitikinęs, kad tvirtesnė ES ir NATO stiprintų viena kitą, sukurdamos didesnę visų partnerių saugumo ir gynybos srities sinergiją ir veiksmingumą; pabrėžia, kad ES ir NATO strateginė partnerystė yra ne mažiau svarbi ES BSGP raidai, Aljanso ateičiai bei ES ir JK santykiams po „Brexit’o“; |
| --- | --- |

51.

| 52. | teigiamai vertina 2018 m. liepos 12 d. Briuselyje priimtos naujos ES ir NATO deklaracijos pagrindinius teiginius ir pabrėžia, kad sėkmingas bendros deklaracijos įgyvendinimas priklauso nuo visų valstybių narių politinės valios viso proceso metu; nors ir pripažindamas apčiuopiamus 74 bendrų veiksmų įgyvendinimo rezultatus, mano, kad reikia dėti daugiau pastangų siekiant praktiškai įgyvendinti daugelį jau prisiimtų įsipareigojimų, ypač kovos su hibridinėmis grėsmėmis, kibernetinio saugumo ir bendrai vykdomų pratybų srityse; ypač atkreipia dėmesį į tai, kad įgyvendinant 30 veiksmų dalyvauja EGA; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pabrėžia, kad su kariniu mobilumu susijusios pastangos turėtų tapti prioritetu ir padėti veiksmingai įgyvendinti BSGP misijas ir operacijas ir prisidėti prie Aljanso gynybos politikos; todėl ragina abi organizacijas kuo glaudžiau toliau bendradarbiauti karinio mobilumo srityje, be kita ko, formuluojant bendrus reikalavimus, kurie palengvintų greitą pajėgų ir įrangos judėjimą per Europą, atsižvelgiant į daugiakrypčius iššūkius, kurie dažniausiai kyla Pietuose ir Rytuose; ragina Komisiją remti šias pastangas užtikrinant būtinas investicijas ir, prireikus, teisės aktus; pabrėžia, kad reikia palengvinti administracines greito reagavimo pajėgų tarpvalstybinio judėjimo ES viduje procedūras; |
| --- | --- |

53.

| 54. | šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad ES ir NATO vieną kitą papildo ir kad reikia užtikrinti, jog tarptautinės ES ir NATO pajėgumų plėtojimo iniciatyvos papildytų ir stiprintų viena kitą; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia, kad svarbus ne tik valstybių narių, pagrindinių partnerių ir NATO, bet ir įvairių visuomenės subjektų bendradarbiavimas ir integracija kibernetinio saugumo srityje; |
| --- | --- |

55.

BSGP partnerystės

| 56. | pabrėžia, kad partnerystės ir bendradarbiavimas su šalimis ir organizacijomis, kurioms svarbios ES vertybės, prisideda prie veiksmingesnės BSGP; palankiai vertina BSGP partnerių indėlį į vykdomas ES misijas ir operacijas, kuriomis prisidedama prie taikos, regioninio saugumo ir stabilumo stiprinimo; |
| --- | --- |

56.

| 57. | mano, kad labai svarbu toliau stiprinti bendradarbiavimą su instituciniais partneriais, įskaitant JT, NATO, Afrikos Sąjungą ir ESBO, taip pat su strateginiais dvišaliais partneriais, pavyzdžiui, JAV; rekomenduoja įgyvendinti BSGP partnerystę partnerių atsparumo stiprinimo ir saugumo sektoriaus reformos (SSR) srityse; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pabrėžia, kad ES ir JT partnerystė sprendžiant tarptautinius konfliktus ir vykdant taikos palaikymo veiklą yra labai svarbi; ragina ES ir JT stiprinti ES ir JT iniciatyvinio krizių valdymo komiteto bendrą konsultavimosi mechanizmą ir sujungus politinį teisėtumą ir operatyvinius pajėgumus visapusiškai pasinaudoti partnerystės galimybėmis; |
| --- | --- |

58.

| 59. | yra tvirtai įsitikinęs, kad po „Brexit’o“ ES turėtų išsaugoti kuo glaudesnę partnerystę saugumo ir gynybos srityje su Jungtine Karalyste; |
| --- | --- |

59.

Parlamentinis aspektas

| 60. | pabrėžia didžiulę parlamentinės saugumo ir gynybos reikalų kontrolės, vykdomos nacionaliniu ir Europos lygmenimis, svarbą, nes ji yra esminis elementas siekiant bet kokios tolesnės pažangos šioje politikos srityje ir šiuo požiūriu ragina nacionalinius parlamentinius subjektus tvirčiau bendradarbiauti, galbūt ieškant naujų ar tobulesnių bendradarbiavimo formų, siekiant užtikrinti sklandžią parlamentinę kontrolę visais lygmenimis; primena, kad į būsimas diskusijas dėl Europos saugumo svarbu įtraukti pilietinę visuomenę ir piliečius; |
| --- | --- |

60.

| 61. | teigiamai vertindamas bendrą BSGP srityje pasiektą pažangą nuo tada, kai buvo pristatyta VESS, pažymi kad ES lygmens parlamentinės struktūros, kurios buvo įsteigtos tuo metu, kai ES užmojų mastas ir veiklos lygis saugumo ir gynybos srityje buvo gana ribotas, nebėra tinkamos, kad būtų galima užtikrinti būtiną parlamentinę sparčiai kintančios politikos srities, kurioje reikia greitojo reagavimo pajėgumų, kontrolę; todėl dar kartą pakartoja savo ankstesnį raginimą praplėsti Saugumo ir gynybos pakomitečio kompetenciją, kad jis taptų visaverčiu komitetu ir suteikti jam įgaliojimus, būtinus tam, jog jis galėtų prisidėti prie visapusiškos parlamentinės BSGP, įskaitant PESCO, EGA ir bet kuriuos kitus Sutartyse numatytus BSGP veiksmus, kontrolės; mano, kad komiteto statuso suteikimas pakomitečiui turėtų būti Komisijos lygmens gynybos ir saugumo srities ad hoc valdymo pakeitimo labiau specializuotu modeliu rezultatas, atsižvelgiant į didėjantį veiksmų, kuriuos reikia valdyti, sudėtingumą; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pažymi, kad kelios valstybės narės neseniai paragino įsteigti ES saugumo tarybą, ir mano, kad prieš atliekant šio pasiūlymo pridėtinės vertės vertinimą reikia jį aiškiau apibrėžti; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pakartoja savo raginimą Taryboje rengti gynybos ministrų susitikimus, kuriems pirmininkautų Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai; pripažįsta, kad tolesnė Europos integracija turėtų apimti ir didesnę demokratinę parlamentinę kontrolę; todėl pabrėžia, kad reikia stiprinti Europos Parlamento vaidmenį šioje srityje, visų pirma pasitelkiant visavertį saugumo ir gynybos komitetą, kurį papildytų nacionalinių parlamentų atstovų ir Europos Parlamento narių bendri tarpparlamentiniai susitikimai; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pabrėžia, kad bet kuri būsima konvencija arba tarpvyriausybinė konferencija, kuri rengtų ES sutarčių pakeitimus, turėtų apsvarstyti galimybę sukurti europinę jėgą, turinčią veiksmingų gynybos pajėgumų taikos palaikymo, konfliktų prevencijos ir tarptautinio saugumo stiprinimo srityse, vadovaujantis Jungtinių Tautų Chartija ir laikantis ES sutarties 43 straipsnio 1 dalyje nustatytų užduočių; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, NATO generaliniam sekretoriui, ES kosmoso, saugumo ir gynybos sričių agentūroms ir valstybių narių nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  OL L 335, 2008 12 13, p. 99.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0513.

(3)  OL C 93, 2016 3 9, p. 144.

(4)  OL C 337, 2018 9 20, p. 11.

(5)  OL C 224, 2018 6 27, p. 18.

(6)  OL C 224, 2018 6 27, p. 50.

(7)  OL C 369, 2018 10 11, p. 36.

(8)  OL C 263, 2018 7 25, p. 125.

(9)  OL C 334, 2018 9 19, p. 253.

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0257.

(11)  OL C 238, 2018 7 6, p. 89.

(12)  OL C 369, 2018 10 11, p. 47.

(13)  OL L 194, 2016 7 19, p. 1.

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/100 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/100

---

P8_TA(2018)0515

Metinė žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2017 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje ataskaita

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2017 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje ataskaitos (2018/2098(INI))

(2020/C 388/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir kitas JT žmogaus teisių srities sutartis ir priemones, ypač į 1966 m. gruodžio 16 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos Niujorke priimtus Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir kitas JT žmogaus teisių srities sutartis ir priemones, ypač į 1966 m. gruodžio 16 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos Niujorke priimtus Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių tautų Vaiko teisių konvenciją (JT VTK), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių tautų Vaiko teisių konvenciją (JT VTK),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 2, 3, 8, 21 ir 23 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 2, 3, 8, 21 ir 23 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 20 d. Tarybos patvirtintą Veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje (2015–2019 m.) ir į 2017 m. birželio mėn. atliktą jo laikotarpio vidurio peržiūrą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 20 d. Tarybos patvirtintą Veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje (2015–2019 m.) ir į 2017 m. birželio mėn. atliktą jo laikotarpio vidurio peržiūrą,

| — | atsižvelgdamas į 17 JT darnaus vystymosi tikslų (DVT) ir į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 17 JT darnaus vystymosi tikslų (DVT) ir į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.,

| — | atsižvelgdamas į JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus,

| — | atsižvelgdamas į 1976 m. patvirtintas ir 2011 m. peržiūrėtas EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1976 m. patvirtintas ir 2011 m. peržiūrėtas EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 11 d. Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvenciją), kurią ES pasirašė 2017 m. birželio 13 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 11 d. Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvenciją), kurią ES pasirašė 2017 m. birželio 13 d.,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (angl. CEDAW), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (angl. CEDAW),

| — | atsižvelgdamas į Vaiko teisių konvencijos fakultatyvinį protokolą dėl vaikų pardavimo, vaikų prostitucijos ir vaikų pornografijos, kuris įsigaliojo 2002 m. sausio 18 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vaiko teisių konvencijos fakultatyvinį protokolą dėl vaikų pardavimo, vaikų prostitucijos ir vaikų pornografijos, kuris įsigaliojo 2002 m. sausio 18 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo mėn. priimtą bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai darbinį dokumentą „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas: kaip pakeisti mergaičių ir moterų gyvenimą palaikant ES išorės santykius 2016–2020 m.“ (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo mėn. priimtą bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai darbinį dokumentą „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas: kaip pakeisti mergaičių ir moterų gyvenimą palaikant ES išorės santykius 2016–2020 m.“ (SWD(2015)0182),

| — | atsižvelgdamas į JT neįgaliųjų teisių konvenciją (NTK), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT neįgaliųjų teisių konvenciją (NTK),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009), 1889 (2009), 1960 (2010), 2106 (2013), 2122 (2013) ir 2242 (2015) dėl moterų, taikos ir saugumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009), 1889 (2009), 1960 (2010), 2106 (2013), 2122 (2013) ir 2242 (2015) dėl moterų, taikos ir saugumo,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. 2250 (2015) ir 2419 (2018) dėl jaunimo, taikos ir saugumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. 2250 (2015) ir 2419 (2018) dėl jaunimo, taikos ir saugumo,

| — | atsižvelgdamas į JT konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1820 (2008) dėl moterų, taikos ir saugumo, kurioje kalbama apie seksualinį smurtą kaip apie karo nusikaltimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1820 (2008) dėl moterų, taikos ir saugumo, kurioje kalbama apie seksualinį smurtą kaip apie karo nusikaltimą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 28 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini pristatytą Visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją, taip pat į 2017 m. paskelbtą pirmąją jos įgyvendinimo ataskaitą „Nuo bendros vizijos prie bendrų veiksmų. Visuotinės ES strategijos įgyvendinimas“ (angl. From Shared Vision to Common Action: Implementing the EU Global Strategy), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 28 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini pristatytą Visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją, taip pat į 2017 m. paskelbtą pirmąją jos įgyvendinimo ataskaitą „Nuo bendros vizijos prie bendrų veiksmų. Visuotinės ES strategijos įgyvendinimas“ (angl. From Shared Vision to Common Action: Implementing the EU Global Strategy),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 15 d. Tarybos išvadas dėl čiabuvių tautų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 15 d. Tarybos išvadas dėl čiabuvių tautų,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 21 d. Tarybos sprendimą 2011/168/BUSP dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo, kuriuo panaikinama Bendroji pozicija 2003/444/BUSP (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 21 d. Tarybos sprendimą 2011/168/BUSP dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo, kuriuo panaikinama Bendroji pozicija 2003/444/BUSP (1),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių ir 2014 m. rugsėjo 25 d. Generalinės Asamblėjos aukšto lygio plenarinio posėdžio, vadinamosios pasaulinės konferencijos čiabuvių tautų klausimais, baigiamąjį dokumentą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių ir 2014 m. rugsėjo 25 d. Generalinės Asamblėjos aukšto lygio plenarinio posėdžio, vadinamosios pasaulinės konferencijos čiabuvių tautų klausimais, baigiamąjį dokumentą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 19 d. JT Generalinės Asamblėjos patvirtintą Niujorko deklaraciją dėl pabėgėlių ir migrantų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 19 d. JT Generalinės Asamblėjos patvirtintą Niujorko deklaraciją dėl pabėgėlių ir migrantų,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 18 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 69/167, kurioje dar kartą pabrėžiama būtinybė apsaugoti ir skatinti visų migrantų, neatsižvelgiant į jų migracijos statusą, žmogaus teises ir pagrindines laisves, taip pat atsižvelgdamas į 1990 m. Tarptautinę konvenciją dėl visų darbuotojų migrantų ir jų šeimos narių teisių apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 18 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 69/167, kurioje dar kartą pabrėžiama būtinybė apsaugoti ir skatinti visų migrantų, neatsižvelgiant į jų migracijos statusą, žmogaus teises ir pagrindines laisves, taip pat atsižvelgdamas į 1990 m. Tarptautinę konvenciją dėl visų darbuotojų migrantų ir jų šeimos narių teisių apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 20 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 67/139, kuria sukuriama neribotos sudėties visuomenės senėjimo klausimų darbo grupė, turinti įgaliojimus svarstyti pasiūlymus dėl tarptautinės teisinės priemonės, kuria būtų siekiama propaguoti ir ginti vyresnio amžiaus žmonių teises ir orumą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 20 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 67/139, kuria sukuriama neribotos sudėties visuomenės senėjimo klausimų darbo grupė, turinti įgaliojimus svarstyti pasiūlymus dėl tarptautinės teisinės priemonės, kuria būtų siekiama propaguoti ir ginti vyresnio amžiaus žmonių teises ir orumą,

| — | atsižvelgdamas į nepriklausomo eksperto ataskaitą apie vyresnio amžiaus žmonių galimybes naudotis žmogaus teisėmis, pateiktą 2016 m. liepos 8 d. vykusioje 33-joje JT žmogaus teisių tarybos sesijoje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į nepriklausomo eksperto ataskaitą apie vyresnio amžiaus žmonių galimybes naudotis žmogaus teisėmis, pateiktą 2016 m. liepos 8 d. vykusioje 33-joje JT žmogaus teisių tarybos sesijoje (2),

| — | atsižvelgdamas į JT neribotos sudėties visuomenės senėjimo klausimų darbo grupės ataskaitą, pateiktą per 2017 m. liepos 28 d. jos aštuntąjį darbo posėdį (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT neribotos sudėties visuomenės senėjimo klausimų darbo grupės ataskaitą, pateiktą per 2017 m. liepos 28 d. jos aštuntąjį darbo posėdį (3),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. Lisabonos ministrų deklaraciją „Tvari įvairaus amžiaus visuomenė. Kaip pasinaudoti ilgesnio gyvenimo potencialu“, priimtą 2017 m. rugsėjo 22 d. Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT EEK) 4-joje ministrų konferencijoje visuomenės senėjimo klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. Lisabonos ministrų deklaraciją „Tvari įvairaus amžiaus visuomenė. Kaip pasinaudoti ilgesnio gyvenimo potencialu“, priimtą 2017 m. rugsėjo 22 d. Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT EEK) 4-joje ministrų konferencijoje visuomenės senėjimo klausimais,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 13 d. Europos migracijos darbotvarkę (COM(2015)0240) ir į 2016 m. birželio 7 d. Komisijos komunikatą dėl naujo partnerystės su trečiosiomis šalimis modelio sukūrimo pagal Europos migracijos darbotvarkę (COM(2016)0385), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 13 d. Europos migracijos darbotvarkę (COM(2015)0240) ir į 2016 m. birželio 7 d. Komisijos komunikatą dėl naujo partnerystės su trečiosiomis šalimis modelio sukūrimo pagal Europos migracijos darbotvarkę (COM(2016)0385),

| — | atsižvelgdamas į ES teminių gairių žmogaus teisių srityje, įskaitant žmogaus teisių gynėjus, rinkinį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES teminių gairių žmogaus teisių srityje, įskaitant žmogaus teisių gynėjus, rinkinį,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. Tarybos patvirtintas ES žmogaus teisių gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. Tarybos patvirtintas ES žmogaus teisių gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. patvirtintas ir 2009 m. peržiūrėtas ES gaires dėl skatinimo laikytis tarptautinės humanitarinės teisės (THT) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. patvirtintas ir 2009 m. peržiūrėtas ES gaires dėl skatinimo laikytis tarptautinės humanitarinės teisės (THT) (4),

| — | atsižvelgdamas į JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. priimtas ir 2017 m. persvarstytas ES gaires dėl vaiko teisių propagavimo ir apsaugos ir į ES ir UNICEF parengtą Vaiko teisių priemonių rinkinį „Vaiko teisių aspekto integravimas į vystomąjį bendradarbiavimą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. priimtas ir 2017 m. persvarstytas ES gaires dėl vaiko teisių propagavimo ir apsaugos ir į ES ir UNICEF parengtą Vaiko teisių priemonių rinkinį „Vaiko teisių aspekto integravimas į vystomąjį bendradarbiavimą“,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. Tarybos patvirtintas Lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių (LGBTI) asmenų naudojimosi visomis žmogaus teisėmis propagavimo ir gynimo ES gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. Tarybos patvirtintas Lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių (LGBTI) asmenų naudojimosi visomis žmogaus teisėmis propagavimo ir gynimo ES gaires,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio mėn. Džokjakartos principus („Principus ir valstybių įsipareigojimus taikyti tarptautinę žmogaus teisių teisę, susijusią su seksualine orientacija, lytine tapatybe, lyties raiška ir lytims būdingomis savybėmis“) ir į 2017 m. lapkričio 10 d. priimtus dešimt jos papildomų principų („Plius 10“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio mėn. Džokjakartos principus („Principus ir valstybių įsipareigojimus taikyti tarptautinę žmogaus teisių teisę, susijusią su seksualine orientacija, lytine tapatybe, lyties raiška ir lytims būdingomis savybėmis“) ir į 2017 m. lapkričio 10 d. priimtus dešimt jos papildomų principų („Plius 10“),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. Tarybos patvirtintas ES religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo ir apsaugos gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. Tarybos patvirtintas ES religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo ir apsaugos gaires,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Europos Komisijos bendrą pareiškimą „Naujasis Europos konsensusas dėl vystymosi „Mūsų pasaulis, mūsų orumas, mūsų ateitis“, kurį Taryba, Parlamentas ir Komisija patvirtino 2017 m. birželio 7 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Europos Komisijos bendrą pareiškimą „Naujasis Europos konsensusas dėl vystymosi „Mūsų pasaulis, mūsų orumas, mūsų ateitis“, kurį Taryba, Parlamentas ir Komisija patvirtino 2017 m. birželio 7 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. Tarybos patvirtintas ES gaires dėl mirties bausmės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. Tarybos patvirtintas ES gaires dėl mirties bausmės,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. patvirtintas ir 2012 m. peržiūrėtas ES kovos su kankinimu ir kitokiu žiauriu, nežmonišku ar žeminančiu elgesiu ir baudimu trečiosiose šalyse politikos gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. patvirtintas ir 2012 m. peržiūrėtas ES kovos su kankinimu ir kitokiu žiauriu, nežmonišku ar žeminančiu elgesiu ir baudimu trečiosiose šalyse politikos gaires,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. liepos 4 d. pranešimą „ES kovos su ankstyva ir priverstine santuoka išorės strategijos kūrimas: tolesni veiksmai“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. liepos 4 d. pranešimą „ES kovos su ankstyva ir priverstine santuoka išorės strategijos kūrimas: tolesni veiksmai“ (5),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 4 d. Komisijos komunikatą dėl tolesnių veiksmų, susijusių su ES strategija dėl kovos su prekyba žmonėmis (COM(2017)0728), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 4 d. Komisijos komunikatą dėl tolesnių veiksmų, susijusių su ES strategija dėl kovos su prekyba žmonėmis (COM(2017)0728),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 3 d. rezoliuciją dėl vaikų migrantų apsaugos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 3 d. rezoliuciją dėl vaikų migrantų apsaugos (6),

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. gruodžio mėn. Jungtinių Tautų deklaraciją dėl asmenų, grupių ir visuomenės organų teisės ir atsakomybės remti ir ginti visuotinai pripažintas žmogaus teises ir pagrindines laisves (žmogaus teisių gynėjai), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. gruodžio mėn. Jungtinių Tautų deklaraciją dėl asmenų, grupių ir visuomenės organų teisės ir atsakomybės remti ir ginti visuotinai pripažintas žmogaus teises ir pagrindines laisves (žmogaus teisių gynėjai),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/821, kuriuo nustatomos alavo, tantalo, volframo, jų rūdų ir aukso iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų Sąjungos importuotojų prievolės dėl išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/821, kuriuo nustatomos alavo, tantalo, volframo, jų rūdų ir aukso iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų Sąjungos importuotojų prievolės dėl išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo (7),

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. birželio 27 d. priimtą Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvenciją Nr. 169 dėl čiabuvių ir gentimis gyvenančių tautų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. birželio 27 d. priimtą Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvenciją Nr. 169 dėl čiabuvių ir gentimis gyvenančių tautų,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 4 d. rezoliuciją „Ginklų eksportas: Tarybos bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP įgyvendinimas“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 4 d. rezoliuciją „Ginklų eksportas: Tarybos bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP įgyvendinimas“ (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 10 d. rezoliuciją dėl diskriminacijos dėl priklausymo kastai (9) ir 2016 m. sausio 28 d. Jungtinių Tautų specialiosios pranešėjos mažumų klausimais pranešimą dėl mažumų diskriminacijos ir diskriminacijos dėl priklausymo kastai, taip pat JT gaires dėl diskriminacijos dėl kilmės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 10 d. rezoliuciją dėl diskriminacijos dėl priklausymo kastai (9) ir 2016 m. sausio 28 d. Jungtinių Tautų specialiosios pranešėjos mažumų klausimais pranešimą dėl mažumų diskriminacijos ir diskriminacijos dėl priklausymo kastai, taip pat JT gaires dėl diskriminacijos dėl kilmės,

| — | atsižvelgdamas į ES metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2017 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2017 m.,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2016 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (10), taip pat į savo ankstesnes rezoliucijas dėl ankstesnių metinių ataskaitų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2016 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (10), taip pat į savo ankstesnes rezoliucijas dėl ankstesnių metinių ataskaitų,

| — | atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principo pažeidimų 2017 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principo pažeidimų 2017 m.,

| — | atsižvelgdamas į Sacharovo premiją už minties laisvę, kuria 2017 m. apdovanota Venesuelos demokratinė opozicija – Nacionalinė Asamblėja (Julio Borges) ir visi organizacijos „Foro Penal Venezolano“ nurodyti politiniai kaliniai, kuriems atstovauja Leopoldo López, Antonio Ledezma, Daniel Ceballos, Yon Goicoechea, Lorent Saleh, Alfredo Ramos ir Andrea González, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sacharovo premiją už minties laisvę, kuria 2017 m. apdovanota Venesuelos demokratinė opozicija – Nacionalinė Asamblėja (Julio Borges) ir visi organizacijos „Foro Penal Venezolano“ nurodyti politiniai kaliniai, kuriems atstovauja Leopoldo López, Antonio Ledezma, Daniel Ceballos, Yon Goicoechea, Lorent Saleh, Alfredo Ramos ir Andrea González,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (11),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/541 dėl kovos su terorizmu, pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/475/TVR ir iš dalies keičiančią Tarybos sprendimą 2005/671/TVR (12), atsižvelgdamas į Specialiojo komiteto terorizmo klausimais (TERR komiteto), kurį Europos Parlamentas nusprendė įsteigti 2017 m. liepos 6 d. ir kuris buvo paskirtas 2017 m. rugsėjo 14 d., darbą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/541 dėl kovos su terorizmu, pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/475/TVR ir iš dalies keičiančią Tarybos sprendimą 2005/671/TVR (12), atsižvelgdamas į Specialiojo komiteto terorizmo klausimais (TERR komiteto), kurį Europos Parlamentas nusprendė įsteigti 2017 m. liepos 6 d. ir kuris buvo paskirtas 2017 m. rugsėjo 14 d., darbą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A8–0373/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A8–0373/2018),

| A. | kadangi pagarba žmogaus teisėms ir jų propagavimas, nedalumas ir žmogaus teisų visuotinumo apsauga, taip pat demokratijos principų ir vertybių skatinimas, įskaitant teisinės valstybės principą, pagarbą žmogaus orumui bei lygybės ir solidarumo principui, yra ES etinio ir teisinio acquis, taip pat jos bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) bei visų ES išorės veiksmų ramsčiai; kadangi ES turėtų toliau stengtis pirmauti visuotinio žmogaus teisių skatinimo ir apsaugos srityje, be kita ko, daugiašalio bendradarbiavimo lygmeniu, visų pirma atlikdama aktyvų ir dalykinį vaidmenį įvairiuose JT organuose ir laikydamasi JT Chartijos, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos ir tarptautinės teisės nuostatų, taip pat įsipareigojimų žmogaus teisių srityje ir įsipareigojimų, prisiimtų pagal Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., taip pat darnaus vystymosi tikslu; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagarba žmogaus teisėms ir jų propagavimas, nedalumas ir žmogaus teisų visuotinumo apsauga, taip pat demokratijos principų ir vertybių skatinimas, įskaitant teisinės valstybės principą, pagarbą žmogaus orumui bei lygybės ir solidarumo principui, yra ES etinio ir teisinio acquis, taip pat jos bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) bei visų ES išorės veiksmų ramsčiai; kadangi ES turėtų toliau stengtis pirmauti visuotinio žmogaus teisių skatinimo ir apsaugos srityje, be kita ko, daugiašalio bendradarbiavimo lygmeniu, visų pirma atlikdama aktyvų ir dalykinį vaidmenį įvairiuose JT organuose ir laikydamasi JT Chartijos, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos ir tarptautinės teisės nuostatų, taip pat įsipareigojimų žmogaus teisių srityje ir įsipareigojimų, prisiimtų pagal Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., taip pat darnaus vystymosi tikslu;

| B. | kadangi pilietinė visuomenė vaidina pagrindinį vaidmenį kuriant ir stiprinant demokratiją, tikrinant valstybės valdžią ir skatinant gerą valdymą, skaidrumą ir atskaitomybę; kadangi pilietinės visuomenės organizacijos vaidina itin svarbų esminės visuomenės jėgos vaidmenį; kadangi esama sąsajų tarp susilpnėjusios pilietinės visuomenės, ribotos politinės ir pilietinės erdvės, padidėjusios korupcijos, socialinės ir lyčių nelygybės, žemo žmogiškosios, socialinės bei ekonominės plėtros lygio ir socialinių konfliktų; kadangi siekiant geriau propaguoti žmogaus teises ir demokratiją trečiosiose šalyse reikia tam skirti pakankamai išteklių ir tuos išteklius kuo veiksmingiau panaudoti, o pilietinei visuomenei neturėtų būti trukdoma taikant ribojamuosius teisės aktus, finansavimo ribas, ribojamąsias licencijų išdavimo procedūras ir per didelius mokesčius; |
| --- | --- |

B.

kadangi pilietinė visuomenė vaidina pagrindinį vaidmenį kuriant ir stiprinant demokratiją, tikrinant valstybės valdžią ir skatinant gerą valdymą, skaidrumą ir atskaitomybę; kadangi pilietinės visuomenės organizacijos vaidina itin svarbų esminės visuomenės jėgos vaidmenį; kadangi esama sąsajų tarp susilpnėjusios pilietinės visuomenės, ribotos politinės ir pilietinės erdvės, padidėjusios korupcijos, socialinės ir lyčių nelygybės, žemo žmogiškosios, socialinės bei ekonominės plėtros lygio ir socialinių konfliktų; kadangi siekiant geriau propaguoti žmogaus teises ir demokratiją trečiosiose šalyse reikia tam skirti pakankamai išteklių ir tuos išteklius kuo veiksmingiau panaudoti, o pilietinei visuomenei neturėtų būti trukdoma taikant ribojamuosius teisės aktus, finansavimo ribas, ribojamąsias licencijų išdavimo procedūras ir per didelius mokesčius;

| C. | kadangi daugelyje pasaulio šalių esama nebaudžiamumo ir neteisingumo, taip pat galiojanti nustatyta tvarka, paramos aukoms tarnybos ir finansinė pagalba terorizmo aukoms yra nepakankamai veiksmingos, visų pirma tose šalyse, kuriose didelė dalis piliečių patiria terorizmą; |
| --- | --- |

C.

kadangi daugelyje pasaulio šalių esama nebaudžiamumo ir neteisingumo, taip pat galiojanti nustatyta tvarka, paramos aukoms tarnybos ir finansinė pagalba terorizmo aukoms yra nepakankamai veiksmingos, visų pirma tose šalyse, kuriose didelė dalis piliečių patiria terorizmą;

| D. | kadangi 2017 m. labai daug pilietinės visuomenės veikėjų, įskaitant teisininkus, intelektualus, žurnalistus, religinius lyderius ir žmogaus teisių gynėjus, taip pat aplinkosaugos aktyvistus, visame pasaulyje patyrė mažėjančios pilietinės visuomenės erdvės problemą ir vis dažnėjančius išpuolius jų atžvilgiu, persekiojimą, priekabiavimą prie jų, savavališką jų sulaikymą ar kalinimą ar net buvo nužudyti; kadangi ES žmogaus teisių gynėjų paramos priemonė „ProtectDefenders.eu“ veiksmingai padėjo šimtams aktyvistų, tačiau jos poreikiai didėja; kadangi ES ir jos valstybės narės turėtų skirti daugiau išteklių aktyvesniam pilietinės visuomenės dalyvavimui ir dėti intensyvesnes pastangas žmogaus teisių gynėjų apsaugos ir paramos jiems srityje; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2017 m. labai daug pilietinės visuomenės veikėjų, įskaitant teisininkus, intelektualus, žurnalistus, religinius lyderius ir žmogaus teisių gynėjus, taip pat aplinkosaugos aktyvistus, visame pasaulyje patyrė mažėjančios pilietinės visuomenės erdvės problemą ir vis dažnėjančius išpuolius jų atžvilgiu, persekiojimą, priekabiavimą prie jų, savavališką jų sulaikymą ar kalinimą ar net buvo nužudyti; kadangi ES žmogaus teisių gynėjų paramos priemonė „ProtectDefenders.eu“ veiksmingai padėjo šimtams aktyvistų, tačiau jos poreikiai didėja; kadangi ES ir jos valstybės narės turėtų skirti daugiau išteklių aktyvesniam pilietinės visuomenės dalyvavimui ir dėti intensyvesnes pastangas žmogaus teisių gynėjų apsaugos ir paramos jiems srityje;

| E. | kadangi paramos žmogaus teisėms ir demokratijai politika turėtų būti integruota į visas kitas su išorės aspektu susijusias ES politikos sritis, pvz., į vystymosi, migracijos, saugumo, kovos su terorizmu, moterų teisių ir lyčių lygybės, plėtros ir prekybos sritis, visų pirma nustatant būtinas tenkinti žmogaus teisių sąlygas; kadangi, norint sėkmingai ir veiksmingai vykdyti ES žmogaus teisių politiką, būtina didesnė ES vidaus ir išorės politikos, taip pat pačių išorės politikos krypčių darna; |
| --- | --- |

E.

kadangi paramos žmogaus teisėms ir demokratijai politika turėtų būti integruota į visas kitas su išorės aspektu susijusias ES politikos sritis, pvz., į vystymosi, migracijos, saugumo, kovos su terorizmu, moterų teisių ir lyčių lygybės, plėtros ir prekybos sritis, visų pirma nustatant būtinas tenkinti žmogaus teisių sąlygas; kadangi, norint sėkmingai ir veiksmingai vykdyti ES žmogaus teisių politiką, būtina didesnė ES vidaus ir išorės politikos, taip pat pačių išorės politikos krypčių darna;

| F. | kadangi neteisėta teritorijos arba jos dalies okupacija yra besitęsiantis tarptautinės teisės pažeidimas, dėl kurio pagal tarptautinę humanitarinę teisę atsiranda okupuojančios valstybės prievolės civilių gyventojų atžvilgiu; |
| --- | --- |

F.

kadangi neteisėta teritorijos arba jos dalies okupacija yra besitęsiantis tarptautinės teisės pažeidimas, dėl kurio pagal tarptautinę humanitarinę teisę atsiranda okupuojančios valstybės prievolės civilių gyventojų atžvilgiu;

Bendrosios pastabos

| 1. | reiškia didelį susirūpinimą dėl 2017 m. visame pasaulyje iškilusios grėsmės demokratijai, žmogaus teisėms ir teisinės valstybės principui ir primygtinai ragina, kad ES ir jos valstybės narės besąlygiškai siektų integruoti Europos ir tarptautinius žmogaus teisų, teisės viršenybės, demokratijos ir mažumų teisių standartus, kurių jos privalo laikytis, į visas politikos sritis, taip pat užtikrinant didesnį ES vidaus ir išorės žmogaus teisių politikos suderinamumą ir geresnį valstybių narių išorės politikos koordinavimą tokiose politikos srityse kaip migracija, prekyba ir kova su terorizmu, nes ES, kaip patikimo ir teisėto tarptautinio subjekto, įtakai labai didelį poveikį daro jos gebėjimas didinti pagarbą žmogaus teisėms ir demokratijai tiek ES viduje, tiek už jos ribų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pakartoja, kad valstybės yra galiausiai atsakingos už visų žmogaus teisių apsaugą, įgyvendinant tarptautines žmogaus teisių sutartis ir konvencijas, stebint žmogaus teisių pažeidimus ir užtikrinant veiksmingas nukentėjusiųjų teisių gynimo priemones; pabrėžia, kad taika, saugumas ir vystymasis vienas kitą stiprina ir priklauso nuo pajėgumų sustabdyti pažeidimus, nusikaltimus žmoniškumui, karo nusikaltimus ir genocidą; perspėja netaikyti ribojimų, susijusių su teise laisvai judėti, susirinkimų ir saviraiškos laisve; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad moterų ir vyrų lygybė yra vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos ir jos valstybių narių principų, įtvirtintų ES sutarties 3 straipsnio 3 dalyje, ir kad šio principo propagavimas, integruojant lyčių aspektą į visas politikos sritis, ir kitose pasaulio šalyse, naudojantis išorės politika – vienas iš pagrindinių ES tikslų; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad ES yra įsipareigojusi skatinti lyčių lygybę ir užtikrinti lyčių aspekto integravimą į visas politikos sritis, nes tai yra Sutartyse nustatytas įpareigojimas, todėl tai turėtų būti pagrindinis prioritetas visose ES gairėse, darbo santykiuose, politikos srityse ir veiksmuose, įskaitant išorės veiksmus; todėl remia susijusias koordinuotas pastangas daugiašaliuose dialoguose ir ES delegacijų veikloje, pavyzdžiui, rinkimų stebėjimo misijose; pabrėžia, kad būtina stiprinti Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) vyriausiosios patarėjos lyčių klausimais darbą trečiosiose valstybėse, kuriuo siekiama skatinti taiką, saugumą ir pagrindines laisves, užtikrinant konkretų jos kompetencijos sričiai skirtą biudžetą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, kad iš tiesu nepriklausoma, pliuralistinė ir dinamiška pilietinė visuomenė padeda pasiekti vystymosi ir stabilumo, užtikrinti demokratinę konsolidacija, įskaitant galių atskyrimą, socialinį teisingumą ir pagarbą žmogaus teisėms, taip pat skatina skaidrumą, atskaitomybę ir gerą valdymą, visu pirma kovos su korupcija ir ekstremizmu priemonėmis; pabrėžia labai svarbų ir esminį žmogaus teisių gynėjų ir NVO vaidmenį, atliekamą skatinant įgyvendinti pagrindinėse tarptautinėse žmogaus teisių sutartyse įtvirtintas teises ir remiant šį procesą, taip pat vykdant švietimo programas ir didinant informuotumą apie tarptautinių organizacijų veiklą; pabrėžia, kaip svarbu įgyvendinti ES žmogaus teisių gaires ir kokie svarbūs yra ES pajėgumai toliau teikti paramą žmogaus teisių gynėjams ir NVO tais atvejais, kai jiems iškyla didžiausias pavojus, šiuo tikslu pasitelkiant Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (angl. EIDHR) ir visu pirma užtikrinant padidintus priemonės „ProtectDefenders.eu“ pajėgumus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kaip svarbu ypatingais atvejais teikti paramą žmogaus teisių gynėjams ir kad elgesys su visais kaliniais turi atitikti tarptautinius standartus; pabrėžia, kad yra susirūpinęs dėl žmogaus teisų gynėjų saugumo ir kad nusikaltėliai turi būti patraukti baudžiamojon atsakomybėn; palankiai vertina nuoseklias Europos demokratijos fondo pastangas skatinti demokratiją ir pagrindinių teisių ir laisvių paisymą rytinėse ir pietinėse ES kaimyninėse šalyse; pripažįsta žmogaus teisių gynėjų patiriamą riziką, įskaitant žmogaus teisių gynėjų moterų patiriamą specifinę su lytimi susijusią riziką ir grėsmes, taip pat aplinkosaugos aktyvistų patiriamą riziką, ir EIVT ir valstybes nares atkreipti ypatingą dėmesį į minėtą riziką ES gairėse dėl žmogaus teisių gynėjų; pabrėžia, kad reikia tvirto ES koordinavimo plėtojant bendradarbiavimą su trečiųjų šalių institucijomis žmogaus teisių gynėjų ir pilietinės visuomenės klausimais, ir palankiai vertina atskiras valstybių narių iniciatyvas, papildančias ES veiksmus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina tai, kad ES aktyviai dalyvauja JT žmogaus teisių tarybos (JT ŽTT) veikloje: rengia rezoliucijas ir pritaria joms, skelbia pareiškimus, dalyvauja aktyviuose dialoguose ir diskusijose, ir ragina rengti specialiąsias sesijas žmogaus teisių padėties klausimais; pripažįsta, kad ES yra įsipareigojusi JT ŽTT spręsti klausimus dėl vienoje ar kitoje šalyje susidariusios padėties; pabrėžia, kaip svarbu, kad ES daugiašaliu lygmeniu dalyvautų palaikant dialogus ir bendradarbiautų žmogaus teisių klausimais; visapusiškai palaiko JT ŽTT veiklą ir tai, kad ji dalyvauja ginant žmogaus teises visame pasaulyje; palankiai vertina Zeido al-Huseino vadovaujamo JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro darbą; tikisi glaudaus dialogo ir aktyvaus bendradarbiavimo su naujai paskirta vyriausiąja komisare Michelle Bachelet; ragina Komisiją ir valstybes nares sustiprinti savo paramą JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro veiklai ir specialiosioms procedūroms; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reiškia padėką Komisijos ir EIVT žmogaus teisių tarnyboms centrinėje būstinėje ir ES delegacijose ir ES specialiajam įgaliotiniui (angl. EUSR) žmogaus teisių klausimais Stavrui Lambrinidžiui už atliktą darbą didinant žmogaus teisių veiksmingumą, sanglaudą ir matomumą įgyvendinant ES užsienio politiką ir primena savo prašymą užtikrinti, kad šie įgaliojimai taptų nuolatiniais ir būtų susiję su didesne atskaitomybe; palankiai vertina neseniai pateiktą požiūrį pagal ES iniciatyvą „Gerieji žmogaus teisių pavyzdžiai“ (angl. Good Human Rights Stories), pagal kurį daugiausia dėmesio skiriama įvairių šalių taikomiems geriausios patirties pavyzdžiams; dar kartą ragina persvarstyti šiuos įgaliojimus siekiant ES specialiajam įgaliotiniui suteiktai iniciatyvos teisę, pakankami išteklių ir kompetenciją viešai pasisakyti, kad būtų galima pranešti apie tai, kas pasiekta lankantis trečiosiose šalyse, ir pranešti apie ES pozicijas žmogaus teisių klausimais; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina ES metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2017 m. ir pažymi, kad šiais metais, atsižvelgiant į Parlamento prašymus, išreikštus jo ankstesnėse ataskaitose, ji patvirtinta gerokai anksčiau; prašo Tarybos toliau stengtis parengti šias metines ataskaitas metų pradžioje; ragina Tarybą užtikrinti, kad kita metinė ataskaita būtų tvirtinama prieš tai surengus tinkamas konsultacijas; mano, kad ši metinė ataskaita yra būtina ES žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje politikos tikrinimo, komunikacijos ir diskusijų dėl jos priemonė, ir prašo apie ją viešai informuoti pasaulio mastu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pripažįsta padarytą pažangą, susijusią su šios ataskaitos rengimo tvarka ir formatu, tačiau tikisi, kad Taryba ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja dar labiau atsižvelgs į atitinkamose Parlamento rezoliucijose ir (arba) rekomendacijose išdėstytas pozicijas siekiant užtikrinti didesnę ir veiksmingesnę ES institucijų veiklos žmogaus teisių klausimais sąveiką; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pakartoja, kaip svarbu apžvelgti svarbiausias teigiamas ir neigiamas tendencijas, kad būtų galima įvertinti ES veiksmų efektyvumą; šiuo požiūriu mano, kad, teikiant nuodugnesnes viešas ataskaitas, kai tinkama, visų pirma grindžiamas prioritetais ir rodikliais, nustatytais ES konkrečiai šaliai skirtoje žmogaus teisių srities strategijoje, inter alia, būtų skatinama nuosekliau taikyti žmogaus teisių paisymo sąlygas, taip pat įvertinti ir pakoreguoti ES politikos poveikį žmogaus teisėms; pabrėžia, kad reikia stebėti ir visapusiškai įgyvendinti esamas ES gaires; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pripažįsta, kad ES dialogai žmogaus teisių klausimais (angl. HRDs) yra vertinga mišrios diplomatijos priemonė, skirta žmogaus teisėms ir demokratijai skatinti palaikant dvišalius santykius su trečiosiomis šalimis; vis dėlto atkreipia dėmesį į nuolatines kliūtis, trukdančias palaikant dialogus žmogaus teisių klausimais pasiekti konkrečius rezultatus, pavyzdžiui, į paplitusius dvigubus standartus, ir ragina šiuo atžvilgiu valstybes nares laikytis vieningesnės pozicijos; ragina Komisiją ir EIVT ieškoti būdų, kaip būtų galima didinti dialogų žmogaus teisių klausimais veiksmingumą ir prasmingumą, ir nedelsiant reaguoti bei juos papildyti tais atvejais, kai jie nėra konstruktyvūs, šiuo tikslu pasitelkiant politinį dialogą arba viešąją diplomatiją; ragina Komisiją ir EIVT didinti dialogų skaidrumą, be kita ko, skatinant tvirtesnį pilietinės visuomenės veikėjų dalyvavimą, ir, siekiant įvertinti kiekvieno dialogo veiksmingumą, naudotis aiškiais lyginamaisiais standartais; pabrėžia, kaip svarbu, kad dialoguose žmogaus teisių klausimais ES keltų atskirų žmogaus teisių gynėjų, patiriančių pavojų, atvejų klausimus reikalaudama paleisti įkalintus gynėjus ir apsaugoti pavojų patiriančius gynėjus; be to, pataria ES institucijoms teikti tinkamus išteklius ir rengti tinkamą ES delegacijų visų lygmenų pareigūnų ir darbuotojų mokymą žmogaus teisių ir demokratijos klausimais; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pakartoja, kad 2015–2019 m. veiksmų planas žmogaus teisių ir demokratijos srityje ir 2017 m. atlikta jo laikotarpio vidurio peržiūra turi būti pagrindinės veiksmų žmogaus teisių srityje priemonės, ir, atsižvelgdamas į tai, pabrėžia būtinybę numatyti pakankamus išteklius ir kompetenciją, kad būtų galima tinkamai įgyvendinti pagrindinius ES prioritetus; ragina ES institucijas ir valstybes nares užtikrinti veiksmingą ir nuoseklų dabartinio veiksmų plano įgyvendinimą, be kita ko, iš tikrųjų bendradarbiaujant su pilietinės visuomenės organizacijomis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina ES stiprinti savo priemones ir politikos kryptis, susijusias su institucine plėtra ir teisine valstybe, ir įtraukti gaires, kuriomis būtų užtikrinama atskaitomybė ir siekiama užkirsti kelią nebaudžiamumui už žmogaus teisių pažeidimus; ragina veiksmingai panaudoti atitinkamus išteklius, kad būtų galima toliau skatinti žmogaus teises ir demokratiją; |
| --- | --- |

14.

| 15. | šiuo požiūriu primena labai svarbią paramą, pagal EDŽTRP suteiktą įgyvendinant ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, taip pat ES žmogaus teisių gaires ir konkrečioms šalims skirtas žmogaus teisių srities strategijas, nes ji padėjo sudaryti sąlygas ES šioje srityje imtis strategiškesnių veiksmų ir užtikrinti atskaitomybę, matomumą ir veiksmingumą; labai ragina EDŽTRP, kaip atskirą ir nepriklausomą priemonę, įtraukti į 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos struktūrą, siekiant nesumažinti šio priemonės aiškaus skirtingumo įtraukus ją į platesnės apimties išorės veiksmų fondą; primygtinai ragina plėtoti ES išorės finansavimo priemonių bendradarbiavimą siekiant išvengti dubliavimosi ir sutapimo bei padėti nustatyti galimus trūkumus ir finansavimo poreikius; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena, kad įgyvendinant plėtros ir kaimynystės politiką įgyta perėjimo prie demokratijos patirtis ir išmoktos pamokos galėtų veiksmingai padėti nustatyti geriausią praktiką, kurią būtų galima naudoti siekiant paremti ir sutvirtinti kitus demokratizacijos procesus visame pasaulyje; yra įsitikinęs, kad pagal patikslintą Europos kaimynystės politiką turėtų būti remiamos ekonominės, socialinės ir politinės reformos, ginamos žmogaus teisės ir padedama diegti teisinės valstybės principą, kartu laikantis ES įsipareigojimų jos partneriams; pakartoja, kad žmogaus teisių ir demokratijos propagavimas naudingas ir šalims partnerėms, ir ES; pabrėžia, kad reikia plėsti Sąjungos ir jos šalių partnerių parlamentinius ryšius palaikant nuoširdų dialogą, grindžiamą abipusiu supratimu ir pasitikėjimu, ir taip siekiant veiksmingai propaguoti žmogaus teises; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkreipia dėmesį į savo Žmogaus teisių pakomitečio (angl. DROI) atliekamą darbą – jis palaiko glaudžius darbo santykius su kitomis ES institucijomis, ES specialiuoju įgaliotiniu, Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT), pilietine visuomene, įskaitant NVO, ir daugiašalėmis žmogaus teisių institucijomis; pažymi, kad 2017 m. Žmogaus teisių pakomitetis parengė tris pranešimus, kurie per plenarinę sesiją buvo patvirtinti kaip rezoliucijos: dėl bepilietybės Pietų ir Pietryčių Azijoje (13), dėl žmogaus teisių pažeidimų, susijusių su karo nusikaltimais ir nusikaltimais žmoniškumui, įskaitant genocidą (14), klausimo sprendimo ir dėl korupcijos ir žmogaus teisių trečiosiose šalyse (15); |
| --- | --- |

17.

| 18. | siūlo per pirmąjį 2019 m. ketvirtį įsteigti vidaus darbo grupę, kuri atliktų jo komitetų, turinčių išorinius įgaliojimus, ir jo delegacijų ryšiams su trečiosiomis šalimis 2014–2019 m. vykdyto žmogaus teisių propagavimo ir integravimo į visas politikos sritis peržiūrą; ketina, remdamasis šia peržiūra, pateikti rekomendacijas dėl sustiprintų Parlamento veiksmų žmogaus teisių srityje per kitą Parlamento kadenciją, be kita ko, vykdant EIVT ir Komisijos veiklos, vidaus institucinės struktūros ir savo subjektų vykdomo žmogaus teisių aspekto integravimo į visų sričių politiką kontrolę; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad galima toliau plėtoti skubių rezoliucijų, grindžiamų Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsniu, vaidmenį siekiant stiprinti žmogaus teises ir demokratiją, labiau laiku įvertinant, orientuojantis į tikslus ir efektyvumą; |
| --- | --- |

19.

Konkretūs su žmogaus teisėmis susiję klausimai

| 20. | reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad 2017 m. nuolat mažėjo pilietinės visuomenės galimybės veikti, ir apgailestauja, kad žmogaus teisių gynėjai, žurnalistai ir NVO pernelyg dažnai tampa, priekabiavimo, bauginimo ir smurto, įskaitant nužudymus, objektais; yra susirūpinęs dėl to, kad žmogaus teisių aktyvistams, norintiems dalyvauti Ženevoje vykstančiuose JT žmogaus teisių tarybos, taip pat kitų tarptautinių institucijų posėdžiuose, toliau taikomas draudimas keliauti, griežtai smerkia tokius draudimus ir ragina susijusias vyriausybes juos panaikinti; pabrėžia, jog nepriimtina, kad pilietinės visuomenės ir žiniasklaidos atstovams neleidžiama dalyvauti tarptautinių organizacijų veikloje, ir primygtinai reikalauja gerbti pagrindines pilietinės visuomenės atstovų žmogaus ir politines teises; yra susirūpinęs, kad kai kurie žmogaus teisių aktyvistai sulaikyti jiems grįžtant į savo šalis po to, kai buvo išklausyti tarptautinėse institucijose; |
| --- | --- |

20.

| 21. | smerkia tai, kad pilietinės visuomenės erdvės mažėjimo reiškinys taip pat gali vis labiau pasireikšti tvirtos demokratijos šalyse ir vidutines bei dideles pajamas gaunančiose šalyse; ragina ES ir valstybes nares rodyti pavyzdį; smerkia teisės aktus, kuriais apribojama pilietinės visuomenės veikla, pvz., uždaromos nevyriausybinės organizacijos arba įšaldomas jų turtas; ragina panaikinti teisės aktus, kuriais nustatomi savavališki ar varžantys reikalavimai, susiję su nevyriausybinių organizacijų veikla, įskaitant nuostatas dėl užsienio finansavimo ribojimo; smerkia skleidžiamus viešus pasakojimus, kuriais vis labiau kenkiama pilietinės visuomenės organizacijų vaidmeniui; ragina ES delegacijas ir jos valstybių narių diplomatines atstovybes ir toliau stebėti susirinkimų ir asociacijų laisvės pažeidimo atvejus, įskaitant įvairius pilietinės visuomenės organizacijų (PVO) ir jų veiklos draudimus ir apribojimus arba netikrų NVO, kurias remia kai kurios vyriausybės, skatinimą; ragina ES delegacijas ir valstybių narių diplomatines atstovybes toliau aktyviai remti žmogaus teisių gynėjus sistemingai stebint teismo procesus, lankant sulaikytus aktyvistus ir prireikus skelbiant pareiškimus dėl konkrečių atvejų; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smerkia tai, kad 2017 m. būta didelės grėsmės spaudos laisvei ir, remiantis organizacijos „Žurnalistai be sienų“ metiniu indeksu, išpuoliai prieš spaudą 2017 m. pasiekė neregėtą lygį; pabrėžia, kad reikia laikytis teisės į nuomonės ir saviraiškos laisvę principų, kaip apibrėžta Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 19 straipsnyje; dar kartą pabrėžia saviraiškos laisvės tiek internete, tiek realiame gyvenime svarbą, nes tai yra gyvybiškai svarbi bet kokios demokratinės visuomenės sąlyga, nes ji prisideda prie pliuralizmo kultūros kūrimo, o gyvendami tokioje kultūroje pilietinė visuomenė ir piliečiai įgyja teisę reikalauti valdžios institucijų ir sprendimų priėmėjų atsiskaityti, ji taip pat stiprina teisinės valstybės principą; griežtai smerkia grasinimus žurnalistams, nepriklausomai žiniasklaidai, tinklaraštininkams ir pranešėjams, jų bauginimus ir prieš juos rengiamus išpuolius, taip pat neapykantą kurstančias kalbas, šmeižto įstatymus ir smurto kurstymą, nes tai kelia grėsmę teisinės valstybės principui ir žmogaus teisėmis įtvirtintoms vertybėms; pabrėžia, kad 2017 m. šimtai taikių protestuotojų ir žurnalistų buvo suimti, prieš daugelį iš jų imtasi netinkamų veiksmų, daugelis jų buvo savavališkai sulaikyti ir teismo procesuose, kuriuose nebuvo užtikrinti minimalūs procedūriniai standartai, priversti sumokėti dideles baudas; primygtinai ragina ES, plėtojant visus savo santykius su trečiosiomis šalimis, dėti daugiau pastangų siekiant apginti nuomonės ir saviraiškos laisvę; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti veiksmingą ir sistemingą ES gairių dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime įgyvendinimą ir reguliariai stebėti jų poveikį; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad akademinė laisvė yra itin svarbi, kaip tarptautinių sutarčių saugoma žmogaus teisė; griežtai smerkia bet kokius išpuolius prieš akademinę laisvę, pavyzdžiui, nužudymus, prievartinius dingimus, smurtą, įkalinimą, darbo nutraukimą, išpuolius prieš reputaciją ir neteisėtą baudžiamąjį persekiojimą; pabrėžia, kokie pavojingi visi išpuoliai prieš akademinę laisvę, nes akademinė laisvė labai svarbi kuriant pliuralistinę ir demokratinę visuomenę; |
| --- | --- |

23.

| 24. | griežtai smerkia tai, kad 2017 m. labai daug žmogaus teisių gynėjų susidūrė su skaitmeninėmis grėsmėmis, įskaitant neteisėtą duomenų atskleidimą konfiskuojant įrangą, vykdant nuotolinį stebėjimą ir nutekinant duomenis; smerkia sekimo internete ir įsilaužimo praktiką siekiant rinkti informaciją, kuri gali būti naudojama teismo bylose arba šmeižto kampanijose; reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad prieš politikus, aktyvistus, tinklaraštininkus ir žurnalistus vis dažniau naudojamos tam tikros dvejopo naudojimo kibernetinio stebėjimo technologijos; šiuo požiūriu primygtinai ragina ES institucijas nedelsiant ir veiksmingai atnaujinti dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolės reglamentą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | dar kartą patvirtina, kad teismų sistemos nepriklausomumas ir absoliutus teisingumo vykdymo sistemos skaidrumas, kurio visi vykdytojai privalo teisingai ir nepriklausomai atlikti savo vaidmenis, yra būtinos sąlygos demokratinei valstybei plėtoti ir teisinei žmogaus teisių apsaugai užtikrinti; griežtai smerkia visus bandymus įtvirtinti teisėjų, prokurorų ir advokatų laisvės apribojimus ir visų rūšių tiesioginį ir netiesioginį smurtą prieš juos; ragina ES atkreipti ypatingą dėmesį į šį klausimą diplomatinių santykių su ES nepriklausančiomis šalimis plėtojimo srityje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pripažįsta, kad atviras internetas ir technologinė pažanga suteikia galimybių greičiau pranešti apie žmogaus teisių pažeidimus; kritiškai vertina kai kurių vyriausybių pastangas kontroliuoti žiniasklaidos priemones, įskaitant internetą; yra susirūpinęs dėl 2017 m. paplitusio reiškinio, kai valstybiniai ir nevalstybiniai subjektai skleidžia melagingas naujienas ir dezinformaciją, nes tai galėjo paskatinti skleisti prieš žmogaus teises nukreiptus pranešimus, riboti galimybes susipažinti su nemokama, tikslia ir nešališka informacija, kurstyti smurtą ar neapykantą prieš tam tikras grupes ar asmenis arba jų diskriminaciją ir daryti neigiamą poveikį rinkimų rezultatams, taip kenkiant demokratinėms valstybėms; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kaip svarbu, kad ES plėtotų tvirtesnį teigiamą pasakojimą apie žmogaus teises, kad laikytųsi tvirtos pozicijos prieš vyriausybes, remiančias dezinformaciją arba ginčijančias žmogaus teisių visuotinumo ir nedalomumo principus, ir kad dėtų daugiau pastangų, siekdama remti laisvą ir nepriklausomą žiniasklaidą visame pasaulyje; pabrėžia itin didelę švietimo, kultūros, žinių ir kritinio mąstymo svarbą kovojant su netikromis naujienomis ir jų skleidimu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę paskirti ES pasiuntinį kibernetiniais klausimais, kuris turėtų koordinuoti ES diplomatines pastangas siekiant išorės politikos srityje toliau plėtoti atvirą, sąveikų, saugų ir patikimą internetą, kuriame gerbiamos žmogaus teisės ir skatinamos atsakingo valstybių elgesio internete normos; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pakartoja, kad minties, sąžinės, religijos ir tikėjimo laisvę, įskaitant laisvę tikėti arba netikėti, išpažinti pasirinktą religiją arba jos neišpažinti, pasirinkti religiją, jos atsižadėti arba ją pakeisti, taip pat teisę būti atskalūnu ir laikytis ateistinių pažiūrų, būtina užtikrinti visame pasaulyje ir besąlygiškai stiprinti, pirmiausia plėtojant religijų ir kultūrų dialogą; smerkia 2017 m. vykdytą diskriminaciją dėl minties, sąžinės, religijos ar tikėjimo, taip pat etninių ir religinių grupių persekiojimą ir prieš jas įvykdytus išpuolius; ragina vengti religijos kaip priemonės naudojimo politikos tikslais; apgailestauja dėl to, kad valstybiniai ir nevalstybiniai subjektai, be kita ko, priimdami ir įgyvendindami šventvagystės įstatymus, mėgina riboti religijos ir tikėjimo laisvę, susirinkimų laisvę ir saviraiškos laisvę; prašo imtis tolesnių veiksmų, siekiant apsaugoti religines mažumas, netikinčius asmenis ir ateistus, įskaitant šventvagystės įstatymų aukas; ragina ES ir jos valstybes nares labiau dalyvauti politinėse diskusijose siekiant panaikinti tokius įstatymus, palaikant ryšius su trečiosiomis šalimis dėti daugiau pastangų siekiant, kad būtų labiau gerbiama minties, sąžinės, religijos ir tikėjimo laisvė ir skatinamas religijų ir įsitikinimų dialogas; ragina Komisiją ir EIVT aktyviai padėti savanoriškai ir saugiai grįžti namo žmonėms, kurie buvo priversti bėgti iš šalies dėl persekiojimo, vykdyto dėl jų religijos ar tikėjimo; ragina imtis konkrečių veiksmų siekiant užtikrinti, kad ES religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo ir apsaugos gairės būtų veiksmingai įgyvendinamos; visapusiškai remia ES praktiką imtis iniciatyvos rengiant temines rezoliucijas dėl minties, sąžinės, religijos ir tikėjimo laisvės JT ŽTT ir JT Generalinėje Asamblėjoje (JT GA); remia ES specialiojo pasiuntinio religijos ir tikėjimo laisvei už ES ribų skatinti Jáno Figelio darbą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | labai apgailestauja dėl to, kad daugelyje viso pasaulio šalių nesiliauja kankinimo, nežmoniško ar žeminančio elgesio ir mirties bausmės taikymo praktika, ir ragina ES dėti daugiau pastangų, siekiant šiuos reiškinius panaikinti; mano, kad kalinimo sąlygos, įskaitant galimybes gauti priežiūrą ir vaistų, ir kalėjimų būklė kai kuriose šalyse kelia didelį susirūpinimą; palankiai vertina tai, kad 2017 m. rugsėjo 18 d. oficialiai pradėjo veikti Kovos su prekyba kankinimui skirtomis prekėmis aljansas ir buvo sudaryta ES kovos su kankinimu koordinavimo grupė, kuriai pavesta stebėti, kaip įgyvendinama minėta iniciatyva; šiuo požiūriu palankiai vertina atnaujintus ES teisės aktus dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam nežmoniškam elgesiui ar baudimui; pažymi, kad 2017 m., palyginti su praėjusiais metais, 4 proc. sumažėjo visame pasaulyje įvykdytų mirties bausmių skaičius; ragina šalis, dar nepaskelbusias mirties bausmės moratoriumo, nedelsiant tai padaryti, nes tai yra žingsnis mirties bausmės panaikinimo kryptimi; mano, kad itin svarbu kovoti su visų formų kankinimu ir netinkamu elgesiu su kalinamais asmenimis, įskaitant psichologinius kankinimus, ir labiau stengtis užtikrinti, kad būtų laikomasi atitinkamos tarptautinės teisės, bei užtikrinti kompensacijas aukoms; |
| --- | --- |

29.

| 30. | griežtai smerkia visus didelius valstybinių ir nevalstybinių subjektų padarytus nusikaltimus ir žmogaus teisių pažeidimus, įskaitant nusikaltimus prieš piliečius, taikiai besinaudojančius savo žmogaus teisėmis; baisisi dėl padarytų plataus masto nusikaltimų, įskaitant nužudymus, kankinimus, išžaginimą, pavergimą ir seksualinę vergovę, vaikų verbavimą į kareivius, prievartinį religijos keitimą ir sistemingą religinėms ir etninėms mažumos priklausančių asmenų žudymą; primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares kovoti su genocido nusikaltimais, nusikaltimais žmoniškumui ir karo nusikaltimais ir užtikrinti, kad jų vykdytojai būtų patraukiami atsakomybėn; ragina ES teikti paramą organizacijoms ir JT tyrimų grupėms, renkančioms, kaupiančioms ir saugančioms skaitmeninius arba kitokius visų šių konfliktų šalių padarytų nusikaltimų įrodymus, kad jas būtų galima lengviau patraukti atsakomybėn tarptautiniu lygmeniu; pažymi, kad interneto platformos ištrina vaizdinius įrodymus, susijusius su galimais karo nusikaltimais, stengdamosi pašalinti teroristinį turinį ir propagandą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palaiko pagrindinį Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) vaidmenį, atliekamą tais atvejais, kai atitinkamos valstybės negali arba nenori naudotis savo jurisdikcija; ragina ES ir jos valstybes nares teikti diplomatinę ir finansinę paramą TBT; ragina ES ir jos valstybes nares skatinti visas JTO valstybes nares ratifikuoti ir taikyti TBT Romos statutą ir nerimauja dėl pasitraukimo iš šio Statuto bei grasinimų tai padaryti; taip pat ragina visas Romos statutą pasirašiusias šalis koordinuoti savo veiksmus su TBT ir su juo bendradarbiauti; ragina visas valstybes nares ratifikuoti Kampalos pakeitimus dėl agresijos nusikaltimų ir įtraukti žiaurumo nusikaltimus į nusikaltimų, su kuriais ES kompetentinga kovoti, sąrašą; primena, kokios svarbios kitos pagrindinės priemonės, kuriomis siekiama panaikinti nebaudžiamumą, įskaitant visuotinę jurisdikciją, ir ragina ES valstybes nares priimti reikiamus teisės aktus; šiuo klausimu primena, kad aukų teisės turi būti svarbiausias klausimas vykdant visus veiksmus; pakartoja savo raginimą Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei ir Komisijos pirmininko pavaduotojai paskirti ES specialųjį įgaliotinį tarptautinės humanitarinės teisės ir tarptautinio teisingumo klausimais, jam suteikiant įgaliojimus skatinti ir integruoti ES įsipareigojimus kovoti su nebaudžiamumu ir jai atstovauti šioje srityje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palankiai vertina ES pastangas remti Jungtinių Tautų sukurtą tarptautinį, nešališką ir nepriklausomą mechanizmą (IIIM) Sirijoje, kuris padeda tirti sunkius nusikaltimus; pabrėžia, kad kitose šalyse reikia sukurti panašų nepriklausomą mechanizmą; ragina ES ir ES valstybes nares, kurios dar to nepadarė, finansiškai prisidėti prie tarptautinio, nešališko ir nepriklausomo mechanizmo; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pakartoja, kad valstybės gali kitas valstybes už jų padarytus tarptautinių susitarimų, tokių kaip Jungtinių Tautų konvencija prieš kankinimą, pažeidimus perduoti Tarptautiniam Teisingumo Teismui, siekiant nustatyti valstybės atsakomybę, kuri vėlesniu etapu būtų naudojama kaip netiesioginė priemonė, padedanti teisme nustatyti individualią baudžiamąją atsakomybę; |
| --- | --- |

33.

| 34. | labai apgailestauja, kad nepakankamai paisoma THT, ir griežtai smerkia mirtinus išpuolius, kurie 2017 m. per ginkluotus konfliktus visame pasaulyje buvo nepaprastai dažnai vykdomi prieš ligonines, mokyklas ir kitus civilinius objektus; mano, kad tarptautinis išpuolių pasmerkimas turi būti stiprinamas nepriklausomais tyrimais ir iš tikrųjų užtikrinama atskaitomybe; palankiai vertina pagalbą teikiančių darbuotojų darbą, atliekamą teikiant humanitarinę pagalbą; ragina valstybes nares, ES institucijas ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją užtikrinti, kad ES politika ir veiksmai, susiję su THT, būtų plėtojami nuosekliai ir veiksmingai, taip pat naudotis visomis turimomis priemonėmis šiam klausimui spręsti; daro išvadą, kad turėjo būti sudarytos sąlygos ES ir jos valstybėms narėms teikti išsamesnes ataskaitas apie tai, kaip Gairės dėl skatinimo laikytis tarptautinės humanitarinės teisės įgyvendinamos kilus konkretiems konfliktams, be kita ko ir ypač rengiant ES metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos; ragina tarptautinę bendruomenę įdiegti priemones, panašias į ES ankstyvojo perspėjimo sistemą, kad būtų galima sumažinti reagavimo į perspėjimą laiką, siekiant neleisti smurtiniams konfliktams kilti, atsinaujinti ir stiprėti; ragina ES ir jos valstybes nares padidinti finansinę paramą, skirtą humanitarinei pagalbai ir paramai vystymuisi; atkreipia dėmesį į tai, kad nuo 2016 m. iki 2017 m. oficiali paramą vystymuisi (OPV) sumažinta 2,4 proc. ir kad OPV lygis žemesnis nei šiai sričiai nustatytas 0,7 proc. BVP tikslas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | primena savo 2014 m. vasario 27 d. rezoliuciją dėl ginkluotų nepilotuojamų orlaivių naudojimo (16); reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad ginkluoti nepilotuojami orlaiviai naudojami nesilaikant tarptautinės teisinės sistemos; dar kartą ragina ES skubiai parengti teisiškai privalomą ginkluotų nepilotuojamų orlaivių naudojimo sistemą, siekiant užtikrinti, kad valstybės narės, laikydamosi savo teisinių įsipareigojimų, nevykdytų neteisėto tikslinio žudymo arba nepadėtų kitoms šalims jo vykdyti; ragina Komisiją tinkamai informuoti Parlamentą apie ES lėšų naudojimą visiems mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektams, susijusiems su nepilotuojamų orlaivių konstravimu, finansuoti; ragina įvertinti būsimų nepilotuojamų orlaivių kūrimo projektų poveikį žmogaus teisėms; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir ES valstybes nares išplėsti ES ribojamųjų priemonių taikymo tvarką, kad ji apimtų ES sankcijas dėl žmogaus teisių pažeidimų, siekiant sudaryti galimybes priimti sprendimus dėl BUSP sankcijų remiantis sunkiais žmogaus teisių pažeidimais, panašiai kaip vadinamojo S. Magnitskio akto atveju; |
| --- | --- |

36.

| 37. | primygtinai ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją siekti, kad tarptautiniu mastu būtų uždraustos ginklų sistemos, kurias taikant jėgos naudojimas nėra žmogaus valdomas, kaip ne kartą reikalavo Parlamentas, ir, rengiantis atitinkamiems susitikimams JT lygmeniu, skubiai parengti ir priimti bendrą poziciją dėl autonominių ginklų sistemų ir atitinkamuose forumuose kalbėti vienu balsu bei atitinkamai veikti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad korupcija kenkia teisinei valstybei, demokratijai ir ekonomikos konkurencingumui, taip pat kelia grėsmę žmogaus teisėms; pabrėžia, kad reikia remti su korupcijas kovojančius žmogaus teisių gynėjus ir pranešėjus apie pažeidimus; ragina tobulinti kovos su korupcija mechanizmus ir praktiką, pavyzdžiui, taikyti sankcijas asmenims ir šalims, siejamiems su dideliais su korupcija susijusiais nusikaltimais; ragina EIVT ir Komisiją parengti bendras žmogaus teisių ir kovos su korupcija programas, visų pirma imtis iniciatyvų, kuriomis būtų siekiama didinti skaidrumą, kovoti su nebaudžiamumu ir stiprinti kovos su korupcija agentūras, ir užtikrinti didesnį Europos lėšų naudojimo skaidrumą ir atsekamumą; taip pat ragina Komisiją derėtis dėl kovos su korupcija nuostatų būsimuose prekybos susitarimuose; primena 2017 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl korupcijos ir žmogaus teisių trečiosiose šalyse paskelbtas rekomendacijas dėl korupcijos ir žmogaus teisių (17) ir ragina ES institucijas ir valstybes nares imtis tolesnių veiksmų; |
| --- | --- |

38.

| 39. | reiškia susirūpinimą dėl naikinimo, neteisėto plėšimo ir vandalizmo, vykdomų kultūros paveldo vietose, ir tvirtai remia faktų nustatymo, paveldo apsaugos ir gelbėjimo iniciatyvas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia laisvų ir teisingų rinkimų svarbą demokratiniams procesams ir yra susirūpinęs dėl visame pasaulyje didėjančio neteisėtų rinkimų skaičiaus; primena, kad nepriklausoma žiniasklaida yra būtina užtikrinant laisvus ir sąžiningus rinkimus; ragina ES nepripažinti suklastotų ar iškreiptų rinkimų rezultatų ir naudotis visomis ES turimomis diplomatinėmis, ekonominėmis ir politinėmis priemonėmis, kad būtų užtikrintas rinkimų visame pasaulyje patikimumas, ir priversti šalis laikytis laisvų ir sąžiningų rinkimų kriterijų; mano, kad parama, kurią ES teikia rinkimų procesams ir demokratijai visame pasaulyje, t. y. jos rinkimų misijos ir tolesnės priemonės, parama rinkimams ir, visų pirma, aktyvus Parlamento vaidmuo šioje srityje, yra labai svarbūs; pabrėžia tokių procesų kaip rinkimų stebėjimas taikaus perėjimo prie demokratijos metu, teisinės valstybės principo stiprinimas, politinis pliuralizmas ir moterų dalyvavimo rinkimų procesuose lygio didinimas, skaidrumas ir pagarba žmogaus teisėms svarbą; primena, kad pilietinės visuomenės organizacijų įtraukimas į rinkimų stebėjimo procesą ir rinkimų misijų rekomendacijų įgyvendinimą yra labai svarbus; mano, kad kišimasis į kitų šalių rinkimus naudojantis kibernetinėmis operacijomis yra žmonių teisės laisvai pasirinkti savo atstovus pažeidimas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palankiai vertina tai, kad ES pasirašė Stambulo konvenciją, ir pabrėžia būtinybę visomis priemonėmis kovoti su smurtu prieš moteris, įskaitant smurtą šeimoje, ir vykdyti tokio smurto prevenciją; ragina šios konvencijos dar nepasirašiusias valstybes nares ją kuo greičiau ratifikuoti ir įgyvendinti; šiuo požiūriu palaiko bendrą ES ir JT iniciatyvą „Spotlight“; primygtinai ragina šalis stiprinti savo teisės aktus, kad būtų galima kuo anksčiau kovoti su tokiais reiškiniais kaip smurtas dėl lyties, moterų lyties organų žalojimas ir seksualinis smurtas; primena, kad smurtas prieš moteris yra glaudžiai susijęs su lyčių nelygybe, todėl šią problemą reikia spręsti kompleksiškai, ir pabrėžia socialinių paslaugų ir socialinės apsaugos svarbą; pabrėžia, kad patikimi visų rūšių smurto prieš moteris paplitimo, priežasčių ir padarinių statistiniai duomenys yra būtini siekiant parengti veiksmingus kovos su smurtu dėl lyties teisės aktus ir strategijas; todėl ragina ES padėti šalims gerinti duomenų rinkimą šioje srityje ir vykdyti tarptautinius teisinius įsipareigojimus; ragina ES bendradarbiauti su kitomis šalimis, kad būtų padidintas finansavimas ir paspartintas programavimas, siekiant visame pasaulyje užkirsti kelią seksualiniam smurtui ir smurtui dėl lyties ir į jį reaguoti; smerkia visų rūšių fizinį, seksualinį it psichologinį smurtą ir išnaudojimą, masinį prievartavimą, prekybą žmonėmis ir moterų lytinių ir reprodukcinių teisių pažeidimus; pabrėžia, kad tinkama ir įperkama sveikatos priežiūra ir visuotinė pagarbą lytinės ir reprodukcinėms teisėms bei galimybė jomis naudotis, taip pat švietimas turi būti užtikrinti visiems moterims, taip pat jos turi turėti galimybes laisvai ir atsakingai priimti sprendimus dėl savo sveikatos, kūno bei lytinių ir reprodukcinių teisių; pabrėžia, kad švietimas yra svarbiausias būdas kovoti su diskriminacija ir smurtu prieš moteris ir vaikus; smerkia nėštumo nutraukimą remiančių organizacijų nefinansavimo taisyklės atnaujinimą; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia, jog būtina, kad ES ir toliau būtų įsipareigojusi visapusiškai vykdyti prievoles ir įsipareigojimus dėl moterų teisių, prisiimtus pagal JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (angl. CEDAW), Pekino veiksmų platformą ir Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programą, taip pat atsižvelgti į šių dokumentų peržiūros konferencijų rezultatus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkreipia dėmesį į 2017 m. rugpjūčio mėn. paskelbtą pirmąją 2016–2020 m. laikotarpio II lyčių lygybės veiksmų plano (II LLVP) 2016 m. įgyvendinimo ataskaitą, kurioje atkreipiamas dėmesys į kelias teigiamas tendencijas, susijusias su mergaičių ir moterų gyvenimo permainomis, kurių siekiama užtikrinant mergaičių ir moterų fizinę bei psichinę neliečiamybę, skatinant ekonomines ir socialines teises bei stiprinant mergaičių ir moterų teises reikšti savo nuomonę bei dalyvavimą; mano, kad ES turėtų ir toliau integruoti paramą moterims į bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) operacijas, konfliktų prevencijos ir atstatymo po konfliktų veiklą; dar kartą patvirtina 2000 m. spalio 31 d. JT Saugumo Tarybos rezoliucijos Nr. 1325 (2000) dėl moterų, taikos ir saugumo svarbą; pabrėžia, kad norint užtikrinti moterų teises ir jų dalyvavimą viešosiose ir privačiosiose institucijose, formuojant politiką, dalyvavimą ekonominiame gyvenime ir taikos procesuose, labai svarbus aktyvesnis viešojo ir privačiojo sektorių dalyvavimas; pabrėžia, kad verslo sektorius atlieka svarbų vaidmenį stiprinant moterų teises; primygtinai ragina Komisiją imtis iniciatyvos kovojant su seksualiniu išnaudojimu ir piktnaudžiavimu humanitarinės pagalbos ir paramos vystymuisi sektoriuose, nes šiems sektoriams turėtų būti taikomi patys aukščiausi atsakomybės ir atskaitomybės už jų darbą standartai; pabrėžia, kaip svarbu peržiūrėti ir sugriežtinti apsaugos procedūras ir dalyvavimo taisykles; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina EIVT užtikrinti, kad Moterų padėties komisijos 62-osios sesijos išvados būtų įtrauktos į jos politiką ir būtų naujas stimulas siekiant lyčių lygybės ir kaimo vietovių moterų bei mergaičių įgalėjimo; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti mergaitėms ir moterims galimybes gauti švietimą ir mokymą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse, taip pat humanitariniu mokslų srityje, ypač skiriant daugiau dėmesio jų gabumams ir įgūdžiams lavinti, taip pat plėtoti jų dalyvavimą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos sektoriuose; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Komisiją ieškoti būdų ir priemonių, kad ES galėtų vienašališkai prisijungti prie JT VTK, atsižvelgiant į tai, kad visos ES valstybės narės ratifikavo JT VTK, o pirminės ir antrinės ES teisės aktai apima esmines nuostatas dėl vaiko teisių apsaugos; ragina šalis, dar neratifikavusias JT VTK, nedelsiant tai padaryti; atkreipia dėmesį į tai, kad patvirtintos persvarstytos ES vaiko teisių propagavimo ir apsaugos gairės, ir pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad tai turėtų įtakos visiems vaikams, įskaitant labiausiai marginalizuotus ir pažeidžiamoje padėtyje esančius vaikus; pabrėžia, kad vaikai dažnai susiduria su specifinėmis piktnaudžiavimo formomis, pavyzdžiui, vaikų santuokomis, vaikų prostitucija, vaikų kareivių naudojimu, lyties organų žalojimu ir vaikų darbu ir prekyba vaikais, ypač per humanitarines krizes ir ginkluotus konfliktus, todėl jiems reikia didesnės apsaugos; ragina ES bendradarbiauti su trečiosiomis valstybėmis siekiant panaikinti ankstyvas, vaikų ir prievartines santuokas, nustatyti minimalų teisėtą santuokos amžių, kuris būtų 18 metų, reikalauti patikrinti abiejų sutuoktinių amžių bei tai, ar jie visiškai ir laisvai sutinka tuoktis, nustatyti privalomus santuokos įrašus ir užtikrinti, kad būtų laikomasi šių taisyklių; pabrėžia būtinybę didinti ES įsipareigojimus užtikrinti vaikų, visų pirma nelydimų nepilnamečių, apsaugą ir itin daug dėmesio skirti švietimui, taip pat psichologinei ir socialinei paramai; ragina tinkamai įgyvendinti gaires dėl mokyklų ir universitetų apsaugos nuo karinio naudojimo ginkluoto konflikto metu; ragina, vadovaujantis tarptautine teise, nedelsiant išspręsti pilietybės neturinčių vaikų, esančių ES ir už jos ribų, ypač gimusių ne tėvų gimtojoje šalyje, ir migrantų vaikų problemą; primygtinai ragina ES ir valstybes nares parengti veiksmų planą, pagal kurį būtų liautasi sulaikyti vaikus dėl jų migracijos statuso, kaip nurodoma Niujorko deklaracijoje dėl pabėgėlių ir migrantų; primena teisę į specialią apsaugą grindžiamą vaiko interesų principu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina ES ir jos valstybes nares užtikrinti visišką lėšų, skiriamų trečiosioms šalims siekiant bendradarbiauti migracijos srityje, skaidrumą ir stebėseną ir pasirūpinti, kad toks bendradarbiavimas nebūtų tiesiogiai arba netiesiogiai naudingas su žmogaus teisių pažeidimais susijusioms saugumo, policijos ir teisingumo sistemoms; pabrėžia galimybę atskirti vystomąjį bendradarbiavimą nuo bendradarbiavimo readmisijos ir migracijos valdymo srityje; yra labai susirūpinęs dėl ES užsienio politikos naudojimo kaip priemonės vadinamojo migracijos valdymo reikmėms ir pabrėžia, kad visos pastangos bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis, įskaitant kilmės ir tranzito šalis, migracijos klausimais turi būti neatsiejamos nuo žmogaus teisių padėties gerinimo šiose šalyse ir atitikti tarptautinės žmogaus teisių ir pabėgėlių teisės nuostatas; reiškia didelį susirūpinimą ir solidarumą su daugybe pabėgėlių, migrantų ir šalių viduje perkeltų asmenų, kurie patiria sunkius žmogaus teisių pažeidimus kaip konfliktų, persekiojimo, valdymo klaidų ir prekybos žmonėmis bei neteisėto žmonių gabenimo tinklų aukos; pabrėžia, kad reikia skubiai pašalinti pagrindines migracijos srautų priežastis ir šiuo tikslu spręsti migracijos reiškinio išorės aspekto problemas, be kita ko, surasti tvarius konfliktų mūsų kaimynystėje ir nepakankamo ekonominio išsivystymo problemų sprendimus plėtojant bendradarbiavimą ir partnerystes su atitinkamomis trečiosiomis šalimis, kurie atitiktų tarptautinę teisę, užtikrintų pagarbą žmogaus teisėms tose šalyse ir pagal kuriuos būtų palaikomas ES patikimumas tiek ES viduje, tiek už jos ribų; ragina ES ir jos valstybes nares teikti humanitarinę pagalbą švietimo, apgyvendinimo, sveikatos ir kitose srityse, kuriose migrantams ir pabėgėliams reikalinga parama, ir tinkamai įgyvendinti grąžinimo politikos priemones; pažymi, kad ES turi skatinti atitinkamas šalis pasirašyti Palermo protokolą dėl kovos su neteisėtu migrantų gabenimu žeme, vandeniu ir oru; atkreipia dėmesį, kad Jungtinių Tautų ataskaitoje nurodyta, jog 2017 m. beveik 258 milijonai žmonių gyveno ne savo gimtojoje šalyje; ragina Komisiją migrantų ir pabėgėlių teisių apsaugą ir skatinimą toliau laikyti vienu iš savo politikos prioritetų; pabrėžia būtinybę kurti ir geriau įgyvendinti migrantų ir pabėgėlių apsaugos sistemas, ypač atveriant saugius ir teisėtus migracijos kelius ir suteikiant humanitarines vizas; ragina Parlamentą prižiūrėti, kaip įgyvendinami migracijos susitarimai; apgailestauja dėl bet kokių mėginimų apsunkinti, juodinti ir netgi kriminalizuoti humanitarinę pagalbą ir primygtinai reikalauja, kad nelaimės ištiktų žmonių, esančių jūroje ir sausumoje, paieškos ir gelbėjimo pajėgumai būtų didesni, kad būtų galima įvykdyti mūsų pirminius teisinius įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę; pabrėžia, kad 2017 m. sausio 1 d. ES valstybėse narėse gyvenančių ne ES valstybių narių piliečių skaičius buvo 21,6 milijonai, o tai sudaro 4,2 proc. 28 ES valstybių narių gyventojų; ragina valstybes nares pradėti rimtą dialogą siekiant nustatyti bendrą ir įtraukų požiūrį, bendrus įsipareigojimus ir vieningą su migracija susijusį tikslą; teigiamai vertina JT iniciatyvą dėl Pasaulinio susitarimo dėl saugios, tvarkingos ir teisėtos migracijos, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR) pasaulinį susitarimą dėl pabėgėlių ir pagrindinį vaidmenį, skiriamą žmogaus teisėms pagal šiuos susitarimus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | smerkia nuolat vykdomą prekybą žmonėmis; pabrėžia, kad prekyba žmonėmis paverčia žmones prekėmis ir yra viena iš sunkiausių žmogaus teisių pažeidimų formų; šiuo požiūriu pabrėžia, kaip svarbu laikytis nuoseklaus požiūrio į ES kovos su prekyba žmonėmis politikos vidaus ir išorės aspektus visais lygmenimis; ragina ES ir valstybes nares aktyviau bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis, siekiant ištirti visus prekybos žmonėmis etapus ir asmenų, ypač moterų ir vaikų, visų formų išnaudojimą, pvz., neteisėtos prekybos organais, prievartinio darbo ir seksualinio išnaudojimo tikslais, ir bendradarbiauti su JT ir pilietine visuomene šioje srityje; ragina, kad būtų nustatyti aiškūs principai ir teisinės priemonės, taikomi sprendžiant žmogaus teisių pažeidimų problemas, susijusias su surogatine motinyste; reiškia didelį susirūpinimą dėl labai didelio migrantų ir pabėgėlių, visų pirma moterų ir vaikų, pažeidžiamumo išnaudojimo, neteisėto žmonių gabenimo ir prekybos žmonėmis požiūriais, be kita ko, migrantų antplūdžio valdymo centruose; pabrėžia, kad reikia propaguoti į aukas nukreiptą politiką, užkirsti kelią šios rūšies nusikalstamumui ir jį mažinti, taip pat imtis griežtų priemonių dėl pajamų, gaunamų iš prekybos žmonėmis; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina visas šalis, įskaitant valstybes nares, ir ES įsitraukti į derybas, siekiant patvirtinti tarptautinėms korporacijoms ir kitoms įmonėms skirtą tarptautinę teisiškai privalomą žmogaus teisių priemonę, šiuo tikslu aktyviai dalyvaujant JT įsteigtoje neribotos sudėties tarpvyriausybinėje darbo grupėje; dar kartą primygtinai ragina skubiai įgyvendinti JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus (angl. UNGPs), ypač atsižvelgiant į trečiąjį ramstį dėl galimybės naudotis teisų gynimo priemonėmis; pripažįsta, kad JT pasaulinis susitarimas ir nacionaliniai verslo ir žmogaus teisių veiksmų planai yra labai svarbūs; pabrėžia, koks svarbus yra ES verslo ir žmogaus teisių veiksmų planas, ir primygtinai ragina Komisiją paspartinti jo rengimą, siekiant užtikrinti visapusišką JT pagrindinių principų įgyvendinimą; ragina visas bendroves, įskaitant įsisteigusias ES, taikyti griežtos kontrolės praktiką, ir dar kartą patvirtina, kad svarbu skatinti įmonių socialinę atsakomybę, taip pat svarbu, kad Europos įmonės atliktų vadovaujantį vaidmenį propaguojant tarptautinius verslo ir žmogaus teisių standartus; ragina visas šalis veiksmingai greitai įgyvendinti JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus ir užtikrinti, kad jų jurisdikcijai priskiriamos įmonės laikytųsi žmogaus teisių ir socialinių darbo standartų; ragina visas šalis spręsti įmonių, naudojančių žaliavas arba kitus produktus iš konflikto zonų, problemą; pakartoja savo raginimą įtraukti įmonių atsakomybės už žmogaus teisių pažeidimus taisykles į susitarimus tarp ES ir trečiųjų valstybių; pabrėžia, kad su įmonėmis susijusių žmogaus teisių pažeidimų aukoms turėtų būti užtikrinamos tinkamos ir veiksmingos galimybės naudotis teisių gynimo priemonėmis; dar kartą tvirtina, kad būtina nedelsiant nagrinėti įmonių žmogaus teisių pažeidimų ir korupcijos atvejus, kai jie įvyksta, taip pat užtikrinti, kad įmones būtų galima patraukti atsakomybėn; apgailestauja, kad Komisija nesiėmė veiksmų pagal raginimus, pateiktus 2016 m. spalio 25 d. Parlamento rezoliucijoje dėl bendrovių atsakomybės už rimtus žmogaus teisių pažeidimus trečiosiose šalyse (18); ragina imtis priemonių, kuriomis įmonės būtų įpareigotos šalinti vaikų darbą ir užkirsti kelią žmogaus teisių pažeidimams; ragina Komisiją sukurti tarpinstitucinę verslo ir žmogaus teisių darbo grupę ir išnagrinėti ES lygmens rūpestingumo pareigos iniciatyvą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | primena ES įsipareigojimą savo santykiuose su trečiosiomis šalimis itin daug dėmesio skirti žmogaus teisių ir demokratijos aspektams; todėl pabrėžia, kad pažanga žmogaus teisių ir demokratijos principų srityje, be kita ko, įgyvendinat žmogaus teisių paisymo sąlygą tarptautiniuose susitarimuose, turi būti remiama įgyvendinant visas ES politikos kryptis, susijusias su išorės aspektu, įskaitant prekybos politiką; pabrėžia, kad prekybos santykiai gali būti svarbūs besivystančių šalių ekonomikos augimui skatinti ir jų vietos rinkų išsaugojimui užtikrinti; pažymi, kad parama demokratinėms sistemoms ir tautų laisvės siekiams ir toliau turėtų būti pagrindiniai ES ekonominių interesų principai; primena, kad politikos suderinamumas yra labai svarbus vystymuisi ir pabrėžia, kad į prekybos ir vystymosi politiką svarbu įtraukti žmogaus teises visais jos etapais; ragina ES užtikrinti, kad ES pagal etiškas sertifikavimo schemas cirkuliuojančios prekės nebūtų pagamintos naudojant priverstinį ir vaikų darbą; ragina įdiegti priemonę, specialiai skirtą lyčių lygybės politikai prekybos susitarimuose stebėti ir stiprinti; palankiai vertina ES programas, projektus ir finansavimą trečiosiose šalyse ir pabrėžia, kad turi būti įvertinti bet kokie pažeidimai ir vykdoma jų prevencija, sukuriant asmenų ar grupių skundų nagrinėjimo tvarką; |
| --- | --- |

50.

| 51. | mano, kad specialios darnaus vystymosi ir gero valdymo skatinamosios priemonės (BLS+) prekybos sistemos yra viena iš pagrindinių ES prekybos politikos priemonių, skirtų demokratijai, žmogaus teisėms, darniam vystymuisi ir aplinkos standartams trečiosiose šalyse skatinti; ragina Komisiją peržiūrėti ir geriau stebėti BLS+ sistemas, siekiant užtikrinti, kad BLS lengvatomis besinaudojančiose šalyse būtų laikomasi žmogaus teisių standartų; pabrėžia, kad Komisija, įgyvendindama peržiūrėtą BLS+, turėtų siekti didinti šio mechanizmo skaidrumą ir atskaitomybę, nustatant aiškias prasmingo ir didesnio pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimo procedūras ir vykdydama veiksmingus poveikio žmogaus vertinimus prieš suteikdama prekybos lengvatas ir jas įgyvendinant; ragina, kad Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutas pagal galimybes būtų įtrauktas į konvencijų, reikalaujamų pagal BLS + statusą, sąrašą; primygtinai ragina Komisiją ir toliau finansuoti pilietinės visuomenės iniciatyvas, kuriomis stebimas šios schemos įgyvendinimas; pabrėžia, kaip svarbu įgyvendinti bendradarbiavimo formas, sudarančias palankesnes sąlygas trečiųjų šalių ekonominiam ir socialiniam vystymuisi, ypač atsižvelgiant į jų gyventojų poreikius; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina visas valstybes nares griežtai laikytis ES elgesio kodekso ginklų eksporto srityje, visų pirma stabdyti bet kokį ginklų, stebėjimo ir žvalgybos įrangos ir medžiagų, kuriais vyriausybės galėtų naudotis žmogaus teisėms varžyti ir išpuoliams prieš civilius gyventojus vykdyti, perdavimą; pabrėžia, kad pasaulinė prekyba ginklais ir karinėmis medžiagomis prisideda prie jų naudojimo daugelyje konfliktų trečiosiose šalyse; pažymi, kad ES valstybės narės yra vienos iš didžiausių ginklų eksportuotojų pasaulio lygmeniu, ir mano, kad nepaprastai svarbu užtikrinti tarptautinių standartų, kuriais reguliuojama prekyba ginklais, įgyvendinimą ir sustiprinimą pasaulio lygmeniu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | griežtai smerkia visų rūšių diskriminaciją, įskaitant diskriminaciją dėl rasės, religijos, kastos ir panašių paveldėto statuso sistemų, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės, negalios ar bet kokio kito statuso; yra susirūpinęs dėl daugybės rasizmo, ksenofobijos ir kitų rūšių nepakantos apraiškų, taip pat dėl nepakankamo politinio atstovavimo pažeidžiamiausioms grupėms, pavyzdžiui, etninėms, kalbinėms ir religinėms mažumoms, neįgaliesiems, LGBTI bendruomenei, moterims ir vaikams; ragina ES stiprinti pastangas panaikinti visų rūšių be išimties diskriminaciją ir didinti informuotumą, puoselėti tolerancijos ir įtraukties kultūrą ir užtikrinti specialią pažeidžiamiausių grupių apsaugą, šiuo tikslu pasitelkiant dialogus žmogaus teisių klausimais ir politinius dialogus, ES delegacijų atliekamą darbą ir viešąją diplomatiją; ragina visas šalis užtikrinti, kad jų atitinkamos institucijos jų jurisdikcijai priskiriamose srityse suteiktų veiksmingą teisinę apsaugą; pabrėžia švietimo strategijų rengimo mokyklose svarbą, siekiant didinti vaikų informuotumą ir suteikti jiems priemones, kurių reikia visų formų diskriminacijai nustatyti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia, kad būtina visuotinio prieinamumo principą ir neįgaliųjų teisių aspektą patikimai įtraukti į visas atitinkamas ES politikos, įskaitant vystomąjį bendradarbiavimą, sritis, ir pabrėžia šio klausimo privalomąjį pobūdį ir horizontalumą; ragina ES įtraukti kovą su diskriminacija dėl negalios į savo išorės veiksmus ir vystymosi pagalbos politiką; ragina trečiųjų šalių vyriausybes peržiūrėti visus teisės aktus siekiant suderinti juos su Jungtinių tautų neįgaliųjų teisių konvencija (NTK); ragina visas valstybes ratifikuoti NTK ir pakartoja, kaip svarbu ją veiksmingai įgyvendinti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | palankiai vertina ES ir jos valstybių narių dalyvavimą 8-ajame JT neribotos sudėties visuomenės senėjimo klausimų darbo grupės posėdyje ir ypač bendro jų indėlio ir bendrų jų pareiškimų dėl lygybės, nediskriminavimo, smurto, prievartos ir vyresnio amžiaus žmonių nepriežiūros pateikimą; tebėra susirūpinęs dėl paplitusios diskriminacijos dėl amžiaus ir kitų kliūčių, trukdančių vyresnio amžiaus asmenims naudotis žmogaus teisėms; ragina ES ir valstybes nares visapusiškai remti šios darbo grupės procesą, be kita ko, skiriant šios grupės veikimui reikalingų išteklių ir (arba) remiant jų skyrimą, taip pat ragina reaguoti į būsimus kvietimus teikti pasiūlymus ir konsultuotis su vyresnio amžiaus asmenimis bei įtraukti juos į šių pasiūlymų rengimo procesą, taip pat įtraukti vyresnio amžiaus asmenis į atitinkamas savo delegacijas; |
| --- | --- |

55.

| 56. | palankiai vertina aktyvų ES dalyvavimą Lisabonoje posėdyje siekiant persvarstyti Madrido tarptautinio veiksmų visuomenės senėjimo srityje plano regioninę įgyvendinimo strategiją, skirtą Europai; pabrėžia, kad MIPAA gali labai padėti siekiant geriau užtikrinti vyresnio amžiaus asmenų teises; |
| --- | --- |

56.

| 57. | smerkia savavališką LGBTI asmenų sulaikymą, kankinimą, persekiojimą ir žudymą; pripažįsta, kad seksualinė orientacija ir lytinė tapatybė gali būti didesnės diskriminacijos, smurto ir baudžiamojo persekiojimo rizikos priežastis; pažymi, kad daugelyje pasaulio šalių LGBTI asmenys dėl savo seksualinės orientacijos tebėra persekiojami ir patiria smurtą; smerkia pažeidimus, vykdomus moterų ir mažumų grupių atžvilgiu, kuriais pažeidžiama pagrindinė teisė į kūno neliečiamybę ir tapatybę, pvz., moters lytinių organų žalojimą ir interseksualių asmenų lytinių organų žalojimą; pažymi, kad 72 šalyse vis dar kriminalizuojami tos pačios lyties santykiai ir kad 13 iš šių šalių jie traktuojami kaip nusikaltimas, už kurį baudžiama mirties bausme; primygtinai ragina šias valstybes nedelsiant pakeisti savo teisės aktus; palankiai vertina ES pastangas stiprinti LGBTI asmenų teises ir didinti jų teisinę apsaugą; primygtinai ragina ES delegacijas ir valstybių narių ambasadas visapusiškai įgyvendinti ES gaires dėl LGBTI asmenų; ragina Komisiją šiuo tikslu kasmet teikti Tarybos išvadų įgyvendinimo ataskaitas; pažymi, kad, atsižvelgiant į 2016–2020 m. Lyčių lygybės veiksmų plano (angl. GAP II) pirmųjų metų vertinimą, tik trečdalis delegacijų propagavo LGBTI teises; |
| --- | --- |

57.

| 58. | smerkia toliau vykdomus žmogaus teisių pažeidimus, nukreiptus prieš asmenis, patiriančius diskriminaciją dėl kastų hierarchijos ir dėl priklausymo kastai, segregaciją ir su priklausymu kastai susijusias kliūtis, įskaitant atsisakymą užtikrinti galimybes gauti darbą, galimybes naudotis teisės sistema ir kitomis pagrindinėmis žmogaus teisėmis; yra labai susirūpinęs dėl su tuo susijusios vėlesnės oficialiai įtvirtintos diskriminacijos ir nerimą keliančio smurtinių išpuolių, grindžiamų priklausymu kastai, dažnumo; ragina ES ir jos valstybes nares aktyviau dėti pastangas ir remti iniciatyvas JT ir delegacijų lygmenimis, siekiant panaikinti diskriminaciją dėl priklausymo kastai; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pabrėžia, kad svarbu vykdyti lygybe grindžiamą politiką, kad visos nacionalinės ar etninės, religinės ir kalbinės mažumos, taip pat čiabuviai galėtų naudotis savo pagrindinėmis teisėmis; palankiai vertina 2016 m. gruodžio 19 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 71/178 dėl čiabuvių tautų teisių, pagal kurią 2019 m. paskelbti Tarptautiniais čiabuvių tautų kalbų metais; primena, kad, anot specialiojo pranešėjo čiabuvių tautų teisių klausimais, pastaraisiais metais susirūpinimą kelia labai išaugęs diskriminacija grindžiamų išpuolių prieš čiabuvius ir grasinimų jiems skaičius, taip pat asmenų, kurie gina savo žemes, teritorijas ir išteklius, ypač moterų, kriminalizavimas ir nužudymai; pabrėžia, kad ES turėtų užtikrinti šių gynėjų apsaugą ir tai, kad visi nusikaltimai būtų tiriami ir už juos būtų patraukiama atsakomybėn; primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares aktyviai siekti, kad čiabuvių tautų teisės būtų visapusiškai pripažįstamos, saugomos ir propaguojamos; ragina valstybes ratifikuoti TDO konvencijos Nr. 169 dėl čiabuvių ir gentimis gyvenančių tautų nuostatas; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atkreipia dėmesį į įvairią interneto teikiamą naudą; vis dėlto yra susirūpinęs dėl to, kad komercinės veiklos vykdytojai rinkodaros tikslais masiškai renka naudotojų asmens duomenis neužtikrindami visapusiško jų informuotumo ir (arba) negavę jų sutikimo, nes vėliau šie duomenys gali būti naudojami žalingais būdais, pvz., slopinant žmogaus teisių gynėjų veiklą, ribojant jų saviraiškos laisvę ir darant įtaką rinkimų rezultatams ir politinių sprendimų priėmimo procesui; ragina duomenų tvarkymo įmones atlikti poveikio žmogaus teisėms vertinimus; apgailestauja, kad taikomi žmogaus teisių pažeidimais grindžiami verslo modeliai, ir ragina asmens duomenis rinkti atsižvelgiant į duomenų apsaugos taisykles ir žmogaus teises; ragina tarptautinę bendruomenę, įskaitant ES ir jos valstybes nares, skubiai stiprinti ir įgyvendinti veiksmingus šios srities teisės aktus; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pripažįsta, kad terorizmas ir radikalėjimas kelia didelę grėsmę demokratijai ir žmogaus teisėms ir daro daug žalos visuomenei, ir apgailestauja, kad 2017 m. įvykdyti išpuoliai dažnai buvo nukreipti būtent į šias vertybes puoselėjančius asmenis arba grupes; griežtai smerkia tai, kad 2017 m. visame pasaulyje įvykdyta daugiau kaip 1 000 teroristinių išpuolių, per kuriuos žuvo maždaug 6 123 žmonės; palaiko ES pastangas kovoti su terorizmu ir radikalėjimu ir užkirsti jam kelią, įskaitant tokias visos ES masto iniciatyvas ir tinklus kaip Informacijos apie radikalizaciją tinklas, tačiau pakartoja, kad visos pastangos turi atitikti tarptautinius žmogaus teisių teisės aktus; atkreipia dėmesį į tai, kad švietimas – geriausia kovos su radikalizacija priemonė; pabrėžia, kad terorizmo aukoms reikia skirti ypatingą dėmesį ir paramą, įskaitant psichologinę paramą, kiekvieno nukentėjusiojo individualų vertinimą, teisinę paramą, teisę kreiptis į teismą, vertimo raštu bei žodžiu paslaugas ir bendras veiksmingos paramos aukoms paslaugas; pabrėžia, kad pagal kovos su terorizmu strategijas turi būti laikomasi teisinės valstybės principo ir užtikrinama pagarba žmogaus teisėms; rekomenduoja, kad bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis kovos su terorizmu klausimais, be kita ko, būtų nuodugniai įvertinta pagrindinėms laisvėms ir žmogaus teisėms kylanti rizika ir pažeidimų atvejais taikomos apsaugos priemonės; ragina Komisiją patobulinti informacijos mainų ir koordinavimo jos kanaluose ir agentūrose sistemą, kad būtų galima greitai nustatyti terorizmo grėsmes, užkirsti joms kelią ir už jas patraukti atsakomybėn; |
| --- | --- |

61.

| 62. | primena, kad sankcijos yra pagrindinė BUSP priemonė; primygtinai ragina Tarybą patvirtinti ES teisės aktuose numatytas sankcijas, kai to reikia norint pasiekti BUSP tikslus, visų pirma tam, kad būtų ginamos žmogaus teisės, įtvirtinama ir remiama demokratija, sykiu užtikrinant, kad tos sankcijos nedarytų poveikio civiliams gyventojams; prašo šias sankcijas skirti pareigūnams, atsakingiems už žmogaus teisių pažeidimus, kad jie būtų nubausti už įvykdytus nusikaltimus ir pažeidimus; |
| --- | --- |

62.

| 63. | laikosi nuomonės, kad, skatinant žmogaus teises, sportas gali atlikti teigiamą vaidmenį; vis dėlto apgailestauja, kad svarbiausius sporto renginius priimančiosiose šalyse arba šalyse kandidatėse tokius renginius priimti esama tam tikros koreliacijos tarp tam tikrų žmogaus teisių pažeidimų ir minėtų renginių; primena, kad šie pažeidimai apima iškeldinimą, pilietinės visuomenės ir žmogaus teisių gynėjų nutildymą ir darbuotojų išnaudojimą statant didelius sporto infrastruktūros objektus; ragina ES parengti Sąjungos lygmens sporto ir žmogaus teisių politikos sistemą ir bendradarbiauti su nacionalinėmis sporto federacijomis, įmonių atstovais ir pilietinės visuomenės organizacijomis dėl jų dalyvavimo tokiuose renginiuose tvarkos; ragina tarptautines ir šalių sporto įstaigas ir organizacijas, taip pat svarbiausių renginių priimančiąsias šalis įsipareigoti užtikrinti gerą valdymą ir žmogaus teisių apsaugą, įskaitant darbo teises, žiniasklaidos laisvę ir aplinkos apsaugą, įgyvendinti kovos su korupcija priemones rengiantis svarbiausiems sporto renginiams ir per juos ir užtikrinti teisių gynimo priemones visais žmogaus teisių pažeidimų atvejais; palankiai vertina 2017 m. lapkričio mėn. Tarptautinės darbo organizacijos priimtą sprendimą užbaigti bylą dėl požiūrio į darbuotojus migrantus rengiantis 2022 m. FIFA pasaulio futbolo čempionatui; atkreipia dėmesį į reformas, pagal kurias, jei jos bus veiksmingai įgyvendintos, darbuotojams bus užtikrinta geresnė apsauga; |
| --- | --- |

63.

| 64. | primygtinai ragina pradėti taikyti veiksmingas ir tvarias politikos priemones, kuriomis būtų kovojama su pasauline klimato kaita; pabrėžia, kad klimato kaita – viena iš pagrindinių perkėlimo šalies viduje priežasčių ir viena iš pagrindinių priverstinės migracijos priežasčių; ragina tarptautinė bendruomenę sukurti priemones kovoti su klimato kaita ir apginti nuo jos nukentėjusius; pažymi, kad vykdant ES užsienio politiką turėtų būti stiprinami pajėgumai stebėti su klimatu susijusius pavojus, įskaitant krizių prevenciją ir dėmesį konfliktams; yra įsitikinęs, kad tolesni ir greiti klimato politikos veiksmai iš esmės prisideda prie socialinių, ekonominių, taip pat saugumo pavojų prevencijos, konfliktų ir nestabilumo prevencijos ir galiausiai prie didelių politinių, socialinių ir ekonominių sąnaudų prevencijos; taigi pabrėžia, kad svarbu integruoti klimato diplomatiją į ES konfliktų prevencijos politiką, plečiant ir pritaikant ES misijų ir programų apimtį trečiosiose šalyse ir konfliktų zonose; todėl pabrėžia, kad reikia, laikantis Paryžiaus susitarimo, nedelsiant įgyvendinti politiką, pagal kurią būtų mažinamas klimato kaitos poveikis; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų Saugumo Tarybai, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, 70-osios Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos sesijos pirmininkui, Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos pirmininkui, Jungtinių Tautų vyriausiajam žmogaus teisių komisarui ir ES delegacijų vadovams. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  OL L 76, 2011 3 22, p. 56.

(2)  Dok. A/HRC/33/44.

(3)  Dok. A/AC.278/2017/2.

(4)  OL C 303, 2009 12 15, p. 12.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0292.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0201.

(7)  OL L 130, 2017 5 19, p. 1.

(8)  OL C 75, 2016 2 26, p. 111.

(9)  OL C 181, 2016 5 19, p. 69.

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0494.

(11)  OL L 119, 2016 5 4, p. 1.

(12)  OL L 88, 2017 3 31, p. 6.

(13)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0247.

(14)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0288.

(15)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0346.

(16)  OL C 285, 2017 8 29, p. 110.

(17)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0346.

(18)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0405.

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/116 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/116

---

P8_TA(2018)0518

ES ir Ukrainos asociacijos susitarimas

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES asociacijos susitarimo su Ukraina įgyvendinimo (2017/2283(INI))

(2020/C 388/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 8 straipsnį ir V antraštinę dalį, ypač 21, 22, 36 ir 37 straipsnius, ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo penktąją dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 8 straipsnį ir V antraštinę dalį, ypač 21, 22, 36 ir 37 straipsnius, ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo penktąją dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarimą ir į susijusią asociacijos darbotvarkę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarimą ir į susijusią asociacijos darbotvarkę,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 14 d. Europos Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Asociacijos įgyvendinimo ataskaita dėl Ukrainos“ (SWD(2017)0376), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 14 d. Europos Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Asociacijos įgyvendinimo ataskaita dėl Ukrainos“ (SWD(2017)0376),

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto misijos į Ukrainą, kuri vyko 2018 m. balandžio 4–6 d., rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto misijos į Ukrainą, kuri vyko 2018 m. balandžio 4–6 d., rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komitetui parengtus ekspertų tyrimus, įskaitant 2017 m. spalio 26 d. paskelbtą tyrimą „Rinkimų reformos trijose rytinėse kaimyninėse asociacijos šalyse – Ukrainoje, Gruzijoje ir Moldovoje – ir jų poveikis politiniams pokyčiams šiose šalyse“, 2018 m. birželio mėn. paskelbtą tyrimą „Įgyvendinimo susitarimų institucinė struktūra Gruzijoje, Moldovoje ir Ukrainoje“ ir 2018 m. liepos mėn. paskelbtą lyginamąjį tyrimą „Institucinės struktūros kūrimas asociacijos susitarimų įgyvendinimui Gruzijoje, Moldovoje ir Ukrainoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komitetui parengtus ekspertų tyrimus, įskaitant 2017 m. spalio 26 d. paskelbtą tyrimą „Rinkimų reformos trijose rytinėse kaimyninėse asociacijos šalyse – Ukrainoje, Gruzijoje ir Moldovoje – ir jų poveikis politiniams pokyčiams šiose šalyse“, 2018 m. birželio mėn. paskelbtą tyrimą „Įgyvendinimo susitarimų institucinė struktūra Gruzijoje, Moldovoje ir Ukrainoje“ ir 2018 m. liepos mėn. paskelbtą lyginamąjį tyrimą „Institucinės struktūros kūrimas asociacijos susitarimų įgyvendinimui Gruzijoje, Moldovoje ir Ukrainoje“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir jo 3 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir jo 3 priedą,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę (A8-0369/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę (A8-0369/2018),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 7 d. Europos Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Asociacijos įgyvendinimo ataskaita dėl Ukrainos“ (SWD(2018)0462), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 7 d. Europos Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Asociacijos įgyvendinimo ataskaita dėl Ukrainos“ (SWD(2018)0462),

Bendra reformų įgyvendinimo aplinka – karas, grėsmės saugumui ir problemos šalies viduje

| A. | kadangi, nors Ukraina daro pažangą siekdama Europos integracijos ir pirmuoju rinkiminiu laikotarpiu po Orumo revoliucijos padarė svarbių pasiekimų, vis dar reikia spręsti kitas sunkias užduotis, o visuomenės paramą modernizavimui bei reformoms apsunkina piliečių nusivylimas blogėjančiomis socialinėmis sąlygomis, netikrumas dėl ateities, nepasitenkinimas vyriausybės vykdoma reformų politika, besitęsiantis oligarchų viešpatavimas ir nuolat plintanti korupcija valstybės institucijose; kadangi, nors Ukrainos piliečiai ir toliau labai pritaria šalies priartinimo prie ES politikai, tačiau didelė gyventojų dalis bendrą šalies plėtrą vertina kaip netinkamą; |
| --- | --- |

A.

kadangi, nors Ukraina daro pažangą siekdama Europos integracijos ir pirmuoju rinkiminiu laikotarpiu po Orumo revoliucijos padarė svarbių pasiekimų, vis dar reikia spręsti kitas sunkias užduotis, o visuomenės paramą modernizavimui bei reformoms apsunkina piliečių nusivylimas blogėjančiomis socialinėmis sąlygomis, netikrumas dėl ateities, nepasitenkinimas vyriausybės vykdoma reformų politika, besitęsiantis oligarchų viešpatavimas ir nuolat plintanti korupcija valstybės institucijose; kadangi, nors Ukrainos piliečiai ir toliau labai pritaria šalies priartinimo prie ES politikai, tačiau didelė gyventojų dalis bendrą šalies plėtrą vertina kaip netinkamą;

| B. | kadangi šiuo metu užsienyje, daugiausia Rusijoje ir vis dažniau Lenkijoje, tiek kaip ilgalaikiai migrantai, tiek kaip trumpalaikiai ir sezoniniai darbuotojai, dirba maždaug penki milijonai ukrainiečių, ir kadangi jų perlaidos yra svarbus ekonominio stabilumo veiksnys; |
| --- | --- |

B.

kadangi šiuo metu užsienyje, daugiausia Rusijoje ir vis dažniau Lenkijoje, tiek kaip ilgalaikiai migrantai, tiek kaip trumpalaikiai ir sezoniniai darbuotojai, dirba maždaug penki milijonai ukrainiečių, ir kadangi jų perlaidos yra svarbus ekonominio stabilumo veiksnys;

| C. | kadangi šiuo požiūriu reikia palankiai vertinti pagrindinius ES ir Ukrainos santykių pasiekimus, pavyzdžiui, 2017 m. birželio 11 d. įsigaliojusį bevizį režimą ir 2017 m. rugsėjo 1 d. įsigaliojusį asociacijos susitarimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi šiuo požiūriu reikia palankiai vertinti pagrindinius ES ir Ukrainos santykių pasiekimus, pavyzdžiui, 2017 m. birželio 11 d. įsigaliojusį bevizį režimą ir 2017 m. rugsėjo 1 d. įsigaliojusį asociacijos susitarimą;

| D. | kadangi Ukraina nusipelno ypatingo pagyrimo už reformas energetikos, sveikatos, pensijų, švietimo, viešojo administravimo, decentralizacijos, viešųjų pirkimų, gynybos ir saugumo bei bankų sektoriaus ir makroekonominio stabilizavimo užtikrinimo srityse; kadangi vykdant šias reformas drastiškai išaugo kainos, sumažintos socialinės išmokos ir pablogėjo galimybės naudotis socialinės gerovės apsaugos sistemomis; kadangi vis dar esama didelių problemų, ypač tokiose srityse, kaip kova su korupcija, privatizavimas ir teismų reforma; kadangi išsamus ir visapusiškas laisvosios prekybos susitarimas (IVLPS), kuris yra asociacijos susitarimo dalis ir oficialiai taikomas nuo 2016 m. sausio 1 d., yra tvirtas Ukrainos ekonominio vystymosi ir modernizavimo pagrindas; kadangi per pastaruosius ketverius metus Ukrainos ekonomika ne tik stabilizavosi, bet ir matyti kai kurių jos gerėjimo ženklų; kadangi 2014 m. pasirašiusi asociacijos susitarimą Ukraina atliko daugiau proeuropietiškų reformų negu per visus ankstesnius Ukrainos nepriklausomybės metus; |
| --- | --- |

D.

kadangi Ukraina nusipelno ypatingo pagyrimo už reformas energetikos, sveikatos, pensijų, švietimo, viešojo administravimo, decentralizacijos, viešųjų pirkimų, gynybos ir saugumo bei bankų sektoriaus ir makroekonominio stabilizavimo užtikrinimo srityse; kadangi vykdant šias reformas drastiškai išaugo kainos, sumažintos socialinės išmokos ir pablogėjo galimybės naudotis socialinės gerovės apsaugos sistemomis; kadangi vis dar esama didelių problemų, ypač tokiose srityse, kaip kova su korupcija, privatizavimas ir teismų reforma; kadangi išsamus ir visapusiškas laisvosios prekybos susitarimas (IVLPS), kuris yra asociacijos susitarimo dalis ir oficialiai taikomas nuo 2016 m. sausio 1 d., yra tvirtas Ukrainos ekonominio vystymosi ir modernizavimo pagrindas; kadangi per pastaruosius ketverius metus Ukrainos ekonomika ne tik stabilizavosi, bet ir matyti kai kurių jos gerėjimo ženklų; kadangi 2014 m. pasirašiusi asociacijos susitarimą Ukraina atliko daugiau proeuropietiškų reformų negu per visus ankstesnius Ukrainos nepriklausomybės metus;

| E. | kadangi praeities palikimas, būtent teisinis netikrumas ir daug iš dalies vienas kitam prieštaraujančių teisės aktų, oligarchų ir kitų įtvirtintų teisių atstovų pasipriešinimas, korupcija, nepotizmas, silpnos viešosios institucijos ir aiškių procesų bei institucijų koordinavimo įgyvendinant asociacijos susitarimą nebuvimas trukdo vykdyti institucines reformas Ukrainoje; kadangi Ukrainos reformų darbotvarkėje daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama kompleksinėms decentralizavimo, viešojo administravimo reformos, reguliavimo panaikinimo ir deoligarchizacijos temoms; |
| --- | --- |

E.

kadangi praeities palikimas, būtent teisinis netikrumas ir daug iš dalies vienas kitam prieštaraujančių teisės aktų, oligarchų ir kitų įtvirtintų teisių atstovų pasipriešinimas, korupcija, nepotizmas, silpnos viešosios institucijos ir aiškių procesų bei institucijų koordinavimo įgyvendinant asociacijos susitarimą nebuvimas trukdo vykdyti institucines reformas Ukrainoje; kadangi Ukrainos reformų darbotvarkėje daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama kompleksinėms decentralizavimo, viešojo administravimo reformos, reguliavimo panaikinimo ir deoligarchizacijos temoms;

| F. | kadangi įgyvendinant asociacijos susitarimus ir (arba) IVLPS bei užtikrinant reformų veiksmingumą itin svarbu stiprinti valstybės institucijų administracinius gebėjimus; |
| --- | --- |

F.

kadangi įgyvendinant asociacijos susitarimus ir (arba) IVLPS bei užtikrinant reformų veiksmingumą itin svarbu stiprinti valstybės institucijų administracinius gebėjimus;

| G. | kadangi turi būti pagerinta ir sustiprinta komunikacija apie besikeičiantį ir dinamišką asociacijos susitarimo pobūdį ir susijusių reformų pobūdį, turinį ir naudą piliečiams siekiant užtikrinti būtinų Ukrainos europinės krypties etapų pripažinimą visuomenėje ir visuomenės pasitikėjimą jais; |
| --- | --- |

G.

kadangi turi būti pagerinta ir sustiprinta komunikacija apie besikeičiantį ir dinamišką asociacijos susitarimo pobūdį ir susijusių reformų pobūdį, turinį ir naudą piliečiams siekiant užtikrinti būtinų Ukrainos europinės krypties etapų pripažinimą visuomenėje ir visuomenės pasitikėjimą jais;

| H. | kadangi Europos Sąjunga tvirtai puoselėja neabejotiną paramą ir įsipareigojimą Ukrainos nepriklausomybei, suverenitetui ir teritoriniam vientisumui tarptautiniu mastu pripažintų jos sienų ribose ir paramą tarptautiniu mastu koordinuojamoms sankcijoms vyriausybėms ir asmenims, pažeidžiantiems šios šalies teritorinį vientisumą; |
| --- | --- |

H.

kadangi Europos Sąjunga tvirtai puoselėja neabejotiną paramą ir įsipareigojimą Ukrainos nepriklausomybei, suverenitetui ir teritoriniam vientisumui tarptautiniu mastu pripažintų jos sienų ribose ir paramą tarptautiniu mastu koordinuojamoms sankcijoms vyriausybėms ir asmenims, pažeidžiantiems šios šalies teritorinį vientisumą;

| I. | kadangi, smerkiant toliau tęsiamą Rusijos agresiją Rytų Ukrainoje, neteisėtą Krymo Autonominės Respublikos ir Sevastopolio miesto aneksiją ir Rusijos įvykdytą kai kurių Donecko ir Luhansko apskričių regionų okupaciją – visi šie veiksmai pažeidžia tarptautinę teisę ir prieštarauja Rusijos kaip tarptautinių organizacijų narės įsipareigojimams bei prievolėms ir jos dalyvavimui vykdant Europos susitarimus, kuriuos pasirašė tiek Rusijos Federacija, tiek Ukraina, ypač JT Chartiją, Helsinkio baigiamąjį aktą ir Budapešto memorandumą, taip pat 1997 m. Ukrainos ir Rusijos Federacijos draugystės, bendradarbiavimo ir partnerystės sutartį – reikia pripažinti, kad Ukraina susiduria su transformacinio pobūdžio iššūkiais karo ir bandymų destabilizuoti aplinkoje; |
| --- | --- |

I.

kadangi, smerkiant toliau tęsiamą Rusijos agresiją Rytų Ukrainoje, neteisėtą Krymo Autonominės Respublikos ir Sevastopolio miesto aneksiją ir Rusijos įvykdytą kai kurių Donecko ir Luhansko apskričių regionų okupaciją – visi šie veiksmai pažeidžia tarptautinę teisę ir prieštarauja Rusijos kaip tarptautinių organizacijų narės įsipareigojimams bei prievolėms ir jos dalyvavimui vykdant Europos susitarimus, kuriuos pasirašė tiek Rusijos Federacija, tiek Ukraina, ypač JT Chartiją, Helsinkio baigiamąjį aktą ir Budapešto memorandumą, taip pat 1997 m. Ukrainos ir Rusijos Federacijos draugystės, bendradarbiavimo ir partnerystės sutartį – reikia pripažinti, kad Ukraina susiduria su transformacinio pobūdžio iššūkiais karo ir bandymų destabilizuoti aplinkoje;

| J. | kadangi dėl Rusijos sukeltos agresijos prieš Ukrainą buvo nustatytos ir reguliariai pratęsiamos ES ribojamosios priemonės Rusijos Federacijai; kadangi sprendžiant šį konfliktą pageidautinas platesnis ES dalyvavimas, pvz., skiriant ES specialųjį pasiuntinį konfliktui Rytų Ukrainoje ir Kryme; pakartoja savo raginimą nustatyti tarptautinį derybų dėl Krymo pusiasalio okupacijos nutraukimo formatą, dalyvaujant ES; kadangi Rusijai skirtos sankcijos turėtų būti tęsiamos ir plečiamos, ypač tiems asmenims ir įmonėms, kurie pelnosi iš neteisėtos padėties, iki Rusijos Federacija sudarys sąlygas Ukrainai visiškai atkurti suverenitetą ir teritorinį vientisumą; |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl Rusijos sukeltos agresijos prieš Ukrainą buvo nustatytos ir reguliariai pratęsiamos ES ribojamosios priemonės Rusijos Federacijai; kadangi sprendžiant šį konfliktą pageidautinas platesnis ES dalyvavimas, pvz., skiriant ES specialųjį pasiuntinį konfliktui Rytų Ukrainoje ir Kryme; pakartoja savo raginimą nustatyti tarptautinį derybų dėl Krymo pusiasalio okupacijos nutraukimo formatą, dalyvaujant ES; kadangi Rusijai skirtos sankcijos turėtų būti tęsiamos ir plečiamos, ypač tiems asmenims ir įmonėms, kurie pelnosi iš neteisėtos padėties, iki Rusijos Federacija sudarys sąlygas Ukrainai visiškai atkurti suverenitetą ir teritorinį vientisumą;

| K. | kadangi 2018 m. lapkričio 25 d. Rusijos pakrančių apsaugos tarnyba tarptautiniuose vandenyse užblokavo, apšaudė ir užėmė Ukrainos jūrų pajėgų laivus, vykdančius įprastą kelionę iš Odesos į Mariupolį; kadangi keli Ukrainos jūreiviai sužeisti ir 24 įkalinti ir dėl šių Rusijos veiksmų 2018 m. lapkričio 26 d. ribota karinė padėtis įvesta dešimtyje Ukrainos regionų ir ji galios 30 dienų; kadangi reikia pasmerkti tilto per Kerčės sąsiaurį, jungiančio neteisėtai aneksuotą Krymo pusiasalį su žemynine Rusijos dalimi, statybą, kuri vyko be Ukrainos pritarimo ir aiškiai pažeidžiant jos suverenitetą ir vientisumą; kadangi Rusijos Federacijos Azovo jūroje vykdomi piktnaudžiaujantys veiksmai yra smerktini, nes jais pažeidžiama tarptautinė jūrų teisė ir pačios Rusijos tarptautiniai įsipareigojimai; kadangi reikia pasmerkti pernelyg dažną komercinių laivų, įskaitant Ukrainos laivus ir su trečiųjų valstybių vėliavomis plaukiojančius laivus, tarp jų ir su įvairių ES valstybių narių vėliavomis plaukiojančius laivus, stabdymą ir tikrinimą; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2018 m. lapkričio 25 d. Rusijos pakrančių apsaugos tarnyba tarptautiniuose vandenyse užblokavo, apšaudė ir užėmė Ukrainos jūrų pajėgų laivus, vykdančius įprastą kelionę iš Odesos į Mariupolį; kadangi keli Ukrainos jūreiviai sužeisti ir 24 įkalinti ir dėl šių Rusijos veiksmų 2018 m. lapkričio 26 d. ribota karinė padėtis įvesta dešimtyje Ukrainos regionų ir ji galios 30 dienų; kadangi reikia pasmerkti tilto per Kerčės sąsiaurį, jungiančio neteisėtai aneksuotą Krymo pusiasalį su žemynine Rusijos dalimi, statybą, kuri vyko be Ukrainos pritarimo ir aiškiai pažeidžiant jos suverenitetą ir vientisumą; kadangi Rusijos Federacijos Azovo jūroje vykdomi piktnaudžiaujantys veiksmai yra smerktini, nes jais pažeidžiama tarptautinė jūrų teisė ir pačios Rusijos tarptautiniai įsipareigojimai; kadangi reikia pasmerkti pernelyg dažną komercinių laivų, įskaitant Ukrainos laivus ir su trečiųjų valstybių vėliavomis plaukiojančius laivus, tarp jų ir su įvairių ES valstybių narių vėliavomis plaukiojančius laivus, stabdymą ir tikrinimą;

| L. | kadangi Aukščiausioji Rada verta pagyrimo už savo išmintį nustatant tinkamą pusiausvyrą tarp geresnės gynybos ir demokratinių standartų bei teisinės valstybės principo užtikrinimo, taip pat dėl konstitucinių galių atskyrimo priimant įstatymą dėl karinės padėties įvedimo; kadangi karo padėtis įvesta tik Ukrainos regionuose, kurie ribojasi su Rusija, Azovo jūra, Juodąja jūra ir Moldovos Padniestrės regionu, kur dislokuotos Rusijos karinės pajėgos; kadangi pagrindinių laisvių ir pilietinių teisių apribojimas šiuose regionuose įsigalios tik jeigu ir kada Rusijos sausumos pajėgos pradės Ukrainos puolimą; kadangi karinė padėtis nustos galioti 2018 m. gruodžio 26 d.; |
| --- | --- |

L.

kadangi Aukščiausioji Rada verta pagyrimo už savo išmintį nustatant tinkamą pusiausvyrą tarp geresnės gynybos ir demokratinių standartų bei teisinės valstybės principo užtikrinimo, taip pat dėl konstitucinių galių atskyrimo priimant įstatymą dėl karinės padėties įvedimo; kadangi karo padėtis įvesta tik Ukrainos regionuose, kurie ribojasi su Rusija, Azovo jūra, Juodąja jūra ir Moldovos Padniestrės regionu, kur dislokuotos Rusijos karinės pajėgos; kadangi pagrindinių laisvių ir pilietinių teisių apribojimas šiuose regionuose įsigalios tik jeigu ir kada Rusijos sausumos pajėgos pradės Ukrainos puolimą; kadangi karinė padėtis nustos galioti 2018 m. gruodžio 26 d.;

Institucinė sistema reformoms įgyvendinti

| 1. | pabrėžia penkias pagrindines sritis, į kurias Ukraina turi sutelkti dėmesį, kad būtų sustiprintas asociacijos susitarimo įgyvendinimo procesas: koordinavimas, atsakomybė, prioritetų nustatymas, stebėsena ir komunikacija; šiomis aplinkybėmis palankiai vertina neseniai priimtą vyriausybės komunikacijos strategiją ir ES delegacijos Ukrainoje komunikacijos kampaniją „Kartu siekti pažangos“ (angl. „Moving Forward Together“); primena, kad siekiant atverti papildomų perspektyvų, buvo pateiktas pasiūlymas dėl Rytų partnerystės plius (RP+) politikos, kuriai Parlamentas pritaria; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia savo įsitikinimą, kad įgyvendinant asociacijos susitarimą ir reformas esminės pažangos galima pasiekti tik tokiu atveju, jei bus vykdomas deoligarchizacijos procesas ir bus galutinai panaikinta įsitvirtinusi sistema, kurioje ekonominė, politinė ir žiniasklaidos valdžia sutelkta kelių vienas kitą palaikančių asmenų rankose, – tai problema, kuri ir toliau daro didelę įtaką reformų eigai ir vis labiau joms trukdo; kritikuoja tai, kad deoligarchizacijos procesas iki šiol buvo naudojamas kaip priemonė rinkai išvalyti ir 2014 m. iš esmės sutrikdytai įvairių oligarchų grupių pusiausvyrai atstatyti; reiškia susirūpinimą dėl reguliavimo ir kontrolės įstaigose besitęsiančių interesų konfliktų, peraugusių į atvirą įstaigų kovą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena neatidėliotiną poreikį užtikrinti didesnę politinę priežiūrą, sinergiją ir Europos integracijos proceso koordinavimą aukščiausiu politiniu lygmeniu ir didesnį dėmesį skirti reformoms, kurios duotų apčiuopiamos naudos piliečiams; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina teisėkūros veiksmų planą, susijusį su plataus užmojo asociacijos susitarimo taikymo sritimi, ir pabrėžia, kad tiek kokybiški teisės aktai, tiek nuolatinis noras ir gebėjimai užtikrinti tinkamą įgyvendinimą ir toliau bus labai svarbūs norint garantuoti piliečių gerovę; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad įgyvendinimo pažanga priklauso nuo politinių vadovų įsipareigojimo vykdyti reformas, politinio elito įsipareigojimo siekti integracijos į Europą ir jai teikti prioritetą ir ministerijų, vykdomųjų įstaigų ir nepriklausomų reguliavimo institucijų gebėjimų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad Aukščiausiajai Radai būtina gerinti vidaus sprendimų priėmimo procesą, kad būtų supaprastintas su asociacijos susitarimo įgyvendinimu susijusių įstatymų projektų priėmimas ir jiems būtų teikiama pirmenybė; šiuo požiūriu mano, kad Europos integracijos komiteto vaidmuo turėtų būti sustiprintas ir kad šiam komitetui turėtų būti suteikta galimybė blokuoti tuos teisės aktus, kurie prieštarauja pagal asociacijos susitarimą prisiimtiems įsipareigojimams; pabrėžia, kad šios reformos turėtų būti įgyvendintos iki dabartinės kadencijos pabaigos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | yra susirūpinęs dėl nepakankamų vyriausybės Europos integracijos biuro ir vyriausybės Europos ir euroatlantinės integracijos tarnybos turimų priemonių ir išteklių, įskaitant jų oficialų statusą, darbuotojus ir reikiamą biudžetą, kad jie galėtų vykdyti tokio dydžio ir sudėtingumo įgaliojimus; pabrėžia, kad nėra kriterijų, kuriais remiantis būtų galima įvertinti vidaus teisės aktų ir ES teisės atitiktį; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina Ukrainos pastangas sukurti asociacijos susitarimo įgyvendinimo institucinę ir stebėsenos sistemą, įskaitant vyriausybės veiksmų planą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | akcentuoja, kad skubiai reikia didesnės techninės, ekspertų ir finansinės pagalbos, sutelktos į Aukščiausiosios Rados ir svarbiausių ministerijų gebėjimų stiprinimą; palankiai vertina Europos Parlamento bendradarbiavimą su Aukščiausiąja Rada stiprinant gebėjimus ir Jean'o Monnet dialogo procesą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į nepaliaujamą kai kurių ministerijų uždarą mąstymą, dėl kurio neįmanoma priimti nuoseklios pozicijos integracijos į Europą klausimais; šiuo požiūriu ragina užtikrinti didesnį vyriausybės ir Aukščiausiosios Rados bendradarbiavimą su ES susijusiais klausimais; |
| --- | --- |

10.

| 11. | yra susirūpinęs dėl to, kad vyriausybės ir parlamento bendravimas nėra reguliuojamas specialiu mechanizmu, susijusiu su asociacijos susitarimo ir IVLPS įgyvendinimu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina tai, kad priimtas naujas asociacijos susitarimo ir IVLPS įgyvendinimo planas ir pastangas sustiprinti vyriausybės ir parlamento pozicijas ir bendradarbiavimą remiantis asociacijos susitarimo įgyvendinimo gairėmis; pabrėžia, kad reformų įgyvendinimo veiksmingumas yra tiesiogiai susijęs su parengiamaisiais politikos formavimo ir teisės aktų kūrimo etapais; pabrėžia, kad numatyto teisės aktų ir reglamentavimo derinimo procesas Ukrainoje turi būti pagreitintas ir patobulintas, ypač daug dėmesio skiriant teisės aktų kokybei; pažymi, kad politikos formavimo cikle nėra esminės viešųjų konsultacijų, moksliniais tyrimais pagrįstų sprendimų priėmimo ir teisės aktų kokybės tikrinimo priemonės; pabrėžia, kad rinkimų kampanija neturėtų kenkti vykdomų reformų procesui; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į Europos Parlamento misijos ataskaitoje dėl vidaus reformų ir gebėjimų stiprinimo pateiktas rekomendacijas Ukrainos teisės aktų su ES acquis suderinimo klausimu, kurių dauguma dar turi būti įgyvendintos; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Ukrainą savo reformų darbotvarkėje sutelkti dėmesį į tris pagrindinius prioritetus: i) veiksmingos teisinės sistemos kovai su korupcija, įskaitant institucijas, finansinį skaidrumą ir auditą, sukūrimą; ii) decentralizacijos reformą; iii) deoligarchizaciją ir privatizaciją; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia tai, kad asociacijos susitarimas nėra galutinis ES ir Ukrainos santykių tikslas ir palankiai vertina Ukrainos europinius siekius; remia naujų tvirtesnio bendradarbiavimo su ES formų, pavyzdžiui, laipsniško Ukrainos teisės aktų suderinimo su muitų sąjunga, energetikos sąjunga ir bendrąja skaitmenine rinka, kūrimą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagal ES sutarties 49 straipsnį Ukraina turi europinę perspektyvą ir gali pateikti prašymą tapti Europos Sąjungos nare, jei ji atitinka Kopenhagos kriterijus ir laikosi demokratijos principų, paiso pagrindinių laisvių ir žmogaus bei mažumų teisių ir užtikrina teisinės valstybės principo taikymą; |
| --- | --- |

16.

Politinis dialogas

| 17. | palankiai vertina ir remia įvairiais lygmenimis vykdomą labai aktyvų dialogą tarp ES ir Ukrainos, be kita ko, tarp Europos Parlamento ir Aukščiausiosios Rados, be kita ko, pasitelkiant ES ir Ukrainos parlamentinį asociacijos komitetą, taip pat ir dėl daugelio prieštaringų klausimų; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palankiai vertina pirmuosius Jean'o Monnet dialogo tarp Europos Parlamento ir Aukščiausiosios Rados rezultatus kuriant reformų darbo grupę, stiprinant institucinius gebėjimus ir priimant pirmuosius institucinius į reformas orientuotus teisės aktus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palankiai vertina Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos tarpparlamentinės asamblėjos įsteigimą ir jos pirmąjį susitikimą, surengtą 2018 m. birželio 8 ir 9 d. Kijeve; skatina šią asamblėją tikrinti, kaip įgyvendinami asociacijos susitarimai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palankiai vertina veiksmingą ir saugų bevizio režimo su Ukraina įgyvendinimą ir šio proceso naudą Ukrainos ir ES gyventojų ryšiams; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kaip svarbu siekti tolesnės pažangos ir stiprinti parlamentinio dialogo kultūrą, nes tai yra esminis žingsnis norint užtikrinti, kad Aukščiausioji Rada taptų efektyvesnė, skaidresnė ir veiksmingesnė teisės aktų leidėja; |
| --- | --- |

21.

Teisinė valstybė ir geras valdymas

| 22. | pabrėžia, kad kova su korupcija turėtų išlikti prioritetiniu klausimu ir turėtų būti vykdoma nuosekliai ir patikimai, siekiant ne tik įgyvendinti asociacijos susitarimą, bet ir suteikti Ukrainos ekonomikai naujų investicijų ir galios, nes tai būtina sąlyga naujų darbo vietų kūrimui ir namų ūkių pajamų didinimui; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palankiai vertina visas sėkmingas priemones ir veiksmus, kuriais siekiama panaikinti prielaidas korupcijai ir neteisėtam praturtėjimui, pavyzdžiui, viešųjų pirkimų ir prekybos dujomis srityje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | teigiamai vertina vykdomą visapusišką teismų sistemos reformą, tačiau apgailestauja dėl tebesančio dabartinės Ukrainos teismų sistemos neveiksmingumo, korupcijos ir politinio priklausomumo masto; pabrėžia, kad svarbu, jog teisėjų patikimumo tikrinimo procesas vyktų laikantis aukščiausių tarptautinių standartų ir būtų nustatytas skaidrus ir labai patikimas atrankos procesas, kuris padėtų didinti teisėjų ir prokurorų sąžiningumą ir profesionalumą, taip pat didinti piliečių pasitikėjimą teismų sistema; ragina nedelsiant skaidriai ir patikimai įsteigti nepriklausomą Aukščiausiąjį kovos su korupcija teismą; palankiai vertina naujojo Aukščiausiojo teismo įsteigimą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palankiai vertina Nacionalinio kovos su korupcija biuro jau atliktą darbą, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad problemų kelia generalinio prokuroro kišimasis ir bandymai pakenkti teisinei kovos su korupcija sistemai; pabrėžia, kad ypatingai svarbu užtikrinti Nacionalinio kovos su korupcija biuro nepriklausomumą; pabrėžia specialaus kovos su korupcija prokuroro nepriklausomumo svarbą ir tai, kad jo biuro veiklai užtikrinti reikia suteikti reikiamų priemonių ir pakankamai išteklių; ragina veiksmingai ištirti vyriausiajam kovos su korupcija prokurorui pateiktus kaltinimus, susijusius su Nacionalinio kovos su korupcija biuro tyrimų trikdymu; ragina Ukrainos valdžios institucijas labiau stengtis veiksmingai visais lygmenimis tirti korupciją, traukti už ją baudžiamojon atsakomybėn ir kovoti su ja, taip pat šiuo požiūriu pateikti svarių įrodymų; ragina atlikti visuotinę prokuratūros reformą, kad būtų stiprinami prokurorų gebėjimai, didinamas jų veiksmingumas, nešališkumas, objektyvumas ir nepriklausomumas nuo vadovų; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primena, kad vyriausybė įsipareigojo toliau iš dalies keisti konstituciją vadovaujantis Venecijos komisijos rekomendacijomis, taip pat užtikrinti pagarbą esamų mažumų teisėms; primygtinai ragina sparčiai priimti naują rinkimų kodeksą, kuriuo turėtų būti užtikrintos lygios visų tautybių kandidatų, gyvenančių Ukrainoje, atstovavimo ir dalyvavimo rinkimuose galimybės, ir įstatymą dėl partijų finansavimo; palankiai vertina tai, kad atnaujinta Ukrainos centrinė rinkimų komisija, kuri yra nepaprastai svarbi siekiant užtikrinti Ukrainos rinkimų proceso patikimumą ir labai svarbius 2019 m. vyksiančius rinkimus; ragina vyriausybę iki rinkimų nustatyti taisykles, kad būtų užkirstas kelias politinės konkurencijos iškraipymui ir manipuliavimui, kai politinė, ekonominė ir žiniasklaidos galia koncentruojama kelių asmenų rankose; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pakartoja savo raginimą kuo greičiau panaikinti reikalavimą NVO aktyvistams teikti e. deklaracijas ir užtikrinti veiksmingą ir skaidrų politinių pareigūnų ir valstybės tarnautojų deklaracijų tikrinimą; griežtai smerkia didėjantį fizinių išpuolių prieš pilietinių teisių aktyvistus ir žurnalistus skaičių; |
| --- | --- |

27.

| 28. | susirūpinęs pažymi, kad iki šiol vyriausybė nedėjo pakankamai pastangų, kad nuginkluotų vis dar ginkluotus Dešiniojo sektoriaus ir kitų dešiniųjų ekstremistų grupuočių dalinius; primygtinai ragina vyriausybę panaikinti nebaudžiamumo aplinką, kurioje dešiniųjų radikalų grupuotės nebaudžiamos už smurtą, naudojamą prieš mažumų atstovus bei kitokią nuomonę turinčius asmenis ir siekiant įbauginti teisėjus ir daryti įtaką rinkimams; taip pat ragina nuosekliai traukti atsakomybėn už šias baudžiamąsias veikas; tikisi, kad teismai ir prokuratūra veiks nedviprasmiškai ir savarankiškai; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atkreipia dėmesį į tai, kad Nacionaliniame manifeste, kurį neseniai pasirašė Laisvės partija, Dešinysis sektorius ir daugelis kitų dešiniųjų radikalų grupuočių, aiškiai pasisakoma prieš Ukrainos ir ES asociaciją ir reikalaujama rinktis naują geopolitinę kryptį prieš Rytus ir prieš Vakarus; pabrėžia tai, kad dėl neaiškios vyriausybės pozicijos šių įvykių atžvilgiu gali pablogėti ryšiai su atitinkamomis ES kaimynėmis bei visa ES ir iškilti grėsmė politinėms galimybėms išvengti politinio šalies susiskaidymo ir išspręsti Donbaso konfliktą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina rengiant ir įgyvendinant teisės aktus daugiau dėmesio skirti sritims, turinčioms poveikio pilietinės visuomenės erdvei, siekiant užtikrinti, kad teisės aktais nebūtų užkraunama neproporcingos naštos pilietinės visuomenės organizacijoms, jie neturėtų joms diskriminacinio poveikio ir nesumažintų pilietinės visuomenės erdvės; pabrėžia, kad būtina skirti viešąjį finansavimą pilietinės visuomenės organizacijoms, veikiančioms žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės srityse, įskaitant stebėtojų ir gynėjų organizacijas, mažas visuomenines organizacijas ir asmenis, dirbančius su mažumų ar marginalizuotomis grupėmis; mano, kad pilietinės visuomenės organizacijos turėtų galimybę laisvai gauti finansavimą iš kitų paramos teikėjų, pvz., privačių paramos teikėjų, tarptautinių organizacijų, įstaigų ar agentūrų; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina ryžtingai tęsti decentralizacijos reformą ir paspartinti teritorinių bendruomenių amalgamaciją atsižvelgiant į artėjančius visuotinius ir vietos rinkimus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | laikosi požiūrio, kad naujoms savivaldybėms turėtų būti užtikrintas finansinis stabilumas ir tinkamai įtvirtintas teisinis statusas ir kad didesni miestai taip pat turėtų turėti galimybę dalyvauti amalgamacijos procese; mano, jog svarbu, kad Ukrainos kovos su korupcija politika būtų įgyvendinama regionuose bei vietos institucijose; apgailestauja dėl to, kad buvo panaikintas ankstesnis atviras ir konkurencingas atrankos procesas į viešąją tarnybą priimant rajonų ir apskričių administratorius ir jų pavaduotojus, ir dėl prezidentui suteiktos galios juos skirti ir atleisti, nes dėl to gali rimtai nukentėti jau pasiekti rezultatai vykdant politinės decentralizacijos ir apskritai decentralizacijos reformą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagal asociacijos susitarimo 13 skyrių Ukrainos vyriausybė įsipareigojo veiksmingai įdiegti pagrindinius TDO darbo standartus ir derinti savo teisės aktus su atitinkamais ES teisės aktais; ragina laikytis šio įsipareigojimo ir pabrėžia, kad tai, jog darbdaviai įpareigojami pranešti valstybės saugumo tarnybai apie streikus ir kitus kolektyvinius veiksmus arba valstybės saugumo tarnybai pavedama sekti profesinių sąjungų vadovus ir aktyvius jų narius, yra nesuderinama su TDO konvencijos Nr. 87 3 straipsnio 2 dalimi; ragina pagerinti teisinį pagrindą, kad dirbantieji galėtų teisinėmis priemonėmis veiksmingai iš darbdavių išsireikalauti už atliktą darbą jiems priklausantį atlyginimą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rekomenduoja atnaujinti 2017 m. sustabdytą darbo inspekcijų įstatymo rengimą, siekiant iš esmės padidinti darbuotojų saugos ir sveikatos standartus ir užtikrinti, kad darbo inspekcijos neprivalėtų gauti įmonių leidimo, turėtų pakankamai išteklių ir joms būtų suteikta didelių vykdymo įgaliojimų; pabrėžia, kad diskutuojant šiuo klausimu būtina aktyviai įtraukti socialinius partnerius; |
| --- | --- |

34.

Pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms

| 35. | tebėra labai susirūpinęs dėl to, kad vis daugėja neteisėtai sulaikytų Ukrainos piliečių iš laikinai okupuotų teritorijų, kurie buvo suimti, nuteisti ir įkalinti Rusijos valdžios institucijų, ir ragina Rusijos Federaciją nedelsiant ir besąlygiškai paleisti 2018 m. Sacharovo premijos laureatą Olegą Sentsovą ir visus kitus neteisėtai sulaikytus Ukrainos piliečius, įskaitant religinių ir etninių mažumų atstovus, pilietinės visuomenės veikėjus ir žmogaus teisių gynėjus; ragina Ukrainos valdžios institucijas ir tarptautinę bendruomenę naudotis visomis turimomis priemonėmis siekiant paleisti šiuos asmenis; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primena, kad žmogaus teisių padėtis Krymo pusiasalyje gerokai pablogėjo, kad žodžio laisvės pažeidimai, piktnaudžiavimas žiniasklaida ir priverstinis Rusijos pilietybės brukimas tapo sistemingi ir kad Kryme pagrindinės žmogaus teisės bei laisvės nėra užtikrinamos; |
| --- | --- |

36.

| 37. | apgailestauja dėl to, kad nevykdomi veiksmingi žiaurių išpuolių prieš žmogaus teisių aktyvistus ir žurnalistus tyrimai, kaip matyti iš kovos su korupcija aktyvistės Katerynos Handziuk, kuri mirė 2018 m. lapkričio 4 d. po išpuolio apipilant rūgštimi, nužudymo; ragina valdžios institucijas tokių išpuolių kurstytojus ir vykdytojus patraukti baudžiamojon atsakomybėn ir nutraukti nebaudžiamumą už šiuos nusikaltimus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina dėti daugiau bendrų pastangų siekiant įgyvendinti Ukrainos žmogaus teisių strategiją, įskaitant politikos priemones, kuriomis siekiama pagerinti romų mažumos ir kitų mažumų grupių padėtį; |
| --- | --- |

38.

| 39. | apgailestauja dėl to, kad pasirodo, jog tyrimai dėl per Maidano ir Odesos demonstracijas žuvusių asmenų ir žurnalistų nužudymų vykdomi lėtai ir neduoda apčiuopiamų rezultatų; |
| --- | --- |

39.

| 40. | teigiamai vertina tai, kad priimtas įstatymas dėl dingusių asmenų teisinio statuso; |
| --- | --- |

40.

| 41. | yra susirūpinęs dėl to, kad daugėja baudžiamųjų bylų, iškeltų žurnalistams, kurie atskleidė korupcijos valstybės aparate atvejus arba kritikavo vyriausybės reformų politiką ar Rytų Ukrainos politiką; primena vyriausybei jos įsipareigojimą visapusiškai užtikrinti tarptautiniu mastu įtvirtintas žmogaus teises, tokias kaip saviraiškos laisvė ir teisė viešai skleisti savo nuomonę; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina ratifikuoti Romos statutą dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo ir baigti rengti visas būtinas įgyvendinimo priemones; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina ratifikuoti Stambulo konvenciją dėl smurto prieš moteris; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į Įstatymo dėl smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo priėmimą; palankiai vertina naujai sukurtas vyriausybės komisaro, atsakingo už lyčių politiką, pareigas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aiškiai pabrėždamas, kad pirminė atsakomybė tenka Rusijos Federacijai ir jos įgaliotiniams, kuriuos ji remia, ragina Ukrainos valdžios institucijas imtis papildomų veiksmų, kad būtų palengvintos nuo konflikto nukentėjusių gyventojų kančios, įskaitant paramą šalies viduje perkeltiems asmenims ir karo veteranams, taip pat sudarant galimybių nesunkiai gauti pensijas ir socialines išmokas bei paslaugas asmenims, gyvenantiems teritorijose, kurios šiuo metu nėra vyriausybės kontroliuojamos; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia būtinybę užtikrinti nepriklausomą žiniasklaidą ir žiniasklaidos pliuralizmą, siekiant garantuoti žiniasklaidos darbuotojų ir žurnalistų saugumą; ragina neriboti mažumų kalbų žiniasklaidos šaltinių galimybių, siekiant visų tautybių piliečiams suteikti vienodas galimybes susipažinti su informacija; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina persvarstyti romų nacionalinės mažumos apsaugos ir integravimo į Ukrainos visuomenę strategiją ir į ją kaip pagrindinį prioritetą įtraukti saugumo stebėseną, taip pat užtikrinti tinkamą strategijos įgyvendinimą visais lygmenimis; ragina įgyvendinant nacionalinę žmogaus teisių strategiją nustatyti valstybės programas, kuriomis būtų siekiama užkirsti kelią neapykantos nusikaltimams ir kitų formų diskriminacijai; smerkia įsišaknijusią romų stigmatizaciją ir socialinę atskirtį, kurias lemia priešiškumas romams; reiškia didelį susirūpinimą dėl neseniai įvykusių smurto prieš romus ir LGBTI bendruomenę atvejų ir ragina valdžios institucijas nedelsiant ir veiksmingai atlikti tyrimus, o vyriausybę – aiškiai bei viešai pasmerkti šiuos veiksmus ir jų vykdytojus; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atkreipia dėmesį į Ukrainos ketinimą iš dalies pakeisti švietimo įstatymą atsižvelgiant į Venecijos komisijos rekomendacijas ir ragina greitai imtis konkrečių veiksmų; ragina šį įstatymą visapusiškai įgyvendinti remiantis turiningu dialogu su nacionalinėms mažumoms priklausančių asmenų atstovais, įskaitant teisės aktus, kuriais iki 2023 m. būtų pratęstas pereinamasis laikotarpis ir kuriais reglamentuojama išimtis dėl privačių mokyklų; |
| --- | --- |

47.

| 48. | reiškia susirūpinimą dėl neseniai Ukrainos teismo paskelbto sprendimo, kuriuo suteikiama prieiga prie „Radio Free Europe / Radio Liberty“ (RFE/RL) tiriamosios žurnalistikos tema rašančio žurnalisto mobiliojo telefono duomenų, ir pabrėžia, kad nepaprastai svarbi yra žiniasklaidos laisvė ir žurnalistų šaltinių apsauga, ypač kovojant su korupcija; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina nedelsiant nuosekliai skatinti politiškai, ekonomiškai ir nuo valstybės struktūrų nepriklausomos visuomeninės žiniasklaidos, pasiryžusios laisvai formuoti nuomonę, plėtrą kaip atsvarą atitinkamoms privačių oligarchų valdomų monopolijų dominavimui; |
| --- | --- |

49.

| 50. | griežtai smerkia pastarąjį Turkijos piliečių pagrobimą ir ekstradiciją dėl jų tariamų ryšių su F. Güleno judėjimu, pažeidžiant teisinės valstybės principą ir pagrindines žmogaus teises; primygtinai ragina Ukrainos valdžios institucijas užtikrinti, kad visi iš trečiųjų šalių gauti ekstradicijos prašymai būtų tvarkomi skaidriai ir tinkamai laikantis teisminių procedūrų, kurios būdų vykdomos laikantis Europos principų ir standartų, ir kad visi veiksmai, kurių imasi vietos valdžios institucijos visiškai atitiktų teisinės valstybės principą, žmogaus teises ir pagrindines laisves; pabrėžia, kad savavališko sulaikymo, įkalinimo ar ekstradicijos procedūros pažeidžia šiuos principus; ragina Ukrainos valdžios institucijas apsaugoti visus prieglobsčio prašytojus ir nagrinėti jų prašymus laikantis tarptautinių konvencijų; primygtinai ragina ES suteikti paramą ir pagalbą Rytų partnerystės šalims siekiant atlaikyti Turkijos spaudimą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | reiškia nerimą dėl to, kad Kryme sumažėjo pilietinės visuomenės erdvė, ypač dėl to, kad uždarytos žiniasklaidos priemonės, – tai žingsnis, kuris padarė neproporcingai didelį neigiamą poveikį Krymo totorių bendruomenei, be kita ko, jų teisėms į informaciją bei teisėms į savo kultūros ir tapatybės puoselėjimą; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia, kad Ukrainoje turi būti užtikrinta saviraiškos laisvė ir spaudos laisvė, ir reiškia susirūpinimą dėl pranešimų apie teisminį žurnalistų ir žmogaus teisių gynėjų persekiojimą ir stebėjimą; |
| --- | --- |

52.

| 53. | reiškia susirūpinimą dėl didelio vaikų ir suaugusiųjų, užkrėstų tymais Ukrainoje, skaičiaus; palankiai vertina atsakomuosius veiksmus, kurių imtasi, tačiau pabrėžia, kad šalyje tebėra daug pažeidžiamų vaikų ir suaugusiųjų; todėl pakartoja, kad reikia imtis Europos masto veiksmų, siekiant padidinti paskiepytų vaikų ir suaugusiųjų skaičių; |
| --- | --- |

53.

Prekyba ir ekonominis bendradarbiavimas

| 54. | palankiai vertina Ukrainos ekonomikos stabilizavimą ir įgyvendinant IVLPS padarytą pažangą; ragina Komisiją remti Ukrainą nustatant sritis, kuriose būtų galima toliau skatinti ekonomikos įvairinimą, ir joms teikti prioritetą IVLPS įgyvendinimo procese; |
| --- | --- |

54.

| 55. | palankiai vertina tai, kad išaugo ES ir Ukrainos prekybos apimtis ir Ukrainos eksportas į ES tapo įvairesnis; ragina Komisiją remti Ukrainą nustatant tas sritis, kuriose būtų galima toliau skatinti ekonomikos įvairinimą, ir joms teikti prioritetą IVLPS įgyvendinimo procese; pabrėžia, kad tuo pačiu laikotarpiu eksportas į Rusiją sumažėjo; |
| --- | --- |

55.

| 56. | primena, kad svarbu užtikrinti tinkamą IVLPS įgyvendinimą ir jo nuostatų laikymąsi; jeigu nebūtų laikomasi kurios nors nuostatos, ragina Komisiją nedelsiant susisiekti su susijusia susitarimo šalimi ir panaudoti visas turimas priemones problemoms pašalinti; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina Ukrainą skubos tvarka paskirti savo vietos patarėjų grupę, siekiant užtikrinti, kad pilietinės visuomenės organizacijos tinkamai stebėtų susitarimo įgyvendinimą; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pripažįsta, kad Ukrainoje vyksta ekonomikos augimas ir reformos, tačiau atkreipia dėmesį į didėjantį daugelio gyventojų susirūpinimą dėl vartojimo ir komunalinių paslaugų kainų augimo ir ragina nustatyti reformų darbotvarkės prioritetus tose srityse, kurios labiau susijusios su šalies gamybos struktūra ir eksporto galimybėmis, siekiant skatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų bei pajamų kūrimą; reiškia didelį susirūpinimą dėl nuolatinio gerovės perskirstymo tarp oligarchų struktūrų arba šeimų ir dėl didėjančio didelės gyventojų dalies skurdo; todėl ragina skirti daugiau dėmesio šalies socialinei padėčiai; |
| --- | --- |

58.

| 59. | mano, kad siekiant konsoliduoti Ukrainos ekonomiką ir spręsti neatidėliotinus socialinius uždavinius, tokius kaip nedarbas, nepakankamas užimtumas ir šešėlinė ekonomika, reikės gerokai padidinti investicijas; ragina Ukrainos valdžios institucijas imtis būtinų reformų siekiant pritraukti naujų investicijų, ypač tiesioginių užsienio investicijų (TUI); atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina neseniai sudarytą Reformų sutartį dėl investicijų ir ragina Komisiją aktyviau veikti mažinant privačiojo sektoriaus riziką, susijusią su investicijomis į Ukrainą; ragina valstybes nares suvienyti jėgas su Komisija šioje srityje ir savo verslo bendruomenėms reklamuoti Ukrainą kaip investicijų paskirties vietą; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina Komisiją pateikti Parlamentui išsamų šio asociacijos susitarimo vertinimą, grindžiamą ligi šiol pasiekta pažanga, nes 2007 m. atliktas poveikio vertinimas nebeaktualus dėl seniai pasikeitusių aplinkybių; mano, kad minėtas vertinimas turėtų visų pirma apimti šiuos punktus:






  — | išsamų Ukrainos prekybos balanso pristatymą, pateiktą pagal sektorius ir regionus, |
| --- | --- | --- |

60.

—

išsamų Ukrainos prekybos balanso pristatymą, pateiktą pagal sektorius ir regionus,

| — | mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) vystymąsi ir IVLPS paskolos priemonės, kuriai 2015 m. skirta 200 mln. EUR ir kuri skirta Rytų kaimynystėje esančioms MVĮ padėti, pristatymą, |
| --- | --- |

—

mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) vystymąsi ir IVLPS paskolos priemonės, kuriai 2015 m. skirta 200 mln. EUR ir kuri skirta Rytų kaimynystėje esančioms MVĮ padėti, pristatymą,

| — | rinkos dalies pristatymą, |
| --- | --- |

—

rinkos dalies pristatymą,

| — | socialinės ir ekonominės padėties pristatymą, |
| --- | --- |

—

socialinės ir ekonominės padėties pristatymą,

| — | darbo rinkos padėties, šešėlinės ekonomikos ir neoficialaus užimtumo pristatymą, |
| --- | --- |

—

darbo rinkos padėties, šešėlinės ekonomikos ir neoficialaus užimtumo pristatymą,

| — | naujausią Ukrainos makrofinansinės padėties analizę, įskaitant mokestines pajamas ir išlaidas, mokesčių vengimą ir slėpimą; |
| --- | --- |

—

naujausią Ukrainos makrofinansinės padėties analizę, įskaitant mokestines pajamas ir išlaidas, mokesčių vengimą ir slėpimą;

| 61. | primena, kad Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1566 dėl laikinųjų autonominių prekybos priemonių Ukrainai, kuriomis papildomos prekybos lengvatos, taikomos pagal Asociacijos susitarimą, nustatymo apima teisinį reikalavimą, kad Komisija į savo metinę IVLPS įgyvendinimo ataskaitą įtrauktų išsamų minėtų autonominių prekybos priemonių vertinimą, įskaitant jų socialinį poveikį; |
| --- | --- |

61.

| 62. | mano, kad ES ir Ukrainos teisės aktų derinimas IVLPS sąlygomis yra pagrindinė priemonė siekiant priartinti Ukrainą prie ES ir padėti palengvinti prekybą, prisidėti kuriant geresnę verslo ir investicijų aplinką ir užtikrinti tvarią Ukrainos ekonominę plėtrą; mano, kad reikėtų kruopščiai valdyti prekybos liberalizavimo aspektą siekiant mažiausios kainos ir didžiausios naudos Ukrainos įmonėms ir visuomenei, taip pat ragina Komisiją šiuo tikslu apsvarstyti papildomas autonomines prekybos lengvatas ir kitas priemones; ragina Ukrainą daug dėmesio skirti reformų darbotvarkės įgyvendinimui tose srityse, kurios glaudžiau susijusios su jos gamybos struktūra ir galimybėmis eksportuoti į ES, siekiant kuo labiau sumažinti perėjimo sąnaudas ir kuo labiau padidinti galimą naudą; ragina Ukrainą nedelsiant paskirti vidaus patarėjų grupę siekiant užtikrinti, kad susitarimo įgyvendinimą stebėtų pilietinės visuomenės organizacijos; yra susirūpinęs dėl didėjančio gyventojų skurdo; |
| --- | --- |

62.

| 63. | mano, kad teisės aktų derinimas su ES acquis – tai svarbiausias IVLPS aspektas, nes faktiškas patekimas į ES rinką ir reformos labai priklauso nuo tinkamo atitinkamų teisės aktų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo; suvokia, kad tai yra didelis iššūkis Ukrainos valdymui, institucijoms ir viešajam administravimui, ir ragina Komisiją suteikti tinkamą techninę ir finansinę paramą; palankiai vertina Paramos Ukrainai grupės veiklą ir ragina šią grupę Parlamentui teikti daugiau ataskaitų dėl suteiktos pagalbos rūšies, visų pirma susijusios su acquis perkėlimu ir įgyvendinimu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | mano, kad būtų naudinga įtraukti Ukrainos valdžios institucijas nuo atitinkamų teisės aktų projektų rengimo etapo, siekiant užtikrinti įtraukesnį procesą ir sumažinti Ukrainos perėjimo išlaidas, ir ragina Komisiją visapusiškai pasinaudoti ex ante dalijimosi informacija mechanizmais; |
| --- | --- |

64.

| 65. | palankiai vertina tai, kad pakoreguota nacionalinė transporto strategija, ir ragina įvykdyti būtinas teisines ir institucines reformas, kad ji būtų veiksmingai įgyvendinta; |
| --- | --- |

65.

| 66. | apgailestauja, kad nepasiekta pažangos derinant gyvūnų gerovės standartus su atitinkamais ES standartais, ir ragina Ukrainą nedelsiant patvirtinti strategiją, kad būtų galima įvykdyti šį įsipareigojimą; |
| --- | --- |

66.

| 67. | atkreipia dėmesį į aukštą naudojimosi lengvatomis lygį ir palankiai vertina nuolat didėjantį tarifų eilučių, pagal kurias taikomos lengvatos, skaičių; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pažymi, kad IVLPS įgyvendinimo vertinime labai daug dėmesio skiriama prekybos srautams ir kliūtims prekybai; ragina Komisiją tinkamai stebėti ir vertinti IVLPS įgyvendinimą, ypač daug dėmesio skiriant acquis perkėlimui į nacionalinę teisę ir įgyvendinimui, taip pat poveikiui Ukrainos visuomenei, ir pateikti viešas ir išsamias metines ataskaitas, be kita ko, dėl ES teikiamos techninės ir finansinės paramos; |
| --- | --- |

68.

| 69. | tikisi, kad Ukraina paskirs ginčų sprendimo sistemos arbitrus ir sukurs įstaigas bei paskirs atstovus pagal prekybos ir darnaus vystymosi skyrių; |
| --- | --- |

69.

| 70. | palankiai vertina tai, kad 2018 m. kovo 20 d. Aukščiausioji Rada per pirmą svarstymą priėmė Įstatymą Nr. 5495 dėl Ukrainos miškų išsaugojimo ir neteisėto neapdorotos medienos eksporto prevencijos; mano, kad bet koks prekybos mediena liberalizavimas turėtų būti vykdomas su sąlyga, kad bus nustatyta neteisėto eksporto prevencijos ir draudimo teisinė sistema; |
| --- | --- |

70.

| 71. | atkreipia dėmesį į Ukrainos įsipareigojimą pagal asociacijos susitarimą kovoti su neteisėta prekyba ir užkirsti jai kelią ir ragina šalį imtis priemonių neteisėtai prekybai kriminalizuoti; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pažymi, kad pagal Rytų partnerystę iki dabar visų pirma didžiausias dėmesys skiriamas dvišalei prekybai ir investicijoms tarp ES ir kitų valstybių, kurias apima ši partnerystė; ragina parengti vieningesnį požiūrį į visas Rytų partnerystės valstybes ir labiau bendradarbiauti su Eurazijos ekonomine sąjunga prekybos lengvinimo, bevizio režimo ir techninių standartų srityse; |
| --- | --- |

72.

Bendradarbiavimas energetikos, saugumo ir gynybos klausimais

| 73. | giria Ukrainą už gerą bendradarbiavimą energetikos sektoriuje, ypač už padarytą pažangą energijos vartojimo efektyvumo srityje; pabrėžia, kad didesnis energijos vartojimo efektyvumas ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtra yra svarbūs, taip pat ir kaip ekonomikos augimo ir užimtumo veiksniai; nurodo, kad reformas reikia tęsti, visų pirma siekiant užbaigti dujų ir elektros energijos rinkų reformą siekiant jas visapusiškai integruoti į ES energetikos rinką ir panaikinti esamas monopolijas bei užkirsti kelią naujoms monopolijoms, nes tai duos ilgalaikės ekonominės naudos verslui ir vartotojams; ragina Komisiją užtikrinti, kad visi vamzdynų projektai atitiktų ES teisės aktus; ragina stiprinti Rytų partnerystės šalių bendradarbiavimą energetikos srityje siekiant įgyvendinti 2015 m. Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos; pabrėžia, kad būtina sukurti nuo politikos ir privačių interesų nepriklausomą dujų ir elektros energijos rinkos reguliavimo įstaigą, kuri būtų įpareigota siekti užtikrinti socialiniu požiūriu sąžiningą tiekėjų ir galutinių vartotojų interesų pusiausvyrą nustatant kainas; |
| --- | --- |

73.

| 74. | palankiai vertina daug priimtų teisės aktų aplinkos srityje, visų pirma, teisės aktus dėl strateginio poveikio aplinkai vertinimo ir poveikio aplinkai vertinimo, ir atkreipia dėmesį į tai, kad būtina juos įgyvendinti ir vykdyti svarbias visuomenės informavimo kampanijas; palankiai vertina klimato politikos pažangą, padarytą priimant ir Jungtinių Tautų bendrajai klimato kaitos konvencijai (UNFCCC) pateikiant mažo anglies dioksido kiekio technologijų plėtojimo strategiją; ragina kuo anksčiau priimti valstybės aplinkos politikos strategiją ir naujus atliekų tvarkymo ir klimato politikos teisės aktus pagal ES acquis; |
| --- | --- |

74.

| 75. | primena, kad aplinkos valdymas yra esminis asociacijos susitarimo reikalavimų aspektas; ragina valdžios institucijas persvarstyti susitarimą ir būsimus planus, susijusius su „Dniester Hydro Power Complex“, siekiant, kad jie atitiktų tarptautines konvencijas ir ES standartus, užtikrinant, kad būtų viešai konsultuojamasi su visomis Moldovos ir Ukrainos suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant pilietinę visuomenę, ir siekiant apsaugoti Dniestro upės ekosistemą ir aplinką; |
| --- | --- |

75.

| 76. | išreiškia savo didelį susirūpinimą, kad dėl konflikto rytinėje Ukrainos dalyje ir Kryme blogėja ekologinė padėtis, ir visų pirma dėl su vandens tiekimu susijusių problemų, kurios galėtų turėti pražūtingų pasekmių visam regionui ir dėl jų galėtų įvykti nepataisoma nelaimė; primygtinai ragina visus suinteresuotuosius subjektus neleisti susidaryti tokiam scenarijui ir dirbti naudojant visas priemones, kad būtų užtikrinta tinkama priežiūra ir vandens pumpavimas, taip pat ir kasyklose; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pripažįsta Ukrainos pastangas sukurti tikrą skaitmeninę rinkos ekonomiką, įskaitant pažangą, susijusią su atvirųjų duomenų plėtra, prieigos prie skaitmeninės televizijos ir virtualaus tinklo paslaugų sąlyginės prieigos sistemų išplėtimą, elektroninių ryšių paslaugų piliečiams ir viešiesiems registrams, pvz., „ProZorro“, skaičiaus didinimą; pabrėžia, kad reikia toliau dirbti siekiant užtikrinti, kad būtų apsaugotos Ukrainos piliečių, kurie naudojasi internetu, teisės ir poreikiai, ir visapusiškai įgyvendinti bendrosios skaitmeninės rinkos reikalavimus; |
| --- | --- |

77.

| 78. | palankiai vertina tai, kad priimtas Elektroninių patikimumo užtikrinimo paslaugų įstatymas, taip pat 2018–2020 m. Ukrainos skaitmeninės ekonomikos ir visuomenės plėtros koncepcijoje apibrėžti prioritetai, kurie yra svarbūs žingsniai siekiant Ukrainos integracijos į ES bendrąją skaitmeninę rinką; |
| --- | --- |

78.

| 79. | Primena lemiamą Ukrainos vaidmenį Europos energijos tiekimo tinkle; smerkia vamzdyno „Nord Stream2“ statybas, nes tai yra politinis projektas, keliantis grėsmę Europos energijos saugumui ir pastangoms įvairinti energijos tiekimą; ragina nutraukti šį projektą; |
| --- | --- |

79.

| 80. | yra susirūpinęs dėl neteisėto gamtinių išteklių, pavyzdžiui, gintaro, anglies, smėlio ir medienos, dažnai saugomų ir tvarkomų padedant vietos ar regioninėms administracijoms ir teisėsaugos institucijoms, naudojimo sistemų, kurios daro žalą ir kelia grėsmę kraštovaizdžiams ir buveinėms, pavyzdžiui, miškams ir upėms, ir neleidžia ekologiniu ir ekonominiu požiūriu tausiai valdyti šalies išteklių, kad jie būtų naudingi jos piliečiams; |
| --- | --- |

80.

| 81. | apgailestauja dėl Ukrainos miškų išeikvojimo, susijusio su Ukrainos įtvirtintų teisių atstovams ir ES įmonėms naudingomis korupcijos sistemomis; ragina parengti veiksmingus reglamentus ir užtikrinti jų greitą įgyvendinimą ir vykdymą siekiant užkirsti kelią neteisėtai medienos ruošai ir korupcijai Ukrainoje ir sukurti tvarią miškotvarką, kad būtų apsaugoti ir išsaugoti Ukrainos miškai ir ištekliai; |
| --- | --- |

81.

| 82. | palankiai vertina veiksmus, kurių imtasi siekiant modernizuoti Ukrainos kariuomenę ir karinį laivyną Juodojoje jūroje ir Azovo jūroje, nes tai yra tvirtas Ukrainos stabilumo ir teritorinio vientisumo garantas, tačiau kartu ragina skubiai reformuoti gynybos pramonę; |
| --- | --- |

82.

| 83. | griežtai smerkia tyčinį 2018 m. lapkričio 25 d. Rusijos Federacijos įvykdytą aktą prieš Ukrainą Kerčės sąsiauryje; reikalauja nedelsiant ir besąlygiškai išlaisvinti visus Ukrainos laivus ir jūreivius, su kuriais šiuo metu turi būti elgiamasi kaip su karo belaisviais; ragina ES ir jos valstybes nares taikyti tikslines sankcijas, jei Ukrainos kariai nebus paleisti ir jei bus vykdomas bet koks tolesnis karinis eskalavimas; pabrėžia, kad nesama jokio pagrindo, kad Rusija galėtų panaudoti karines pajėgas; reiškia didelį susirūpinimą, kad tai galėtų būti bjaurus bandymas aneksuoti Ukrainai suvereniomis teisėmis priklausančius vandenis Azovo jūroje ir paversti juos Rusijos „vidaus ežeru“ ir išskirtine karine zona, taip pat užgniaužti Pietryčių Ukrainos ekonomiką; reikalauja, kad Rusija užtikrintų navigacijos per Kerčės sąsiaurį ir Azovo jūroje laisvę, kuri užtikrinama pagal tarptautinę teisę; ragina ESBO ir jos nares išplėsti ESBO specialiosios Azovo jūros stebėsenos misijos įgaliojimus; ragina ES ir jos valstybes nares uždaryti ES uostų prieigą Rusijos laivams, atvykstantiems iš Azovo jūros, jei Rusija neatkurs navigacijos per Kerčės sąsiaurį ir Azovo jūroje laisvės; ragina panaudoti diplomatijos priemones siekiant sušvelninti padėtį ir palankiai vertina pasiūlymą tarpininkauti tarp Kijevo ir Maskvos; |
| --- | --- |

83.

| 84. | primena, kaip svarbu stiprinti bendradarbiavimą su Ukraina įvairiais lygmenimis, taip pat ir saugumo bei gynybos srityse; šiuo atžvilgiu palankiai vertina Ukrainos interesus toliau dalyvauti gynybos projektuose, įskaitant nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą (PESCO) saugumo ir gynybos klausimais; |
| --- | --- |

84.

| 85. | ragina Ukrainą ir ES toliau plėtoti bendradarbiavimą teisingumo, laisvės ir vidaus reikalų srityse; |
| --- | --- |

85.

Institucinės nuostatos

| 86. | pabrėžia, kad svarbu aktyviai informuoti Ukrainos piliečius apie konkrečią Rytų partnerystės naudą ir tikslus; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pabrėžia, kad svarbu kovoti su Rusijos melagingomis žiniomis ir propaganda, įskaitant numatomą jos kišimąsi į rinkimus Ukrainoje ir visoje Europos Sąjungoje; ragina stiprinti Ukrainos ir ES bendradarbiavimą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ragina, remiantis nuosekliais ir išmatuojamais rodikliais, geriau stebėti reformų įgyvendinimą ir šiuo klausimu imtis tolesnių veiksmų tiek iš Ukrainos, tiek iš ES pusės; dar kartą ragina Komisiją ir EIVT dažniau teikti Parlamentui ir Tarybai išsamesnes rašytines ataskaitas dėl susitarimų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ragina Komisiją tinkamai stebėti ir vertinti IVLPS įgyvendinimą, ypač daug dėmesio skiriant acquis perkėlimui į nacionalinę teisę ir įgyvendinimui, taip pat poveikiui Ukrainos visuomenei, ir pateikti viešas ir išsamias metines ataskaitas, be kita ko, dėl ES teikiamos techninės ir finansinės paramos; |
| --- | --- |

89.

| 90. | mano ir pabrėžia, kad jei Ukraina (kaip ir kitos asocijuotosios valstybės – Moldova ir Gruzija) įsipareigos įgyvendinti asociacijos susitarimą ir laikytis demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių laisvių principų, ES jai turėtų suteikti specialius paramos mechanizmus, be kita ko, pagal daugiametę finansinę programą po 2020 m., atsižvelgiant į Europos Parlamento rekomenduojamą Rytų partnerystės plius modelį; |
| --- | --- |

90.

| 91. | nutaria rengti metines asociacijos susitarimų įgyvendinimo ataskaitas; |
| --- | --- |

91.

o

o o

| 92. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Europos Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai bei Ukrainos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

92.

---

2018 m. gruodžio 13 d., ketvirtadienis

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/127 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/127

---

P8_TA(2018)0525

Iranas, visų pirma Nasrin Sotoudeh atvejis

2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Irano, visų pirma Nasrin Sotoudeh atvejo (2018/2967(RSP))

(2020/C 388/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Irano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Irano,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 29 d. Jungtinių Tautų specialiojo pranešėjo žmogaus teisių gynėjų padėties klausimais, specialiojo pranešėjo teisėjų ir teisininkų nepriklausomumo klausimais, Savavališko sulaikymo klausimų darbo grupės pirmininko-pranešėjo, Teisinės ir praktinės moterų diskriminacijos klausimų darbo grupės pirmininkės ir specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties Irano Islamo Respublikoje klausimais pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 29 d. Jungtinių Tautų specialiojo pranešėjo žmogaus teisių gynėjų padėties klausimais, specialiojo pranešėjo teisėjų ir teisininkų nepriklausomumo klausimais, Savavališko sulaikymo klausimų darbo grupės pirmininko-pranešėjo, Teisinės ir praktinės moterų diskriminacijos klausimų darbo grupės pirmininkės ir specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties Irano Islamo Respublikoje klausimais pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl mirties bausmės, kovos su kankinimu ir kitokiu žiauriu elgesiu, saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime ir žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl mirties bausmės, kovos su kankinimu ir kitokiu žiauriu elgesiu, saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime ir žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 27 d. Jungtinių Tautų specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties Irano Islamo Respublikoje klausimais ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 27 d. Jungtinių Tautų specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties Irano Islamo Respublikoje klausimais ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2012 m. Nasrin Sotoudeh paskirta Sacharovo premija už minties laisvę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2012 m. Nasrin Sotoudeh paskirta Sacharovo premija už minties laisvę,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir 1966 m. Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, kurių šalis yra Iranas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir 1966 m. Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, kurių šalis yra Iranas,

| — | atsižvelgdamas į Irano prezidento pasirašytą Piliečių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Irano prezidento pasirašytą Piliečių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi 2018 m. birželio 13 d. sulaikyta įžymi žmogaus teisių gynėja ir teisininkė iranietė Nasrin Sotoudeh, atstovavusi moteriai, kuriai grėsė įkalinimas už taikų protestą prieš Irano įstatymą, pagal kurį privaloma nešioti hidžabą, ir hidžabo nusiėmimą viešoje vietoje; kadangi sulaikytoji Nasrin Sotoudeh kalinama Evino kalėjimo moterų bloke ir 2018 m. lapkričio 26 d. pradėjo bado streiką protestuodama prieš Irano valdžios institucijų atsisakymą leisti Farhadui Meysami gydytis ligoninėje; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2018 m. birželio 13 d. sulaikyta įžymi žmogaus teisių gynėja ir teisininkė iranietė Nasrin Sotoudeh, atstovavusi moteriai, kuriai grėsė įkalinimas už taikų protestą prieš Irano įstatymą, pagal kurį privaloma nešioti hidžabą, ir hidžabo nusiėmimą viešoje vietoje; kadangi sulaikytoji Nasrin Sotoudeh kalinama Evino kalėjimo moterų bloke ir 2018 m. lapkričio 26 d. pradėjo bado streiką protestuodama prieš Irano valdžios institucijų atsisakymą leisti Farhadui Meysami gydytis ligoninėje;

| B. | kadangi Nasrin Sotoudeh pranešta, kad ji sulaikyta vykdant penkerių metų laisvės atėmimo bausmę, kurią 2015 m. jai už akių skyrė Revoliucinio teismo teisėjas; kadangi ji nuteista už „šnipinėjimą slapstantis“; |
| --- | --- |

B.

kadangi Nasrin Sotoudeh pranešta, kad ji sulaikyta vykdant penkerių metų laisvės atėmimo bausmę, kurią 2015 m. jai už akių skyrė Revoliucinio teismo teisėjas; kadangi ji nuteista už „šnipinėjimą slapstantis“;

| C. | kadangi 2012 m., jai nedalyvaujant, Nasrin Sotoudeh už jos darbą ir ryžtą ginti žmogaus teises skirta Sacharovo premija už minties laisvę; kadangi Nasrin Sotoudeh ilgai ir nenuilstamai kovojo už žmogaus teises Irane ir už savo pastangas jau yra kelerius metus praleidusi kalėjime; kadangi iš jos baudžiamojo persekiojimo ir jai iškeltų kaltinimų matyti, kaip Irano teisminės institucijos priskiria žmogaus teisių gynėjų veiklą prie sunkių nusikaltimų; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2012 m., jai nedalyvaujant, Nasrin Sotoudeh už jos darbą ir ryžtą ginti žmogaus teises skirta Sacharovo premija už minties laisvę; kadangi Nasrin Sotoudeh ilgai ir nenuilstamai kovojo už žmogaus teises Irane ir už savo pastangas jau yra kelerius metus praleidusi kalėjime; kadangi iš jos baudžiamojo persekiojimo ir jai iškeltų kaltinimų matyti, kaip Irano teisminės institucijos priskiria žmogaus teisių gynėjų veiklą prie sunkių nusikaltimų;

| D. | kadangi Nasrin Sotoudeh keletą kartų viešumoje kalbėjo apie įstatymo viršenybės stoką Irane ir Irano teisingumo sistemos trūkumus; kadangi Nasrin Sotoudeh sulaikymas yra vienas iš suintensyvinto susidorojimo su moterų teisių gynėjais Irane veiksmų; kadangi moterų teisių gynėjai, aktyviai agituojantys už moterų įgalinimą ir teises, kenčia nuo priekabiavimo, savavališkų sulaikymų ir kalinimo ir jų teisės į teisingą bylos nagrinėjimą ir tinkamą procesą pažeidžiamos; |
| --- | --- |

D.

kadangi Nasrin Sotoudeh keletą kartų viešumoje kalbėjo apie įstatymo viršenybės stoką Irane ir Irano teisingumo sistemos trūkumus; kadangi Nasrin Sotoudeh sulaikymas yra vienas iš suintensyvinto susidorojimo su moterų teisių gynėjais Irane veiksmų; kadangi moterų teisių gynėjai, aktyviai agituojantys už moterų įgalinimą ir teises, kenčia nuo priekabiavimo, savavališkų sulaikymų ir kalinimo ir jų teisės į teisingą bylos nagrinėjimą ir tinkamą procesą pažeidžiamos;

| E. | kadangi 2018 m. rugsėjo mėn. jos vyras Reza Khandan, taikiai reikalavęs išlaisvinti Nasrin Sotoudeh, sulaikytas ir apkaltintas „propagandos prieš sistemą skleidimu“ ir „rodymosi viešumoje be galvos apdangalo skatinimu“, neskaitant kitų kaltinimų; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2018 m. rugsėjo mėn. jos vyras Reza Khandan, taikiai reikalavęs išlaisvinti Nasrin Sotoudeh, sulaikytas ir apkaltintas „propagandos prieš sistemą skleidimu“ ir „rodymosi viešumoje be galvos apdangalo skatinimu“, neskaitant kitų kaltinimų;

| F. | kadangi Irane daugėja pilietinės visuomenės protestų prieš skurdą, infliaciją, korupciją ir politinį autoritarizmą ir į šiuos protestus Irano valdžios institucijos reaguoja griežtomis represijomis; kadangi Irano žvalgybos tarnyba ėmėsi griežtesnių susidorojimo su pilietinės visuomenės aktyvistais ir žmogaus teisių gynėjais, teisininkais, aplinkosaugos aktyvistais, moterų teisių gynėjais, studentais, mokytojais, sunkvežimių vairuotojais ir taikiais aktyvistais priemonių; kadangi 2018 m. Irano valdžios institucijos sugriežtino represijas prieš tuos, kurie siekia taikiai naudotis teisėmis į žodžio laisvę, burtis į asociacijas ir taikius susirinkimus, ir įkalino šimtus asmenų remdamasi nekonkrečiais ir abstrakčiai suformuluotais nacionalinio saugumo pažeidimo kaltinimais; |
| --- | --- |

F.

kadangi Irane daugėja pilietinės visuomenės protestų prieš skurdą, infliaciją, korupciją ir politinį autoritarizmą ir į šiuos protestus Irano valdžios institucijos reaguoja griežtomis represijomis; kadangi Irano žvalgybos tarnyba ėmėsi griežtesnių susidorojimo su pilietinės visuomenės aktyvistais ir žmogaus teisių gynėjais, teisininkais, aplinkosaugos aktyvistais, moterų teisių gynėjais, studentais, mokytojais, sunkvežimių vairuotojais ir taikiais aktyvistais priemonių; kadangi 2018 m. Irano valdžios institucijos sugriežtino represijas prieš tuos, kurie siekia taikiai naudotis teisėmis į žodžio laisvę, burtis į asociacijas ir taikius susirinkimus, ir įkalino šimtus asmenų remdamasi nekonkrečiais ir abstrakčiai suformuluotais nacionalinio saugumo pažeidimo kaltinimais;

| G. | kadangi Jungtinių Tautų žmogaus teisių ekspertai paragino Iraną užtikrinti žmogaus teisių gynėjų ir teisininkų, įkalintų už tai, kad viešai palaikė protestus prieš privalomą hidžabo nešiojimą Irane, teises; |
| --- | --- |

G.

kadangi Jungtinių Tautų žmogaus teisių ekspertai paragino Iraną užtikrinti žmogaus teisių gynėjų ir teisininkų, įkalintų už tai, kad viešai palaikė protestus prieš privalomą hidžabo nešiojimą Irane, teises;

| H. | kadangi specialusis pranešėjas žmogaus teisių padėties Irane klausimais pakartojo, kad Irane ir toliau vykdomos nepilnamečių egzekucijos kelia didelį susirūpinimą, kaip jau anksčiau yra pareiškę Jungtinių Tautų generalinis sekretorius, Jungtinių Tautų vyriausioji žmogaus teisių komisarė ir jos pirmtakas; |
| --- | --- |

H.

kadangi specialusis pranešėjas žmogaus teisių padėties Irane klausimais pakartojo, kad Irane ir toliau vykdomos nepilnamečių egzekucijos kelia didelį susirūpinimą, kaip jau anksčiau yra pareiškę Jungtinių Tautų generalinis sekretorius, Jungtinių Tautų vyriausioji žmogaus teisių komisarė ir jos pirmtakas;

| I. | kadangi specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties Irane klausimais ir Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus ataskaitose aprašyti esminiai religinių ir etninių mažumų teisių pažeidimai Irane, įskaitant įtariamą religinių mažumų, be kita ko, krikščionių ir bahajų, diskriminaciją; |
| --- | --- |

I.

kadangi specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties Irane klausimais ir Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus ataskaitose aprašyti esminiai religinių ir etninių mažumų teisių pažeidimai Irane, įskaitant įtariamą religinių mažumų, be kita ko, krikščionių ir bahajų, diskriminaciją;

| J. | kadangi Irano teismai neužtikrina tinkamo proceso ir teisingo bylos nagrinėjimo, neleidžia susisiekti su teisiniu konsultantu, ypač tuo metu, kai vyksta tyrimas, ir neleidžia konsulinėms, Jungtinių Tautų ar humanitarinėms organizacijoms aplankyti sulaikytųjų; kadangi Irano teisminių institucijų nuosprendžiai dažnai grindžiami abstrakčiais ir nekonkrečiais nacionalinio saugumo pažeidimo ir šnipinėjimo kaltinimais; |
| --- | --- |

J.

kadangi Irano teismai neužtikrina tinkamo proceso ir teisingo bylos nagrinėjimo, neleidžia susisiekti su teisiniu konsultantu, ypač tuo metu, kai vyksta tyrimas, ir neleidžia konsulinėms, Jungtinių Tautų ar humanitarinėms organizacijoms aplankyti sulaikytųjų; kadangi Irano teisminių institucijų nuosprendžiai dažnai grindžiami abstrakčiais ir nekonkrečiais nacionalinio saugumo pažeidimo ir šnipinėjimo kaltinimais;

| K. | kadangi esama daug pranešimų apie nežmoniškas ir žeminančias sąlygas kalėjimuose ir nepakankamas galimybes gauti medicininę pagalbą sulaikymo įstaigose, tokiu būdu siekiant įbauginti, nubausti ar daryti spaudimą sulaikytiesiems, pažeidžiant Jungtinių Tautų standartines minimalias elgesio su kaliniais taisykles; |
| --- | --- |

K.

kadangi esama daug pranešimų apie nežmoniškas ir žeminančias sąlygas kalėjimuose ir nepakankamas galimybes gauti medicininę pagalbą sulaikymo įstaigose, tokiu būdu siekiant įbauginti, nubausti ar daryti spaudimą sulaikytiesiems, pažeidžiant Jungtinių Tautų standartines minimalias elgesio su kaliniais taisykles;

| L. | kadangi 2018 m. balandžio 12 d. Taryba iki 2019 m. balandžio 13 d. pratęsė ribojamųjų priemonių, kuriomis reaguojama į sunkius žmogaus teisių pažeidimus Irane, taikymą, įskaitant už sunkius žmogaus teisių pažeidimus atsakingų asmenų ir subjektų turto įšaldymą ir draudimą jiems išduoti vizas, ir draudimą eksportuoti į Iraną įrangą, kuri gali būti panaudota vidaus represijoms, ir telekomunikacijos stebėjimo įrangą; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2018 m. balandžio 12 d. Taryba iki 2019 m. balandžio 13 d. pratęsė ribojamųjų priemonių, kuriomis reaguojama į sunkius žmogaus teisių pažeidimus Irane, taikymą, įskaitant už sunkius žmogaus teisių pažeidimus atsakingų asmenų ir subjektų turto įšaldymą ir draudimą jiems išduoti vizas, ir draudimą eksportuoti į Iraną įrangą, kuri gali būti panaudota vidaus represijoms, ir telekomunikacijos stebėjimo įrangą;

| M. | kadangi 2018 m. lapkričio 26 d. ES ir Iranas surengė aukšto lygio politinio dialogo ketvirtąjį susitikimą; kadangi kaip neatskiriama ES ir Irano politinio dialogo dalis ir reguliarių pasikeitimų nuomonėmis, įvykusių 2017 m. lapkričio mėn. ir 2016 m. vasario mėn., tąsa surengtos diskusijos dėl žmogaus teisių; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2018 m. lapkričio 26 d. ES ir Iranas surengė aukšto lygio politinio dialogo ketvirtąjį susitikimą; kadangi kaip neatskiriama ES ir Irano politinio dialogo dalis ir reguliarių pasikeitimų nuomonėmis, įvykusių 2017 m. lapkričio mėn. ir 2016 m. vasario mėn., tąsa surengtos diskusijos dėl žmogaus teisių;

| N. | kadangi faktinis Piliečių teisių chartijos įgyvendinimas būtų žingsnis į priekį siekiant gerinti Irano gyventojų pilietines teises; |
| --- | --- |

N.

kadangi faktinis Piliečių teisių chartijos įgyvendinimas būtų žingsnis į priekį siekiant gerinti Irano gyventojų pilietines teises;

| 1. | ragina Irano vyriausybę nedelsiant ir besąlygiškai išlaisvinti Nasrin Sotoudeh; giria Nasrin Sotoudeh už jos drąsą ir ryžtą; primygtinai ragina Irano teismines institucijas paisyti tinkamo proceso ir teisingo bylos nagrinėjimo principų ir atskleisti informaciją apie Nasrin Sotoudeh iškeltus kaltinimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Irano valdžios institucijas užtikrinti, kad elgesys su Nasrin Sotoudeh, kol ji kalinama, atitiktų sąlygas, nustatytas 1988 m. gruodžio 9 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija 43/173 patvirtiname „Bet kokia forma sulaikytų ar įkalintų visų asmenų apsaugos principų sąvade“; pabrėžia, kad Irano valdžios institucijos privalo užtikrinti visų sulaikytųjų saugumą ir gerovę, kol jie kali, be kita ko, teikti tinkamą medicininę pagalbą; ragina Irano valdžios institucijas ištirti visus įtarimus dėl netinkamo elgesio su sulaikytaisiais ir patraukti atsakingus asmenis atsakomybėn; smerkia sisteminį kankinimą Irano kalėjimuose ir ragina nedelsiant nutraukti bet kokios formos kankinimą ir netinkamą elgesį su visais kaliniais; ragina Iraną teisiškai ir praktiškai užtikrinti, kad nė vienas žmogus nebūtų kankinamas ir nepatirtų kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio ar bausmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Irano vyriausybę gerbti žmogaus teises ir pagrindines laisves, įskaitant nuomonės ir žodžio laisvę; ragina išlaisvinti visus asmenis, sulaikytus už taikų naudojimąsi teisėmis į susirinkimų, nuomonės ir žodžio laisvę, įskaitant Reza Khandaną, ir kitus žmogaus teisių gynėjus, aplinkosaugos aktyvistus, profesinių sąjungų atstovus, moterų teisių aktyvistus ir sąžinės kalinius; ragina Irano valdžios institucijas visapusiškai gerbti visų žmonių visuotines žmogaus teises, ypač žodžio laisvės internete ir realiame gyvenime teisę; ragina Irano valdžios institucijas gerbti ir saugoti teises į taikų susirinkimą ir nenaudoti smurtinės jėgos išsklaidant netaikius susirinkimus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reiškia pritarimą kampanijai prieš privalomas valstybines aprangos taisykles ir ją remia; smerkia tai, kad sulaikytos moterys, nusiėmusios galvos apdangalą per kampaniją, ir ragina jas nedelsiant ir besąlygiškai išlaisvinti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reiškia solidarumą su Irano gyventojais, reikalaujančiais gerinti jų socialinę ir ekonominę padėtį ir siekiančiais socialinių ir ekonominių teisių; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad atvykę į Iraną sulaikomi dvigubą Irano ir ES pilietybę turintys asmenys; pabrėžia, kad tokie sulaikymai mažina galimybes žmonėms palaikyti tarpusavio ryšius, ir ragina Irano valdžios institucijas leisti visiems Irano gyventojams saugiai keliauti į gimtąsias šalis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Irano valdžios institucijas užtikrinti visų ginamųjų teisę susisiekti su pasirinktu teisiniu konsultantu bet kokiame teismo procese, netaikant nepagrįstų apribojimų, ir teisę į teisingą bylos nagrinėjimą, laikantis Irano tarptautinių įsipareigojimų pagal Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą; ragina Irano vyriausybę užtikrinti, kad visi Irane sulaikyti piliečiai turėtų teises į tinkamą procesą ir kad jų bylos būtų nagrinėjamos teisingai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Irano valdžios institucijas užtikrinti religijos laisvę pagal Irano Konstituciją ir jo tarptautinius įsipareigojimus ir nutraukti religinių mažumų ir netikinčiųjų diskriminaciją; smerkia sistemingą bahajų mažumos persekiojimą; be to, ragina Irano valdžios institucijas užtikrinti, kad visi šalyje gyvenantys žmonės būtų vienodi prieš įstatymą nepriklausomai nuo etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Irano valdžios institucijas visais atvejais užtikrinti, kad visi žmogaus teisių gynėjai Irane galėtų vykdyti teisėtą žmogaus teisių gynimo veiklą nesibaimindami represijų ir nepatirdami jokių apribojimų, įskaitant laisvės atėmimą, bauginimą ir teisminį priekabiavimą; ragina Irano valdžios institucijas nutraukti visus bauginimo ir represijų prieš žmogaus teisių gynėjus veiksmus, kurių imamasi, be kita ko, už tai, kad asmuo bendravo su ES ir Jungtinių Tautų pareigūnais ir nepriklausomomis žmogaus teisių organizacijomis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir Komisiją dėti daugiau pastangų padėti pavojuje atsidūrusiems Sacharovo premijos laureatams, įskaitant Nasrin Sotoudeh, ir kitiems, kurie sulaikyti ar nuteisti, kuriems gresia mirties bausmė arba kurių bylos nagrinėjimas aiškiai buvo neteisingas, trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina tose šalyse diplomatines misijas turinčias ES valstybes nares visapusiškai įgyvendinti ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų ir suteikti visą reikiamą pagalbą Nasrin Sotoudeh ir kitiems žmogaus teisių gynėjams, be kita ko, lankytis kalėjimuose, stebėti bylos nagrinėjimą ir teikti teisinę ar bet kokios kitos formos pagalbą, kurios jiems tik prireiktų; |
| --- | --- |

11.

| 12. | griežtai smerkia mirties bausmės taikymą, įskaitant jos taikymą nepilnamečiams, ir ragina Irano valdžios institucijas įvesti nedelsiant įsigaliojantį mirties bausmės taikymo moratoriumą, kuris būtų žingsnis į priekį siekiant visiško jos panaikinimo; atkreipia dėmesį į kovos su prekyba narkotikais įstatymo pataisas, dėl kurių turėtų sumažėti mirties bausmės skyrimo atvejų skaičius; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pakartoja raginimą Iranui aktyviau dalyvauti tarptautinių žmogaus teisių mechanizmų veikloje ir bendradarbiauti su specialiaisiais pranešėjais ir specialiosiomis procedūromis įgaliotaisiais asmenimis, be kita ko, patvirtinti įgaliotųjų asmenų prašymus leisti atvykti į šalį; pabrėžia, kad reikia glaudžiau bendradarbiauti su Žmogaus teisių taryba; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina ES, be kita ko, Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai, ir valstybes nares sistemingai kelti žmogaus teisių probleminius klausimus viešuose ir privačiuose susitikimuose su Irano valdžios institucijomis dvišaliuose ir daugiašaliuose forumuose, įskaitant klausimus, susijusius su politinių kalinių ir žmogaus teisių gynėjų padėtimi ir žodžio ir asociacijų laisve, kaip pagrindinę sąlygą siekiant tolesnės ekonominių ir politinių santykių pažangos; reiškia paramą diskusijoms dėl žmogaus teisių; tačiau pabrėžia, kad būtinas oficialus visuotinėmis žmogaus teisėmis grindžiamas ES ir Irano dialogas žmogaus teisių klausimais; |
| --- | --- |

14.

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui ir Irano vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

15.

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/131 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/131

---

P8_TA(2018)0526

Egiptas, visų pirma žmogaus teisių gynėjų padėtis

2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Egipto, ypač dėl žmogaus teisių gynėjų padėties (2018/2968(RSP))

(2020/C 388/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Egipto, ypač į 2018 m. vasario 8 d. rezoliuciją dėl mirties bausmės vykdymo Egipte (1), 2016 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Egipto, visų pirma dėl Giulio Regeni atvejo (2), 2015 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl Ibrahimo Halawos, kuriam gresia mirties bausmė (3), ir 2015 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl padėties Egipte (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Egipto, ypač į 2018 m. vasario 8 d. rezoliuciją dėl mirties bausmės vykdymo Egipte (1), 2016 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Egipto, visų pirma dėl Giulio Regeni atvejo (2), 2015 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl Ibrahimo Halawos, kuriam gresia mirties bausmė (3), ir 2015 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl padėties Egipte (4),

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl mirties bausmės, kovos su kankinimu, saviraiškos laisvės ir žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl mirties bausmės, kovos su kankinimu, saviraiškos laisvės ir žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugpjūčio mėn. ir 2014 m. vasario mėn. ES Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl Egipto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugpjūčio mėn. ir 2014 m. vasario mėn. ES Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl Egipto,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. ES ir Egipto asociacijos susitarimą, įsigaliojusį 2004 m. ir sustiprintą 2007 m. ES ir Egipto veiksmų planu, taip pat atsižvelgdamas į ES ir Egipto partnerystės 2017–2020 m. prioritetus, priimtus 2017 m. liepos 25 d., po 2017 m. ES ir Egipto asociacijos tarybos posėdžio paskelbtą bendrą pareiškimą, taip pat po 2018 m. sausio mėn. vykusio 5-ojo ES ir Egipto politinių klausimų, žmogaus teisių ir demokratijos pakomitečio posėdžio paskelbtą bendrą pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. ES ir Egipto asociacijos susitarimą, įsigaliojusį 2004 m. ir sustiprintą 2007 m. ES ir Egipto veiksmų planu, taip pat atsižvelgdamas į ES ir Egipto partnerystės 2017–2020 m. prioritetus, priimtus 2017 m. liepos 25 d., po 2017 m. ES ir Egipto asociacijos tarybos posėdžio paskelbtą bendrą pareiškimą, taip pat po 2018 m. sausio mėn. vykusio 5-ojo ES ir Egipto politinių klausimų, žmogaus teisių ir demokratijos pakomitečio posėdžio paskelbtą bendrą pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 10 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Moherini ir Europos Tarybos generalinio sekretoriaus bendrą deklaraciją Europos ir pasaulinės kovos su mirties bausme dienos proga, taip pat į 2018 m. lapkričio 2 d. EIVT atstovo spaudai pareiškimą dėl išpuolio prieš krikščionių koptų piligrimus Egipte, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 10 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Moherini ir Europos Tarybos generalinio sekretoriaus bendrą deklaraciją Europos ir pasaulinės kovos su mirties bausme dienos proga, taip pat į 2018 m. lapkričio 2 d. EIVT atstovo spaudai pareiškimą dėl išpuolio prieš krikščionių koptų piligrimus Egipte,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 26 d. JT ekspertų, įskaitant specialųjį pranešėją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą Nilsą Melzerį, bendrą pareiškimą, kuriame Egipto valdžios institucijos primygtinai raginamos sustabdyti artimiausiu metu numatytus mirties bausmės vykdymus, 2018 m. gruodžio 4 d. JT specialiosios pranešėjos tinkamo būsto klausimais Leilani Farha ir JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių gynėjų padėties klausimais Michelio Forsto pareiškimą, taip pat 2018 m. rugsėjo 9 d. JT vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Michelle Bachelet pareiškimą, kuriuo smerkiamos masinės mirties bausmės, įvykdytos 75 asmenims; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 26 d. JT ekspertų, įskaitant specialųjį pranešėją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą Nilsą Melzerį, bendrą pareiškimą, kuriame Egipto valdžios institucijos primygtinai raginamos sustabdyti artimiausiu metu numatytus mirties bausmės vykdymus, 2018 m. gruodžio 4 d. JT specialiosios pranešėjos tinkamo būsto klausimais Leilani Farha ir JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių gynėjų padėties klausimais Michelio Forsto pareiškimą, taip pat 2018 m. rugsėjo 9 d. JT vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Michelle Bachelet pareiškimą, kuriuo smerkiamos masinės mirties bausmės, įvykdytos 75 asmenims;

| — | atsižvelgdamas į Egipto Konstituciją, visų pirma jos 52 (dėl visų formų ir rūšių kankinimo uždraudimo), 73 (dėl susirinkimų laisvės) ir 93 (dėl privalomojo tarptautinės žmogaus teisių teisės pobūdžio) straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Egipto Konstituciją, visų pirma jos 52 (dėl visų formų ir rūšių kankinimo uždraudimo), 73 (dėl susirinkimų laisvės) ir 93 (dėl privalomojo tarptautinės žmogaus teisių teisės pobūdžio) straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvencijos protokolus Nr. 6 ir Nr. 13, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvencijos protokolus Nr. 6 ir Nr. 13,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 2 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 2 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos teisės į teisingą bylos nagrinėjimą ir teisinę pagalbą principus ir gaires, pagal kuriuos bet kokiomis aplinkybėmis draudžiama civilius teisti kariniuose teismuose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos teisės į teisingą bylos nagrinėjimą ir teisinę pagalbą principus ir gaires, pagal kuriuos bet kokiomis aplinkybėmis draudžiama civilius teisti kariniuose teismuose,

| — | atsižvelgdamas į naują ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių srityje, kuriais siekiama žmogaus teisių apsaugą ir stebėseną padaryti visų ES politikos sričių pagrindiniu aspektu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naują ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių srityje, kuriais siekiama žmogaus teisių apsaugą ir stebėseną padaryti visų ES politikos sričių pagrindiniu aspektu,

| — | atsižvelgdamas į Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, Vaiko teisių konvenciją ir Arabų lygos žmogaus teisių chartiją, kurias visas Egiptas yra ratifikavęs, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, Vaiko teisių konvenciją ir Arabų lygos žmogaus teisių chartiją, kurias visas Egiptas yra ratifikavęs,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP), kurio viena iš šalių yra Egiptas, ypač į jo 14 ir 18 straipsnius ir antrą neprivalomą protokolą dėl mirties bausmės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP), kurio viena iš šalių yra Egiptas, ypač į jo 14 ir 18 straipsnius ir antrą neprivalomą protokolą dėl mirties bausmės,

| — | atsižvelgdamas į Italijos parlamento žemesniųjų rūmų, o būtent Deputatų Rūmų, sprendimą sustabdyti savo santykius su Egipto parlamentu dėl to, kad nesama pažangos tiriant italų studento Giulio Regeni mirtį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Italijos parlamento žemesniųjų rūmų, o būtent Deputatų Rūmų, sprendimą sustabdyti savo santykius su Egipto parlamentu dėl to, kad nesama pažangos tiriant italų studento Giulio Regeni mirtį,

| — | atsižvelgdamas į sankcijų, kurias 2017 m. birželio mėn. Saudo Arabija, Egiptas, Bahreinas ir Jungtiniai Arabų Emyratai paskelbė Katarui, poveikį žmogaus teisėms nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis ir į Persijos įlankos krizės poveikio žmogaus teisėms ataskaitą, kurią 2017 m. gruodžio mėn. paskelbė Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į sankcijų, kurias 2017 m. birželio mėn. Saudo Arabija, Egiptas, Bahreinas ir Jungtiniai Arabų Emyratai paskelbė Katarui, poveikį žmogaus teisėms nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis ir į Persijos įlankos krizės poveikio žmogaus teisėms ataskaitą, kurią 2017 m. gruodžio mėn. paskelbė Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Egipto vyriausybė suintensyvino represijas prieš pilietinės visuomenės organizacijas, žmogaus teisių gynėjus, taikius aktyvistus, teisininkus, tinklaraštininkus, žurnalistus, darbo teisių gynėjus ir profesinių sąjungų narius, be kita ko, kelis iš jų areštavo arba jie dingo, taip pat vis dažniau taiko kovos su terorizmu ir nepaprastosios padėties įstatymus; kadangi nuo 2018 m. spalio mėn. pabaigos ne mažiau kaip 40 žmogaus teisių srityje dirbančių asmenų, teisininkų ir politinių aktyvistų buvo areštuota, o kai kurie iš jų priverstinai dingo; kadangi moterys žmogaus teisių gynėjos ir aktyvistai, ginantys LGBTQI asmenų teises Egipte, ir toliau patiria įvairių formų valstybės valdomą priekabiavimą, visų pirma rengiant šmeižto kampanijas ir vykdant teisminį persekiojimą; |
| --- | --- |

A.

kadangi Egipto vyriausybė suintensyvino represijas prieš pilietinės visuomenės organizacijas, žmogaus teisių gynėjus, taikius aktyvistus, teisininkus, tinklaraštininkus, žurnalistus, darbo teisių gynėjus ir profesinių sąjungų narius, be kita ko, kelis iš jų areštavo arba jie dingo, taip pat vis dažniau taiko kovos su terorizmu ir nepaprastosios padėties įstatymus; kadangi nuo 2018 m. spalio mėn. pabaigos ne mažiau kaip 40 žmogaus teisių srityje dirbančių asmenų, teisininkų ir politinių aktyvistų buvo areštuota, o kai kurie iš jų priverstinai dingo; kadangi moterys žmogaus teisių gynėjos ir aktyvistai, ginantys LGBTQI asmenų teises Egipte, ir toliau patiria įvairių formų valstybės valdomą priekabiavimą, visų pirma rengiant šmeižto kampanijas ir vykdant teisminį persekiojimą;

| B. | kadangi žmogaus teisių srityje dirbantis teisininkas Ezzat Ghoneim, kuris vadovauja Egipto teisių ir laisvių koordinavimui (ECRF), nuo 2018 m. kovo mėn. patyrė ikiteisminį įkalinimą ir yra kaltinamas „žmogaus teisių terorizmu“; kadangi apie jo buvimo vietą nežinoma nuo tada, kai 2018 m. rugsėjo 4 d. teismas nusprendė jį išlaisvinti; kadangi žmogaus teisių srityje dirbantis teisininkas Ibrahim Metwally Hegazy, vienas iš Dingusių asmenų šeimų lygos įkūrėjų, patyrė prievartinį dingimą ir buvo kankinamas, o po to savavališkai jam skirtas prevencinis sulaikymas, taip pat jis ir toliau laikomas vienutėje; kadangi El Nadeem centras buvo prievarta uždarytas 2017 m.; |
| --- | --- |

B.

kadangi žmogaus teisių srityje dirbantis teisininkas Ezzat Ghoneim, kuris vadovauja Egipto teisių ir laisvių koordinavimui (ECRF), nuo 2018 m. kovo mėn. patyrė ikiteisminį įkalinimą ir yra kaltinamas „žmogaus teisių terorizmu“; kadangi apie jo buvimo vietą nežinoma nuo tada, kai 2018 m. rugsėjo 4 d. teismas nusprendė jį išlaisvinti; kadangi žmogaus teisių srityje dirbantis teisininkas Ibrahim Metwally Hegazy, vienas iš Dingusių asmenų šeimų lygos įkūrėjų, patyrė prievartinį dingimą ir buvo kankinamas, o po to savavališkai jam skirtas prevencinis sulaikymas, taip pat jis ir toliau laikomas vienutėje; kadangi El Nadeem centras buvo prievarta uždarytas 2017 m.;

| C. | kadangi žmogaus teisių gynėja Amal Fathy 2018 m. rugsėjo mėn. nuteista dvejus metus kalėti, apkaltinus ją „skleidžiant melagingas naujienas“ ir taip siekiant pakenkti Egipto valstybei, taip pat „nepadoriu elgesiu“ už tai, kad socialinėje žiniasklaidoje paskelbė vaizdo įrašą, kuriame kritikuoja tai, kad valdžia nekovoja su seksualiniu smurtu; kadangi A. Fathy skirtas ikiteisminis įkalinimas laukiant tyrimo dėl kitų kaltinimų, susijusių su nacionaliniu saugumu; |
| --- | --- |

C.

kadangi žmogaus teisių gynėja Amal Fathy 2018 m. rugsėjo mėn. nuteista dvejus metus kalėti, apkaltinus ją „skleidžiant melagingas naujienas“ ir taip siekiant pakenkti Egipto valstybei, taip pat „nepadoriu elgesiu“ už tai, kad socialinėje žiniasklaidoje paskelbė vaizdo įrašą, kuriame kritikuoja tai, kad valdžia nekovoja su seksualiniu smurtu; kadangi A. Fathy skirtas ikiteisminis įkalinimas laukiant tyrimo dėl kitų kaltinimų, susijusių su nacionaliniu saugumu;

| D. | kadangi Kataro pilietė Ola al-Qaradawi ir jos vyras Egipto pilietis Hosam Khalaf kalinami Egipte pasibaisėtinomis sąlygomis nuo 2017 m. birželio 30 d. nei vienam iš jų nepateikus jokių kaltinimų; kadangi 2018 m. birželio mėn. JT darbo grupė nesankcionuoto sulaikymo klausimais nustatė, kad jie patyrė žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį, kurį galima laikyti kankinimu, paskelbė, kad jų kalinimas yra savavališkas, ir paragino Egipto vyriausybę juos išlaisvinti; |
| --- | --- |

D.

kadangi Kataro pilietė Ola al-Qaradawi ir jos vyras Egipto pilietis Hosam Khalaf kalinami Egipte pasibaisėtinomis sąlygomis nuo 2017 m. birželio 30 d. nei vienam iš jų nepateikus jokių kaltinimų; kadangi 2018 m. birželio mėn. JT darbo grupė nesankcionuoto sulaikymo klausimais nustatė, kad jie patyrė žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį, kurį galima laikyti kankinimu, paskelbė, kad jų kalinimas yra savavališkas, ir paragino Egipto vyriausybę juos išlaisvinti;

| E. | kadangi 2016 m. vasario 2 d. rastas Giulio Regeni, dingusio Kaire sausio 25 d., kūnas su baisių kankinimų ir smurtinės mirties požymiais; kadangi Egipto institucijos vis dar neatskleidė tiesos apie jo mirtį ir nepatraukė atsakomybėn įvykdžiusių šį nusikaltimą; kadangi Egiptas dar kartą atmetė Italijos prokuratūros prašymą nustatyti tuos, kurie susiję su G. Regeni dingimu ir mirtimi; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2016 m. vasario 2 d. rastas Giulio Regeni, dingusio Kaire sausio 25 d., kūnas su baisių kankinimų ir smurtinės mirties požymiais; kadangi Egipto institucijos vis dar neatskleidė tiesos apie jo mirtį ir nepatraukė atsakomybėn įvykdžiusių šį nusikaltimą; kadangi Egiptas dar kartą atmetė Italijos prokuratūros prašymą nustatyti tuos, kurie susiję su G. Regeni dingimu ir mirtimi;

| F. | kadangi organizacija „Žurnalistai be sienų“ dokumentais patvirtino, kad ne mažiau kaip 38 žiniasklaidos darbuotojai šiuo metu kalinami Egipte dėl savo darbo, o jų kalinimas pagrįstas politiškai pagrįstais teisminiais kaltinimais ir daugybiniais deramo teismo proceso pažeidimais; kadangi persekiojami ir užsienio žiniasklaidos darbuotojai, o ne vienas tarptautinės žiniasklaidos priemonių korespondentas buvo deportuotas arba jam nebuvo leista atvykti į Egiptą; kadangi foto žurnalistas Mahmoud „Shawkan“ Abu Zeid nuteistas penkerių metų įkalinimo bausme per masinį teismo procesą už savo teisėtą profesinę veiklą ir vis dar atlieka šešių mėnesių papildomą įkalinimo bausmę už tai, kad nesumokėjo didelės baudos; kadangi Ismail al-Iskandarani, garsus žurnalistas ir vienas iš kelių asmenų, rašantis apie žmogaus teisių pažeidimus Sinajuje, sulaikytas 2015 m. lapkričio mėn. ir 2018 m. gegužės mėn. karo teismas nuteisė jį kalėti dešimt metų; |
| --- | --- |

F.

kadangi organizacija „Žurnalistai be sienų“ dokumentais patvirtino, kad ne mažiau kaip 38 žiniasklaidos darbuotojai šiuo metu kalinami Egipte dėl savo darbo, o jų kalinimas pagrįstas politiškai pagrįstais teisminiais kaltinimais ir daugybiniais deramo teismo proceso pažeidimais; kadangi persekiojami ir užsienio žiniasklaidos darbuotojai, o ne vienas tarptautinės žiniasklaidos priemonių korespondentas buvo deportuotas arba jam nebuvo leista atvykti į Egiptą; kadangi foto žurnalistas Mahmoud „Shawkan“ Abu Zeid nuteistas penkerių metų įkalinimo bausme per masinį teismo procesą už savo teisėtą profesinę veiklą ir vis dar atlieka šešių mėnesių papildomą įkalinimo bausmę už tai, kad nesumokėjo didelės baudos; kadangi Ismail al-Iskandarani, garsus žurnalistas ir vienas iš kelių asmenų, rašantis apie žmogaus teisių pažeidimus Sinajuje, sulaikytas 2015 m. lapkričio mėn. ir 2018 m. gegužės mėn. karo teismas nuteisė jį kalėti dešimt metų;

| G. | kadangi 2018 m. liepos mėn. priimtas naujas žiniasklaidos įstatymas, kuriuo išplėsta žiniasklaidos apibrėžtis įtraukiant bet kokias socialinės žiniasklaidos paskyras, turinčias per 5 000 sekėjų, dėl ko šių paskyrų turėtojai tampa teisiškai patrauktini atsakomybėn už skelbiamas „melagingas naujienas“ arba bet kokią informaciją, kuri gali būti laikoma skatinimu pažeisti įstatymus; kadangi pagarba pilietinėms teisėms, įskaitant išraiškos laisvę ir žiniasklaidos laisvę, yra svarbiausia demokratinės visuomenės kūrimo dalis ir žurnalistai turėtų galėti laisvai vykdyti savo profesinę veiklą, nebijodami teisminio persekiojimo arba įkalinimo; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2018 m. liepos mėn. priimtas naujas žiniasklaidos įstatymas, kuriuo išplėsta žiniasklaidos apibrėžtis įtraukiant bet kokias socialinės žiniasklaidos paskyras, turinčias per 5 000 sekėjų, dėl ko šių paskyrų turėtojai tampa teisiškai patrauktini atsakomybėn už skelbiamas „melagingas naujienas“ arba bet kokią informaciją, kuri gali būti laikoma skatinimu pažeisti įstatymus; kadangi pagarba pilietinėms teisėms, įskaitant išraiškos laisvę ir žiniasklaidos laisvę, yra svarbiausia demokratinės visuomenės kūrimo dalis ir žurnalistai turėtų galėti laisvai vykdyti savo profesinę veiklą, nebijodami teisminio persekiojimo arba įkalinimo;

| H. | kadangi keliose ES valstybėse narėse įsisteigusios bendrovės ir toliau eksportuoja sekimo technologijas į Egiptą ir taip sudaro palankias sąlygas vykdyti įsilaužimus ir platinti kenkimo programinę įrangą, taip pat vykdyti kitų rūšių išpuolius prieš žmogaus teisių gynėjus ir pilietinės visuomenės aktyvistus, besireiškiančius socialinėje žiniasklaidoje; kadangi tai lėmė išraiškos laisvės internete nuslopinimą; |
| --- | --- |

H.

kadangi keliose ES valstybėse narėse įsisteigusios bendrovės ir toliau eksportuoja sekimo technologijas į Egiptą ir taip sudaro palankias sąlygas vykdyti įsilaužimus ir platinti kenkimo programinę įrangą, taip pat vykdyti kitų rūšių išpuolius prieš žmogaus teisių gynėjus ir pilietinės visuomenės aktyvistus, besireiškiančius socialinėje žiniasklaidoje; kadangi tai lėmė išraiškos laisvės internete nuslopinimą;

| I. | kadangi Egiptas kaip teisinę priedangą prieš NVO praėjusiais metais pradėjo taikyti įstatymą, pagal kurį valstybės saugumo tarnybos turi patvirtinti jų finansavimą (vidaus ir užsienio), o tai praktiškai reiškia jų uždraudimą; kadangi 2018 m. lapkričio 15 d. prezidentas A. F. Al-Sisi ragino persvarstyti NVO įstatymą ir pasiekti, kad jis būtų „harmoningesnis“, taip pat pavedė parlamentui persvarstyti minėtą įstatymą; kadangi numatyta, kad 2018 m. gruodžio 20 d. bus persvarstoma 16 kaltinamųjų, kaltinamų vadinamojoje užsienio finansavimo byloje Nr. 173/2011, byla, o kaltinamiesiems pateikti kaltinimai dėl tarptautinių organizacijų filialų sukūrimo ir jų valdymo be vyriausybės leidimo; |
| --- | --- |

I.

kadangi Egiptas kaip teisinę priedangą prieš NVO praėjusiais metais pradėjo taikyti įstatymą, pagal kurį valstybės saugumo tarnybos turi patvirtinti jų finansavimą (vidaus ir užsienio), o tai praktiškai reiškia jų uždraudimą; kadangi 2018 m. lapkričio 15 d. prezidentas A. F. Al-Sisi ragino persvarstyti NVO įstatymą ir pasiekti, kad jis būtų „harmoningesnis“, taip pat pavedė parlamentui persvarstyti minėtą įstatymą; kadangi numatyta, kad 2018 m. gruodžio 20 d. bus persvarstoma 16 kaltinamųjų, kaltinamų vadinamojoje užsienio finansavimo byloje Nr. 173/2011, byla, o kaltinamiesiems pateikti kaltinimai dėl tarptautinių organizacijų filialų sukūrimo ir jų valdymo be vyriausybės leidimo;

| J. | kadangi Egipte tebegalioja nepaprastoji padėtis, kuri paskelbta nuo 2017 m. balandžio mėn. ir pratęsta trims mėnesiams nuo 2018 m. spalio 21 d.; kadangi, anot valstybinės žiniasklaidos, nepaprastoji padėtis taikoma siekiant įveikti „terorizmo ir jo finansavimo pavojus“; kadangi prezidentas ir veikiantieji jo vardu turi įgaliojimus perduoti civilius asmenis trijų mėnesių laikotarpiui Valstybės saugumo nepaprastosios padėties teismams; kadangi JT vyriausioji žmogaus teisių komisarė Michelle Bachelet kritikavo mėginimus suteikti imunitetą baudžiamojo persekiojimo atžvilgiu už nusikaltimus, kuriuos galimai padarė saugumo pajėgų nariai, o tai mažina Egipto žmonių tikėjimą vyriausybės gebėjimu užtikrinti teisingumą visiems; |
| --- | --- |

J.

kadangi Egipte tebegalioja nepaprastoji padėtis, kuri paskelbta nuo 2017 m. balandžio mėn. ir pratęsta trims mėnesiams nuo 2018 m. spalio 21 d.; kadangi, anot valstybinės žiniasklaidos, nepaprastoji padėtis taikoma siekiant įveikti „terorizmo ir jo finansavimo pavojus“; kadangi prezidentas ir veikiantieji jo vardu turi įgaliojimus perduoti civilius asmenis trijų mėnesių laikotarpiui Valstybės saugumo nepaprastosios padėties teismams; kadangi JT vyriausioji žmogaus teisių komisarė Michelle Bachelet kritikavo mėginimus suteikti imunitetą baudžiamojo persekiojimo atžvilgiu už nusikaltimus, kuriuos galimai padarė saugumo pajėgų nariai, o tai mažina Egipto žmonių tikėjimą vyriausybės gebėjimu užtikrinti teisingumą visiems;

| K. | kadangi Egipto 2015 m. kovos su terorizmu įstatyme taikoma plati terorizmo apibrėžtis, kuri apima „viešosios tvarkos pažeidimus, grėsmės visuomenės saugai, interesams ar saugumui sukėlimą, trukdymą laikytis konstitucijos arba įstatymų nuostatų arba žalos nacionalinei vienybei, socialinei taikai arba nacionaliniam saugumui darymą“, ir dėl to taikūs disidentai, demokratiją propaguojantys aktyvistai ir žmogaus teisių gynėjai patiria pavojų būti apkaltinti terorizmu ir nuteisti mirties bausme; |
| --- | --- |

K.

kadangi Egipto 2015 m. kovos su terorizmu įstatyme taikoma plati terorizmo apibrėžtis, kuri apima „viešosios tvarkos pažeidimus, grėsmės visuomenės saugai, interesams ar saugumui sukėlimą, trukdymą laikytis konstitucijos arba įstatymų nuostatų arba žalos nacionalinei vienybei, socialinei taikai arba nacionaliniam saugumui darymą“, ir dėl to taikūs disidentai, demokratiją propaguojantys aktyvistai ir žmogaus teisių gynėjai patiria pavojų būti apkaltinti terorizmu ir nuteisti mirties bausme;

| L. | kadangi valdant prezidentui A. F. Al-Sisi teismai rekomendavo ne mažiau kaip 2 443 išankstinius mirties nuosprendžius, įskaitant ne mažiau kaip 12 tokių nuosprendžių vaikams, ir patvirtino ne mažiau kaip 1 451 mirties nuosprendį; kadangi ne mažiau kaip 926 patvirtinti mirties nuosprendžiai paskelbti per masinius teismo procesus, per kuriuos vienu metu buvo teisiami 15 ar daugiau asmenų; kadangi per tą patį laikotarpį Egiptas įvykdė ne mažiau kaip 144 egzekucijas; kadangi mirties nuosprendžiai, ypač per masinius teismo procesus, dažnai taikomi asmenims, besinaudojantiems savo pagrindinėmis teisėmis, įskaitant teisę į susirinkimų laisvę; |
| --- | --- |

L.

kadangi valdant prezidentui A. F. Al-Sisi teismai rekomendavo ne mažiau kaip 2 443 išankstinius mirties nuosprendžius, įskaitant ne mažiau kaip 12 tokių nuosprendžių vaikams, ir patvirtino ne mažiau kaip 1 451 mirties nuosprendį; kadangi ne mažiau kaip 926 patvirtinti mirties nuosprendžiai paskelbti per masinius teismo procesus, per kuriuos vienu metu buvo teisiami 15 ar daugiau asmenų; kadangi per tą patį laikotarpį Egiptas įvykdė ne mažiau kaip 144 egzekucijas; kadangi mirties nuosprendžiai, ypač per masinius teismo procesus, dažnai taikomi asmenims, besinaudojantiems savo pagrindinėmis teisėmis, įskaitant teisę į susirinkimų laisvę;

| M. | kadangi rugpjūčio mėn. Egipto teismas patvirtino nuosprendžius 739 asmenims dėl protestų, vykusių Rabaa aikštėje po 2013 m. valstybės perversmo; kadangi teismas patvirtino 75 mirties nuosprendžius ir dar 47 asmenims patvirtino įkalinimo iki gyvos galvos nuosprendžius; kadangi pranešta apie daug pažeidimų teismo proceso metu ir JT vyriausioji žmogaus teisių komisarė apibūdino šį procesą kaip didelę teisingumo klaidą; |
| --- | --- |

M.

kadangi rugpjūčio mėn. Egipto teismas patvirtino nuosprendžius 739 asmenims dėl protestų, vykusių Rabaa aikštėje po 2013 m. valstybės perversmo; kadangi teismas patvirtino 75 mirties nuosprendžius ir dar 47 asmenims patvirtino įkalinimo iki gyvos galvos nuosprendžius; kadangi pranešta apie daug pažeidimų teismo proceso metu ir JT vyriausioji žmogaus teisių komisarė apibūdino šį procesą kaip didelę teisingumo klaidą;

| N. | kadangi lapkričio mėn. pabaigoje Egiptas paskelbė įsteigęs „Nuolatinę aukščiausiąją žmogaus teisių komisiją“, kuria, kaip skelbiama, siekiama „reaguoti į kaltinimus“, pateiktus dėl žmogaus teisių padėties Egipte, ir „suformuluoti vieningą Egipto viziją“; kadangi pagrindiniai šios komisijos nariai yra užsienio reikalų ir vidaus reikalų ministrai, kariuomenės atstovai ir žvalgybos tarnybų atstovai; |
| --- | --- |

N.

kadangi lapkričio mėn. pabaigoje Egiptas paskelbė įsteigęs „Nuolatinę aukščiausiąją žmogaus teisių komisiją“, kuria, kaip skelbiama, siekiama „reaguoti į kaltinimus“, pateiktus dėl žmogaus teisių padėties Egipte, ir „suformuluoti vieningą Egipto viziją“; kadangi pagrindiniai šios komisijos nariai yra užsienio reikalų ir vidaus reikalų ministrai, kariuomenės atstovai ir žvalgybos tarnybų atstovai;

| O. | kadangi, nepaisant to, kad konstitucijoje koptų kultūra pripažįstama šalies „ramsčiu“, nuo 2011 m. auga smurtas ir diskriminacija koptų kilmės egiptiečių, sudarančių daugumą tarp devynių milijonų Egipto krikščionių, atžvilgiu; kadangi krikščionys koptai, sudarantys apie 10 proc. Egipto gyventojų, kurių dauguma yra musulmonai, patiria didžiausią religinį smurtą; kadangi 2018 m. lapkričio 2 d. per išpuolį, kurį įvykdė islamo kovotojai, užpuolę krikščionių koptų piligrimų autobusą Minjoje, žuvo septyni asmenys ir 19 buvo sužeisti, ir tai parodė saugumo problemas, kurias patiria Egiptas; |
| --- | --- |

O.

kadangi, nepaisant to, kad konstitucijoje koptų kultūra pripažįstama šalies „ramsčiu“, nuo 2011 m. auga smurtas ir diskriminacija koptų kilmės egiptiečių, sudarančių daugumą tarp devynių milijonų Egipto krikščionių, atžvilgiu; kadangi krikščionys koptai, sudarantys apie 10 proc. Egipto gyventojų, kurių dauguma yra musulmonai, patiria didžiausią religinį smurtą; kadangi 2018 m. lapkričio 2 d. per išpuolį, kurį įvykdė islamo kovotojai, užpuolę krikščionių koptų piligrimų autobusą Minjoje, žuvo septyni asmenys ir 19 buvo sužeisti, ir tai parodė saugumo problemas, kurias patiria Egiptas;

| P. | kadangi 2018 m. gruodžio 20 d. įvyks ES ir Egipto asociacijos tarybos posėdis; kadangi Europos Parlamento Žmogaus teisių pakomitečio misiją į Egiptą numatyta surengti prieš Asociacijos tarybos posėdį; kadangi Egiptas oficialiai nepakvietė šios delegacijos; |
| --- | --- |

P.

kadangi 2018 m. gruodžio 20 d. įvyks ES ir Egipto asociacijos tarybos posėdis; kadangi Europos Parlamento Žmogaus teisių pakomitečio misiją į Egiptą numatyta surengti prieš Asociacijos tarybos posėdį; kadangi Egiptas oficialiai nepakvietė šios delegacijos;

| Q. | kadangi Egipte po 2011 m. revoliucijos įvyko keletas sudėtingų pokyčių, o tarptautinė bendruomenė remia šią šalį sprendžiant jos ekonomines, politines ir saugumo problemas; kadangi Egipte, ypač Sinajaus pusiasalyje, kur teroristų grupuotės surengė išpuolius prieš saugumo pajėgas, esama didelių saugumo problemų; kadangi Egipte įvykdyta keletas didelių teroristinių išpuolių; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Egipte po 2011 m. revoliucijos įvyko keletas sudėtingų pokyčių, o tarptautinė bendruomenė remia šią šalį sprendžiant jos ekonomines, politines ir saugumo problemas; kadangi Egipte, ypač Sinajaus pusiasalyje, kur teroristų grupuotės surengė išpuolius prieš saugumo pajėgas, esama didelių saugumo problemų; kadangi Egipte įvykdyta keletas didelių teroristinių išpuolių;

| R. | kadangi 2017 m. liepos mėn. priimti naujieji 2017–2020 m. ES ir Egipto partnerystės prioritetai grindžiami bendru įsipareigojimu užtikrinti visuotines vertybes: demokratiją, teisinės valstybės principą ir pagarbą žmogaus teisėms; kadangi šiais prioritetais apibrėžiama atnaujinta politinės partnerystės ir glaudesnio bendradarbiavimo sistema saugumo, teismų reformos ir kovos su terorizmu srityse, paremta tinkama pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms; kadangi Egipto ir Europos Sąjungos asociacijos susitarimo Politinių, žmogaus teisių ir demokratijos klausimų pakomitetis 2018 m. sausio 10 ir 11 d. Kaire surengė savo penktąjį posėdį, kuriame buvo svarstomas bendradarbiavimas žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės srityje; kadangi 6-asis Egipto ir ES asociacijos komiteto posėdis įvyko 2018 m. lapkričio 8 d. |
| --- | --- |

R.

kadangi 2017 m. liepos mėn. priimti naujieji 2017–2020 m. ES ir Egipto partnerystės prioritetai grindžiami bendru įsipareigojimu užtikrinti visuotines vertybes: demokratiją, teisinės valstybės principą ir pagarbą žmogaus teisėms; kadangi šiais prioritetais apibrėžiama atnaujinta politinės partnerystės ir glaudesnio bendradarbiavimo sistema saugumo, teismų reformos ir kovos su terorizmu srityse, paremta tinkama pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms; kadangi Egipto ir Europos Sąjungos asociacijos susitarimo Politinių, žmogaus teisių ir demokratijos klausimų pakomitetis 2018 m. sausio 10 ir 11 d. Kaire surengė savo penktąjį posėdį, kuriame buvo svarstomas bendradarbiavimas žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės srityje; kadangi 6-asis Egipto ir ES asociacijos komiteto posėdis įvyko 2018 m. lapkričio 8 d.

| S. | kadangi ES yra svarbiausia Egipto ekonominė partnerė ir jo pagrindinis užsienio investicijų šaltinis; kadangi ES dvišalė parama Egiptui pagal 2017–2020 m. Europos kaimynystės priemonę siekia 500 mln. EUR; kadangi 2013 m. rugpjūčio 21 d. Užsienio reikalų taryba pavedė Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei persvarstyti ES paramą Egiptui; kadangi Taryba nusprendė, jog ES bendradarbiavimas su Egiptu bus iš naujo koreguojamas atsižvelgiant į pokyčius šalyje; |
| --- | --- |

S.

kadangi ES yra svarbiausia Egipto ekonominė partnerė ir jo pagrindinis užsienio investicijų šaltinis; kadangi ES dvišalė parama Egiptui pagal 2017–2020 m. Europos kaimynystės priemonę siekia 500 mln. EUR; kadangi 2013 m. rugpjūčio 21 d. Užsienio reikalų taryba pavedė Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei persvarstyti ES paramą Egiptui; kadangi Taryba nusprendė, jog ES bendradarbiavimas su Egiptu bus iš naujo koreguojamas atsižvelgiant į pokyčius šalyje;

| T. | kadangi per 2018 m. prezidento rinkimų procesą buvo panaikinti taikios politinės opozicijos būdai ir Egipto rinkėjams buvo masiškai atimta teisė dalyvauti politiniame gyvenime; |
| --- | --- |

T.

kadangi per 2018 m. prezidento rinkimų procesą buvo panaikinti taikios politinės opozicijos būdai ir Egipto rinkėjams buvo masiškai atimta teisė dalyvauti politiniame gyvenime;

| U. | kadangi 2013 m. rugpjūčio 21 d. Užsienio reikalų tarybos išvadose teigiama, kad valstybės narės taip pat susitarė laikinai sustabdyti Egiptui suteiktų eksporto licencijų, išduotų įrangai, kuri galėtų būti panaudota vidaus represijoms, galiojimą ir iš naujo įvertinti įrangai, kuriai taikoma Bendroji pozicija 2008/944/BUSP, išduotas licencijas bei peržiūrėti savo paramą Egiptui saugumo srityje; kadangi šias išvadas 2014 m. vasario mėn. Užsienio reikalų taryba patvirtino dar kartą; kadangi Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė 2015 m. spalio 27 d. atsakyme raštu patvirtino, kad šios išvados yra politinis įsipareigojimas neteikti Egiptui jokios karinės paramos; |
| --- | --- |

U.

kadangi 2013 m. rugpjūčio 21 d. Užsienio reikalų tarybos išvadose teigiama, kad valstybės narės taip pat susitarė laikinai sustabdyti Egiptui suteiktų eksporto licencijų, išduotų įrangai, kuri galėtų būti panaudota vidaus represijoms, galiojimą ir iš naujo įvertinti įrangai, kuriai taikoma Bendroji pozicija 2008/944/BUSP, išduotas licencijas bei peržiūrėti savo paramą Egiptui saugumo srityje; kadangi šias išvadas 2014 m. vasario mėn. Užsienio reikalų taryba patvirtino dar kartą; kadangi Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė 2015 m. spalio 27 d. atsakyme raštu patvirtino, kad šios išvados yra politinis įsipareigojimas neteikti Egiptui jokios karinės paramos;

| 1. | griežtai smerkia Egipte nuolat taikomus pagrindinių demokratinių teisių, visų pirma saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime, asociacijų ir susirinkimų laisvės, politinio pliuralizmo ir teisinės valstybės principo apribojimus; ragina nutraukti visus smurto aktus, kurstymą, neapykantą kurstančias kalbas, priekabiavimą, bauginimą, priverstinius dingimus ir cenzūrą, kuriuos Egipte prieš žmogaus teisių gynėjus, teisininkus, protestuotojus, žurnalistus, tinklaraštininkus, profesinių sąjungų narius, studentus, moterų teisių aktyvistus, LGBTI asmenis, pilietinės visuomenės organizacijas, politinius oponentus ir mažumas (įskaitant nubus), naudoja valstybės institucijos, saugumo pajėgos bei tarnybos ir kitos grupės; smerkia pernelyg didelio smurto prieš protestuotojus naudojimą; ragina atlikti nepriklausomą ir skaidrų visų žmogaus teisių pažeidimų ir už jų vykdymą atsakingų asmenų tyrimą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Egipto vyriausybę nedelsiant ir besąlygiškai paleisti žmogaus teisių gynėjus Ahmadą Amashą, Hanan Badr el-Din, Amal Fathy, Ezzatą Ghoneimą, Hodą Abdelmoneim, Ibrahimą Metwally Hegazy ir Azzouzą Mahgoubą, taip pat žiniasklaidos darbuotojus Mahmoudą „Shawkan“ Abu Zeidą, Hishamą Gaafarą, Mohammedą „Oxygen“ Ibraimą, Ismailą Iskandarani, Adelį Sabri, Ahmedą Tareką Ibrahimą Ziadą, Alaa Abdelfattahą, Shady Abu Zaidą, Mostafą al-Aasarą, Hassaną al-Bannaandą bei Moatazą Wadnaną ir visus kitus asmenis, kurie, pažeidžiant Egipto konstituciją ir tarptautinius įsipareigojimus, sulaikyti vien dėl to, kad taikiai naudojosi savo saviraiškos laisve; laukdamas, kol jie bus paleisti, ragina Egiptą suteikti jiems visas galimybes susitikti su savo šeimomis, pasirinktais advokatais ir suteikti tinkamą medicininę priežiūrą, taip pat atlikti patikimus bet kokių įtarimų dėl netinkamo elgesio ar kankinimų tyrimus; ragina ES visapusiškai kontroliuoti eksportą į Egiptą, kai jis susijęs su prekėmis, kurias galima panaudoti kankinimui arba mirties bausmės vykdymui; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena Egipto vyriausybei, kad ilgalaikė Egipto ir jo žmonių gerovė yra neatskiriama nuo visuotinių žmogaus teisių apsaugos ir demokratinių bei skaidrių institucijų, kurios dalyvauja saugant pagrindines piliečių teises, sukūrimo ir įtvirtinimo; todėl ragina Egipto valdžios institucijas visapusiškai įgyvendinti tarptautinių konvencijų, prie kurių prisijungė Egiptas, principus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Egipto valdžios institucijas nutraukti visus atliekamus nepagrįstus baudžiamuosius tyrimus dėl NVO, įskaitant vadinamąjį užsienio finansavimo atvejį, ir atšaukti drakonišką NVO įstatymą; ragina šį įstatymą pakeisti nauja teisine sistema, kuri būtų parengta iš tikrųjų konsultuojantis su pilietinės visuomenės organizacijomis pagal Egipto nacionalinius ir tarptautinius įsipareigojimus, kad būtų apsaugota asociacijų laisvė; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reiškia gilų susirūpinimą dėl masinių teismo procesų Egipto teismuose ir didelio jų skiriamų mirties bausmių skaičiaus bei ilgos laisvės atėmimo trukmės; ragina Egipto teismines institucijas nebetaikyti mirties bausmės asmenims, įskaitant asmenis, kurie tariamo nusikaltimo metu buvo jaunesni nei 18 metų amžiaus, ir laikytis bei paisyti Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto, kurio šalis yra Egiptas, ypač jo 14 straipsnio dėl teisės į teisingą ir greitą bylos nagrinėjimą remiantis aiškiais kaltinimais, užtikrinant, kad būtų gerbiamos atsakovų teisės; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pakartoja savo raginimą Egiptui pasirašyti ir ratifikuoti Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto antrąjį fakultatyvinį protokolą mirties bausmei panaikinti ir JT tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo priverstinio dingimo; ragina Egipto vyriausybę nusiųsti atvirą kvietimą atitinkamiems JT specialiesiems pranešėjams ir pakviesti juos apsilankyti šalyje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Egipto parlamentą persvarstyti Egipto baudžiamąjį kodeksą, baudžiamojo proceso kodeksą, kovos su terorizmu teisės aktus ir karo tarnybos kodeksą; ragina Egipto valdžios institucijas nustoti teisti civilius asmenis kariniuose teismuose; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reiškia didelį susirūpinimą dėl represalijų prieš asmenis, kurie bendradarbiauja arba siekia bendradarbiauti su tarptautinėmis žmogaus teisių organizacijomis arba JT žmogaus teisių organais, pvz., pastaruoju metu su Jungtinių Tautų specialiuoju pranešėju tinkamo būsto klausimais; primena Egipto valdžios institucijoms apie Egipto, kaip JT nario, įsipareigojimus susilaikyti nuo tokių veiksmų; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smerkia nuolatinį mažumų grupių persekiojimą Egipte; pakartoja savo įsipareigojimą gerbti sąžinės ir religijos laisvę Egipte ir ragina skatinti tarptautinį bendradarbiavimą, įskaitant JT nepriklausomą tyrimą, kuriuo siekiama įvertinti koptų krikščionių padėtį Egipte; ragina Egiptą persvarstyti savo šventvagystės įstatymus ir užtikrinti, kad religinės mažumos būtų nuo jų apsaugotos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primygtinai ragina Egipto vyriausybę nutraukti visas po 2017 m. birželio mėn. nustatytas diskriminacines priemones, taikomas Kataro piliečiams, ypač atsižvelgiant į Olos al-Qarawi ir jos vyro Hosamo Khalafo atvejį; |
| --- | --- |

10.

| 11. | remia daugumos Egipto gyventojų siekį sukurti laisvą, stabilią, klestinčią, įtraukią ir demokratinę valstybę, paisančią savo nacionalinių ir tarptautinių įsipareigojimų žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių srityje; primena, kad svarbu gerbti taikų nuomonės reiškimą ir kritiką; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reiškia nuoširdžiausią užuojautą terorizmo aukų šeimoms; reiškia solidarumą su Egipto gyventojais ir dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą kovoti su radikalių ideologijų ir teroristinių grupuočių plitimu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primygtinai ragina Egipto vyriausybę užtikrinti, kad visos operacijos Sinajaus pusiasalyje būtų vykdomos laikantis tarptautinių žmogaus teisių standartų, nuodugniai ištirti visus pažeidimus, nedelsiant leisti nepriklausomiems stebėtojams ir žurnalistams atvykti į Šiaurės Sinajų, patenkinti pagrindinius gyventojų poreikius ir suteikti nepriklausomoms pagalbos organizacijoms galimybę teikti pagalbą žmonėms, kuriems jos reikia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę teikti pirmenybę žmogaus teisių gynėjų padėčiai Egipte ir pasmerkti nerimą keliančią žmogaus teisių padėtį šalyje, įskaitant mirties bausmės taikymą; primygtinai ragina EIVT reaguoti į pastarojo meto įvykius Egipte ir pasinaudoti visomis turimomis poveikio priemonėmis, kad būtų daromas spaudimas Egiptui gerinti jo žmogaus teisių padėtį ir sustabdyti planuojamą mirties bausmių vykdymą, raginti nedelsiant paleisti įkalintus asmenis ir skatinti Egipto valdžios institucijas laikytis savo įsipareigojimų paisyti tarptautinių normų ir teisės aktų; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, jog svarbu, kad ES toliau bendradarbiautų su Egiptu kaip svarbiu kaimynu ir partneriu; todėl primygtinai ragina Egiptą laikytis pagal 2017 m. liepos 27 d. priimtus ES ir Egipto partnerystės prioritetus prisiimto įsipareigojimo skatinti demokratiją, pagrindines laisves ir žmogaus teises, kaip numatyta šalies konstitucijoje ir tarptautiniuose standartuose; pabrėžia, kad partnerystės prioritetai buvo nustatyti kartu su Egiptu 2017 m., nepaisant nuolatinio regreso žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės srityje; primygtinai ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę bei valstybes nares užtikrinti, kad tolesnis bendradarbiavimas su Egiptu būtų vykdomas su sąlyga, kad paisoma žmogaus teisių, ir integruoti žmogaus teisių klausimus į visus dialogus su Egipto valdžios institucijomis, ypač atsižvelgiant į tris nustatytus prioritetus; pakartoja, kad žmogaus teisėms neturėtų pakenkti migracijos valdymas ar kovos su terorizmu veiksmai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena Egipto valdžios institucijoms, kad ES bendradarbiavimas su Egiptu turėtų būti grindžiamas paskatomis, laikantis Europos kaimynystės politikos principo „parama pagal pažangą“, ir jis turėtų priklausyti nuo pažangos reformuojant demokratines institucijas, užtikrinant teisinės valstybės principą ir žmogaus teises; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primygtinai ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę bei valstybes nares išlaikyti tvirtą ir vieningą nuomonę dėl ES pozicijos žmogaus teisių klausimais 2018 m. gruodžio 20 d. vyksiančiame ES ir Egipto asociacijos tarybos posėdyje, taip pat visuose žmogaus teisių forumuose ir dvišaliuose bei daugiašaliuose susitikimuose ir aiškiai nurodyti pasekmes, kurias Egipto vyriausybė patirtų, jei nepakeistų savo represinės krypties, pvz., kad bus taikomos tikslinės sankcijos asmenims, atsakingiems už žmogaus teisių pažeidimus; ragina ES kitame JT žmogaus teisių tarybos posėdyje paskelbti tvirtą pareiškimą, taip pat atsižvelgiant į rekomendacijas dėl 2019 m. JT visuotinio periodinio vertinimo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | dar kartą reiškia pasipiktinimą dėl Italijos tyrėjo Giulio Regeni kankinimo ir nužudymo; pabrėžia, jog ir toliau darys spaudimą, kad ES institucijos bendradarbiautų su savo partneriais Egipte tol, kol šioje byloje bus atskleista tiesa, o nusikaltėliai bus patraukti atsakomybėn; primena Egipto valdžios institucijoms jų atsakomybę už Giulio Regeni bylą tiriančios Italijos ir Egipto teisininkų grupės saugumą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pakartoja savo raginimą valstybėms narėms sustabdyti stebėjimo technologijų ir saugumo įrangos eksportą į Egiptą, nes šis eksportas gali palengvinti išpuolius prieš žmogaus teisių gynėjus ir pilietinės visuomenės aktyvistus, be kita ko, socialinėje žiniasklaidoje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | labai apgailestauja dėl Egipto valdžios institucijų parodyto nenoro surengti Europos Parlamento Žmogaus teisių pakomitečio vizitą Kaire; tikisi, kad ES atstovai atkreips dėmesį į Egipto valdžios institucijų nuolatinį atsisakymą leisti surengti šį vizitą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Egipto vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0035.

(2)  OL C 50, 2018 2 9, p. 42.

(3)  OL C 399, 2017 11 24, p. 130.

(4)  OL C 300, 2016 8 18, p. 34.

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/137 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/137

---

P8_TA(2018)0527

Tanzanija

2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tanzanijos (2018/2969(RSP))

(2020/C 388/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Tanzanijos, įskaitant 2015 m. kovo 12 d. rezoliuciją (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Tanzanijos, įskaitant 2015 m. kovo 12 d. rezoliuciją (1),

| — | atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės Federicos Mogherini 2018 m. lapkričio 15 d. ES vardu padarytą pareiškimą dėl ES ir Tanzanijos santykių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės Federicos Mogherini 2018 m. lapkričio 15 d. ES vardu padarytą pareiškimą dėl ES ir Tanzanijos santykių,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 23 d. ES atstovų vietoje pareiškimą dėl didėjančio politinio smurto ir bauginimo Tanzanijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 23 d. ES atstovų vietoje pareiškimą dėl didėjančio politinio smurto ir bauginimo Tanzanijoje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 16 d. Tarybos išvadas dėl LGBTI asmenų lygybės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 16 d. Tarybos išvadas dėl LGBTI asmenų lygybės,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 2 d. JT vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Michelle Bachelet pareiškimą dėl LGBT asmenų persekiojimo ir suėmimų Tanzanijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 2 d. JT vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Michelle Bachelet pareiškimą dėl LGBT asmenų persekiojimo ir suėmimų Tanzanijoje,

| — | atsižvelgdamas į ES Tarybos priemonių, skirtų lesbiečių, gėjų, biseksualių ir transseksualių (LGBT) asmenų naudojimosi visomis žmogaus teisėmis propagavimui ir gynimui, rinkinį (toliau – LGBT skirtų priemonių rinkinys), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES Tarybos priemonių, skirtų lesbiečių, gėjų, biseksualių ir transseksualių (LGBT) asmenų naudojimosi visomis žmogaus teisėmis propagavimui ir gynimui, rinkinį (toliau – LGBT skirtų priemonių rinkinys),

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į AKR ir ES partnerystės susitarimą (toliau – Kotonu susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į AKR ir ES partnerystės susitarimą (toliau – Kotonu susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi nuo tada, kai 2015 m. Tanzanijos prezidentu buvo išrinktas John Pombe Magufuli, pagrindinės teisės šalyje pažeidžiamos taikant represinius įstatymus ir nutarimus; kadangi valdžią kritikuojantiems žurnalistams, opozicijoje esantiems politikams ir atvirai kritiką reiškiantiems pilietinės visuomenės aktyvistams grasinama, jie savavališkai suimami ir bauginami; |
| --- | --- |

A.

kadangi nuo tada, kai 2015 m. Tanzanijos prezidentu buvo išrinktas John Pombe Magufuli, pagrindinės teisės šalyje pažeidžiamos taikant represinius įstatymus ir nutarimus; kadangi valdžią kritikuojantiems žurnalistams, opozicijoje esantiems politikams ir atvirai kritiką reiškiantiems pilietinės visuomenės aktyvistams grasinama, jie savavališkai suimami ir bauginami;

| B. | kadangi per pastaruosius dvejus metus šalyje padaugėjo prieš LGBTI asmenis nukreiptų stigmatizacijos, smurto ir tikslinių suėmimų atvejų; kadangi pagal Tanzanijos teisę tos pačios lyties asmenų seksualiniai santykiai laikomi nusikalstama veika, už kurią numatyta laisvės atėmimo bausmė nuo 30 metų iki gyvos galvos; kadangi Tanzanijos kovos su homoseksualumu įstatymas yra vienas iš griežčiausių pasaulyje; |
| --- | --- |

B.

kadangi per pastaruosius dvejus metus šalyje padaugėjo prieš LGBTI asmenis nukreiptų stigmatizacijos, smurto ir tikslinių suėmimų atvejų; kadangi pagal Tanzanijos teisę tos pačios lyties asmenų seksualiniai santykiai laikomi nusikalstama veika, už kurią numatyta laisvės atėmimo bausmė nuo 30 metų iki gyvos galvos; kadangi Tanzanijos kovos su homoseksualumu įstatymas yra vienas iš griežčiausių pasaulyje;

| C. | kadangi įtariamiems homoseksualiems asmenims Tanzanijoje atliekamos priverstinės išangės patikros – abejotinas homoseksualių santykių „įrodymo“ metodas, kurį Jungtinės Tautos ir Afrikos žmogaus teisių komisija laiko kankinimu; |
| --- | --- |

C.

kadangi įtariamiems homoseksualiems asmenims Tanzanijoje atliekamos priverstinės išangės patikros – abejotinas homoseksualių santykių „įrodymo“ metodas, kurį Jungtinės Tautos ir Afrikos žmogaus teisių komisija laiko kankinimu;

| D. | kadangi Dar es Salamo regiono administracijos vadovas Paul Makonda yra garsus represijų šalininkas; kadangi 2018 m. spalio 31 d. spaudos konferencijoje jis paskelbė, kad sukuriama darbo grupė, kurios tikslas – susekti gėjus, prostitutes ir asmenis, kurie socialiniuose tinkluose sukčiaudami renka lėšas; kadangi jis paragino visuomenę pranešti valdžios institucijoms apie asmenis, kurie, kaip įtariama, yra homoseksualūs; |
| --- | --- |

D.

kadangi Dar es Salamo regiono administracijos vadovas Paul Makonda yra garsus represijų šalininkas; kadangi 2018 m. spalio 31 d. spaudos konferencijoje jis paskelbė, kad sukuriama darbo grupė, kurios tikslas – susekti gėjus, prostitutes ir asmenis, kurie socialiniuose tinkluose sukčiaudami renka lėšas; kadangi jis paragino visuomenę pranešti valdžios institucijoms apie asmenis, kurie, kaip įtariama, yra homoseksualūs;

| E. | kadangi Sveikatos ministerija laikinai sustabdė savivaldybėse teikti kovos su ŽIV ir AIDS paslaugas ir uždarė tikslinių gyventojų grupių, įskaitant gėjus, priėmimo centrus; kadangi 2017 m. vasario 17 d. ji uždarė 40 sveikatos centrų, nes neva juose skatinamas homoseksualumas; kadangi, kaip pranešė kai kurios organizacijos, dėl represinių priemonių prieš LGBTI bendruomenę ŽIV užsikrėtę vyrai negali gauti antiretrovirusinio gydymo, o kiti nebesinaudoja tyrimų ir prevencijos paslaugomis; |
| --- | --- |

E.

kadangi Sveikatos ministerija laikinai sustabdė savivaldybėse teikti kovos su ŽIV ir AIDS paslaugas ir uždarė tikslinių gyventojų grupių, įskaitant gėjus, priėmimo centrus; kadangi 2017 m. vasario 17 d. ji uždarė 40 sveikatos centrų, nes neva juose skatinamas homoseksualumas; kadangi, kaip pranešė kai kurios organizacijos, dėl represinių priemonių prieš LGBTI bendruomenę ŽIV užsikrėtę vyrai negali gauti antiretrovirusinio gydymo, o kiti nebesinaudoja tyrimų ir prevencijos paslaugomis;

| F. | kadangi 2018 m. lapkričio mėn. Zanzibare buvo suimta dešimt vyrų, kurie neva organizavo tos pačios lyties asmenų santuokos ceremonijas; kadangi 2018 m. spalio 17 d. buvo suimta 13 aktyvistų, veikiančių sveikatos ir žmogaus teisių srityse, už dalyvavimą susitikime, kuriame buvo patariamas įstatymas, ribojantis LGBTI asmenų galimybes gauti tam tikras sveikatos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2018 m. lapkričio mėn. Zanzibare buvo suimta dešimt vyrų, kurie neva organizavo tos pačios lyties asmenų santuokos ceremonijas; kadangi 2018 m. spalio 17 d. buvo suimta 13 aktyvistų, veikiančių sveikatos ir žmogaus teisių srityse, už dalyvavimą susitikime, kuriame buvo patariamas įstatymas, ribojantis LGBTI asmenų galimybes gauti tam tikras sveikatos priežiūros paslaugas;

| G. | kadangi pažeidžiamos daugelio vaikų ir paauglių, ypač mergaičių, žmogaus teisės ir jie patiria žalingą praktiką, įskaitant plačiai paplitusį seksualinį smurtą, fizines bausmes, vaikų santuokas ir paauglių nėštumą, o dėl to jiems sudėtinga arba netgi neįmanoma lankyti mokyklos; kadangi Tanzanijos vyriausybė trukdo naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugomis ir baugina organizacijas, teikiančias informaciją apie tokias paslaugas; |
| --- | --- |

G.

kadangi pažeidžiamos daugelio vaikų ir paauglių, ypač mergaičių, žmogaus teisės ir jie patiria žalingą praktiką, įskaitant plačiai paplitusį seksualinį smurtą, fizines bausmes, vaikų santuokas ir paauglių nėštumą, o dėl to jiems sudėtinga arba netgi neįmanoma lankyti mokyklos; kadangi Tanzanijos vyriausybė trukdo naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugomis ir baugina organizacijas, teikiančias informaciją apie tokias paslaugas;

| H. | kadangi 2018 m. birželio 22 d. prezidentas J. P. Magufuli paskelbė deklaraciją, kurioje draudžiama nėščioms mergaitėms lankyti mokyklą; kadangi valdžios institucijos baugina pilietinės visuomenės organizacijas, ginančias nėščių mergaičių teises grįžti į mokyklą; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2018 m. birželio 22 d. prezidentas J. P. Magufuli paskelbė deklaraciją, kurioje draudžiama nėščioms mergaitėms lankyti mokyklą; kadangi valdžios institucijos baugina pilietinės visuomenės organizacijas, ginančias nėščių mergaičių teises grįžti į mokyklą;

| I. | kadangi jau kurį laiką Tanzanijos žmogaus teisių ir gero valdymo komisija nevykdo savo veiklos; kadangi prezidentas J. P. Magufuli nebeskiria šios komisijos narių ar kitas pareigas joje einančių asmenų; |
| --- | --- |

I.

kadangi jau kurį laiką Tanzanijos žmogaus teisių ir gero valdymo komisija nevykdo savo veiklos; kadangi prezidentas J. P. Magufuli nebeskiria šios komisijos narių ar kitas pareigas joje einančių asmenų;

| J. | kadangi vyriausybė nutraukė arba grasino nutraukti privačių radijo stočių ir laikraščių veiklą ir nebeleidžia rodyti tiesioginių parlamento svarstymų transliacijų; kadangi buvo uždaryti vietos kanalai ir dekoderiai, kuriais rodomi tie kanalai; |
| --- | --- |

J.

kadangi vyriausybė nutraukė arba grasino nutraukti privačių radijo stočių ir laikraščių veiklą ir nebeleidžia rodyti tiesioginių parlamento svarstymų transliacijų; kadangi buvo uždaryti vietos kanalai ir dekoderiai, kuriais rodomi tie kanalai;

| K. | kadangi 2015 m. Tanzanijos Nacionalinė Asamblėja priėmė Aktą dėl kibernetinių nusikaltimų, o 2018 m. rugsėjo mėn. – Internetinio turinio reglamentus, siekdama kontroliuoti socialiniuose tinkluose skelbiamą turinį; kadangi 2015 m. priimtame Statistikos akte nustatyta, kad neleidžiama svarstyti tam tikrų vyriausybės pateiktų statistinių duomenų ar juos užginčyti; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2015 m. Tanzanijos Nacionalinė Asamblėja priėmė Aktą dėl kibernetinių nusikaltimų, o 2018 m. rugsėjo mėn. – Internetinio turinio reglamentus, siekdama kontroliuoti socialiniuose tinkluose skelbiamą turinį; kadangi 2015 m. priimtame Statistikos akte nustatyta, kad neleidžiama svarstyti tam tikrų vyriausybės pateiktų statistinių duomenų ar juos užginčyti;

| L. | kadangi nuolat suimami opozicijos vadovai remiantis įvairiausiais kaltinimais: pradedant neva prezidento įžeidimu ir baigiant melaginga informacija ir neapykantos kurstymu; kadangi 2018 m. liepos mėn. buvo suimta 20 pagrindinės Tanzanijos opozicinės partijos narių kaltinant juos neramumų kurstymu; kadangi nuo 2018 m. pradžios prieš kai kuriuos politinės opozicijos ir parlamento narius buvo vykdomi smurtiniai išpuoliai, o kai kurie net buvo nužudyti; kadangi 2018 m. vasario 22 d. prie savo namų mačetėmis buvo nužudytas parlamento narys Godfrey Luena, priklausęs Tanzanijos pagrindinei opozicinei partijai „Chama Cha Demokrasia na Maendeleo“ (CHADEMA) ir aktyvus žmogaus teisių gynėjas; kadangi 2018 m. lapkričio mėn. buvo suimti ir po tarptautinių institucijų spaudimo paleisti Žurnalistų apsaugos komiteto programos koordinatorė Africa Angela Quintal ir jos kolega Mutoki Mumpo; |
| --- | --- |

L.

kadangi nuolat suimami opozicijos vadovai remiantis įvairiausiais kaltinimais: pradedant neva prezidento įžeidimu ir baigiant melaginga informacija ir neapykantos kurstymu; kadangi 2018 m. liepos mėn. buvo suimta 20 pagrindinės Tanzanijos opozicinės partijos narių kaltinant juos neramumų kurstymu; kadangi nuo 2018 m. pradžios prieš kai kuriuos politinės opozicijos ir parlamento narius buvo vykdomi smurtiniai išpuoliai, o kai kurie net buvo nužudyti; kadangi 2018 m. vasario 22 d. prie savo namų mačetėmis buvo nužudytas parlamento narys Godfrey Luena, priklausęs Tanzanijos pagrindinei opozicinei partijai „Chama Cha Demokrasia na Maendeleo“ (CHADEMA) ir aktyvus žmogaus teisių gynėjas; kadangi 2018 m. lapkričio mėn. buvo suimti ir po tarptautinių institucijų spaudimo paleisti Žurnalistų apsaugos komiteto programos koordinatorė Africa Angela Quintal ir jos kolega Mutoki Mumpo;

| M. | kadangi turizmo plėtra pastaraisiais metais sukėlė aktyvesnę veiklą, ypač Serengečio regione, kur gyvena masajai; kadangi šiame regione kilo didelė įtampa dėl ariamosios žemės ar ribotos žemės kontrolės spekuliavimo tikslais; |
| --- | --- |

M.

kadangi turizmo plėtra pastaraisiais metais sukėlė aktyvesnę veiklą, ypač Serengečio regione, kur gyvena masajai; kadangi šiame regione kilo didelė įtampa dėl ariamosios žemės ar ribotos žemės kontrolės spekuliavimo tikslais;

| N. | kadangi ES delegacijos vadovas Roeland van de Geer buvo priverstas išvykti iš šalies po to, kai Tanzanijos valdžios institucijos ėmė daryti didesnį spaudimą; kadangi nuo tada, kai prezidentu buvo išrinktas J. P. Magufuli, iš Tanzanijos buvo išsiųsti padalinio „JT moterys“ vadovas, JT vystymosi programos vadovas ir UNESCO vadovas; |
| --- | --- |

N.

kadangi ES delegacijos vadovas Roeland van de Geer buvo priverstas išvykti iš šalies po to, kai Tanzanijos valdžios institucijos ėmė daryti didesnį spaudimą; kadangi nuo tada, kai prezidentu buvo išrinktas J. P. Magufuli, iš Tanzanijos buvo išsiųsti padalinio „JT moterys“ vadovas, JT vystymosi programos vadovas ir UNESCO vadovas;

| O. | kadangi Sąjungos vyriausioji įgaliotinė Federica Mogherini pranešė apie sprendimą atlikti išsamią Sąjungos santykių su Tanzanija peržiūrą; |
| --- | --- |

O.

kadangi Sąjungos vyriausioji įgaliotinė Federica Mogherini pranešė apie sprendimą atlikti išsamią Sąjungos santykių su Tanzanija peržiūrą;

| 1. | reiškia susirūpinimą dėl blogėjančios politinės padėties Tanzanijoje, kuriai būdingas viešosios erdvės mažėjimas, nes griežtinami pilietinės visuomenės organizacijų, žmogaus teisių gynėjų, žiniasklaidos ir daugelio politinių partijų veiklos apribojimai; yra ypač susirūpinęs dėl blogėjančios LGBTI asmenų padėties; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smerkia bet kokį neapykantos ir smurto kurstymą dėl seksualinės orientacijos; primygtinai ragina Tanzanijos valdžios institucijas užtikrinti, kad Paul Makonda nutrauktų savo provokacijas prieš LGBTI bendruomenę ir būtų patrauktas atsakomybėn už smurto kurstymą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina atlikti nepriklausomus tyrimus dėl išpuolių prieš žurnalistus, LGBTI asmenis, žmogaus teisių gynėjus ir opozicijos partijų narius, siekiant įtariamus išpuolius įvykdžiusius asmenis patraukti atsakomybėn; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena Tanzanijos vyriausybei apie jos pareigą, įskaitant pagal Kotonu susitarimą prisiimtus įsipareigojimus, visomis aplinkybėmis apsaugoti visų savo piliečių teises, orumą ir fizinę neliečiamybę, |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Tanzaniją panaikinti įstatymus, pagal kuriuos homoseksualumas laikomas nusikalstama veika; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primygtinai ragina ES ir valstybes nares visapusiškai pasinaudoti LGBT skirtų priemonių rinkiniu ir paraginti trečiąsias valstybes dekriminalizuoti homoseksualumą, padėti sumažinti smurtą ir diskriminaciją ir apsaugoti LGBTI teisių gynėjus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Tanzanijos valdžios institucijas iš dalies pakeisti visas Akto dėl kibernetinių nusikaltimų, Elektroninių ir pašto ryšių (internetinio turinio) reglamentų ir Žiniasklaidos paslaugų įstatymo ribojamąsias nuostatas ir pakeisti jas nuostatomis, kuriomis pagal tarptautines žmogaus teisių normas bus užtikrinta žodžio ir žiniasklaidos laisvė; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Tanzanijos valdžios institucijas panaikinti visus įstatymus, priemones ir kitas kliūtis, trukdančias teikti paslaugas ir informaciją, kurios moterims, mergaitėms ir jaunoms motinoms reikia, kad jos būtų sveikos, visų pirma prezidento J. P. Magufuli deklaraciją, pagal kurią pagimdžiusioms mergaitėms neturėtų būti leidžiama grįžti į mokyklą, įskaitant teisės aktų, kuriuose įteisinamas nėščių mergaičių išmetimas iš mokyklos, panaikinimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primygtinai ragina Tanzanijos prezidentą užtikrinti, kad šalies Žmogaus teisių komisija kuo greičiau imtų vykdyti savo veiklą, paskirti komisijos narius, kurie tirtų žmogaus teisių pažeidimų atvejus, ir imtis veiksmų siekiant remti namų ūkio darbuotojus užsienyje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Tanzanijos valdžios institucijas išlaisvinti visus politinius kalinius; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reiškia didelį susirūpinimą dėl Tanzanijos vyriausybės daromo spaudimo ES delegacijos vadovui Roelandui van de Geerui; palankiai vertina Europos Sąjungos ir jos valstybių narių sprendimą išsamiai peržiūrėti ES politiką dėl Tanzanijos; pabrėžia politinio dialogo svarbą siekiant, kad Tanzanijos valdžios institucijos prisiimtų konkrečius įsipareigojimus sukurti pilietinės visuomenės, politinių partijų ir žiniasklaidos veiklai palankią aplinką; ragina Komisiją užtikrinti, kad į būsimą AKR ir ES partnerystės susitarimą po 2020 m. būtų įtraukta aiški nuoroda į nediskriminavimą dėl seksualinės orientacijos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reiškia susirūpinimą dėl masajų padėties; smerkia tai, kad valdžios institucijos ir saugumo pajėgos naudoja jėgą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Tanzanijos valdžios institucijas imtis ryžtingų veiksmų, kad, vadovaujantis Tanzanijos Konstitucija, Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartija ir šalies prisiimtais tarptautiniais ir regioninius įsipareigojimais, būtų apsaugotos pilietinės visuomenės organizacijų, žmogaus teisių gynėjų, žurnalistų, sveikatos apsaugos darbuotojų ir politinių aktyvistų teisės; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina ES toliau atidžiai stebėti žmogaus teisių padėtį Tanzanijoje, visų pirma reguliariai teikti savo delegacijos parengtas ataskaitas; ragina Europos Sąjungos delegaciją ir valstybes nares padaryti viską, kas įmanoma, kad būtų užtikrinta skubi apsauga ir parama žmogaus teisių gynėjams, kuriems kyla pavojus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, AKR ir ES ministrų tarybai, Afrikos Sąjungos institucijoms, Rytų Afrikos bendrijos institucijoms ir Tanzanijos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  OL C 316, 2016 8 30, p. 122.

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/141 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/141

---

P8_TA(2018)0528

Blokų grandinė – ateities perspektyvomis grindžiama prekybos politika

2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl blokų grandinės – ateities perspektyvomis grindžiamos prekybos politikos (2018/2085(INI))

(2020/C 388/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207 straipsnio 3 dalį ir 218 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207 straipsnio 3 dalį ir 218 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Bendrąjį susitarimą dėl prekybos paslaugomis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bendrąjį susitarimą dėl prekybos paslaugomis,

| — | atsižvelgdamas į Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) Informacinių technologijų susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) Informacinių technologijų susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į PPO elektroninės prekybos darbo programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į PPO elektroninės prekybos darbo programą,

| — | atsižvelgdamas į PPO prekybos lengvinimo susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į PPO prekybos lengvinimo susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Pasaulio muitinių organizacijos peržiūrėtą Kioto konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulio muitinių organizacijos peržiūrėtą Kioto konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją dėl virtualiųjų valiutų (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją dėl virtualiųjų valiutų (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl naujos perspektyvios ir novatoriškos ateities strategijos dėl prekybos ir investicijų (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl naujos perspektyvios ir novatoriškos ateities strategijos dėl prekybos ir investicijų (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją „Skaitmeninės prekybos strategijos kūrimas“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją „Skaitmeninės prekybos strategijos kūrimas“ (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. gegužės 16 d. rezoliuciją dėl muitinių veiklos ir valdymo, kaip priemonės sudaryti palankesnes sąlygas prekybai ir kovoti su neteisėta prekyba, išorės aspektų vertinimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. gegužės 16 d. rezoliuciją dėl muitinių veiklos ir valdymo, kaip priemonės sudaryti palankesnes sąlygas prekybai ir kovoti su neteisėta prekyba, išorės aspektų vertinimo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl tarptautinės prekybos ir ES prekybos politikos poveikio pasaulinėms vertės grandinėms (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl tarptautinės prekybos ir ES prekybos politikos poveikio pasaulinėms vertės grandinėms (5),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio mėn. Buenos Airėse vykusios PPO ministrų konferencijos proga priimtą bendrą deklaraciją dėl prekybos ir moterų įgalėjimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio mėn. Buenos Airėse vykusios PPO ministrų konferencijos proga priimtą bendrą deklaraciją dėl prekybos ir moterų įgalėjimo (6),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (7),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl horizontaliųjų nuostatų, skirtų reglamentuoti saugų tarpvalstybinį asmens duomenų judėjimą (ES prekybos ir investiciniuose susitarimuose), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl horizontaliųjų nuostatų, skirtų reglamentuoti saugų tarpvalstybinį asmens duomenų judėjimą (ES prekybos ir investiciniuose susitarimuose),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Ataskaita dėl prekybos politikos strategijos „Prekyba visiems“ įgyvendinimo Pažangios prekybos politikos sukūrimas siekiant suvaldyti globalizaciją“ (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Ataskaita dėl prekybos politikos strategijos „Prekyba visiems“ įgyvendinimo Pažangios prekybos politikos sukūrimas siekiant suvaldyti globalizaciją“ (COM(2017)0491),

| — | Atsižvelgdamas į 2016 m. Jungtinės Karalystės Vyriausybės Mokslo biuro vyriausiojo mokslinio patarėjo pranešimą „Paskirstytojo registro technologija. Už blokų grandinės“ (8), |
| --- | --- |

—

Atsižvelgdamas į 2016 m. Jungtinės Karalystės Vyriausybės Mokslo biuro vyriausiojo mokslinio patarėjo pranešimą „Paskirstytojo registro technologija. Už blokų grandinės“ (8),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. Jungtinių Tautų Prekybos sąlygų gerinimo ir elektroninio verslo centro (UN/CEFACT) baltąją knygą dėl blokų grandinės techninių taikomųjų programų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. Jungtinių Tautų Prekybos sąlygų gerinimo ir elektroninio verslo centro (UN/CEFACT) baltąją knygą dėl blokų grandinės techninių taikomųjų programų,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 10 d. dvidešimt vienos ES valstybės narės ir Norvegijos deklaraciją dėl Europos blokų grandinės partnerystės (9), prie kurios vėliau prisijungė dar penkios valstybės narės, padidindamos dabartinį deklaraciją pasirašiusių šalių skaičių iki dvidešimt septynių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 10 d. dvidešimt vienos ES valstybės narės ir Norvegijos deklaraciją dėl Europos blokų grandinės partnerystės (9), prie kurios vėliau prisijungė dar penkios valstybės narės, padidindamos dabartinį deklaraciją pasirašiusių šalių skaičių iki dvidešimt septynių,

| — | atsižvelgdamas 2018 m. vasario 1 d. Komisijos paskelbtą ES blokų grandinės stebėjimo centro ir forumo veiklos pradžią (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas 2018 m. vasario 1 d. Komisijos paskelbtą ES blokų grandinės stebėjimo centro ir forumo veiklos pradžią (10),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos 2017 m. spalio 19 d. išvadas (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos 2017 m. spalio 19 d. išvadas (11),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A8-0407/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A8-0407/2018),

| A. | kadangi šiame pranešime blokų grandinė laikoma privačiąja leistina paskirstytojo registro technologija (DLT), kuri apima iš duomenų blokų sekos sudarytą duomenų bazę, blokus talpinant sutikus tinklo operatoriams, jeigu nenurodoma kitaip; |
| --- | --- |

A.

kadangi šiame pranešime blokų grandinė laikoma privačiąja leistina paskirstytojo registro technologija (DLT), kuri apima iš duomenų blokų sekos sudarytą duomenų bazę, blokus talpinant sutikus tinklo operatoriams, jeigu nenurodoma kitaip;

| B. | kadangi įvairūs atvejų tyrimai ir pramonės šakos gaus įvairios naudos iš privačiųjų / viešųjų, leistinų / neleistinų blokų grandinių derinio; |
| --- | --- |

B.

kadangi įvairūs atvejų tyrimai ir pramonės šakos gaus įvairios naudos iš privačiųjų / viešųjų, leistinų / neleistinų blokų grandinių derinio;

| C. | kadangi kiekviename blokų grandinės bloke yra maiša, naudojama tikrinti ankstesnio bloko turinį, tokiu būdu atskiros šalys įgalinamos dalyvauti sandoriuose esant stipresniam pasitikėjimui ir atskaitomybei, atsižvelgiant į tai, kad registre laikomus duomenis nelengva suklastoti; |
| --- | --- |

C.

kadangi kiekviename blokų grandinės bloke yra maiša, naudojama tikrinti ankstesnio bloko turinį, tokiu būdu atskiros šalys įgalinamos dalyvauti sandoriuose esant stipresniam pasitikėjimui ir atskaitomybei, atsižvelgiant į tai, kad registre laikomus duomenis nelengva suklastoti;

| D. | kadangi atvirųjų šaltinių blokų grandinės technologija yra leistinų blokų grandinių plitimo visame pasaulyje pagrindas, padedantis didinti dalyvių pasitikėjimo konkrečiu su verslu susijusiu tinklu lygį; |
| --- | --- |

D.

kadangi atvirųjų šaltinių blokų grandinės technologija yra leistinų blokų grandinių plitimo visame pasaulyje pagrindas, padedantis didinti dalyvių pasitikėjimo konkrečiu su verslu susijusiu tinklu lygį;

| E. | kadangi blokų grandinė galėtų įgalinti tam tikrus administratorius nustatyti dalyvių funkcijas, pareigas, prieigos lygius ir tvirtinimo teises; |
| --- | --- |

E.

kadangi blokų grandinė galėtų įgalinti tam tikrus administratorius nustatyti dalyvių funkcijas, pareigas, prieigos lygius ir tvirtinimo teises;

| F. | kadangi pasaulinės prekybos pagrindu laikomas 16 trilijonų eurų vertės tiekimo grandinės sektorius, kuriame dėl didelių sandorių sudarymo išlaidų ir veiklą apsunkinančio dokumentų tvarkymo procesas tampa sudėtingas ir sistemose atsiranda klaidų; |
| --- | --- |

F.

kadangi pasaulinės prekybos pagrindu laikomas 16 trilijonų eurų vertės tiekimo grandinės sektorius, kuriame dėl didelių sandorių sudarymo išlaidų ir veiklą apsunkinančio dokumentų tvarkymo procesas tampa sudėtingas ir sistemose atsiranda klaidų;

| G. | kadangi pradėtos bandomosios iniciatyvos, dėl kurių ateityje sumažėtų transporto išlaidos, pramonė taptų labiau tausojančia aplinką ir pagerėtų ekonominės veiklos rezultatai; |
| --- | --- |

G.

kadangi pradėtos bandomosios iniciatyvos, dėl kurių ateityje sumažėtų transporto išlaidos, pramonė taptų labiau tausojančia aplinką ir pagerėtų ekonominės veiklos rezultatai;

| H. | kadangi yra bent 202 vyriausybės lygmens blokų grandinės iniciatyvos, įgyvendinamos 45 pasaulio šalyse, ir Azijos ir Ramiojo vandenyno, Amerikos ir visų pirma Artimųjų Rytų regiono šalys investuoja į blokų grandinės technologijas, taikomas prekybos srityje; |
| --- | --- |

H.

kadangi yra bent 202 vyriausybės lygmens blokų grandinės iniciatyvos, įgyvendinamos 45 pasaulio šalyse, ir Azijos ir Ramiojo vandenyno, Amerikos ir visų pirma Artimųjų Rytų regiono šalys investuoja į blokų grandinės technologijas, taikomas prekybos srityje;

| I. | kadangi dėl blokų grandinės gali sustiprėti ir pagerėti ES prekybos politika, t. y. laisvosios prekybos susitarimai (LPS), savitarpio pripažinimo susitarimai (MRA), ypač įgaliotųjų ekonominės veiklos vykdytojų (AEO), sprendimai dėl duomenų tinkamumo ir prekybos apsaugos priemonės; |
| --- | --- |

I.

kadangi dėl blokų grandinės gali sustiprėti ir pagerėti ES prekybos politika, t. y. laisvosios prekybos susitarimai (LPS), savitarpio pripažinimo susitarimai (MRA), ypač įgaliotųjų ekonominės veiklos vykdytojų (AEO), sprendimai dėl duomenų tinkamumo ir prekybos apsaugos priemonės;

| J. | kadangi blokų grandinė suteikia daug galimybių padidinti skaidrumą ir atsekamumą visoje tiekimo grandinėje, padidinti dalyvių pasitikėjimą atitinkamu tinklu, supaprastinti muitinės patikrą ir atitikties reikalavimus, sumažinti sandorių išlaidas ir padidinti duomenų nekintamumą ir saugumą, o be to, blokų grandinė gali būti naudojama kaip kovos su korupcija priemonė; kadangi su galima nauda susiję keli iššūkiai, įskaitant kibernetinį saugumą; |
| --- | --- |

J.

kadangi blokų grandinė suteikia daug galimybių padidinti skaidrumą ir atsekamumą visoje tiekimo grandinėje, padidinti dalyvių pasitikėjimą atitinkamu tinklu, supaprastinti muitinės patikrą ir atitikties reikalavimus, sumažinti sandorių išlaidas ir padidinti duomenų nekintamumą ir saugumą, o be to, blokų grandinė gali būti naudojama kaip kovos su korupcija priemonė; kadangi su galima nauda susiję keli iššūkiai, įskaitant kibernetinį saugumą;

| K. | kadangi blokų grandinė gali suteikti pagrindą užtikrinti tiekimo grandinės skaidrumą, sumažinti korupcijos mastą, nustatyti mokesčių slėpimo atvejus, suteikti galimybę sekti neteisėtus mokėjimus ir kovoti su prekyba grindžiamu pinigų plovimu; kadangi esama rizikos veiksnių, susijusių su neleistinos blokų grandinės taikymu nusikalstamos veiklos, įskaitant mokesčių slėpimą, mokesčių vengimą ir prekyba grindžiamą pinigų plovimą, tikslais; kadangi Komisija ir valstybės narės privalo vykdyti stebėseną šioje srityje ir skubiai spręsti šias problemas; |
| --- | --- |

K.

kadangi blokų grandinė gali suteikti pagrindą užtikrinti tiekimo grandinės skaidrumą, sumažinti korupcijos mastą, nustatyti mokesčių slėpimo atvejus, suteikti galimybę sekti neteisėtus mokėjimus ir kovoti su prekyba grindžiamu pinigų plovimu; kadangi esama rizikos veiksnių, susijusių su neleistinos blokų grandinės taikymu nusikalstamos veiklos, įskaitant mokesčių slėpimą, mokesčių vengimą ir prekyba grindžiamą pinigų plovimą, tikslais; kadangi Komisija ir valstybės narės privalo vykdyti stebėseną šioje srityje ir skubiai spręsti šias problemas;

| L. | kadangi tarptautinės prekybos srityje taikoma blokų grandinės technologija tebėra plėtojama ir todėl reikia inovacijoms palankaus, įgalinančio ir skatinančio požiūrio, kuriuo užtikrinamas teisinis tikrumas, kartu skatinant vartotojų, investuotojų ir aplinkos apsaugą, didinant socialinę technologijos vertę, mažinant skaitmeninę atskirtį ir gerinant piliečių skaitmeninius įgūdžius; |
| --- | --- |

L.

kadangi tarptautinės prekybos srityje taikoma blokų grandinės technologija tebėra plėtojama ir todėl reikia inovacijoms palankaus, įgalinančio ir skatinančio požiūrio, kuriuo užtikrinamas teisinis tikrumas, kartu skatinant vartotojų, investuotojų ir aplinkos apsaugą, didinant socialinę technologijos vertę, mažinant skaitmeninę atskirtį ir gerinant piliečių skaitmeninius įgūdžius;

| M. | kadangi blokų grandinės technologija visoms prekybos veikloje dalyvaujančioms šalims iš viešojo ir privačiojo sektorių gali suteikti nuolatinę prieigą tikruoju laiku prie nekintančios laiko žyma pažymėtos duomenų bazės, kurioje saugomi su sandoriais susiję duomenys, ir taip padėti užtikrinti pasitikėjimą, išvengti atitikties problemų ir kovoti su padirbtų prekių ir suklastotų dokumentų naudojimu; |
| --- | --- |

M.

kadangi blokų grandinės technologija visoms prekybos veikloje dalyvaujančioms šalims iš viešojo ir privačiojo sektorių gali suteikti nuolatinę prieigą tikruoju laiku prie nekintančios laiko žyma pažymėtos duomenų bazės, kurioje saugomi su sandoriais susiję duomenys, ir taip padėti užtikrinti pasitikėjimą, išvengti atitikties problemų ir kovoti su padirbtų prekių ir suklastotų dokumentų naudojimu;

| N. | kadangi kai kuriuose ES regionuose ir didmiesčių vietovėse jau pradėta šią technologiją plėtoti, įgyvendinant konkrečius projektus ir programas, grindžiamus jų pačių charakteristikomis, ir kuriant gerosios patirties sklaidos tinklus; |
| --- | --- |

N.

kadangi kai kuriuose ES regionuose ir didmiesčių vietovėse jau pradėta šią technologiją plėtoti, įgyvendinant konkrečius projektus ir programas, grindžiamus jų pačių charakteristikomis, ir kuriant gerosios patirties sklaidos tinklus;

Europos Sąjungos prekybos politika

| 1. | pripažįsta, kad, nepaisant ankstesnių prekybos laimėjimų, ES LPS turi didelį neišnaudotą potencialą ir vis dar turi būti visapusiškai panaudoti, nes tiek ES, tiek jos šalyse partnerėse ar regionuose partneriuose lengvatiniais tarifais naudojasi vidutiniškai tik 67 proc. ES eksportuotojų ir 90 proc., ir pritaria tam, kad būtų išnagrinėti techniniai sprendimai, galintys padėti padidinti LPS naudojimo ir eksporto mastą; pažymi, kad eksportuotojai galėtų dokumentus įkelti į valdžios institucijos taikomąją programą, pagrįstą blokų grandine, ir pademonstruoti atitiktį pagal LPS taikomam lengvatiniam režimui, pvz., atitiktį lengvatinių kilmės taisyklių taikymo sąlygoms, sanitarijos ir fitosanitarijos taisyklėms bei nuostatoms dėl prekybos ir darnaus vystymosi; mano, kad blokų grandinės technologija galėtų padėti padidinti kumuliacijai skirtus rezervus LPS; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad sertifikatų gavimo procedūros ir pagal lengvatines, ir pagal nelengvatines kilmės taisykles yra brangios ir sudėtingos įmonėms; mano, kad lengvatinių taisyklių atveju blokų grandinė gali padėti nustatyti prekės kilmę; be to, mano, kad nelengvatinių taisyklių atveju blokų grandinė galėtų padėti proporcingai naudoti Sąjungos prekybos apsaugos priemones, suteikdama skaidrumo dėl prekių, patenkančių į Europos rinką, kilmės ir bendrą nuovoką apie importo antplūdį, kad įmonėms būtų užtikrintos vienodesnės sąlygos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad blokų grandinė gali tapti priemone paremti prekybos ir darnaus vystymosi darbotvarkę, suteikdama pasitikėjimo žaliavų ir prekių kilme, skaidriais gamybos procesais ir tiekimo grandinėmis bei jų atitiktimi tarptautinėms taisyklėms darbo, socialinių ir aplinkosaugos teisių srityje, atsižvelgiant į jos ypatingą svarbą, kiek tai susiję su konflikto zonų naudingosiomis iškasenomis, neteisėta prekyba kultūros prekėmis, eksporto kontrole ir korupcija; pabrėžia, kad blokų grandinė galėtų prisidėti prie įmonių veiklos tvarumo srityje ir skatinti atsakingą verslą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad dėl mažesnių laiko sąnaudų ir išlaidų, susijusių su pasienio muitinėmis, įgaliotųjų ekonominės veiklos vykdytojų savitarpio pripažinimo susitarimai įgalina verslą įvairinti jų tiekimo grandines; pažymi, kad yra spręstinų įgyvendinimo klausimų; mano, kad dėl blokų grandinių nuolat keičiantis duomenimis galėtų sumažėti netikrumas, susijęs su įgaliotųjų ekonominės veiklos vykdytojų savitarpio pripažinimo susitarimų vykdymu; |
| --- | --- |

4.

Išorės muitinės ir prekybos lengvinimo aspektai

| 5. | labai palankiai vertina prekybos lengvinimo susitarimą (angl. TFA); mano, kad šis susitarimas yra pagrindas PPO narėms atrasti naujus prekybą lengvinančius būdus, įskaitant panaudojant blokų grandinę; teigiamai vertina ES pastangas išlaikyti ir stiprinti PPO ir jos įsipareigojimą sukurti taisyklėmis grindžiamą prekybos sistemą, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas ir pasaulio prekybos taisyklių laikymąsi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mano, kad dėl blokų grandinės muitinė galėtų automatiškai gauti reikalaujamą informaciją muitinės deklaracijoms, sumažėtų rankinio tikrinimo ir įrodomųjų dokumentų poreikis ir visoms atitinkamoms šalims vienu metu būtų pateikiamas tikslus į ES patenkančių prekių statuso atnaujinimas bei savybės, taip pagerinant stebėjimo ir sekimo pejėgumus bei skaidrumą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | yra įsitikinęs, kad skaitmeninimas leis veiksmingiau ir skaidriau keistis informacija; mano, kad blokų grandinė gali suteikti gamintojams, laboratorijoms, logistikos veiklos vykdytojams, reguliavimo institucijoms ir vartotojams galimybę gauti visą reikiamą informaciją, pvz., apie kilmę, bandymus, sertifikavimą ir licencijavimą, ir ja keistis; pažymi, kad blokų grandinė taip pat galėtų padėti tinkamai išduodant e. sertifikatus; mano, kad skaitmeninimas ir taikomųjų programų naudojimas tiekimo grandinėse yra išankstinė sąlyga, kad blokų grandinė veiktų visu pajėgumų, ir papildo jos veikimą; pažymi, kad skaitmeninimo srityje tarp valstybių narių esama didelių skirtumų; |
| --- | --- |

7.

| 8. | yra įsitikinęs, kad blokų grandinės technologijas įvedus į visą tiekimo grandinę gali padidėti pasaulinės prekybos efektyvumas, sparta ir apimtys, nes sumažėtų su tarptautiniais sandoriais susijusios išlaidos, o verslo įmonėms būtų padedama nustatyti naujus prekybos partnerius, tai taip pat gali nulemti padidėjusį vartotojų pasitikėjimą skaitmenine prekyba; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad blokų grandinė taikoma visų pirma šiose srityse:






  a) | suteikiama daugiau tikrumo ir dėl prekių kilmės, ir dėl jų intelektinės nuosavybės teisių, kartu mažinama neteisėtų prekių, įskaitant falsifikuotas ir suklastotas prekes, patekimo į tiekimo grandinę rizika, |
| --- | --- | --- |

9.

a)

suteikiama daugiau tikrumo ir dėl prekių kilmės, ir dėl jų intelektinės nuosavybės teisių, kartu mažinama neteisėtų prekių, įskaitant falsifikuotas ir suklastotas prekes, patekimo į tiekimo grandinę rizika,

| b) | valdžios institucijoms teikiama tiksli informacija apie tai, kada prekė galėjo būti sugadinta arba neteisėtai pakeista tiekimo grandinėse, |
| --- | --- |

b)

valdžios institucijoms teikiama tiksli informacija apie tai, kada prekė galėjo būti sugadinta arba neteisėtai pakeista tiekimo grandinėse,

| c) | didinamas skaidrumas ir atsekamumas, suteikiant visiems dalyviams galimybę registruoti savo sandorius ir dalytis šia informacija tinkle, |
| --- | --- |

c)

didinamas skaidrumas ir atsekamumas, suteikiant visiems dalyviams galimybę registruoti savo sandorius ir dalytis šia informacija tinkle,

| d) | išsaugoma vartotojų apsauga ir vartotojų pasitikėjimas, nes vartotojams teikiama išsami informacija apie gaminius ir didinamas verslo įmonių veiklos tvarumas; |
| --- | --- |

d)

išsaugoma vartotojų apsauga ir vartotojų pasitikėjimas, nes vartotojams teikiama išsami informacija apie gaminius ir didinamas verslo įmonių veiklos tvarumas;

| e) | mažinamos tiekimo grandinės valdymo išlaidos, nes nereikia tarpininkų ir su jais susijusių išlaidų, nėra fizinio poreikio rengti, vežti ir tvarkyti popierinius dokumentus, |
| --- | --- |

e)

mažinamos tiekimo grandinės valdymo išlaidos, nes nereikia tarpininkų ir su jais susijusių išlaidų, nėra fizinio poreikio rengti, vežti ir tvarkyti popierinius dokumentus,

| f) | tobulinamas teisingų muitų ir PVM mokėjimų taikymas bei pajamų surinkimas prekybos politikos srityje, taip pat |
| --- | --- |

f)

tobulinamas teisingų muitų ir PVM mokėjimų taikymas bei pajamų surinkimas prekybos politikos srityje, taip pat

| g) | trumpinama visa prekių gabenimo tranzitu trukmė, nes automatizuojamos užduotys, kurios paprastai atliekamos rankiniu būdu; atkreipia dėmesį į susijusią naudą, visų pirma tiekimo „pačiu laiku“ grandinėms, mažinant tiek logistikos pramonės sąnaudas, tiek jos anglies pėdsaką; |
| --- | --- |

g)

trumpinama visa prekių gabenimo tranzitu trukmė, nes automatizuojamos užduotys, kurios paprastai atliekamos rankiniu būdu; atkreipia dėmesį į susijusią naudą, visų pirma tiekimo „pačiu laiku“ grandinėms, mažinant tiek logistikos pramonės sąnaudas, tiek jos anglies pėdsaką;

| 10. | pažymi, kad nusikaltėliai, siekdami užmaskuoti neteisėtą veiklą, pvz., pinigų plovimą per prekybą, gali manipuliuoti teisėta prekyba, suklastodami reikiamus dokumentus, juose nurodydami klaidingus duomenis, pvz., per didelę arba per mažą atitinkamos prekės vertę; mano, kad blokų grandinė gali suteikti muitinėms ir kitoms institucijoms galimybę laiku ir koordinuotai imtis skubių veiksmų neteisėtiems finansiniams srautams atskleisti; |
| --- | --- |

10.

Tarpvalstybiniai duomenų srautai ir duomenų apsauga

| 11. | pripažįsta tarpvalstybinių duomenų srautų neatsiejamą vaidmenį tarptautinėje prekyboje prekėmis ir paslaugomis ir projektuojant blokų grandinės architektūrą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi blokų grandinės taikymo sritį tvirtinant sandorius tarptautinėje tiekimo grandinėje dalyviams nustatant prieigos lygius ir tvirtinimo procedūras; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į blokų grandinės ir tarpvalstybinių duomenų srautų prekyboje sąsają; pažymi, kad pagal privačią leistiną paskirstytojo registro technologiją integruojant duomenis iš įvairių šaltinių galima suteikti patikimumo tarp platformų; Pripažįsta tarpvalstybinių duomenų srautų svarba augimui ir užimtumui; pabrėžia, kad blokų grandinėse yra skiriami asmens ir ne asmens duomenys; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pažymi, kad santykis tarp blokų grandinės ir bendrojo duomenų apsaugos reglamento kelia iššūkį; pabrėžia, kad diegiant blokų grandinę turėtų būti laikomasi kitų galiojančių ir būsimų ES teisės aktų duomenų apsaugos srityje ir privatumo taisyklių; pabrėžia, kad blokų grandinės technologijos gali pasiūlyti sprendimus, skirtus bendrojo duomenų apsaugos reglamento nuostatoms dėl integruotosios duomenų apsaugos įgyvendinti, remiantis jų bendrais saugių ir nepriklausomų duomenų principais; pabrėžia, kad bendrasis duomenų apsaugos reglamentas turi ribotą poveikį komerciniams sandoriams, nes privačiosiose leistinose blokų grandinėse nėra asmens duomenų; tačiau pripažįsta, kad reikia būtinų apsaugos priemonių ir reguliavimo priežiūros; pabrėžia, kad bendrasis duomenų apsaugos reglamentas taikomas tik asmens duomenų atžvilgiu; ragina Komisiją nuodugniau išnagrinėti šį klausimą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pripažįsta, kad svarbu, jog blokų grandinės būtų kuriamos laikantis teisės būti pamirštam, ir pažymi, kad patikrinti blokų grandinės ir blokų grandinės taikomųjų programų naudotojai turėtų visuomet turėti prieigą prie visų duomenų, susijusių su sandoriais, kuriuose dalyvauja, atsižvelgiant į jų prieigos teises; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pakartoja savo raginimą įtraukti į laisvosios prekybos susitarimus nuostatas, kuriomis užtikrinamas visapusiškais skaitmeninės ekosistemos veikimas ir skatinami tarpvalstybiniai duomenų srautai; šiuo atžvilgiu pažymi, kad sprendimais dėl tinkamumo neskatinamas laisvas ne asmens duomenų srautas; todėl ragina Komisiją susitarti dėl privalomų ir vykdytinų įsipareigojimų sudarant LPS dėl duomenų perdavimo, įskaitant ne asmens duomenis; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad blokų grandinė yra nauja duomenų saugojimo ir valdymo paradigma, kuri gali decentralizuoti žmonių tarpusavio sąveikos, rinkų, bankų ir tarptautinės prekybos formas; pabrėžia, kad blokų grandinės atsiradimas suteikia galimybių ir kartu susijęs su problemomis duomenų apsaugos, skaidrumo ir finansinių nusikaltimų aspektais, nes, kai duomenys įvedami, jie yra nekintami ir jais keičiamasi su visomis dalyvaujančiomis šalimis, o tai kartu užtikrina jų saugumą ir vientisumą; prašo, kad būtų viskas padaryta, taip pat ir nacionaliniu lygmeniu, siekiant užtikrinti technologijos nesuklastojamumą ir nekintamumą ir užtikrinti, kad nebūtų keliamas pavojus pagrindinei teisei į duomenų apsaugą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pripažįsta uždavinį, kurį kelia ryšys tarp blokų grandinės technologijų ir ES duomenų apsaugos sistemos, t. y. Bendrojo duomenų apsaugos reglamento (toliau – BDAR), įgyvendinimo, ir primena, kad dėl šios sąsajos gali paaiškėti, kad pagrindinių teisių apsauga yra nesuderinama su inovacijų skatinimu; teigia, jog reikia užtikrinti, kad blokų grandinės technologija visiškai atitiktų ES duomenų apsaugos sistemą ir pagal ją būtų visapusiškai paisoma ES teisėje nustatytų principų, visų pirma susijusių su asmens duomenų tvarkymu, kaip pagrindine teise pagal Pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnio 1 dalį ir SESV 16 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

18.

| 19. | be to, pabrėžia, kad blokų grandinės, iš dalies dėl pirmiau aprašyto nesuderinamumo, jokiu būdu savaime neremia duomenų suverenumo, todėl turi būti specialiai pritaikytos, kad tai darytų, turint mintyje tai, kad blokų grandinės taip pat gali kelti pavojų duomenų apsaugai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad tinkamai sukurta blokų grandinės technologija turėtų derėti su pritaikytosios duomenų apsaugos principu, pagal kurį duomenų subjektams suteikiama didesnė savo duomenų kontrolė, kaip numatyta pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą (BDAR); taip pat pabrėžia, kad asmens duomenys blokų grandinėje paprastai nėra anoniminiai, dėl to jie tampa duomenimis, patenkančiais į BDAR taikymo sritį; pakartoja, kad blokų grandinės turėtų visapusiškai derėti su ES teisės aktais, įskaitant atvejus, kai šios grandinės naudojamos asmens duomenims tvarkyti; todėl rekomenduoja, kad blokų grandinėse ir taikomosiose programose būtų integruoti mechanizmai, kuriais užtikrinama, kad duomenys būtų visiškai anonimiški, šitaip garantuojant, kad jose būtų saugomi tik duomenys, nesusiję su fiziniu asmeniu, kurio tapatybė yra arba gali būti nustatyta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad būsimose blokų grandinės taikomosiose programose turėtų būti įdiegti mechanizmai, kuriais būtų apsaugoti asmens duomenys ir užtikrinta, kad duomenys galėtų būti visiškai anonimiški; ragina Komisiją ir valstybes nares finansuoti mokslinius tyrimus, visų pirma mokslinius tyrimus ir inovacijas, susijusius su naujomis blokų grandinės technologijomis, kurios suderinamos su Bendruoju duomenų apsaugos reglamentu ir pagrįstos pritaikytosios duomenų apsaugos principu, pavyzdžiui, „zck-SNARK“ (angl. zero-knowledge succinct non-interactive arguments of knowledge); |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad, siekiant neleisti, kad būtų pažeidžiamos pagrindinės teisės į asmens duomenų apsaugą, blokų grandinės technologija neturėtų būti naudojama asmens duomenims tvarkyti, jei ją įgyvendinanti organizacija negeba užtikrinti atitikties BDAR reikalavimams ir visų pirma teisių į duomenų ištaisymą ir ištrynimą apsaugos; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad blokų grandinių naudotojai tuo pačiu metu gali būti ir asmens duomenų, kuriuos jie įkelia į registrą, tvarkytojai, ir duomenų valdytojai, nes savo kompiuteryje saugo viso registro kopiją; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pažymi, kad tais atvejais, kai blokų grandinėje saugomi asmens duomenys, kai kurių blokų grandinės technologijų nekintamasis pobūdis gali būti nesuderinamas su BDAR 17 straipsnyje nustatyta teise reikalauti ištrinti duomenis; |
| --- | --- |

24.

| 25. | susirūpinęs pažymi, kad tais atvejais, kai blokų grandinėje saugomi asmens duomenys, duomenų kopijų platinimas blokų grandinėje gali būti nesuderinamas su BDAR 5 straipsnyje nustatytu duomenų kiekio mažinimo principu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Europos duomenų apsaugos valdybą paskelbti gaires ir rekomendacijas, siekiant užtikrinti blokų grandinės technologijos suderinamumą su ES teisės aktais; |
| --- | --- |

26.

| 27. | susirūpinęs pažymi, kad nesama jokių nuorodų į rimtą poveikį, kurį daro blokų grandinės technologijos taikymo būdas, ypač tokiose srityse kaip kova su pinigų plovimu, mokesčių vengimu ir terorizmo finansavimu; mano, kad bet kokios blokų grandinės technologijos turėtų būti naudojamos iš anksto numačius, kas bus laikoma grandinėje, o kas už jos ribų, asmens duomenis saugant už grandinės ribų; |
| --- | --- |

27.

Mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ)

| 28. | yra įsitikinęs, kad su blokų grandine susijusios inovacijos ir skatinimas gali sukurti ekonomines galimybes internacionalizuoti MVĮ ir išvengti su eksportu susijusių išlaidų, palengvinant sąveiką su vartotojais, muitine, tarptautiniais ir nacionaliniais reguliavimo organais ir kitais tiekimo grandinėje esančiais verslais; priduria, kad blokų grandinių infrastruktūra gali padėti greitai ir nebrangiai pateikti į rinką produktus ir paslaugas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atkreipia dėmesį į tai, kad blokų grandinė galėtų būti naudinga MVĮ, nes ji sudarytų sąlygas tarpusavio bendravimui, suteiktų bendradarbiavimo priemonių ir užtikrintų saugius mokėjimus, o tai palengvintų verslo sąlygas ir sumažintų nemokėjimo riziką bei su sutarčių vykdymu susijusias teisinių procedūrų išlaidas naudojant išmaniąsias sutartis; pripažįsta poreikį užtikrinti, kad plėtojant blokų grandinę tarptautinės prekybos srityje būtų įtrauktos MVĮ; pabrėžia, kad šiuo metu išmaniosios sutartys dar gali būti nepakankamai ištobulintos, kad būtų galima kokiame nors sektoriaus teisės akte nustatyti teisinius su jos naudojimu susijusius įpareigojimus, ir kad reikalingas tolesnis rizikos vertinimas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia galimybes, taip pat ir MVĮ, kurios atsiras diegiant blokų grandinės technologijas kaip ES prekybos politikos priemonę, nes jos, be kitų privalumų, gali sumažinti sandorių išlaidas ir padidinti efektyvumą; taip pat pripažįsta, kad blokų grandinės technologija suteikia galimybę padidinti pasitikėjimą dabartine prekybos sistema, nes joje pateikiami nekintantys sandorių įrašai; vis dėlto pripažįsta, kad tais atvejais, kurie nepatenka į ES prekybos politikos taikymo sritį, šios technologijos taikymas gali kelti pinigų plovimo riziką ir sudaryti palankesnes sąlygas finansuoti organizuotą nusikalstamumą; |
| --- | --- |

30.

Sąveikumas, mastelio keitimas ir sąveika su susijusiomis technologijomis

| 31. | atkreipia dėmesį į mastelio keitimo iššūkius, susijusius su blokų grandinės sistemų įgyvendinimu, atsižvelgiant į besiplečiančius tarpvalstybinės prekybos tinklus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atkreipia dėmesį į tai, kad vis dažniau skirtingų blokų grandinių duomenys apie sandorį įrašomi atskiruose privačiuosiuose ir viešuosiuose registruose; pažymi, kad siekiant skatinti sistemų sąveikumą, įskaitant senąsias operacines sistemas, didėja poreikis sukurti pasaulinius sąveikumo standartus, kad sandoriai būtų integruojami visose blokų grandinėse prekei judant tiekimo grandine; ragina Komisiją stiprinti bendradarbiavimą su Tarptautine standartizacijos organizacija (ISO) ir kitomis atitinkamos standartizacijos įstaigomis; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mano, kad blokų grandinės technologijos gali sąveikauti su kitomis inovacijomis tarptautinės prekybos srityje; pabrėžia, kad reikia atlikti su blokų grandinės technologijų plėtojimu susijusios rizikos ir galimybių analizę; ragina atlikti tolesnius mokslinius tyrimus, siekiant nustatyti galimybes taikyti tas technologijas tarptautinės prekybos ir viešojo sektoriaus skaitmeninei pertvarkai ir automatizavimui, visų pirma pagal Skaitmeninės Europos programą; |
| --- | --- |

33.

Išvados

| 34. | ragina Komisiją sekti pažangą blokų grandinės srityje, visų pirma vykdomus bandomuosius projektus / iniciatyvas tarpvalstybinio tiekimo grandinėje, ir su muitinės bei reguliavimo procesais susijusius išorės aspektus; kviečia Komisiją kartu su atitinkamais generaliniais direktoratais sukurti horizontalųjį strateginį dokumentą, kurio pagrindu blokų grandinės technologijos būtų įtrauktos į prekybos ir tiekimo grandinės valdymą, taip pat į intelektinės nuosavybės ir visų pirma kovos su klastojimu sritį; ragina Komisiją įvertinti blokų grandinės teisminius ir valdymo aspektus ir tai, ar blokų grandinė siūlo geresnius esamų ir besiformuojančių technologijų, kuriomis galima spręsti dabartinius ES prekybos politikos uždavinius, sprendimus; ragina Komisiją sekti pažangą blokų grandinės srityje, ypatingai vykdomus bandomuosius projektus / iniciatyvas tarpvalstybinio tiekimo grandinėje; kviečia Komisiją sukurti strateginį dokumentą, kurio pagrindu blokų grandinės technologijos būtų įtrauktos į prekybos ir tiekimo grandinės valdymą; mano, kad turi būti siekiama gauti blokų grandinės srities įvairių veikėjų paramą projektams ir iniciatyvoms tarptautinėse tiekimo grandinėse ir vystyti bendrus projektus, be kita ko, įtraukiant skirtingų partnerių tapatybės, kilmės vietos ir duomenų saugojimo sritis; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją sukurti blokų grandinės taikymo tarptautinėje prekyboje pagrindinių principų rinkinį, siekiant pramonei, muitinei ir reguliavimo institucijoms užtikrinti pakankamą teisinio tikrumo lygį, kad būtų skatinamas blokų grandinės ir inovacijų naudojimas šioje srityje; pabrėžia, kad technologijos reglamentavimas teisės aktais, remiantis tos technologijos taikomosiomis programomis, apribotų inovacijas ir naujų taikomųjų programų kūrimą; pabrėžia, jog Europos Sąjungai ir ypač Europos pramonei svarbu imtis pirmaujančio vaidmens ir politinės atsakomybės blokų grandinės technologijų srityje ir užtikrinti vienodas sąlygas konkuruoti pasaulio mastu bei vienodas sąlygas technologijų plėtros ir reglamentavimo aplinkos srityse; pabrėžia, kad svarbu vykdyti dialogą ir keistis praktika, taip pat ugdyti kompetenciją ir skaitmeninius įgūdžius; ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis inicijuoti ir prižiūrėti tarptautinės prekybos srities bandomuosius projektus, kuriuose naudojama blokų grandinės technologija, siekiant patikrinti jos naudingumą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, siekiant supaprastinti ir padidinti su prekybos lengvinimu susijusios informacijos srautą, be kitų priemonių taikant tinkamas informacines ir ryšių technologijas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Komisiją blokų grandinės klausimu Prekybos GD įkurti patariamąją grupę ir sukurti koncepcijos dokumentą, skirtą privatiems leistiniems bandomiesiems projektams dėl blokų grandinės naudojimo tiekimo grandinėje nuo vieno galinio taško iki kito, įtraukiant muitines ir kitas tarpvalstybines institucijas, ir jos naudojimo intelektinės nuosavybės teisių ir kovos su klastojimu srityje; pripažįsta, kad blokų grandinės technologija yra tik pradėta plėtoti, bet jau reikia veiksmingo blokų grandinės įdiegimo strategijos; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Komisiją išnagrinėti, kaip blokų grandinė galėtų remti prekybą ir darnų vystymąsi; primena Parlamento poziciją dėl to, kad priemonės, kuriomis remiama ES skaitmeninės prekybos strategija, turėtų būti visapusiškai suderinamos su darnaus vystymosi tikslais (DVT), įskaitant 5-ąjį DVT dėl lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo, ir turėtų padėti juos įgyvendinti; primena Parlamento poziciją dėl to, kad svarbu skatinti moterų dalyvavimą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (STEM) srityse ir panaikinti lyčių skirtumus naujų technologijų prieinamumo ir jų taikymo srityje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina Komisiją atlikti politikos tyrimus, kaip blokų grandinė gali padėti modernizuoti Sąjungos prekybos apsaugos priemones, siekiant sustiprinti jų teisėtumą ir vykdymo užtikrinimą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina Komisiją įvertinti, ar optimali blokų grandinės architektūra, pagal kurią privatūs duomenys laikomi už grandinės ribų; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją išsiaiškinti, kaip dar labiau palengvinti prekybą ir padidinti saugumą taikant blokų grandinės technologiją, įskaitant įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo (AEO) sąvoką; |
| --- | --- |

41.

| 42. | skatina Komisiją bendradarbiauti su tarptautinėmis organizacijomis ir prisidėti prie jų darbo ir šiuo metu vykdomų projektų, kuriais kuriamas standartų ir principų rinkinys, kuriuo būtų paremtos reguliavimo normos, skirtos palengvinti blokų grandinės naudojimą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina Europos Sąjungą ir jos valstybes nares imtis vadovaujamo vaidmens blokų grandinės standartizavimo ir saugumo procese ir bendradarbiauti su tarptautiniais partneriais ir visais suinteresuotaisiais bei pramonės subjektais kuriant blokų grandinės standartus, apimančius su šia technologija susijusią terminiją, jos vystymą ir taikymą prekybos ir tiekimo grandinės valdymo srityje; pabrėžia, kad blokų grandinės taikomosioms programoms labai svarbus kibernetinis saugumas, taip pat ir tarptautinės prekybos srityje; ragina Komisiją išnagrinėti saugumo problemas, įvertinti su technologijomis, pavyzdžiui, kvantine kompiuterija, susijusią riziką ir imtis veiksmų šiems iššūkiams įveikti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Komisiją bendradarbiauti su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, siekiant peržiūrėti ir išplėtoti su blokų grandinės sistemų sąveikumu ir suderinamumu susijusių uždavinių sprendimo sistemą; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palankiai vertina tai, kad pradėta ES blokų grandinės stebėjimo centro ir forumo veikla, ir ragina jį nagrinėti taikomąsias programas, kuriomis siekiama sudaryti palankias sąlygas tarptautinei prekybai; todėl prašo Komisijos išnagrinėti galimybę išplėsti ES blokų grandinės stebėjimo centro ir forumo įgaliojimus ir įtraukti atitinkamus vietos ir pasaulio suinteresuotuosius subjektus, kad būtų sprendžiami ateities uždaviniai ir skatinama teikti paramą sprendimus priimantiems subjektams; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Komisiją imtis vadovaujamo vaidmens vykdant blokų grandinės technologijų vertinimą ir tolesnę plėtrą, įskaitant konkrečius sektorius, t. y. sektorius, kuriems taikoma ES prekybos politika, ir sukurti patariamąją grupę blokų grandinės klausimais, kurioje turėtų dalyvauti kovos su pinigų plovimu, mokesčių vengimu, duomenų apsaugos ir kovos su organizuotu nusikalstamumu ekspertai; |
| --- | --- |

46.

| 47. | primena Komisijai, kad Europos Sąjunga turi galimybę tapti pagrindine veikėja blokų grandinės ir tarptautinės prekybos srityje ir kad ji turėtų daryti didelę įtaką ją plėtojant visame pasaulyje drauge su tarptautiniais partneriais; |
| --- | --- |

47.

o

o o

| 48. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir EIVT. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  OL C 76, 2018 2 28, p. 76.

(2)  OL C 101, 2018 3 16, p. 30.

(3)  OL C 369, 2018 10 11, p. 22.

(4)  OL C 307, 2018 8 30, p. 44.

(5)  OL C 337, 2018 9 20, p. 33.

(6)  https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc11_e/genderdeclarationmc11_e.pdf

(7)  OL L 119, 2016 5 4, p. 1.

(8)  https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/ file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf

(9)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-countries-join-blockchain-partnership

(10)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-18-521_lt.htm.

(11)  http://www.consilium.europa.eu/media/21620/19-euco-final-conclusions-en.pdf

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/150 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/150

---

P8_TA(2018)0529

Japonijos užtikrinamo asmens duomenų apsaugos lygio tinkamumas

2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Japonijoje nustatytos asmens duomenų apsaugos tinkamumo (2018/2979(RSP))

(2020/C 388/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 6, 7, 8, 11, 16, 47 ir 52 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 6, 7, 8, 11, 16, 47 ir 52 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (1) ir į kitus atitinkamus Europos duomenų apsaugos teisės aktus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (1) ir į kitus atitinkamus Europos duomenų apsaugos teisės aktus,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 6 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-362/14 (Maximillian Schrems prieš Data Protection Commissioner) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 6 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-362/14 (Maximillian Schrems prieš Data Protection Commissioner) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 21 d. Europos Teisingumo Teismo sprendimą Byloje C-203/15 (Tele2 Sverige AB prieš Post-och telestyrelsen) ir Byloje C-698/15 (Secretary of State for the Home Department prieš Tom Watson ir kitus) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 21 d. Europos Teisingumo Teismo sprendimą Byloje C-203/15 (Tele2 Sverige AB prieš Post-och telestyrelsen) ir Byloje C-698/15 (Secretary of State for the Home Department prieš Tom Watson ir kitus) (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją „Skaitmeninės prekybos strategijos kūrimas“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją „Skaitmeninės prekybos strategijos kūrimas“ (4),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 6 d. 29 straipsnio darbo grupės dokumentą „Tinkamumo kriterijai“ (5), kuriame pateiktos Bendruoju duomenų apsaugos reglamentu (BDAR) pagrįstos gairės Komisijai ir Europos duomenų apsaugos valdybai dėl duomenų apsaugos lygio trečiosiose valstybėse ir tarptautinėse organizacijose vertinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 6 d. 29 straipsnio darbo grupės dokumentą „Tinkamumo kriterijai“ (5), kuriame pateiktos Bendruoju duomenų apsaugos reglamentu (BDAR) pagrįstos gairės Komisijai ir Europos duomenų apsaugos valdybai dėl duomenų apsaugos lygio trečiosiose valstybėse ir tarptautinėse organizacijose vertinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. Europos duomenų apsaugos valdybos nuomonę dėl ES ir Japonijos sprendimo dėl tinkamumo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. Europos duomenų apsaugos valdybos nuomonę dėl ES ir Japonijos sprendimo dėl tinkamumo projekto,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl asmens duomenų tinkamos apsaugos Japonijoje projektą (COM(2018)XXXX), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl asmens duomenų tinkamos apsaugos Japonijoje projektą (COM(2018)XXXX),

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto (LIBE) ad hoc delegacijos 2017 m. spalio mėn. vizito į Japoniją, surengto vykdant derybas dėl tinkamumo, siekiant susitikti su atitinkamomis Japonijos valdžios institucijomis ir suinteresuotaisiais subjektais ir aptarti esminius elementus, į kuriuos Komisija turi atsižvelgti priimdama sprendimą dėl tinkamumo, išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto (LIBE) ad hoc delegacijos 2017 m. spalio mėn. vizito į Japoniją, surengto vykdant derybas dėl tinkamumo, siekiant susitikti su atitinkamomis Japonijos valdžios institucijomis ir suinteresuotaisiais subjektais ir aptarti esminius elementus, į kuriuos Komisija turi atsižvelgti priimdama sprendimą dėl tinkamumo, išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi nuo 2018 m. gegužės 25 d. taikomas Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas; kadangi Bendrojo duomenų apsaugos reglamento 45 straipsnio 2 dalyje nustatyti elementai, į kuriuos, vertindama apsaugos lygio trečiojoje valstybėje ar tarptautinėje organizacijoje tinkamumą, turi atsižvelgti Komisija; |
| --- | --- |

A.

kadangi nuo 2018 m. gegužės 25 d. taikomas Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas; kadangi Bendrojo duomenų apsaugos reglamento 45 straipsnio 2 dalyje nustatyti elementai, į kuriuos, vertindama apsaugos lygio trečiojoje valstybėje ar tarptautinėje organizacijoje tinkamumą, turi atsižvelgti Komisija;

| B. | kadangi Komisija visų pirma turi atsižvelgti į teisinės valstybės principą, pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, į atitinkamus bendruosius ir sektorių teisės aktus, įskaitant tuos, kurie susiję su visuomenės saugumu, gynyba, nacionaliniu saugumu, baudžiamąja teise ir valdžios institucijų prieiga prie asmens duomenų, taip pat į vienos ar daugiau nepriklausomų priežiūros institucijų egzistavimą ir sklandų veikimą ir trečiosios valstybės ar tarptautinės organizacijos prisiimtus tarptautinius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

B.

kadangi Komisija visų pirma turi atsižvelgti į teisinės valstybės principą, pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, į atitinkamus bendruosius ir sektorių teisės aktus, įskaitant tuos, kurie susiję su visuomenės saugumu, gynyba, nacionaliniu saugumu, baudžiamąja teise ir valdžios institucijų prieiga prie asmens duomenų, taip pat į vienos ar daugiau nepriklausomų priežiūros institucijų egzistavimą ir sklandų veikimą ir trečiosios valstybės ar tarptautinės organizacijos prisiimtus tarptautinius įsipareigojimus;

| C. | kadangi Europos Teisingumo Teismas 2015 m. spalio 6 d. sprendime Byloje C-362/14 (Maximillian Schrems prieš Data Protection Commissioner) išaiškino, kad tinkamas apsaugos lygis trečiojoje valstybėje turi būti suprantamas kaip „iš esmės lygiavertis“ tam, kuris garantuojamas Europos Sąjungoje pagal Direktyvą 95/46/EB aiškinant ją vadovaujantis Chartija; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Teisingumo Teismas 2015 m. spalio 6 d. sprendime Byloje C-362/14 (Maximillian Schrems prieš Data Protection Commissioner) išaiškino, kad tinkamas apsaugos lygis trečiojoje valstybėje turi būti suprantamas kaip „iš esmės lygiavertis“ tam, kuris garantuojamas Europos Sąjungoje pagal Direktyvą 95/46/EB aiškinant ją vadovaujantis Chartija;

| D. | kadangi Japonija yra viena iš pagrindinių ES prekybos partnerių ir su ja ES neseniai sudarė ekonominės partnerystės susitarimą (EPS), kuriame įtvirtintos abiejų partnerių vertybės ir principai, kartu apsaugant ir joms opius klausimus; kadangi bendras pagrindinių teisių, įskaitant privatumą ir duomenų apsaugą, pripažinimas yra svarbus pagrindas priimant sprendimą dėl tinkamumo, kuris sudarys teisinį pagrindą perduoti asmens duomenis iš ES į Japoniją; |
| --- | --- |

D.

kadangi Japonija yra viena iš pagrindinių ES prekybos partnerių ir su ja ES neseniai sudarė ekonominės partnerystės susitarimą (EPS), kuriame įtvirtintos abiejų partnerių vertybės ir principai, kartu apsaugant ir joms opius klausimus; kadangi bendras pagrindinių teisių, įskaitant privatumą ir duomenų apsaugą, pripažinimas yra svarbus pagrindas priimant sprendimą dėl tinkamumo, kuris sudarys teisinį pagrindą perduoti asmens duomenis iš ES į Japoniją;

| E. | kadangi Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ad hoc delegacija vizito metu į Japoniją pamatė Japonijos valdžios institucijų ir suinteresuotųjų subjektų suinteresuotumą ne tik taikyti pačias naujo Bendrojo duomenų apsaugos reglamento taisykles, bet ir sukurti patikimą ir itin kokybišką asmens duomenų perdavimo tarp ES ir Japonijos mechanizmą, kuris atitiktų ES teisinėje sistemoje reikalaujamas sąlygas, t. y. nustatyti apsaugos lygį, kuris iš esmės atitiktų ES duomenų apsaugos teisės aktuose numatytą apsaugos lygį; |
| --- | --- |

E.

kadangi Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ad hoc delegacija vizito metu į Japoniją pamatė Japonijos valdžios institucijų ir suinteresuotųjų subjektų suinteresuotumą ne tik taikyti pačias naujo Bendrojo duomenų apsaugos reglamento taisykles, bet ir sukurti patikimą ir itin kokybišką asmens duomenų perdavimo tarp ES ir Japonijos mechanizmą, kuris atitiktų ES teisinėje sistemoje reikalaujamas sąlygas, t. y. nustatyti apsaugos lygį, kuris iš esmės atitiktų ES duomenų apsaugos teisės aktuose numatytą apsaugos lygį;

| F. | kadangi, atsižvelgiant į vis didėjantį pasaulinės ekonomikos skaitmeninimą, asmens duomenų perdavimas tarp ES ir Japonijos komerciniais tikslais yra svarbus ES ir Japonijos santykių elementas; kadangi tokie duomenys turėtų būti perduodami visapusiškai paisant teisės į asmens duomenų apsaugą ir teisės į privatumą; kadangi vienas iš pagrindinių ES tikslų yra ginti pagrindines teises, įtvirtintas Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje; |
| --- | --- |

F.

kadangi, atsižvelgiant į vis didėjantį pasaulinės ekonomikos skaitmeninimą, asmens duomenų perdavimas tarp ES ir Japonijos komerciniais tikslais yra svarbus ES ir Japonijos santykių elementas; kadangi tokie duomenys turėtų būti perduodami visapusiškai paisant teisės į asmens duomenų apsaugą ir teisės į privatumą; kadangi vienas iš pagrindinių ES tikslų yra ginti pagrindines teises, įtvirtintas Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje;

| G. | kadangi ES ir Japonija 2017 m. sausio mėn. pradėjo tartis, kaip palengvinti asmens duomenų perdavimą komerciniais tikslais taikant pirmą istorijoje išvadą dėl abipusio tinkamumo; kadangi Europos Parlamentas 2017 m. gruodžio 12 d. rezoliucijoje „Skaitmeninės prekybos strategijos kūrimas“ aiškiai „pripažįsta, kad sprendimai dėl tinkamumo [...] yra esminė priemonė siekiant užtikrinti asmens duomenų perdavimo iš ES į trečiąją šalį apsaugą“; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES ir Japonija 2017 m. sausio mėn. pradėjo tartis, kaip palengvinti asmens duomenų perdavimą komerciniais tikslais taikant pirmą istorijoje išvadą dėl abipusio tinkamumo; kadangi Europos Parlamentas 2017 m. gruodžio 12 d. rezoliucijoje „Skaitmeninės prekybos strategijos kūrimas“ aiškiai „pripažįsta, kad sprendimai dėl tinkamumo [...] yra esminė priemonė siekiant užtikrinti asmens duomenų perdavimo iš ES į trečiąją šalį apsaugą“;

| H. | kadangi asmens duomenų perdavimui į Japoniją taikytinas sprendimas dėl tinkamumo būtų pirmas tokio pobūdžio sprendimas, priimtas pagal naujas griežtesnes Bendrojo duomenų apsaugos reglamento taisykles; |
| --- | --- |

H.

kadangi asmens duomenų perdavimui į Japoniją taikytinas sprendimas dėl tinkamumo būtų pirmas tokio pobūdžio sprendimas, priimtas pagal naujas griežtesnes Bendrojo duomenų apsaugos reglamento taisykles;

| I. | kadangi Japonija neseniai atnaujino ir sugriežtino savo duomenų apsaugos teisės aktus, siekdama suderinti juos su tarptautiniais standartais, ypač pagal naują Europos duomenų apsaugos teisės aktų sistemą nustatytomis apsaugos priemonėmis ir individualiomis teisėmis; kadangi Japonijos duomenų apsaugos teisinę sistemą sudaro įvairūs elementai, iš kurių svarbiausias yra Asmeninės informacijos apsaugos įstatymas; |
| --- | --- |

I.

kadangi Japonija neseniai atnaujino ir sugriežtino savo duomenų apsaugos teisės aktus, siekdama suderinti juos su tarptautiniais standartais, ypač pagal naują Europos duomenų apsaugos teisės aktų sistemą nustatytomis apsaugos priemonėmis ir individualiomis teisėmis; kadangi Japonijos duomenų apsaugos teisinę sistemą sudaro įvairūs elementai, iš kurių svarbiausias yra Asmeninės informacijos apsaugos įstatymas;

| J. | kadangi 2018 m. birželio 12 d. Japonijos Ministrų kabinetas priėmė nutarimą, kuriuo Asmeninės informacijos apsaugos komisijai (PPC), kaip Asmeninės informacijos apsaugos įstatymo administravimo ir įgyvendinimo institucijai, deleguojami „įgaliojimai imtis reikiamų veiksmų, kad būtų suderinti Japonijos ir atitinkamos užsienio valstybės sistemų ir operacijų skirtumai, remiantis Įstatymo 6 straipsniu, siekiant užtikrinti tinkamą iš tokios šalies gautos asmeninės informacijos tvarkymą“; kadangi tame sprendime nustatyta, kad šie įgaliojimai apima PPC įgaliojimus sustiprinti apsaugą ir priimti griežtesnes taisykles, kurios papildytų Asmeninės informacijos apsaugos įstatymą ir Ministrų kabineto nutarimu nustatytas taisykles; kadangi, pagal šį sprendimą, minėtosios griežtesnės taisyklės Japonijos verslo subjektams būtų privalomos ir vykdytinos; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2018 m. birželio 12 d. Japonijos Ministrų kabinetas priėmė nutarimą, kuriuo Asmeninės informacijos apsaugos komisijai (PPC), kaip Asmeninės informacijos apsaugos įstatymo administravimo ir įgyvendinimo institucijai, deleguojami „įgaliojimai imtis reikiamų veiksmų, kad būtų suderinti Japonijos ir atitinkamos užsienio valstybės sistemų ir operacijų skirtumai, remiantis Įstatymo 6 straipsniu, siekiant užtikrinti tinkamą iš tokios šalies gautos asmeninės informacijos tvarkymą“; kadangi tame sprendime nustatyta, kad šie įgaliojimai apima PPC įgaliojimus sustiprinti apsaugą ir priimti griežtesnes taisykles, kurios papildytų Asmeninės informacijos apsaugos įstatymą ir Ministrų kabineto nutarimu nustatytas taisykles; kadangi, pagal šį sprendimą, minėtosios griežtesnės taisyklės Japonijos verslo subjektams būtų privalomos ir vykdytinos;

| K. | kadangi prie Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl tinkamos asmens duomenų apsaugos Japonijoje projekto kaip I priedas pridedamos 2018 m. birželio 15 d. PPC priimtos Papildomos taisyklės, pagrįstos Asmeninės informacijos apsaugos įstatymo 6 straipsniu, pagal kurį PPC aiškiai suteikiami įgaliojimai priimti griežtesnes taisykles, be kita ko, siekiant palengvinti tarptautinį duomenų perdavimą; kadangi Papildomos taisyklės dar nėra oficialiai paskelbtos; |
| --- | --- |

K.

kadangi prie Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl tinkamos asmens duomenų apsaugos Japonijoje projekto kaip I priedas pridedamos 2018 m. birželio 15 d. PPC priimtos Papildomos taisyklės, pagrįstos Asmeninės informacijos apsaugos įstatymo 6 straipsniu, pagal kurį PPC aiškiai suteikiami įgaliojimai priimti griežtesnes taisykles, be kita ko, siekiant palengvinti tarptautinį duomenų perdavimą; kadangi Papildomos taisyklės dar nėra oficialiai paskelbtos;

| L. | kadangi šių Papildomų taisyklių paskirtis – išspręsti atitinkamų Japonijos ir ES duomenų apsaugos teisės aktų skirtumų problemas siekiant užtikrinti tinkamą sprendimu dėl tinkamumo pagrįstą iš ES gaunamų asmens duomenų tvarkymą, visų pirma taikytiną ypatingo dėmesio reikalaujančiai asmeninei informacijai (neskelbtiniems duomenims), saugomiems asmens duomenims, naudojimo paskirties nurodymui, su naudojimo paskirtimi susijusiam apribojimui, apribojimui teikti trečiajai šaliai kitoje valstybėje ir anonimiškai apdorotai informacijai; |
| --- | --- |

L.

kadangi šių Papildomų taisyklių paskirtis – išspręsti atitinkamų Japonijos ir ES duomenų apsaugos teisės aktų skirtumų problemas siekiant užtikrinti tinkamą sprendimu dėl tinkamumo pagrįstą iš ES gaunamų asmens duomenų tvarkymą, visų pirma taikytiną ypatingo dėmesio reikalaujančiai asmeninei informacijai (neskelbtiniems duomenims), saugomiems asmens duomenims, naudojimo paskirties nurodymui, su naudojimo paskirtimi susijusiam apribojimui, apribojimui teikti trečiajai šaliai kitoje valstybėje ir anonimiškai apdorotai informacijai;

| M. | kadangi Papildomos taisyklės būtų teisiškai privalomos visiems asmeninę informaciją tvarkantiems verslo subjektams, kurie gauna asmens duomenis, iš ES perduodamus remiantis sprendimu dėl tinkamumo, ir todėl privalo laikytis tų taisyklių, paisyti visų susijusių teisių ir vykdyti visas susijusias pareigas, ir jų vykdymą užtikrintų tiek PPC, tiek Japonijos teismai; |
| --- | --- |

M.

kadangi Papildomos taisyklės būtų teisiškai privalomos visiems asmeninę informaciją tvarkantiems verslo subjektams, kurie gauna asmens duomenis, iš ES perduodamus remiantis sprendimu dėl tinkamumo, ir todėl privalo laikytis tų taisyklių, paisyti visų susijusių teisių ir vykdyti visas susijusias pareigas, ir jų vykdymą užtikrintų tiek PPC, tiek Japonijos teismai;

| N. | kadangi, siekiant užtikrinti iš esmės lygiavertį iš ES į Japoniją perduodamų asmens duomenų apsaugos lygį, Papildomomis taisyklėmis sukuriama papildoma apsauga, kuri turi būti taikoma nustatant griežtesnes iš ES perduodamų asmens duomenų tvarkymo sąlygas ar apribojimus, pavyzdžiui, kai perduodama ypatingo dėmesio reikalaujanti asmeninė informacija, kai asmens duomenys perduodami toliau, kai jie anoniminiai ar kai ribojama jų naudojimo paskirtis; |
| --- | --- |

N.

kadangi, siekiant užtikrinti iš esmės lygiavertį iš ES į Japoniją perduodamų asmens duomenų apsaugos lygį, Papildomomis taisyklėmis sukuriama papildoma apsauga, kuri turi būti taikoma nustatant griežtesnes iš ES perduodamų asmens duomenų tvarkymo sąlygas ar apribojimus, pavyzdžiui, kai perduodama ypatingo dėmesio reikalaujanti asmeninė informacija, kai asmens duomenys perduodami toliau, kai jie anoniminiai ar kai ribojama jų naudojimo paskirtis;

| O. | kadangi Japonijos duomenų apsaugos teisinėje sistemoje asmeninė informacija skiriasi nuo asmens duomenų ir kai kuriais atvejais reiškia tam tikros kategorijos asmens duomenis, konkrečiai saugomus asmens duomenis; |
| --- | --- |

O.

kadangi Japonijos duomenų apsaugos teisinėje sistemoje asmeninė informacija skiriasi nuo asmens duomenų ir kai kuriais atvejais reiškia tam tikros kategorijos asmens duomenis, konkrečiai saugomus asmens duomenis;

| P. | kadangi pagal Asmeninės informacijos apsaugos įstatymo 2 straipsnio 1 dalį „asmeninės informacijos“ sąvoka apima bet kokią su fiziniu asmeniu susijusią informaciją, pagal kurią galima nustatyti to asmens tapatybę; kadangi apibrėžtyje išskirtos dvi asmeninės informacijos kategorijos: i) asmens tapatybės kodai ir ii) kita asmeninė informacija, pagal kurią gali būti nustatyta asmens tapatybė; kadangi pastaroji kategorija apima informaciją, kuri, pati savaime, nepadeda nustatyti konkretaus asmens tapatybės, tačiau ją „lengvai susiejus“ su kita informacija, to asmens tapatybę nustatyti įmanoma; |
| --- | --- |

P.

kadangi pagal Asmeninės informacijos apsaugos įstatymo 2 straipsnio 1 dalį „asmeninės informacijos“ sąvoka apima bet kokią su fiziniu asmeniu susijusią informaciją, pagal kurią galima nustatyti to asmens tapatybę; kadangi apibrėžtyje išskirtos dvi asmeninės informacijos kategorijos: i) asmens tapatybės kodai ir ii) kita asmeninė informacija, pagal kurią gali būti nustatyta asmens tapatybė; kadangi pastaroji kategorija apima informaciją, kuri, pati savaime, nepadeda nustatyti konkretaus asmens tapatybės, tačiau ją „lengvai susiejus“ su kita informacija, to asmens tapatybę nustatyti įmanoma;

| Q. | kadangi pagal Asmeninės informacijos apsaugos įstatymo 2 straipsnio 4 dalį „asmens duomenys“ – tai asmeninė informacija, sudaranti asmeninės informacijos duomenų bazę ir t.t.; kadangi Asmeninės informacijos apsaugos įstatymo 1 dalyje nurodoma, kad informacija tokiose duomenų bazėse sistemingai tvarkoma, ir tai yra panašu į „susisteminto rinkinio“ sąvoką pagal Bendrojo duomenų apsaugos reglamento 2 straipsnio 1 dalį; kadangi pagal Bendrojo duomenų apsaugos reglamento 4 straipsnio 1 dalį „asmens duomenys“ – bet kokia informacija apie fizinį asmenį, kurio tapatybė nustatyta arba kurio tapatybę galima nustatyti; kadangi fizinis asmuo, kurio tapatybę galima nustatyti, yra asmuo, kurio tapatybę galima nustatyti tiesiogiai arba netiesiogiai, visų pirma pagal identifikatorių, kaip antai vardą, pavardę, asmens identifikavimo numerį, buvimo vietos duomenis ir interneto identifikatorių arba pagal vieną ar kelis to fizinio asmens fizinės, fiziologinės, genetinės, psichinės, ekonominės, kultūrinės ar socialinės tapatybės požymius; kadangi sprendžiant, ar galima nustatyti fizinio asmens tapatybę, reikėtų atsižvelgti į visas priemones, pavyzdžiui, išskyrimą, kurias kaip pagrįstai tikėtina, asmens tapatybei tiesiogiai ar netiesiogiai nustatyti galėtų naudoti duomenų valdytojas ar kitas asmuo; |
| --- | --- |

Q.

kadangi pagal Asmeninės informacijos apsaugos įstatymo 2 straipsnio 4 dalį „asmens duomenys“ – tai asmeninė informacija, sudaranti asmeninės informacijos duomenų bazę ir t.t.; kadangi Asmeninės informacijos apsaugos įstatymo 1 dalyje nurodoma, kad informacija tokiose duomenų bazėse sistemingai tvarkoma, ir tai yra panašu į „susisteminto rinkinio“ sąvoką pagal Bendrojo duomenų apsaugos reglamento 2 straipsnio 1 dalį; kadangi pagal Bendrojo duomenų apsaugos reglamento 4 straipsnio 1 dalį „asmens duomenys“ – bet kokia informacija apie fizinį asmenį, kurio tapatybė nustatyta arba kurio tapatybę galima nustatyti; kadangi fizinis asmuo, kurio tapatybę galima nustatyti, yra asmuo, kurio tapatybę galima nustatyti tiesiogiai arba netiesiogiai, visų pirma pagal identifikatorių, kaip antai vardą, pavardę, asmens identifikavimo numerį, buvimo vietos duomenis ir interneto identifikatorių arba pagal vieną ar kelis to fizinio asmens fizinės, fiziologinės, genetinės, psichinės, ekonominės, kultūrinės ar socialinės tapatybės požymius; kadangi sprendžiant, ar galima nustatyti fizinio asmens tapatybę, reikėtų atsižvelgti į visas priemones, pavyzdžiui, išskyrimą, kurias kaip pagrįstai tikėtina, asmens tapatybei tiesiogiai ar netiesiogiai nustatyti galėtų naudoti duomenų valdytojas ar kitas asmuo;

| R. | kadangi pagal Asmeninės informacijos apsaugos įstatymo 2 straipsnio 7 dalį „saugomi asmens duomenys“ – tai asmens duomenys, kuriuos asmens duomenis tvarkantis verslo subjektas turi teisę atskleisti, taisyti, papildyti arba ištrinti jų turinį, nustoti naudoti, ištrinti arba nustoti juos teikti trečiosioms šalims, ir kurie nėra nei duomenys, kurie pagal Ministrų kabineto įsakymą pripažinti duomenimis, galinčiais pakenkti viešiesiems ar kitiems interesams, jei sužinoma apie jų buvimą ar nebuvimą, nei duomenys, kurie turi būti panaikinti per ne ilgesnį kaip vienerių metų laikotarpį pagal Ministrų kabineto įsakymą; kadangi Papildomose taisyklėse sąvoka „saugomi asmens duomenys“ suderinama su sąvoka „asmens duomenys“, siekiant užtikrinti, kad tam tikri individualioms teisėms taikomi apribojimai nebūtų taikomi iš ES perduotiems duomenims; |
| --- | --- |

R.

kadangi pagal Asmeninės informacijos apsaugos įstatymo 2 straipsnio 7 dalį „saugomi asmens duomenys“ – tai asmens duomenys, kuriuos asmens duomenis tvarkantis verslo subjektas turi teisę atskleisti, taisyti, papildyti arba ištrinti jų turinį, nustoti naudoti, ištrinti arba nustoti juos teikti trečiosioms šalims, ir kurie nėra nei duomenys, kurie pagal Ministrų kabineto įsakymą pripažinti duomenimis, galinčiais pakenkti viešiesiems ar kitiems interesams, jei sužinoma apie jų buvimą ar nebuvimą, nei duomenys, kurie turi būti panaikinti per ne ilgesnį kaip vienerių metų laikotarpį pagal Ministrų kabineto įsakymą; kadangi Papildomose taisyklėse sąvoka „saugomi asmens duomenys“ suderinama su sąvoka „asmens duomenys“, siekiant užtikrinti, kad tam tikri individualioms teisėms taikomi apribojimai nebūtų taikomi iš ES perduotiems duomenims;

| S. | kadangi į Japonijos duomenų apsaugos teisės, kuri aptariama įgyvendinimo sprendimo projekte, taikymo sritį nepatenka keli sektoriai, kai juose asmens duomenys tvarkomi konkrečiais tikslais; kadangi įgyvendinimo sprendimo projektas nebūtų taikomas asmens duomenų perdavimui iš ES gavėjui, kuriam taikoma kuri nors iš pirmiau minėtų išimčių, nustatytų Japonijos duomenų apsaugos teisės aktuose; |
| --- | --- |

S.

kadangi į Japonijos duomenų apsaugos teisės, kuri aptariama įgyvendinimo sprendimo projekte, taikymo sritį nepatenka keli sektoriai, kai juose asmens duomenys tvarkomi konkrečiais tikslais; kadangi įgyvendinimo sprendimo projektas nebūtų taikomas asmens duomenų perdavimui iš ES gavėjui, kuriam taikoma kuri nors iš pirmiau minėtų išimčių, nustatytų Japonijos duomenų apsaugos teisės aktuose;

| T. | kadangi, kalbant apie tolesnį ES asmens duomenų perdavimą iš Japonijos į trečiąją šalį, įgyvendinimo sprendimo projekte nenumatyta galimybė, vykdant tokius tolesnius perdavimus, naudoti perdavimo priemones, kuriomis nesukuriami saistantys Japonijos duomenų eksportuotojo ir trečiosios šalies duomenų importuotojo santykiai ir neužtikrinamas reikalaujamas apsaugos lygis; kadangi toks atvejis būtų, pavyzdžiui, Azijos ir Ramiojo vandenyno šalių ekonominio bendradarbiavimo tarpvalstybinio privatumo taisyklių (angl. APEC CBPR) sistema, kurioje dalyvauja Japonija, nes šioje sistemoje apsaugos nelemia eksportuotojo ir importuotojo dvišalių santykių kontekste sudarytas saistantis susitarimas ir duomenų apsauga yra akivaizdžiai žemesnio lygio nei ta, kuri užtikrinama Asmeninės informacijos apsaugos įstatymu ir Papildomomis taisyklėmis kartu; |
| --- | --- |

T.

kadangi, kalbant apie tolesnį ES asmens duomenų perdavimą iš Japonijos į trečiąją šalį, įgyvendinimo sprendimo projekte nenumatyta galimybė, vykdant tokius tolesnius perdavimus, naudoti perdavimo priemones, kuriomis nesukuriami saistantys Japonijos duomenų eksportuotojo ir trečiosios šalies duomenų importuotojo santykiai ir neužtikrinamas reikalaujamas apsaugos lygis; kadangi toks atvejis būtų, pavyzdžiui, Azijos ir Ramiojo vandenyno šalių ekonominio bendradarbiavimo tarpvalstybinio privatumo taisyklių (angl. APEC CBPR) sistema, kurioje dalyvauja Japonija, nes šioje sistemoje apsaugos nelemia eksportuotojo ir importuotojo dvišalių santykių kontekste sudarytas saistantis susitarimas ir duomenų apsauga yra akivaizdžiai žemesnio lygio nei ta, kuri užtikrinama Asmeninės informacijos apsaugos įstatymu ir Papildomomis taisyklėmis kartu;

| U. | kadangi Europos duomenų apsaugos valdyba savo 2018 m. gruodžio 5 d. nuomonėje, remdamasi Komisijos pateiktais dokumentais, įvertina, ar Japonijos duomenų apsaugos teisinė sistema suteikia pakankamas asmenų duomenų apsaugos garantijas; kadangi Europos duomenų apsaugos valdyba palankiai vertina Komisijos ir Asmeninės informacijos apsaugos komisijai (PPC) pastangas didinti Japonijos ir Europos teisinių sistemų konvergenciją, siekiant palengvinti asmens duomenų perdavimą; kadangi Europos duomenų apsaugos valdyba pripažįsta, kad Papildomose taisyklėse numatyti patobulinimai, siekiant pašalinti kai kuriuos šių dviejų sistemų skirtumus yra labai svarbūs ir geri; kadangi ji pažymi, jog išlieka keletas susirūpinimą keliančių klausimų, pavyzdžiui, asmens duomenų, perduotų iš ES į Japoniją per visą jų gyvavimo ciklą, apsauga, ir rekomenduoja, kad Komisija pateiktų daugiau įrodymų ir paaiškinimų dėl iškeltų klausimų ir atidžiai stebėtų, ar taisyklės taikomos veiksmingai; |
| --- | --- |

U.

kadangi Europos duomenų apsaugos valdyba savo 2018 m. gruodžio 5 d. nuomonėje, remdamasi Komisijos pateiktais dokumentais, įvertina, ar Japonijos duomenų apsaugos teisinė sistema suteikia pakankamas asmenų duomenų apsaugos garantijas; kadangi Europos duomenų apsaugos valdyba palankiai vertina Komisijos ir Asmeninės informacijos apsaugos komisijai (PPC) pastangas didinti Japonijos ir Europos teisinių sistemų konvergenciją, siekiant palengvinti asmens duomenų perdavimą; kadangi Europos duomenų apsaugos valdyba pripažįsta, kad Papildomose taisyklėse numatyti patobulinimai, siekiant pašalinti kai kuriuos šių dviejų sistemų skirtumus yra labai svarbūs ir geri; kadangi ji pažymi, jog išlieka keletas susirūpinimą keliančių klausimų, pavyzdžiui, asmens duomenų, perduotų iš ES į Japoniją per visą jų gyvavimo ciklą, apsauga, ir rekomenduoja, kad Komisija pateiktų daugiau įrodymų ir paaiškinimų dėl iškeltų klausimų ir atidžiai stebėtų, ar taisyklės taikomos veiksmingai;

| V. | kadangi kartu su įgyvendinimo sprendimo projektu pateikiamas 2018 m. rugsėjo 14 d. teisingumo ministro raštas, kuriame daroma nuoroda į Teisingumo ministerijos ir kelių kitų ministerijų bei agentūrų parengtą dokumentą „Japonijos valdžios institucijų vykdomas asmeninės informacijos rinkimas ir naudojimas baudžiamosios teisės vykdymo ir nacionalinio saugumo užtikrinimo tikslais“, kuriame pateikiama taikomos teisinės sistemos apžvalga ir Komisijai nurodomos oficialiosios atstovybės, garantijos ir įsipareigojimai, pasirašyti aukščiausiu ministrų ir agentūrų lygmeniu, kurie pridedami kaip įgyvendinimo sprendimo II priedas; |
| --- | --- |

V.

kadangi kartu su įgyvendinimo sprendimo projektu pateikiamas 2018 m. rugsėjo 14 d. teisingumo ministro raštas, kuriame daroma nuoroda į Teisingumo ministerijos ir kelių kitų ministerijų bei agentūrų parengtą dokumentą „Japonijos valdžios institucijų vykdomas asmeninės informacijos rinkimas ir naudojimas baudžiamosios teisės vykdymo ir nacionalinio saugumo užtikrinimo tikslais“, kuriame pateikiama taikomos teisinės sistemos apžvalga ir Komisijai nurodomos oficialiosios atstovybės, garantijos ir įsipareigojimai, pasirašyti aukščiausiu ministrų ir agentūrų lygmeniu, kurie pridedami kaip įgyvendinimo sprendimo II priedas;

| 1. | atkreipia dėmesį į išsamią analizę, kurią Komisija pateikė savo įgyvendinimo sprendimo dėl asmens duomenų apsaugos projekte, įskaitant priežiūros ir teisių gynimo mechanizmus, taikomus komercinės veiklos vykdytojų vykdomam duomenų tvarkymui, taip pat Japonijos valdžios institucijų prieigai prie duomenų, visų pirma teisėsaugos ir nacionalinio saugumo srityse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį, kad Japonija tuo pat metu rengia ir asmens duomenų, kuriuos Japonija perduoda ES pagal Asmeninės informacijos apsaugos įstatymo 23 straipsnį, apsaugos lygio pripažinimą – tai būtų pirma abipusė tinkamumo išvada pasaulyje, kuria remiantis būtų galima sukurti didžiausią pasaulyje laisvų ir saugių duomenų srautų erdvę; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina šį pokytį kaip aukštų duomenų apsaugos standartų sklaidos pasaulyje išraišką; vis dėlto atkreipia dėmesį, kad dėl to jokiu būdu ES sprendimuose dėl tinkamumo neturėtų būti taikomas principas „akis už akį“; primena, kad priimdama sprendimą dėl tinkamumo pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą Komisija turi objektyviai įvertinti teisinę ir praktinę padėtį trečiojoje šalyje, teritorijoje, sektoriuje ar tarptautinėje organizacijoje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Teisingumo Teismas nusprendė, jog pagal sąvoką „tinkamas apsaugos lygis“ nereikalaujama tokio paties apsaugos lygio, kuris garantuojamas ES, bet ji turi būti suprantama kaip reikalavimas, kad trečioji šalis, atsižvelgdama į savo vidaus teisę arba tarptautinius įsipareigojimus, užtikrintų pagrindinių teisių ir laisvių, kurios iš esmės yra lygiavertės Europos Sąjungoje garantuojamoms pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą, apsaugos lygį, kuris nustatomas atsižvelgiant į Chartiją“; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad teisė į privatumą ir asmens duomenų apsaugą užtikrinama konstituciniu lygmeniu tiek Japonijoje, tiek ES, tačiau visiškas ES ir Japonijos taisyklių suderinimas neįmanomas dėl konstitucinės struktūros ir kultūros skirtumų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkreipia dėmesį į Asmeninės informacijos apsaugos įstatymo pakeitimus, kurie įsigaliojo 2017 m. gegužės 30 d.; palankiai vertina esminius patobulinimus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad į APPI materialinę taikymo sritį nepatenkančių kategorijų verslo ir perdirbimo veikla aiškiai neįtraukiama į tinkamumo išvados taikymo sritį; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad priėmus iš dalies pakeistą Asmeninės informacijos apsaugos įstatymą ir 2016 m. priėmus BDAR, Japonijos ir ES duomenų apsaugos sistemos pasižymi aukštu suderinimo lygiu principų, apsaugos priemonių ir asmens teisių, taip pat priežiūros ir vykdymo užtikrinimo mechanizmų požiūriu; visų pirma atkreipia dėmesį į nepriklausomos priežiūros institucijos (PPC) sukūrimą iš dalies pakeitus Asmeninės informacijos apsaugos įstatymą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vis dėlto pažymi, kad pačios PPC manymu nepaisant aukšto abiejų sistemų suderinimo lygio, esama tam tikrų svarbių skirtumų; taip pat pažymi, kad siekdama užtikrinti aukštesnį iš ES perkeliamų asmens duomenų apsaugos lygį, 2018 m. birželio 15 d. PPC patvirtino Papildomas taisykles; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina keletą svarbių Papildomų taisyklių išaiškinimų, įskaitant „anonimizuotos asmeninės informacijos“ sąvokos Asmeninės informacijos apsaugos įstatyme suderinimą su „anonimiškos informacijos“ apibrėžtimi Bendrajame duomenų apsaugos reglamente; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, jog atsižvelgiant į tai, kad Papildomų taisyklių papildomos apsaugos priemonės taikomos tik duomenų perdavimui pagal sprendimus dėl tinkamumo; primena, kad, atsižvelgiant į sprendimo dėl tinkamumo taikymo sritį, kai kurie duomenų perdavimai bus atliekami pagal tuos kitus turimus mechanizmus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pripažįsta, kad papildomos apsaugos priemonės, numatytos Papildomose taisyklėse, apsiriboja tik iš Europos perduodamais asmens duomenimis, todėl verslo subjektai, kurie tuo pačiu metu tvarko Japonijos ir Europos asmens duomenis, privalės laikytis Papildomų taisyklių, užtikrindami, pvz., technines (ženklinimo) ar organizacines priemones (pvz., saugoti specialioje duomenų bazėje), kad galėtų identifikuoti tokius asmens duomenis per visą jų gyvavimo ciklą; ragina Komisiją stebėti padėtį, siekiant išvengti galimų spragų, leidžiančių veiklos vykdytojams apeiti Papildomose taisyklėse nustatytas pareigas perduodant duomenis per trečiąsias šalis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pažymi, kad „asmens duomenų“ apibrėžtis Asmeninės informacijos apsaugos įstatyme neapima duomenų, „ministrų kabineto įsakymu pripažintų kaip turinčių nedaug galimybių pakenkti asmens teisėms ir interesams, atsižvelgiant į jų naudojimo būdą“; primygtinai ragina Komisiją įvertinti, ar šis žalos vertinimu grindžiamas metodas yra suderinamas su ES požiūriu, pagal kurį bet koks asmens duomenų tvarkymas patenka į duomenų apsaugos teisės taikymo sritį; tačiau taip pat pažymi, kad toks požiūris taikytinas labai retais atvejais; |
| --- | --- |

13.

| 14. | be to, pažymi, kad „asmeninės informacijos“ apibrėžtis Asmeninės informacijos apsaugos įstatyme apima tik informaciją, „pagal kurią galima nustatyti konkretaus asmens tapatybę“; taip pat pažymi, kad į šią apibrėžtį neįtrauktas Bendrajame duomenų apsaugos reglamente pateiktas paaiškinimas, jog asmeninė informacija taip pat turėtų būti laikoma asmens duomenimis tais atvejais, kai ji gali būti naudojama tik asmeniui „išskirti“, kaip aiškiai nustatė Europos Sąjungos Teisingumo Teismas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | yra susirūpinęs dėl to, kad Asmeninės informacijos apsaugos įstatyme pateikta siauresnė „asmens duomenų“ apibrėžtis (pagrįsta „asmeninės informacijos“ apibrėžtimi) gali neatitikti standarto, t. y. nebus „iš esmės lygiavertė“ apibrėžčiai, nustatytai Bendrajam duomenų apsaugos reglamente, ir gali neatitikti Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikos; todėl abejoja įgyvendinimo sprendimo projekto teiginiu, kad „pagal Asmeninės informacijos apsaugos įstatymą ES duomenys visada pateks į „asmens duomenų“ kategoriją“; ragina Komisiją atidžiai stebėti skirtingų sąvokų praktinį poveikį priimant sprendimą dėl tinkamumo ir jį periodiškai peržiūrint; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją pateikti tolesnius paaiškinimus ir, jei būtina, iš Japonijos pareikalauti tolesnių privalomų papildomų taisyklių, siekiant užtikrinti, kad visi asmens duomenys, kaip apibrėžta Bendrajame duomenų apsaugos reglamente, būtų apsaugoti juos perduodant Japonijai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | susirūpinęs pažymi, kad, kitaip nei ES teisės aktuose, nei Asmeninės informacijos apsaugos įstatyme, nei Asmeninės informacijos apsaugos komisijos gairėse nėra teisinių nuostatų dėl automatizuoto sprendimų priėmimo ir profiliavimo ir kad šis klausimas sprendžiamas tik tam tikrose konkrečių sektorių taisyklėse, nenumatant išsamios bendros teisinės sistemos, kuria būtų nustatyta esminė ir tvirta apsauga nuo automatizuoto sprendimų priėmimo ir profiliavimo; ragina Komisiją parodyti, ar Japonijos duomenų apsaugos sistemoje šis klausimas sprendžiamas taip, kad būtų užtikrintas lygiavertis apsaugos lygis; mano, kad tai ypač svarbu atsižvelgiant į naujausius „Facebook“ ir „Cambridge Analytica“ profiliavimo atvejus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, jog atsižvelgiant į Europos duomenų apsaugos valdybos tinkamumo kriterijus ir į tai, kad APPI nėra konkrečių nuostatų, reikia tolesnių išsamių paaiškinimų dėl tiesioginės rinkodaros norint įrodyti Japonijos asmens duomenų apsaugos lygiavertiškumą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkreipia dėmesį į Europos duomenų apsaugos valdybos nuomonę, kurioje nurodomi keli susirūpinimą keliantys klausimai, pvz., asmens duomenų, perduotų iš ES į Japoniją per visą jų gyvavimo ciklą, apsauga; ragina Komisiją įgyvendinimo sprendime tinkamai nurodyti ir pateikti papildomus įrodymus ir paaiškinimus, iš kurių būtų matyti, kad egzistuoja tinkamos apsaugos priemonės; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją paaiškinti, ar, kalbant apie tolesnio duomenų perdavimo klausimą, Papildomose taisyklėse pateiktame sprendime, pagal kurį reikalaujama išankstinio ES duomenų subjektų sutikimo dėl tolesnio duomenų perdavimo trečiajai šaliai užsienio valstybėje, trūksta tam tikrų esminių elementų, kurie leistų duomenų subjektams suformuluoti savo sutikimą, nes jame nėra aiškiai apibrėžta, ką apima sąvoka „informacija apie aplinkybes, susijusias su perdavimu, dėl kurio [duomenų subjektui] reikia priimti sprendimą duoti savo sutikimą“, laikantis Bendrojo duomenų apsaugos reglamento 13 straipsnio, pavyzdžiui, tolesnio duomenų perdavimo paskirties trečioji šalis; ragina Komisiją išsamiau paaiškinti, kokių pasekmių gali tikėtis duomenų subjektas, atsisakęs duoti sutikimą tolesniam savo asmens duomenų perdavimui; |
| --- | --- |

20.

| 21. | apgailestauja dėl to, kad, kalbant apie veiksmingą Asmeninės informacijos apsaugos įstatymo vykdymo užtikrinimą, galimų baudų, kurias nustatytų baudžiamosios institucijos, dydis yra nepakankamas norint užtikrinti veiksmingą šio įstatymo laikymąsi, nes baudos neatrodo proporcingos, veiksmingos ar atgrasančios palyginti su pažeidimo sunkumu; vis dėlto pažymi, kad Asmeninės informacijos apsaugos įstatyme taip pat numatytos baudžiamosios sankcijos, įskaitant laisvės atėmimą; ragina Komisiją pateikti informaciją apie faktinį administracinių baudų ir baudžiamųjų sankcijų taikymą praeityje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atkreipia dėmesį į tai, kad, nors Asmeninės informacijos apsaugos komisija negali prižiūrėti teisėsaugos sektoriaus vykdomos duomenų tvarkymo veiklos, yra kitų priežiūros mechanizmų, įskaitant nepriklausomos prefektūros viešojo saugumo komisijos vykdomą priežiūrą; pažymi, kad Informacijos atskleidimo ir asmeninės informacijos apsaugos peržiūros valdyba taip pat turi tam tikrą kompetenciją šioje srityje, įskaitant prašymų dėl prieigos peržiūrą ir nuomonių skelbimą, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad šie įgaliojimai nėra teisiškai privalomi; palankiai vertina tai, kad ES ir Japonija susitarė taikyti specialų teisių gynimo mechanizmą, kurį administruotų ir prižiūrėtų Asmeninės informacijos apsaugos komisija ir kuris būtų taikomas asmens duomenų tvarkymui teisėsaugos ir nacionalinio saugumo sektoriuose; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pažymi, kad, remiantis Japonijos įstatymu dėl administracinių įstaigų turimos asmeninės informacijos apsaugos, verslo subjektai taip pat gali „savanorišku pagrindu“ perduoti duomenis teisėsaugos institucijoms; pabrėžia, jog tai nėra numatyta Bendrajame duomenų apsaugos reglamente arba Policijos direktyvoje, ir ragina Komisiją įvertinti, ar tai suderinama su buvimo „iš esmės lygiaverčiu“ Bendrajam duomenų apsaugos reglamentui standartu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | yra susipažinęs su žiniasklaidos pranešimais apie Japonijos signalų žvalgybos direktoratą (DFS), kuriame dirba apie 1 700 žmonių ir kuris turi bent šešis stebėjimo įrenginius, leidžiančius visą parą slapta klausytis telefono skambučių, skaityti e. laiškus ir kitas ryšių priemones (6); nerimauja dėl to, kad apie šį nediferencijuoto masinio sekimo elementą įgyvendinimo sprendimo projekte net neužsimenama; ragina Komisiją pateikti daugiau informacijos apie Japonijos vykdomą masinį sekimą; reiškia didelį susirūpinimą, kad dėl šio masinio sekimo bus neįmanoma užtikrinti atitikties kriterijams, kuriuos Europos Sąjungos Teisingumo Teismas nustatė sprendime Schrems (Byla C-362/14); |
| --- | --- |

24.

| 25. | apgailestauja dėl to, kad į įgyvendinimo sprendimo projekto II priedą įtrauktas dokumentas „Japonijos valdžios institucijų vykdomas asmeninės informacijos rinkimas ir naudojimas baudžiamosios teisės ir nacionalinio saugumo tikslais“, neturi tokios pat privalomos teisinės galios kaip Papildomos taisyklės; |
| --- | --- |

25.

Išvados

| 26. | ragina Komisiją pateikti daugiau įrodymų ir paaiškinimų minėtais klausimais, įskaitant klausimus, akcentuotus Europos duomenų apsaugos valdybos savo 2018 m. gruodžio 5 d. nuomonėje, siekiant parodyti, kad Japonijos duomenų apsaugos teisinėje sistemoje užtikrinamas tinkamas apsaugos lygis, kuris yra iš esmės lygiavertis Europos duomenų apsaugos teisinėje sistemoje nustatytam apsaugos lygiui; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mano, kad šis sprendimas dėl tinkamumo taip pat gali pasiųsti stiprų signalą viso pasaulio šalims, kad panašių į aukštus ES duomenų apsaugos standartus laikymasis duoda labai apčiuopiamų rezultatų; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad šis sprendimas dėl tinkamumo yra svarbus kaip precedentas būsimoms partnerystėms su kitomis šalimis, kurios priėmė šiuolaikinius duomenų apsaugos teisės aktus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | paveda Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui toliau stebėti pokyčius šioje srityje, įskaitant Teisingumo Teisme nagrinėjamas bylas, ir stebėti tolesnius veiksmus, susijusius su šioje rezoliucijoje pateiktomis rekomendacijomis; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos duomenų apsaugos valdybai, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui, pagal Bendrojo duomenų apsaugos reglamento 93 straipsnio 1 dalį įsteigtam komitetui, Europos Tarybai ir Japonijos vyriausybei. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  OL L 119, 2016 5 4, p. 1.

(2)  ECLI:EU:C:2015:650.

(3)  ECLI:EU:C:2016:970.

(4)  OL C 369, 2018 10 11, p. 22.

(5)  http://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=614108; kuriam Europos duomenų apsaugos valdyba pritarė pirmajame plenariniame posėdyje.

(6)  Ryan Gallagher, „The Untold Story of Japan’s Secret Spy Agency“, The Intercept, 2018 m. gegužės 19 d., https://theintercept.com/2018/05/19/japan-dfs-surveillance-agency/

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/157 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/157

---

P8_TA(2018)0530

Interesų konfliktas ir ES biudžeto apsauga Čekijoje

2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl interesų konflikto ir ES biudžeto apsaugos Čekijos Respublikoje (2018/2975(RSP))

(2020/C 388/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnius sprendimus ir rezoliucijas dėl Komisijos 2014, 2015 ir 2016 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnius sprendimus ir rezoliucijas dėl Komisijos 2014, 2015 ir 2016 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (2) (toliau – naujasis Finansinis reglamentas), ypač į jo 61 straipsnį dėl interesų konfliktų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (2) (toliau – naujasis Finansinis reglamentas), ypač į jo 61 straipsnį dėl interesų konfliktų,

| — | atsižvelgdamas į klausimus Komisijai, kuriuos 2018 m. rugpjūčio 2 d. atsiuntė Čekijos piratų partija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimus Komisijai, kuriuos 2018 m. rugpjūčio 2 d. atsiuntė Čekijos piratų partija,

| — | atsižvelgdamas į organizacijos „Transparency International“ Čekijos padalinio 2018 m. rugsėjo 19 d. pateiktą oficialų skundą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į organizacijos „Transparency International“ Čekijos padalinio 2018 m. rugsėjo 19 d. pateiktą oficialų skundą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos teisės tarnybos 2018 m. lapkričio 19 d. nuomonę dėl naujojo Finansinio reglamento 61 straipsnio (interesų konfliktai) poveikio mokėjimams iš Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos teisės tarnybos 2018 m. lapkričio 19 d. nuomonę dėl naujojo Finansinio reglamento 61 straipsnio (interesų konfliktai) poveikio mokėjimams iš Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų;

| — | atsižvelgdamas į Parlamento Biudžeto kontrolės komitete 2018 m. lapkričio 20 d. Komisijos Biudžeto generalinio direktorato pristatytas „Interesų konfliktų taisykles 2018 m. finansiniame reglamente“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento Biudžeto kontrolės komitete 2018 m. lapkričio 20 d. Komisijos Biudžeto generalinio direktorato pristatytas „Interesų konfliktų taisykles 2018 m. finansiniame reglamente“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi 2012 m. Finansinio reglamento nuostata dėl interesų konflikto nebuvo aiškiai taikoma pasidalijamajam valdymui, tačiau valstybės narės privalėjo užtikrinti veiksmingą vidaus kontrolę, įskaitant interesų konfliktų vengimą; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2012 m. Finansinio reglamento nuostata dėl interesų konflikto nebuvo aiškiai taikoma pasidalijamajam valdymui, tačiau valstybės narės privalėjo užtikrinti veiksmingą vidaus kontrolę, įskaitant interesų konfliktų vengimą;

| B. | kadangi viešųjų pirkimų taisyklėmis valstybės narės įpareigojamos vengti interesų konfliktų (Direktyvos 2014/24/ES 24 straipsnis (3)), įskaitant tiesioginius ar netiesioginius asmeninius interesus, ir jau numatytos taisyklės tais atvejais, kurie laikomi interesų konfliktais, ir taisyklės dėl konkrečių prievolių esant pasidalijamajam valdymui, (pvz., Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013 (4)); |
| --- | --- |

B.

kadangi viešųjų pirkimų taisyklėmis valstybės narės įpareigojamos vengti interesų konfliktų (Direktyvos 2014/24/ES 24 straipsnis (3)), įskaitant tiesioginius ar netiesioginius asmeninius interesus, ir jau numatytos taisyklės tais atvejais, kurie laikomi interesų konfliktais, ir taisyklės dėl konkrečių prievolių esant pasidalijamajam valdymui, (pvz., Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013 (4));

| C. | kadangi 2018 m. liepos 16 d. Taryba priėmė savo poziciją dėl naujojo Finansinio reglamento, o galutinis aktas pasirašytas 2018 m. liepos 18 d.; kadangi 2018 m. rugpjūčio 2 d. įsigaliojo Finansinio reglamento 61 straipsnis, kuriuo draudžiami interesų konfliktai; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2018 m. liepos 16 d. Taryba priėmė savo poziciją dėl naujojo Finansinio reglamento, o galutinis aktas pasirašytas 2018 m. liepos 18 d.; kadangi 2018 m. rugpjūčio 2 d. įsigaliojo Finansinio reglamento 61 straipsnis, kuriuo draudžiami interesų konfliktai;

| D. | kadangi Finansinio reglamento 61 straipsnio 1 dalyje (kartu su 61 straipsnio 3 dalimi) nustatyta, kad:






  i) | finansiniai pareigūnai turi nesiimti jokių veiksmų, dėl kurių jiems gali kilti su Sąjungos biudžetu susijusių interesų konfliktų; |
| --- | --- | --- |

D.

kadangi Finansinio reglamento 61 straipsnio 1 dalyje (kartu su 61 straipsnio 3 dalimi) nustatyta, kad:

i)

finansiniai pareigūnai turi nesiimti jokių veiksmų, dėl kurių jiems gali kilti su Sąjungos biudžetu susijusių interesų konfliktų;

| ii) | finansiniai pareigūnai turi imtis tinkamų priemonių, kad interesų konfliktų nekiltų vykdant jų atsakomybei tenkančias pareigas ir kad būtų reaguojama į situacijas, kurios gali būti objektyviai suprantamos kaip interesų konfliktas; |
| --- | --- |

ii)

finansiniai pareigūnai turi imtis tinkamų priemonių, kad interesų konfliktų nekiltų vykdant jų atsakomybei tenkančias pareigas ir kad būtų reaguojama į situacijas, kurios gali būti objektyviai suprantamos kaip interesų konfliktas;

| E. | kadangi, remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika (5), „interesų konfliktas pats savaime ir, objektyviai vertinant, yra didelis pažeidimas ir todėl nebūtina vertinti atitinkamų šalių ketinimų ir to, ar jos elgėsi sąžiningai ar nesąžiningai“; kadangi Komisija privalo sustabdyti mokėjimus iš ES fondo tais atvejais, kai yra didelių valdymo ir kontrolės sistemų veikimo trūkumų ir paaiškėja, kad esama nekonstatuotų, nedeklaruotų ir neištaisytų didelių pažeidimų, susijusių su interesų konfliktu; |
| --- | --- |

E.

kadangi, remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika (5), „interesų konfliktas pats savaime ir, objektyviai vertinant, yra didelis pažeidimas ir todėl nebūtina vertinti atitinkamų šalių ketinimų ir to, ar jos elgėsi sąžiningai ar nesąžiningai“; kadangi Komisija privalo sustabdyti mokėjimus iš ES fondo tais atvejais, kai yra didelių valdymo ir kontrolės sistemų veikimo trūkumų ir paaiškėja, kad esama nekonstatuotų, nedeklaruotų ir neištaisytų didelių pažeidimų, susijusių su interesų konfliktu;

| F. | kadangi 2018 m. rugsėjo 19 d. organizacijos „Transparency International“ Čekijos padalinys pateikė oficialų skundą Komisijai, kuriame pareiškė, kad Čekijos Ministras Pirmininkas Andrej Babiš nuolat pažeidinėjo ES ir Čekijos teisės aktus dėl interesų konfliktų; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2018 m. rugsėjo 19 d. organizacijos „Transparency International“ Čekijos padalinys pateikė oficialų skundą Komisijai, kuriame pareiškė, kad Čekijos Ministras Pirmininkas Andrej Babiš nuolat pažeidinėjo ES ir Čekijos teisės aktus dėl interesų konfliktų;

| G. | kadangi paaiškėjo, jog A. Babiš taip pat yra bendrovės „Agrofert“ tikrasis savininkas ir kad ši bendrovė per patikos fondus „AB I“ ir „AB II“, kurių steigėju ir vieninteliu naudos gavėju jis ir yra, kontroliuoja grupę „Agrofert“, apimančią be kita ko keletą svarbių Čekijos žiniasklaidos priemonių; |
| --- | --- |

G.

kadangi paaiškėjo, jog A. Babiš taip pat yra bendrovės „Agrofert“ tikrasis savininkas ir kad ši bendrovė per patikos fondus „AB I“ ir „AB II“, kurių steigėju ir vieninteliu naudos gavėju jis ir yra, kontroliuoja grupę „Agrofert“, apimančią be kita ko keletą svarbių Čekijos žiniasklaidos priemonių;

| H. | kadangi A. Babiš taip pat yra Čekijos Europos struktūrinių ir investicijų fondų tarybos pirmininkas; |
| --- | --- |

H.

kadangi A. Babiš taip pat yra Čekijos Europos struktūrinių ir investicijų fondų tarybos pirmininkas;

| I. | kadangi bendrovės, priklausančios grupei „Agrofert“, dalyvauja vykdant pagal Čekijos Respublikos kaimo plėtros programą subsidijuojamus projektus, kuriuos savo ruožtu finansuoja Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai; |
| --- | --- |

I.

kadangi bendrovės, priklausančios grupei „Agrofert“, dalyvauja vykdant pagal Čekijos Respublikos kaimo plėtros programą subsidijuojamus projektus, kuriuos savo ruožtu finansuoja Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai;

| J. | kadangi grupei „Agrofert“ priklausančios bendrovės 2014–2020 m. laikotarpiu iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų gavo dideles sumas, siekiančias nuo 42 mln. EUR 2013 m. iki 82 mln. EUR 2017 m.; |
| --- | --- |

J.

kadangi grupei „Agrofert“ priklausančios bendrovės 2014–2020 m. laikotarpiu iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų gavo dideles sumas, siekiančias nuo 42 mln. EUR 2013 m. iki 82 mln. EUR 2017 m.;

| K. | kadangi, Komisijos teisės tarnybos nuomonėje teigiama, jog remiantis Čekijos valstybės tarnautojų pajamų deklaracija, A. Babiš per pirmuosius šešis 2018 m. mėnesius per savo patikos fondus iš grupės „Agrofert“ gavo 3,5 mln. EUR pajamų; |
| --- | --- |

K.

kadangi, Komisijos teisės tarnybos nuomonėje teigiama, jog remiantis Čekijos valstybės tarnautojų pajamų deklaracija, A. Babiš per pirmuosius šešis 2018 m. mėnesius per savo patikos fondus iš grupės „Agrofert“ gavo 3,5 mln. EUR pajamų;

| L. | kadangi Parlamentas savo rezoliucijose dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo ne kartą ragino Komisiją paspartinti atitikties patvirtinimo procedūrą, siekiant gauti informaciją apie interesų konflikto riziką, susijusią su Čekijos valstybiniu intervenciniu žemės ūkio fondu; kadangi Parlamentas pabrėžė, kad nesiimant būtinų priemonių interesų konfliktui išvengti Čekijos institucija privalėtų panaikinti mokėjimo agentūros akreditaciją ir dėl to Komisija taip pat turėtų taikyti finansines pataisas; |
| --- | --- |

L.

kadangi Parlamentas savo rezoliucijose dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo ne kartą ragino Komisiją paspartinti atitikties patvirtinimo procedūrą, siekiant gauti informaciją apie interesų konflikto riziką, susijusią su Čekijos valstybiniu intervenciniu žemės ūkio fondu; kadangi Parlamentas pabrėžė, kad nesiimant būtinų priemonių interesų konfliktui išvengti Čekijos institucija privalėtų panaikinti mokėjimo agentūros akreditaciją ir dėl to Komisija taip pat turėtų taikyti finansines pataisas;

| M. | kadangi 2018 m. rugsėjo mėn. Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas nusprendė spręsti šį klausimą vykdant metinę biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą, visų pirma, rengiant klausymus, kuriuose dalyvautų labiausiai susiję Komisijos nariai; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2018 m. rugsėjo mėn. Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas nusprendė spręsti šį klausimą vykdant metinę biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą, visų pirma, rengiant klausymus, kuriuose dalyvautų labiausiai susiję Komisijos nariai;

| N. | kadangi per šiuos klausymus Parlamento nariai negavo aiškių ir pakankamų atsakymų dėl su galimu Čekijos ministro pirmininko interesų konfliktu susijusios padėties; |
| --- | --- |

N.

kadangi per šiuos klausymus Parlamento nariai negavo aiškių ir pakankamų atsakymų dėl su galimu Čekijos ministro pirmininko interesų konfliktu susijusios padėties;

| O. | kadangi 2018 m. gruodžio 1 d. Europos žiniasklaidos priemonės, kaip antai, „The Guardian“ , „Le Monde“, „De Standaard“ ir „Süddeutsche Zeitung“, paskelbė informaciją apie Komisijos teisės tarnybos pateiktą teisinę nuomonę, kuria patvirtinamas A. Babišo interesų konfliktas; |
| --- | --- |

O.

kadangi 2018 m. gruodžio 1 d. Europos žiniasklaidos priemonės, kaip antai, „The Guardian“ , „Le Monde“, „De Standaard“ ir „Süddeutsche Zeitung“, paskelbė informaciją apie Komisijos teisės tarnybos pateiktą teisinę nuomonę, kuria patvirtinamas A. Babišo interesų konfliktas;

| 1. | yra labai susirūpinęs tuo, kad Čekijos Respublika nesilaiko Finansinio reglamento 61 straipsnio 1 dalies nuostatų, atsižvelgiant į Čekijos ministro pirmininko interesų konfliktą ir jo ryšius su grupe „Agrofert“; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apgailestauja dėl bet kokio pobūdžio interesų konflikto, kuris galėtų pakenkti ES biudžeto vykdymui ir sumažinti ES piliečių pasitikėjimą tinkamu ES mokesčių mokėtojų pinigų valdymu; ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų laikomasi visiško netoleravimo politikos ir kad nebūtų taikomi dvigubi standartai bet kokio ES politiko interesų konfliktų atveju, ir kad nebūtų ieškoma dingsčių delsti, kai reikia ginti Sąjungos finansinius interesus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena savo 2017 m. balandžio 27 d. rezoliuciją dėl 2015 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo (6), kurioje atkreipia dėmesį į tai, kad „Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (toliau – OLAF) remdamasi įtarimais dėl pažeidimų pradėjo administracinius tyrimus, tokius kaip antai [...] Čekijos Respublikoje vykdomo projekto, žinomo kaip „Stork Nest“, tyrimas“, ir kuriame „ragina Komisiją, kai tik tyrimai bus užbaigti, apie tai pranešti EP atsakingam komitetui“; primena savo 2018 m. balandžio 18 d. rezoliuciją dėl 2016 finansinių metų biudžeto įvykdymo (7), kurioje „palankiai vertina tai, kad OLAF užbaigė administracinį tyrimą dėl Čekijos „Stork Nest“ projekto“ ir „apgailestauja dėl to, kad OLAF rado sunkių pažeidimų“; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į 2018 m. lapkričio 29 d. Komisijos nario G. Oettingerio pagal 2017 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą pateiktą atsakymą į klausimą, į kurį atsakoma raštu, Nr. 51, kuriuo Parlamentas informuojamas, kad pagal 2017 m. gruodžio mėn. priimtą OLAF rekomendaciją dėl „Stork Nest“ atvejo Čekijos valdžios institucijos išbraukė projektą, kurį ištyrė OLAF, iš galutinio prašymo dėl regioninės veiksmų programos, skirtos Centrinei Bohemijai, finansavimo ir kad šia, veiksmui nebuvo sumokėta jokių ES lėšų; be to, pažymi, kad OLAF nacionalinėms teisminėms institucijoms rekomendavo pradėti baudžiamosios veikos tyrimą dėl klausimų, kurie buvo atskleisti OLAF tyrimo metu, ir kad šiuo atveju jos yra kompetentingos institucijos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad atsižvelgiant į tiesioginį Finansinio reglamento 61 straipsnio 1 dalies dėl interesų konflikto taikymą, visi subjektai, dalyvaujantys įgyvendinant ES biudžetą, įskaitant vyriausybių vadovus, privalo laikytis prievolės užkirsti kelią interesų konfliktams ir reaguoti į situacijas, kurios gali būti objektyviai suvokiamos kaip interesų konfliktai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apgailestauja, kad Komisija ilgą laiką buvo pasyvi nepaisant to, kad nuo 2014 m. buvo aiškių ženklų, liudijančių kad A. Babiš buvo patekęs į interesų konfliktą eidamas finansų ministro pareigas, o vėliau – ministro pirmininko pareigas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena nacionalinių valdžios institucijų pareigą užtikrinti, kad Sąjungos teisės aktai dėl interesų konfliktų būtų taikomi visais atvejais ir visiems žmonėms; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją sukurti kontrolės mechanizmą, skirtą interesų konfliktų valstybėse narėse klausimui spręsti, ir kaip vieną iš prioritetų nustatyti aktyvų interesų konfliktų vengimą; ragina Komisiją ryžtingai imtis veiksmų, ypač tais atvejais, kai nacionalinės valdžios institucijos nesistengia užkirsti kelio savo aukščiausių vadovų interesų konfliktams; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją nedelsiant imtis tolesnių su šiuo klausimu susijusių veiksmų, remiantis Teisės tarnybos nuomone, parengta atsižvelgiant į organizacijos „Transparency International“ Čekijos padalinio skundą, ir taikyti reikiamas taisomąsias priemones ir procedūras, įskaitant bet kokio grupei „Agrofert“ ES teikiamo finansavimo sustabdymo priemonę, siekiant ištaisyti bet kokią galimą neteisėtą padėtį, kol bus visiškai ištirtas ir išspręstas interesų konfliktas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina visas nacionalines valdžios institucijas ir vyriausybių pareigūnus aktyviai taikyti naująjį Finansinį reglamentą, visų pirma jo 61 straipsnį dėl interesų konfliktų, siekiant užkirsti kelią situacijoms, kai padaroma žala ES ir jos valstybių narių reputacijai, pakenkiama demokratijai ir ES finansinių interesams, ir būti darbo, kuriuo siekiama visuomenės gerovės, o ne asmeninės naudos, pavyzdžiu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina valstybių narių nacionalinius parlamentus užtikrinti, kad joks nacionalinis teisės aktas dėl interesų konfliktų prevencijos neprieštarautų naujojo Finansinio nuostatoms ir esmei; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkreipia dėmesį į Komisijos Teisės tarnybos parengtą nuomonę dėl galimo dabartinio Čekijos Ministro Pirmininko A. Babišo interesų konflikto tuo metu, kai jis 2014 m. ėjo finansų ministro pareigas; reikalauja, kad Komisija išsamiai ištirtų visų ES subsidijų, išmokėtų grupei „Agrofert“, teisėtumą nuo to laiko, kai A. Babiš pradėjo dirbti Čekijos vyriausybėje, atsižvelgiant į ankstesnį iki 2018 m. rugpjūčio 2 d. galiojusį finansinį reglamentą ir jo skirsnį dėl interesų konfliktų; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prašo Komisijos paskelbti visus jos turimus dokumentus, susijusius su galimu Čekijos ministro pirmininko ir žemės ūkio ministro interesų konfliktu, ir paaiškinti, kokių veiksmų ji ketina imtis padėčiai ištaisyti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primygtinai ragina Komisiją susigrąžinti visas neteisėtai arba netinkamai išmokėtas lėšas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primygtinai ragina užtikrinti visišką bet kokių A. Babišo ryšių su grupe „Agrofert“ skaidrumą ir primygtinai pabrėžia, kad jie neturi daryti įtakos jo, kaip Čekijos ministro pirmininko, pareigoms; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Tarybą imtis visų būtinų ir tinkamų priemonių, siekiant užkirsti kelią interesų konfliktams derybose dėl būsimo ES biudžeto ir kitos daugiametės finansinės programos, laikantis Finansinio reglamento 61 straipsnio 1 dalies nuostatų; |
| --- | --- |

16.

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai ir Čekijos Respublikos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  OL L 246, 2016 9 14, p. 1, OL L 252, 2017 9 29, p. 1 ir OL L 248, 2018 10 3, p. 1.

(2)  OL L 193, 2018 7 30, p. 1.

(3)  OL L 94, 2014 3 28, p. 65.

(4)  OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

(5)  Ismeri Europa Srl / Audito Rūmai,1999 m. birželio 15 d. sprendimas, byla T-277/97, ECLI:EU:T:1999:124.

(6)  OL L 252, 2017 9 29, p. 28.

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0121.

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/161 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/161

---

P8_TA(2018)0531

Europos ombudsmeno 2017 m. veikla

2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinio pranešimo apie Europos ombudsmeno 2017 m. veiklą (2018/2105(INI))

(2020/C 388/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į metinį pranešimą apie Europos ombudsmeno 2017 m. veiklą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į metinį pranešimą apie Europos ombudsmeno 2017 m. veiklą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9, 11, 15, 24 ir 228 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9, 11, 15, 24 ir 228 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 11, 35, 37, 41, 42 ir 43 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 11, 35, 37, 41, 42 ir 43 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarčių protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarčių protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į Sutarčių protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarčių protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

| — | atsižvelgdamas į JT neįgaliųjų teisių konvenciją (JT NTK), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT neįgaliųjų teisių konvenciją (JT NTK),

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. kovo 9 d. Europos Parlamento sprendimą 94/262/EAPB, EB, Euratomas dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. kovo 9 d. Europos Parlamento sprendimą 94/262/EAPB, EB, Euratomas dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento 2001 m. rugsėjo 6 d. priimtą Europos gero administracinio elgesio kodeksą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento 2001 m. rugsėjo 6 d. priimtą Europos gero administracinio elgesio kodeksą,

| — | atsižvelgdamas į Parlamento ir Europos ombudsmeno 2006 m. kovo 15 d. sudarytą ir 2006 m. balandžio 1 d. įsigaliojusį bendrąjį susitarimą dėl bendradarbiavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento ir Europos ombudsmeno 2006 m. kovo 15 d. sudarytą ir 2006 m. balandžio 1 d. įsigaliojusį bendrąjį susitarimą dėl bendradarbiavimo,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Europos ombudsmeno veiklos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Europos ombudsmeno veiklos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 220 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 220 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Peticijų komiteto pranešimą (A8-0411/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Peticijų komiteto pranešimą (A8-0411/2018),

| A. | kadangi 2018 m. gegužės 22 d. Parlamento pirmininkui buvo oficialiai pateiktas metinis pranešimas apie Europos ombudsmeno 2017 m. veiklą, o 2018 m. gegužės 16 d. Briuselyje ombudsmenė Emily O’Reilly pranešimą pristatė Peticijų komitetui; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2018 m. gegužės 22 d. Parlamento pirmininkui buvo oficialiai pateiktas metinis pranešimas apie Europos ombudsmeno 2017 m. veiklą, o 2018 m. gegužės 16 d. Briuselyje ombudsmenė Emily O’Reilly pranešimą pristatė Peticijų komitetui;

| B. | kadangi pagal SESV 24 ir 228 straipsnius Europos ombudsmenas turi įgaliojimus priimti skundus dėl netinkamų Sąjungos institucijų, įstaigų ar organų administravimo veiksmų, išskyrus Europos Sąjungos Teisingumo Teismo vykdomas teismo funkcijas; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal SESV 24 ir 228 straipsnius Europos ombudsmenas turi įgaliojimus priimti skundus dėl netinkamų Sąjungos institucijų, įstaigų ar organų administravimo veiksmų, išskyrus Europos Sąjungos Teisingumo Teismo vykdomas teismo funkcijas;

| C. | kadangi Europos Sąjungos sutarties 10 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad „[k]iekvienas pilietis turi teisę dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime“ ir kad „[s]prendimai priimami kuo atviriau ir kiek įmanoma labiau juos priartinant prie piliečių“; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Sąjungos sutarties 10 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad „[k]iekvienas pilietis turi teisę dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime“ ir kad „[s]prendimai priimami kuo atviriau ir kiek įmanoma labiau juos priartinant prie piliečių“;

| D. | kadangi SESV 15 straipsnyje įtvirtinta, kad „[s]iekdamos skatinti tinkamą valdymą ir užtikrinti pilietinės visuomenės dalyvavimą, Sąjungos institucijos, įstaigos ir organai veikia kiek įmanoma gerbdami atvirumo principą“ ir kad „[v]isi Sąjungos piliečiai ir visi fiziniai ar juridiniai asmenys, gyvenantys ar turintys registruotą buveinę valstybėje narėje, turi teisę susipažinti su Sąjungos institucijų, įstaigų ir organų dokumentais“; |
| --- | --- |

D.

kadangi SESV 15 straipsnyje įtvirtinta, kad „[s]iekdamos skatinti tinkamą valdymą ir užtikrinti pilietinės visuomenės dalyvavimą, Sąjungos institucijos, įstaigos ir organai veikia kiek įmanoma gerbdami atvirumo principą“ ir kad „[v]isi Sąjungos piliečiai ir visi fiziniai ar juridiniai asmenys, gyvenantys ar turintys registruotą buveinę valstybėje narėje, turi teisę susipažinti su Sąjungos institucijų, įstaigų ir organų dokumentais“;

| E. | kadangi Pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnyje teisės į gerą administravimą, be kita ko, nustatyta, kad „[k]iekvienas asmuo turi teisę į tai, kad Sąjungos institucijos, įstaigos ir organai jo reikalus tvarkytų nešališkai, teisingai ir per kiek įmanomai trumpesnį laiką“; |
| --- | --- |

E.

kadangi Pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnyje teisės į gerą administravimą, be kita ko, nustatyta, kad „[k]iekvienas asmuo turi teisę į tai, kad Sąjungos institucijos, įstaigos ir organai jo reikalus tvarkytų nešališkai, teisingai ir per kiek įmanomai trumpesnį laiką“;

| F. | kadangi Chartijos 43 straipsnyje įtvirtinta, kad „[k]iekvienas Sąjungos pilietis ir kiekvienas fizinis asmuo, kuris gyvena bet kurioje valstybėje narėje, ar juridinis asmuo, kurio registruota buveinė yra valstybėje narėje, turi teisę kreiptis į Europos ombudsmeną su skundu dėl netinkamų Sąjungos institucijų, įstaigų ar organų administravimo veiksmų, išskyrus Europos Sąjungos Teisingumo Teismo vykdomas teismo funkcijas“; |
| --- | --- |

F.

kadangi Chartijos 43 straipsnyje įtvirtinta, kad „[k]iekvienas Sąjungos pilietis ir kiekvienas fizinis asmuo, kuris gyvena bet kurioje valstybėje narėje, ar juridinis asmuo, kurio registruota buveinė yra valstybėje narėje, turi teisę kreiptis į Europos ombudsmeną su skundu dėl netinkamų Sąjungos institucijų, įstaigų ar organų administravimo veiksmų, išskyrus Europos Sąjungos Teisingumo Teismo vykdomas teismo funkcijas“;

| G. | kadangi SESV 298 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „Sąjungos institucijos, įstaigos ir organai, vykdydami savo užduotis, remiasi atvira, veiksminga ir nepriklausoma Europos administracija“; |
| --- | --- |

G.

kadangi SESV 298 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „Sąjungos institucijos, įstaigos ir organai, vykdydami savo užduotis, remiasi atvira, veiksminga ir nepriklausoma Europos administracija“;

| H. | kadangi 2017 m. Europos ombudsmenė pradėjo 447 tyrimus, iš kurių 433 buvo pagrįsti skundais, o 14 pradėti savo iniciatyva, ir baigė 363 tyrimus (iš jų 348 buvo pagrįsti skundais, o 15 pradėti savo iniciatyva); kadangi dagiausia tyrimų buvo susiję su Komisija (256 tyrimai arba 57,3 proc.), toliau eina ES agentūros (35 tyrimai arba 7,8 proc.), Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO) (34 tyrimai arba 7,6 proc.), Parlamentas (22 tyrimai arba 4,9 proc.), Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) (17 tyrimų arba 3,8 proc.), Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) (16 tyrimų arba 3,6 proc.) ir kitos institucijos (67 tyrimai arba 15 proc.); |
| --- | --- |

H.

kadangi 2017 m. Europos ombudsmenė pradėjo 447 tyrimus, iš kurių 433 buvo pagrįsti skundais, o 14 pradėti savo iniciatyva, ir baigė 363 tyrimus (iš jų 348 buvo pagrįsti skundais, o 15 pradėti savo iniciatyva); kadangi dagiausia tyrimų buvo susiję su Komisija (256 tyrimai arba 57,3 proc.), toliau eina ES agentūros (35 tyrimai arba 7,8 proc.), Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO) (34 tyrimai arba 7,6 proc.), Parlamentas (22 tyrimai arba 4,9 proc.), Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) (17 tyrimų arba 3,8 proc.), Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) (16 tyrimų arba 3,6 proc.) ir kitos institucijos (67 tyrimai arba 15 proc.);

| I. | kadangi trys didžiausią susirūpinimą kėlę klausimai, susiję su tyrimais, kuriuos Europos ombudsmenė baigė nagrinėti 2017 m., buvo: skaidrumas ir galimybė visuomenei susipažinti su informacija ir dokumentais (20,6 proc.), tarnybos kultūra (16,8 proc.) ir procesinių teisių laikymasis (16,5 proc.); kadangi kiti susirūpinimą kėlę klausimai apėmė etikos klausimus, visuomenės dalyvavimą ES naudojantis sprendimų priėmimo teisėmis, deramą naudojimąsi diskrecija, įskaitant pažeidimo procedūras, patikimą finansų valdymą, susijusį su ES konkursais, dotacijomis ir sutartimis, įdarbinimą ir gerą ES personalo klausimų sprendimą; |
| --- | --- |

I.

kadangi trys didžiausią susirūpinimą kėlę klausimai, susiję su tyrimais, kuriuos Europos ombudsmenė baigė nagrinėti 2017 m., buvo: skaidrumas ir galimybė visuomenei susipažinti su informacija ir dokumentais (20,6 proc.), tarnybos kultūra (16,8 proc.) ir procesinių teisių laikymasis (16,5 proc.); kadangi kiti susirūpinimą kėlę klausimai apėmė etikos klausimus, visuomenės dalyvavimą ES naudojantis sprendimų priėmimo teisėmis, deramą naudojimąsi diskrecija, įskaitant pažeidimo procedūras, patikimą finansų valdymą, susijusį su ES konkursais, dotacijomis ir sutartimis, įdarbinimą ir gerą ES personalo klausimų sprendimą;

| J. | kadangi, kalbant apie Europos ombudsmeno tarnybos strateginį darbą 2017 m., Europos ombudsmeno tarnyba baigė nagrinėti keturis strateginius tyrimus ir pradėjo keturis naujus tyrimus dėl Tarybos skaidrumo, „sukamųjų durų“ reiškinio, susijusio su buvusiais Europos Komisijos nariais, Komisijos svetainių prieinamumo neįgaliesiems ir išankstinio pateikimo veiklos, susijusios su Europos vaistų agentūros (EMA) atliekamais vaistų vertinimais; kadangi 2017 m. Europos ombudsmenė pradėjo aštuonias strategines iniciatyvas, be kita ko, susijusias su Europos Tarybos lobistinės veiklos skaidrumu, Europos piliečių iniciatyvos gerinimu ir „sukamųjų durų“ reiškinio taisyklėmis įvairiose ES institucijose ir įstaigose, ir užbaigė šešias strategines iniciatyvas; |
| --- | --- |

J.

kadangi, kalbant apie Europos ombudsmeno tarnybos strateginį darbą 2017 m., Europos ombudsmeno tarnyba baigė nagrinėti keturis strateginius tyrimus ir pradėjo keturis naujus tyrimus dėl Tarybos skaidrumo, „sukamųjų durų“ reiškinio, susijusio su buvusiais Europos Komisijos nariais, Komisijos svetainių prieinamumo neįgaliesiems ir išankstinio pateikimo veiklos, susijusios su Europos vaistų agentūros (EMA) atliekamais vaistų vertinimais; kadangi 2017 m. Europos ombudsmenė pradėjo aštuonias strategines iniciatyvas, be kita ko, susijusias su Europos Tarybos lobistinės veiklos skaidrumu, Europos piliečių iniciatyvos gerinimu ir „sukamųjų durų“ reiškinio taisyklėmis įvairiose ES institucijose ir įstaigose, ir užbaigė šešias strategines iniciatyvas;

| K. | kadangi ES vis dar patiria didžiausią ekonomikos, socialinę ir politinę krizę nuo savo įsteigimo; kadangi ES institucijų taikomu neveiksmingu požiūriu kovojant su skaidrumo trūkumu tiek vykdant ES sprendimų priėmimo procesą, tiek lobistinę veiklą bei sprendžiant kitus svarbius etikos klausimus institucijose prisidedama prie tolesnio kenkimo ES įvaizdžiui; |
| --- | --- |

K.

kadangi ES vis dar patiria didžiausią ekonomikos, socialinę ir politinę krizę nuo savo įsteigimo; kadangi ES institucijų taikomu neveiksmingu požiūriu kovojant su skaidrumo trūkumu tiek vykdant ES sprendimų priėmimo procesą, tiek lobistinę veiklą bei sprendžiant kitus svarbius etikos klausimus institucijose prisidedama prie tolesnio kenkimo ES įvaizdžiui;

| L. | kadangi galimybės susipažinti su ES dokumentais nesuteikimas ir susiję skaidrumo klausimai toliau sudarė didžiausią Europos ombudsmenės tyrimų dalį 2017 m.; |
| --- | --- |

L.

kadangi galimybės susipažinti su ES dokumentais nesuteikimas ir susiję skaidrumo klausimai toliau sudarė didžiausią Europos ombudsmenės tyrimų dalį 2017 m.;

| M. | kadangi dėl prašymai susipažinti su dokumentais dažnai būna skubūs, ombudsmenė inicijavo bandomąjį etapą siekiant nustatyti paspartintą procedūrą; |
| --- | --- |

M.

kadangi dėl prašymai susipažinti su dokumentais dažnai būna skubūs, ombudsmenė inicijavo bandomąjį etapą siekiant nustatyti paspartintą procedūrą;

| N. | kadangi Europos ombudsmenui tenka labai svarbus vaidmuo užtikrinant ES institucijų atskaitomybę ir kuo didesnį ES administracijos ir sprendimų priėmimo procesų skaidrumą ir nešališkumą, siekiant sėkmingai apsaugoti piliečių teises ir taip padidinti jų pasitikėjimą, aktyvumą ir dalyvavimą demokratiniame Sąjungos gyvenime; |
| --- | --- |

N.

kadangi Europos ombudsmenui tenka labai svarbus vaidmuo užtikrinant ES institucijų atskaitomybę ir kuo didesnį ES administracijos ir sprendimų priėmimo procesų skaidrumą ir nešališkumą, siekiant sėkmingai apsaugoti piliečių teises ir taip padidinti jų pasitikėjimą, aktyvumą ir dalyvavimą demokratiniame Sąjungos gyvenime;

| O. | kadangi Europos Sąjungos Teisingumo Teismas nurodė, kad viešumo ir skaidrumo principai neatsiejami nuo ES teisėkūros proceso ir kad teisėkūros proceso veiksmingumas ir vientisumas negali kenkti viešumo ir skaidrumo principams, kuriais grindžiamas tas procesas; kadangi Europos Sąjungos Teisingumo Teismas pateikė aiškias gaires šiuo klausimu, pvz., savo 2018 m. kovo 22 d. sprendime byloje T-540/15; |
| --- | --- |

O.

kadangi Europos Sąjungos Teisingumo Teismas nurodė, kad viešumo ir skaidrumo principai neatsiejami nuo ES teisėkūros proceso ir kad teisėkūros proceso veiksmingumas ir vientisumas negali kenkti viešumo ir skaidrumo principams, kuriais grindžiamas tas procesas; kadangi Europos Sąjungos Teisingumo Teismas pateikė aiškias gaires šiuo klausimu, pvz., savo 2018 m. kovo 22 d. sprendime byloje T-540/15;

| P. | kadangi Europos ombudsmenė atliko metus laiko trukusį skundais pagrįstą tyrimą dėl ECB pirmininko narystės Didžiajame trisdešimtuke (G 30) – privačioje organizacijoje, tarp kurios narių esama bankų, kuriuos tiesiogiai ar netiesiogiai prižiūri ECB, atstovų; kadangi Europos ombudsmenė rekomendavo ECB pirmininkui sustabdyti savo narystę G 30; |
| --- | --- |

P.

kadangi Europos ombudsmenė atliko metus laiko trukusį skundais pagrįstą tyrimą dėl ECB pirmininko narystės Didžiajame trisdešimtuke (G 30) – privačioje organizacijoje, tarp kurios narių esama bankų, kuriuos tiesiogiai ar netiesiogiai prižiūri ECB, atstovų; kadangi Europos ombudsmenė rekomendavo ECB pirmininkui sustabdyti savo narystę G 30;

| Q. | kadangi Europos ombudsmenė ištyrė skundus dėl Komisijos vykdomo buvusių Komisijos narių įdarbinimo pasibaigus jų kadencijai; kadangi Europos ombudsmenė jau nustatė, kad tai, jog Komisija nepriėmė konkretaus sprendimo dėl buvusio Komisijos Pirmininko J. M. Barroso, yra netinkamo administravimo atvejis; kadangi dėl J. M. Barroso atvejo Etikos komitetas padarė išvadą, kad nėra pakankamo pagrindo teisinių įsipareigojimų pažeidimui nustatyti, atsižvelgiant į buvusio Pirmininko raštu pateiktą pranešimą, kad jis neužsiėmė lobistine veikla „Goldman Sachs“ vardu ir neketina to daryti; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Europos ombudsmenė ištyrė skundus dėl Komisijos vykdomo buvusių Komisijos narių įdarbinimo pasibaigus jų kadencijai; kadangi Europos ombudsmenė jau nustatė, kad tai, jog Komisija nepriėmė konkretaus sprendimo dėl buvusio Komisijos Pirmininko J. M. Barroso, yra netinkamo administravimo atvejis; kadangi dėl J. M. Barroso atvejo Etikos komitetas padarė išvadą, kad nėra pakankamo pagrindo teisinių įsipareigojimų pažeidimui nustatyti, atsižvelgiant į buvusio Pirmininko raštu pateiktą pranešimą, kad jis neužsiėmė lobistine veikla „Goldman Sachs“ vardu ir neketina to daryti;

| R. | kadangi finansų krizė lėmė ekonominę ir socialinę krizę ir dėl to kilo abejonių dėl ES institucijų; |
| --- | --- |

R.

kadangi finansų krizė lėmė ekonominę ir socialinę krizę ir dėl to kilo abejonių dėl ES institucijų;

| S. | kadangi 2017 m. spalio 25 d. įvyko buvusio Komisijos Pirmininko J. M. Barroso ir dabartinio Komisijos pirmininko pavaduotojo susitikimas, kuris įregistruotas kaip oficialus susitikimas su „Goldman Sachs“; kadangi Europos ombudsmenė pažymėjo, kad nėra aiškus tikslus šio susitikimo pobūdis; kadangi Europos ombudsmenė pabrėžė, kad kyla suprantamas nerimas, jog buvęs Pirmininkas naudojasi savo ankstesniu statusu ir ryšiais su buvusiais kolegomis, kad darytų įtaką ir gautų informacijos; kadangi dėl šio atvejo kyla sisteminių klausimų dėl bendro Komisijos požiūrio į tokių klausimų sprendimą ir dėl Etikos komiteto nepriklausomumo; todėl pabrėžia, kad reikia griežtesnių ES lygmens taisyklių siekiant užkirsti kelią bet kokiems ES institucijų ir agentūrų interesų konfliktams ir už juos numatyti nuobaudas; |
| --- | --- |

S.

kadangi 2017 m. spalio 25 d. įvyko buvusio Komisijos Pirmininko J. M. Barroso ir dabartinio Komisijos pirmininko pavaduotojo susitikimas, kuris įregistruotas kaip oficialus susitikimas su „Goldman Sachs“; kadangi Europos ombudsmenė pažymėjo, kad nėra aiškus tikslus šio susitikimo pobūdis; kadangi Europos ombudsmenė pabrėžė, kad kyla suprantamas nerimas, jog buvęs Pirmininkas naudojasi savo ankstesniu statusu ir ryšiais su buvusiais kolegomis, kad darytų įtaką ir gautų informacijos; kadangi dėl šio atvejo kyla sisteminių klausimų dėl bendro Komisijos požiūrio į tokių klausimų sprendimą ir dėl Etikos komiteto nepriklausomumo; todėl pabrėžia, kad reikia griežtesnių ES lygmens taisyklių siekiant užkirsti kelią bet kokiems ES institucijų ir agentūrų interesų konfliktams ir už juos numatyti nuobaudas;

| T. | kadangi 2017 m. kovo mėn. Europos ombudsmenė pradėjo strateginį tyrimą dėl Tarybos atvirumo ir atskaitomybės; kadangi Europos ombudsmenė nustatė, kad Tarybos nesugebėjimas užfiksuoti valstybių narių, kurios dalyvauja teisėkūros procedūroje, ir nepakankamas Tarybos skaidrumas suteikiant galimybę visuomenei susipažinti su teisėkūros procedūra priimtais dokumentais, pvz., praktika neproporcingai daug dokumentų žymėti žyma „LIMITE“, t. y. neplatintini dokumentai, yra netinkamo administravimo atvejai; kadangi Europos ombudsmenė 2018 m. gegužės 17 d. pateikė Parlamentui specialųjį pranešimą dėl jos strateginio tyrimo dėl Tarybos teisėkūros darbo atskaitomybės ir skaidrumo; |
| --- | --- |

T.

kadangi 2017 m. kovo mėn. Europos ombudsmenė pradėjo strateginį tyrimą dėl Tarybos atvirumo ir atskaitomybės; kadangi Europos ombudsmenė nustatė, kad Tarybos nesugebėjimas užfiksuoti valstybių narių, kurios dalyvauja teisėkūros procedūroje, ir nepakankamas Tarybos skaidrumas suteikiant galimybę visuomenei susipažinti su teisėkūros procedūra priimtais dokumentais, pvz., praktika neproporcingai daug dokumentų žymėti žyma „LIMITE“, t. y. neplatintini dokumentai, yra netinkamo administravimo atvejai; kadangi Europos ombudsmenė 2018 m. gegužės 17 d. pateikė Parlamentui specialųjį pranešimą dėl jos strateginio tyrimo dėl Tarybos teisėkūros darbo atskaitomybės ir skaidrumo;

| U. | kadangi didesnis nacionalinių vyriausybių pozicijų atvirumas gali padėti sušvelninti vadinamąjį „kaltas Briuselis“ reiškinį, kuris iškraipo realią ES teisės aktų priėmimo tvarką, skatina euroskepticizmą ir nusistatymą prieš ES; |
| --- | --- |

U.

kadangi didesnis nacionalinių vyriausybių pozicijų atvirumas gali padėti sušvelninti vadinamąjį „kaltas Briuselis“ reiškinį, kuris iškraipo realią ES teisės aktų priėmimo tvarką, skatina euroskepticizmą ir nusistatymą prieš ES;

| V. | kadangi Europos ombudsmenė tyrė EIB skaidrumo politikos neatitiktį ES ir tarptautinėms taisyklėms dėl galimybės susipažinti su dokumentais; |
| --- | --- |

V.

kadangi Europos ombudsmenė tyrė EIB skaidrumo politikos neatitiktį ES ir tarptautinėms taisyklėms dėl galimybės susipažinti su dokumentais;

| W. | kadangi tinkama ES institucijų, agentūrų ir įstaigų interesų konfliktų prevencija yra labai svarbi užtikrinant gerą administravimą ir didinant piliečių pasitikėjimą ES sprendimų priėmimo procesu; kadangi Europos ombudsmenė pradėjo strateginį tyrimą dėl to, kaip Komisija atlieka savo specialiųjų patarėjų, kurie dažnai tuo pat metu dirba privačiajame sektoriuje, interesų konfliktų vertinimą; |
| --- | --- |

W.

kadangi tinkama ES institucijų, agentūrų ir įstaigų interesų konfliktų prevencija yra labai svarbi užtikrinant gerą administravimą ir didinant piliečių pasitikėjimą ES sprendimų priėmimo procesu; kadangi Europos ombudsmenė pradėjo strateginį tyrimą dėl to, kaip Komisija atlieka savo specialiųjų patarėjų, kurie dažnai tuo pat metu dirba privačiajame sektoriuje, interesų konfliktų vertinimą;

| X. | kadangi Europos ombudsmenė ištyrė piliečių skundus, kuriuose informuojama tai, jog Komisija laiku nepriėmė sprendimo dėl pažeidimo atvejų, susijusių su piktnaudžiavimu terminuotosiomis darbo sutartimis; kadangi bėgant metams kai kurios valstybės narės susidūrė su dideliu netipinių ir laikinojo įdarbinimo sutarčių skaičiaus didėjimu, o dėl to kyla abejonių dėl ES darbo teisės aktų ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikos įgyvendinimo; |
| --- | --- |

X.

kadangi Europos ombudsmenė ištyrė piliečių skundus, kuriuose informuojama tai, jog Komisija laiku nepriėmė sprendimo dėl pažeidimo atvejų, susijusių su piktnaudžiavimu terminuotosiomis darbo sutartimis; kadangi bėgant metams kai kurios valstybės narės susidūrė su dideliu netipinių ir laikinojo įdarbinimo sutarčių skaičiaus didėjimu, o dėl to kyla abejonių dėl ES darbo teisės aktų ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikos įgyvendinimo;

| Y. | kadangi, priimdamos su žmonių sveikata ir žmonių, gyvūnų ir augalų saugumu susijusius sprendimus, ES institucijos, agentūros ir organai turėtų laikytis perspektyvos, kurioje daug dėmesio skiriama piliečiams, ir turėtų būti deramai spręsti visuomenės susirūpinimą keliančius klausimus dėl visiško skaidrumo, nepriklausomumo ir tikslumo renkant ir vertinant mokslinius įrodymus; kadangi ES lygmeniu naudojami moksliniai įrodymai ir procedūros, dėl kurių, be kita ko, išduoti leidimai genetiškai modifikuotiems organizmams, pesticidams ir glifosatui, sulaukė didelės kritikos ir sukėlė didelio masto visuomenės diskusijas; |
| --- | --- |

Y.

kadangi, priimdamos su žmonių sveikata ir žmonių, gyvūnų ir augalų saugumu susijusius sprendimus, ES institucijos, agentūros ir organai turėtų laikytis perspektyvos, kurioje daug dėmesio skiriama piliečiams, ir turėtų būti deramai spręsti visuomenės susirūpinimą keliančius klausimus dėl visiško skaidrumo, nepriklausomumo ir tikslumo renkant ir vertinant mokslinius įrodymus; kadangi ES lygmeniu naudojami moksliniai įrodymai ir procedūros, dėl kurių, be kita ko, išduoti leidimai genetiškai modifikuotiems organizmams, pesticidams ir glifosatui, sulaukė didelės kritikos ir sukėlė didelio masto visuomenės diskusijas;

| Z. | kadangi Komisija dar neįgyvendino Europos ombudsmenės rekomendacijų dėl jos sandorių su tabako pramone ir dėl to neužtikrina visiško skaidrumo, atitinkančio jos įsipareigojimus pagal PSO tabako kontrolės pagrindų konvenciją (PSO TKPK); |
| --- | --- |

Z.

kadangi Komisija dar neįgyvendino Europos ombudsmenės rekomendacijų dėl jos sandorių su tabako pramone ir dėl to neužtikrina visiško skaidrumo, atitinkančio jos įsipareigojimus pagal PSO tabako kontrolės pagrindų konvenciją (PSO TKPK);

| AA. | kadangi Europos ombudsmenė paskelbė aiškias ir praktines rekomendacijas dėl to, kaip valstybės pareigūnai turėtų bendrauti su lobistais, ir stengėsi padidinti jų informuotumą Taryboje ir Komisijoje; |
| --- | --- |

AA.

kadangi Europos ombudsmenė paskelbė aiškias ir praktines rekomendacijas dėl to, kaip valstybės pareigūnai turėtų bendrauti su lobistais, ir stengėsi padidinti jų informuotumą Taryboje ir Komisijoje;

| AB. | kadangi Europos ombudsmenas pagal JT neįgaliųjų teisių konvenciją yra ES struktūros dalis ir jo užduotis – ES institucijų lygmeniu ginti, skatinti ir stebėti šios konvencijos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

AB.

kadangi Europos ombudsmenas pagal JT neįgaliųjų teisių konvenciją yra ES struktūros dalis ir jo užduotis – ES institucijų lygmeniu ginti, skatinti ir stebėti šios konvencijos įgyvendinimą;

| AC. | kadangi Europos ombudsmenė atliko tyrimą dėl to, kaip tuometinis Komisijos pirmininko kabineto vadovas Martin Selmayr buvo paskirtas Komisijos generaliniu sekretoriumi; kadangi Europos ombudsmenė pabrėžė, kad Komisija, siekdama pagrįsti, kodėl nebuvo publikuotas skelbimas apie laisvą darbo vietą, sukūrė dirbtiną skubumą, kad būtų užimtos generalinio sekretoriaus pareigos, ir surengė atrankos procedūrą, pagal kurią ne generalinis sekretoriaus pavaduotojas užima tas pareigas tiesiogiai, o M. Selmayr paskiriamas generaliniu sekretoriumi greitai per du etapus; kadangi Europos ombudsmenė nustatė, kad skiriant M. Selmayrį būta keturių netinkamo administravimo atvejų, nes Komisija nesilaikė tinkamai atitinkamų taisyklių formos ir turinio; |
| --- | --- |

AC.

kadangi Europos ombudsmenė atliko tyrimą dėl to, kaip tuometinis Komisijos pirmininko kabineto vadovas Martin Selmayr buvo paskirtas Komisijos generaliniu sekretoriumi; kadangi Europos ombudsmenė pabrėžė, kad Komisija, siekdama pagrįsti, kodėl nebuvo publikuotas skelbimas apie laisvą darbo vietą, sukūrė dirbtiną skubumą, kad būtų užimtos generalinio sekretoriaus pareigos, ir surengė atrankos procedūrą, pagal kurią ne generalinis sekretoriaus pavaduotojas užima tas pareigas tiesiogiai, o M. Selmayr paskiriamas generaliniu sekretoriumi greitai per du etapus; kadangi Europos ombudsmenė nustatė, kad skiriant M. Selmayrį būta keturių netinkamo administravimo atvejų, nes Komisija nesilaikė tinkamai atitinkamų taisyklių formos ir turinio;

| AD. | kadangi Europos ombudsmenės darbas puikiai papildo nacionalinių ir regioninių ombudmenų darbą; kadangi, vadovaujant Europos ombudsmenei, keitimasis informacija ir ombudsmenų darbo koordinavimas Europos ombudsmenų tinkle yra labai naudinga priemonė siekiant užtikrinti, kad visi ES piliečiai ir gyventojai turėtų teisę į gerą administravimą visais lygmenimis; |
| --- | --- |

AD.

kadangi Europos ombudsmenės darbas puikiai papildo nacionalinių ir regioninių ombudmenų darbą; kadangi, vadovaujant Europos ombudsmenei, keitimasis informacija ir ombudsmenų darbo koordinavimas Europos ombudsmenų tinkle yra labai naudinga priemonė siekiant užtikrinti, kad visi ES piliečiai ir gyventojai turėtų teisę į gerą administravimą visais lygmenimis;

| AE. | kadangi dabartinis Europos ombudsmeno statutas paskutinį kartą buvo atnaujintas prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai; kadangi nuo tada ES piliečiams atsirado naujų lūkesčių, susijusių su geru administravimu ir Europos ombudsmeno atliekamu vaidmeniu užtikrinant gerą administravimą, ypač kiek tai susiję su galimybėmis susipažinti su dokumentais, informavimu apie pažeidimus ir priekabiavimu, ir užtikrinant, kad Komisija teisingai ir nešališkai spręstų Europos piliečių iniciatyvų priimtinumo klausimą; |
| --- | --- |

AE.

kadangi dabartinis Europos ombudsmeno statutas paskutinį kartą buvo atnaujintas prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai; kadangi nuo tada ES piliečiams atsirado naujų lūkesčių, susijusių su geru administravimu ir Europos ombudsmeno atliekamu vaidmeniu užtikrinant gerą administravimą, ypač kiek tai susiję su galimybėmis susipažinti su dokumentais, informavimu apie pažeidimus ir priekabiavimu, ir užtikrinant, kad Komisija teisingai ir nešališkai spręstų Europos piliečių iniciatyvų priimtinumo klausimą;

| 1. | patvirtina Europos ombudsmenės pristatytą metinį pranešimą apie 2017 m. veiklą; atkreipia dėmesį į tai, kad jis parengtas aiškiai ir lengvai suprantamai, ir pabrėžia, kad jame pateikiami svarbiausi faktai ir duomenys, susiję su Europos ombudsmenės darbu 2017 m.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | džiaugiasi dėl Emily O’Reilly puikaus darbo ir konstruktyvių pastangų gerinti ES administravimo kokybę ir piliečiams teikiamų jos paslaugų prieinamumą ir kokybę; dar kartą patvirtina, kad tvirtai remia veiksmus, kuriuos Europos ombudsmenė vykdo piliečių ir Europos demokratijos labui; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina Europos ombudsmenės penkerių metų strategiją „2019 m. link“, kuria siekiama padidinti jos tarnybos poveikį ir matomumą ir užmegzti tvirtus ryšius su ES institucijomis, agentūromis ir organizacijomis siekiant didesnės naudos piliečiams; |
| --- | --- |

3.

| 4. | su dideliu nerimu pažymi, kad tyrimai, susiję su skaidrumu ir atskaitomybe, taip pat su galimybėmis susipažinti su informacija ir dokumentais, ir toliau sudarė didžiausią dalį 2017 m. Europos ombudsmenės nagrinėtų atvejų, mažesnę dalį sudarė skundai, susiję su ES agentūromis ir kitomis įstaigomis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina Europos ombudsmenės pastangas skirti 2017 m. apdovanojimą už gerą administravimą ES institucijų darbuotojams, visų pirma Komisijos Sveikatos generalinio direktorato darbuotojams už jų įdėtas pastangas pacientų, sergančių retomis ligomis, labui; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, koks svarbus kuo didesnis skaidrumas ir didesnė galimybė visuomenei susipažinti su ES institucijų turimais dokumentais; atkreipia dėmesį į Europos ombudsmenės atliekamą struktūrinį darbą nustatant netinkamo administravimo atvejus priimant kiekvienu konkrečiu atveju taikomą požiūrį ir pradedant vis daugiau tyrimų savo iniciatyva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | džiaugiasi puikiu ombudsmenės bei jos komandos ir Peticijų komiteto bendradarbiavimu, kuriam būdinga pagarba ir kruopštumas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad reikėtų atnaujinti ES teisės aktus dėl galimybės susipažinti su dokumentais; pakartoja savo raginimą persvarstyti 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (2), kad taip pat būtų palengvintas Europos ombudsmeno darbas tikrinant, ar Parlamentas, Taryba ir Komisija suteikia galimybę susipažinti su dokumentais; palankiai vertina tai, kad Europos ombudsmenė pradėjo taikyti pagreitintą skundų nagrinėjimo procedūrą, pagal kurią atliekami tyrimai dėl galimybės susipažinti su dokumentais; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad piliečiai turi galėti tiesiogiai dalyvauti sprendimų demokratiniame ES gyvenime, atidžiai stebėti priėmimo procesą ES institucijose ir susipažinti su visa reikiama informacija, kad galėtų visapusiškai pasinaudoti savo demokratinėmis teisėmis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia Europos ombudsmenės vaidmenį didinant ES teisėkūros proceso skaidrumą ir atskaitomybę, siekiant užtikrinti didesnį piliečių pasitikėjimą ne tik tam tikro teisės akto teisėtumu, bet ir viso sprendimų priėmimo proceso teisėtumu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina persvarstyti Tarybos vidaus gaires dėl žyma „LIMITE“ pažymėtų dokumentų, kurios neturi tvirto teisinio pagrindo, kad būtų laikomasi principo, pagal kurį „LIMITE“ statusas gali būti suteikiamas tik preliminariam projektui, kuris dar neturi autoriaus ir kuris neturi įtakos teisėkūros procedūrai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pripažįsta, kad ES sprendimų priėmimo procesui reikalingas kuo didesnis skaidrumas, ir pritaria Europos ombudsmenės tyrimui dėl įprastos neformalių trijų pagrindinių ES institucijų derybų (trišalių dialogų) praktikos; pritaria tam, kad būtų skelbiami visi trišalių dialogų dokumentai remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimais; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tvirtai įsitikinės, kad reikia nedelsiant įgyvendinti Europos ombudsmenės rekomendacijas dėl EIB skaidrumo politikos; primena, kad ši politika grindžiama prielaida dėl informacijos atskleidimo ir kad pagal ją bet kas gali susipažinti su EIB dokumentais ir informacija; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina, kad EIB grupės informacijos atskleidimo politika užtikrintų aukštą jos kainodaros politikos ir valdymo organų principų skaidrumo lygį; ragina skelbti EIB grupės Valdymo komiteto posėdžių protokolus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad reikia užfiksuoti valstybių narių pozicijas Taryboje vykstant ES teisėkūros procesui ir laiku bei prieinamai viešai skelbti šią informaciją, nes visose demokratinio teisėtumo principu pagrįstose sistemose teisėkūros institucijos turi būti laikomos atskaitingomis visuomenei už savo veiksmus; mano, kad didesnė atskaitomybė Taryboje dėl nacionalinių vyriausybių pozicijų dėl ES teisės aktų, įskaitant sąlygų visuomenei aktyviai susipažinti su teisėkūros dokumentais vykstant teisėkūros procesui sudarymą, padėtų spręsti skaidrumo trūkumo sprendimų priėmimo procese problemą ir sušvelnintų vadinamąjį „kaltas Briuselis“ reiškinį tais atvejais, kai sprendimus galiausiai priima pačios nacionalinės vyriausybės; ragina Tarybą pagal SESV 15 straipsnio 3 dalį peržiūrėti savo konfidencialumo politiką, kad būtų užtikrintas kuo didesnis jos darbo skaidrumas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją užtikrinti kuo didesnį skaidrumą ir prieigą prie dokumentų ir informacijos apie su gautomis peticijomis susijusias procedūras „EU Pilot“ ir prie programos „EU Pilot“ bei jau baigtų pažeidimo nagrinėjimo procedūrų; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primygtinai ragina Europos ombudsmenę toliau stebėti Komisijos ekspertų grupių sistemos reformos įgyvendinimą, kad būtų užtikrintas visapusiškai teisiškai privalomų taisyklių laikymasis ir kuo didesnis visos ekspertų grupių veiklos vykdymo skaidrumas, bei tirti visus įmanomus interesų konfliktus ir apie juos pranešti; mano, kad reikia kruopščiai įvertinti visas ekspertų grupes ir turėti informacijos, kad būtų suprastas jų nepriklausomumo lygis, siekiant veikti viešojo intereso labui ir sukurti pridėtinę vertę formuojant ES politiką; mano, kad visi ekspertų grupių nariai turi būti įtraukti į skaidrumo registrą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pakartoja savo raginimą sukurti centrinę skaidrumo platformą visoms ES institucijoms ir agentūroms; |
| --- | --- |

18.

| 19. | remia Europos ombudsmenės įsipareigojimą didinti ES lobistinės veiklos skaidrumą; pabrėžia, jog svarbu priimti tinkamą teisėkūros procedūra priimamą aktą siekiant, kad ES skaidrumo registras taptų privalomas ir teisiškai įpareigojantis visoms ES institucijoms bei agentūroms ir interesų grupių atstovams, taip užtikrinant visišką lobistinės veiklos skaidrumą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad svarbu nuolat atnaujinti ir smarkiai pagerinti duomenų tikslumą ES skaidrumo registre, įskaitant įpareigojimą lobistinę veiklą vykdančioms teisinėms įmonėms paskelbti visus savo klientus; pabrėžia, kad reikia nemokamai, visiškai suprantamai ir visuomenei lengvai prieinama forma skelbti visą informaciją apie lobistų įtaką; mano, kad reikia užtikrinti visų interesų grupių atstovų finansavimo skaidrumą; ragina laikinai išbraukti iš skaidrumo registro visas „sukamųjų durų“ reiškinio taisykles pažeidusias organizacijas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkreipia dėmesį į Europos ombudsmenės išvadas, kad tolesnė ECB pirmininko narystė G 30 yra netinkamo administravimo atvejis, nes dėl to visuomenė mano, kad ECB nepriklausomumui gali pakenkti privatūs finansiniai interesai; pabrėžia, kad ECB vykdomosios valdybos nariai tuo pačiu metu neturėtų eiti kitų pareigų kaip forumų ar kitų organizacijų, kuriose dalyvauja ECB prižiūrimų bankų vadovai, nariai; atkreipia dėmesį į 2018 m. sausio 15 d. Europos ombudsmenės rekomendacijas dėl ECB pirmininko ir sprendimus priimančių šio banko organų narių dalyvavimo G 30 veikloje ir primygtinai ragina ECB iš dalies pakeisti atitinkamas taisykles siekiant užtikrinti, kad būtų praktiškai įgyvendinti aukščiausi etikos ir atskaitomybės standartai; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad, vykdydama Martino Selmayrio paskyrimo savo naujuoju generaliniu sekretoriumi procedūrą, Komisija nesilaikė skaidrumo, etikos ir teisės viršenybės principų; labai apgailestauja dėl Komisijos sprendimo patvirtinti M. Selmayrį savo naujuoju generaliniu sekretoriumi, nors toks sprendimas susilaukė daug ES piliečių kritinių pastabų ir buvo padaryta žala visos ES reputacijai; pabrėžia, kad M. Selmayr privalo atsistatydinti iš generalinio sekretoriaus pareigų, ir ragina Komisiją patvirtinti naują generalinio sekretoriaus skyrimo procedūrą, užtikrinant, kad būtų laikomasi aukščiausių skaidrumo, etikos ir teisės viršenybės principų; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Europos ombudsmenę toliau stiprinti etikos taisykles ES institucijose, kad būtų išspręsti su „sukamųjų durų“ reiškiniu susiję klausimai ir užtikrintas visiškas visos su tokiais atvejais susijusios informacijos skaidrumas, įskaitant greitą visų susijusių ES pareigūnų pavardžių sąrašo paskelbimą; laukia, kol Europos ombudsmenė pateiks analizę, kaip Komisija įgyvendina savo gaires ir pasiūlymus, kaip geriau spręsti su „sukamųjų durų“ reiškiniu susijusius atvejus, įskaitant galimybę priimti teisėkūros procedūra priimamas taisykles dėl tokių situacijų ir galimų pažeidimų prevencijos ir nuobaudų; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tvirtai įsitikinęs, kad visose ES institucijose, agentūrose ir įstaigose reikia skubiai taikyti griežtesnes, aiškias ir lengvai taikomas moralines ir etikos taisykles ir standartus, kad būtų užtikrintas pareigos veikti sąžiningai ir diskretiškai laikymasis ir užkirstas kelias interesų konfliktams su privačiuoju sektoriumi; mano, kad šios taisyklės ir standartai turi būti grindžiami teisėkūros procedūra priimamu aktu; atkreipia dėmesį į atnaujintą Komisijos narių elgesio kodeksą, kuris įsigaliojo 2018 m. vasario mėn. ir kuriame nustatyti griežtesni veiklos pertraukos laikotarpiai; vis dėlto mano, kad turėtų būti pailginti pranešimo apie veiklą pasibaigus kadencijai laikotarpiai; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad būtina veiksmingai atnaujinti galiojantį gero administracinio elgesio kodeksą, priimant privalomą reglamentą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mano, kad buvusio Komisijos Pirmininko J. M. Barroso ir dabartinio Komisijos pirmininko pavaduotojo susitikimas, kuris įregistruotas kaip oficialus susitikimas su „Goldman Sachs“, dar labiau atskleidė neatidėliotiną poreikį peržiūrėti dabartines taisykles ir praktiką, kad būtų stiprinami Komisijos nariams tiek per kadenciją, tiek po jos taikomi sąžiningumo reikalavimai; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pakartoja savo raginimą Komisijai užtikrinti aktyvų skelbimą ir visapusišką skaidrumą kalbant apie buvusių Komisijos narių pareigas baigus kadenciją; ragina Komisiją užtikrinti, kad Etikos komitetas būtų visiškai nepriklausomas ir atskaitingas, ir skatina Europos ombudsmenę toliau vertinti visus galimus Etikos komiteto narių interesų konfliktus ir apie juos pranešti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palankiai vertina ombudsmenės strateginį tyrimą dėl Tarybos teisėkūros proceso skaidrumo (OI/2/2017/TE), tačiau apgailestauja dėl to, kad Taryba per nustatytą terminą neatsakė į išvadas; pažymi, kad tai, deja, yra pasikartojantis klausimas, kuris nuolat minimas Europos ombudsmenei pateiktuose skunduose; be to, mano, kad šis klausimas turėtų būti laikomas labai svarbiu demokratiniam Sąjungos gyvenimui ir veiksmingam piliečių dalyvavimui visame žemyne, nes jis trukdo įgyvendinti konstitucines sutartis ir Pagrindinių teisių chartiją; šiuo aspektu atkreipia dėmesį į Europos ombudsmenės išvadas pastarojo meto byloje (1272/2017/LP, Tarybos atsisakymas leisti visuomenei susipažinti su jos Teisės tarnybos nuomone dėl Tarpinstitucinio susitarimo dėl Skaidrumo registro), kuriose teigiama, kad šis klausimas kelia grėsmę institucinės pusiausvyros principui ir pažeidžia esminę lojalaus tarpusavio bendradarbiavimo praktiką; pažymi, kad, kai prašymas atmetamas, neįmanoma atlikti ex post vertinimų ad hoc pagrindu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad reikia smarkiai patobulinti specialiesiems patarėjams skirtas taisykles dėl interesų konflikto; ypač ragina Komisiją visiškai įgyvendinti Europos ombudsmenės rekomendacijas šiuo klausimu ir priimti kuo didesnio skaidrumo ir iniciatyvų požiūrį į visų galimų interesų konfliktų vertinimą prieš specialiųjų patarėjų paskyrimą ir po to bei užtikrinti, kad piliečiai galėtų susipažinti su visa svarbia informacija apie specialiuosius patarėjus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palankiai vertina nuolatinį Europos ombudsmenės domėjimąsi institucijų darbuotojams svarbiais klausimais ir pabrėžia, kad svarbu mažinti bet kokią diskriminaciją, kuri gali atsirasti dėl skirtingo statuso; dar kartą pabrėžia Europos ombudsmenės išvadų dėl neapmokamų stažuočių EIVT delegacijose (byla 454/2014/PMC) svarbą ir dar kartą rekomenduoja EIVT mokėti savo stažuotojams reikiamas išmokas laikantis nediskriminavimo principo; apgailestauja dėl to, kad kitos ES institucijos laikosi tokios pačios netinkamos praktikos nemokėti stažuotojams, pagal kurią jaunimui nesudaromos sąžiningos galimybės arba jam nesuteikiamas toks darbas, koks suteikiamas darbuotojui, todėl jauni specialistai negauna pakankamai lėšų, kad galėtų išsilaikyti, ir jiems nemokamas deramas atlyginimas už jų paslaugas; atkreipia dėmesį į tai, kad stažuotojų statuso trūkumai pastebimi kitose srityse, pvz., trūksta priemonių pranešti apie seksualinio priekabiavimo atvejus Sąjungos agentūrose; todėl ragina Europos ombudsmenę pradėti bendrą strateginį tyrimą dėl stažuotojų statuso; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primygtinai ragina Komisiją imtis veiksmų, kad jos darbas taptų visapusiškai skaidrus, t. y. internete skelbti duomenis apie visus susitikimus su tabako pramonės lobistais ar jų teisiniais atstovais, taip pat šių posėdžių protokolus, laikantis įsipareigojimų, kuriuos ji yra prisiėmusi pagal JT tabako kontrolės pagrindų konvenciją; |
| --- | --- |

31.

| 32. | primygtinai ragina Europos ombudsmenę stebėti rekomendacijų ES pareigūnams dėl ryšių su interesų grupių atstovais įgyvendinimą ir toliau didinti visų ES institucijų darbuotojų informuotumą apie šias rekomendacijas rengiant šviečiamuosius mokymus, seminarus ir teikiant susijusias paramos priemones; |
| --- | --- |

32.

| 33. | labai apgailestauja dėl Komisijos vėlavimo, susijusio su pažeidimo nagrinėjimo procedūromis dėl piktnaudžiavimo terminuotosiomis sutartimis privačiajame ir viešajame sektoriuose, dėl kurio pažeistos darbuotojų teisės valstybėse narėse; ragina Europos ombudsmenę stebėti šį klausimą, kad būtų galima veiksmingai apsaugoti piliečių teises; |
| --- | --- |

33.

| 34. | remia Europos ombudsmenės vaidmenį formuojant aktyvią ir skaidrią politiką visose ES agentūrose; primygtinai ragina Europos ombudsmenę toliau stebėti visas ES agentūras, siekiant užtikrinti, kad jos laikytųsi aukščiausių skaidrumo standartų ir užtikrintų galimybes visuomenei susipažinti su dokumentais ir informacija, didžiausią dėmesį skiriant procedūroms ir veiksmams, susijusiems su žmonių sveikatos apsauga; |
| --- | --- |

34.

| 35. | primygtinai ragina Europos ombudsmenę pradėti strateginį tyrimą, kad būtų įvertinta, ar tokios ES institucijos, organai ir agentūros, kaip Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA), Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) ir EMA, užtikrina, kad mokslinių įrodymų rinkimas, vertinimas ir skelbimas būtų visiškai nepriklausomi, skaidrūs, nešališki, tikslūs ir nesusiję su interesų konfliktais, ir ar įgyvendinta tinkama politika ir procedūrinės apsaugos priemonės, visų pirma susijusios su genetiškai modifikuotais organizmais, glifosatu, pesticidais, fitosanitariniais ir biocidiniais produktais ir vaistais; šiuo klausimu siūlo atlikti tolesnį tyrimą dėl šių agentūrų mokslinių komitetų ir grupių sudėties ir atrankos procedūrų, siekiant užtikrinti, kad jie būtų visiškai nepriklausomi, ir nustatyti griežčiausius mechanizmus, skirtus galimų interesų konfliktų prevencijai; |
| --- | --- |

35.

| 36. | palankiai vertina Europos ombudsmenės strateginius tyrimus dėl elgesio su neįgaliaisiais pagal Komisijos bendrąją sveikatos draudimo sistemą ir dėl Komisijos tinklalapių ir internetinių priemonių prieinamumo neįgaliesiems; ragina Europos ombudsmenę kuo labiau stengtis užtikrinti, kad ES administracija visiškai ir nuosekliai įgyvendintų JT neįgaliųjų teisių konvenciją; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palankiai vertina Europos ombudsmenės įsipareigojimą imtis atvirų ir skaidrių veiksmų per visas derybas dėl „Brexit‘o“; atkreipia dėmesį į teigiamą Tarybos ir Komisijos atsakymą ombudsmenei, kuriame pripažįstama skaidrumo svarba; ragina Jungtinės Karalystės vyriausybę laikytis tokio paties įsipareigojimo; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Europos ombudsmenę toliau bendradarbiauti su nacionaliniais ombudsmenais naudojantis Europos ombudsmenų tinklu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina Europos nacionalinių ombudsmenų tinklą būti budresniam ir stebėti valdžios institucijas, kad jos nedelsdamos imtųsi veiksmų policijos žiaurumo, rasizmo ir antisemitizmo atvejais paisydamos žmogaus teisių ir vykdydamos demokratinį valdymą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina skirti daugiau finansinių ir žmogiškųjų išteklių Europos ombudsmeno tarnybai jos dabartiniam ir būsimam darbo krūviui įveikti, kad ji galėtų vykdyti savo pagrindines pareigas stiprinti gerą administracinę praktiką Europos Sąjungoje – paslaugas, kurios yra gyvybiškai svarbios Sąjungos piliečiams; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palankiai vertina 2017 m. birželio 19 d. surengtą Europos ombudsmenų tinklo metinę konferenciją, skirtą „Brexit‘o“ ir padidėjusio populizmo Europoje poveikiui piliečių teisėms; |
| --- | --- |

41.

| 42. | palankiai vertina Europos ombudsmeno apdovanojimą už gerą administravimą, kuriuo pripažįstamos ES viešosios tarnybos pastangos rasti naujoviškų piliečiams palankios politikos įgyvendinimo būdų; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pakartoja, kad yra pasirengęs atnaujinti Europos ombudsmeno statutą (3) ir bet kokią su juo susijusią acquis dalį, kad galėtų pritaikyti savo vaidmenį prie dabartinių ES piliečių poreikių ir lūkesčių, susijusių su geru administravimu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad būtina gerinti socialinį dialogą; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia, kad piliečių ir institucijų tarpusavio pasitikėjimas esant dabartiniams ekonominiams sunkumams yra itin svarbus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad Europos ombudsmenė turi tirti interesų konfliktą tarp Komisijos vaidmens trejete ir jos, kaip Sutarčių ir acquis sergėtojos, atsakomybės; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina Europos ombudsmenę užtikrinti, kad Komisija padėtų sukurti Europos piliečių iniciatyvos infrastruktūrą, suteikiant teisines konsultacijas ir teisinę sistemą, pagal kurią būtų apsaugoti iniciatyvos nariai; |
| --- | --- |

47.

| 48. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir Peticijų komiteto pranešimą Tarybai, Komisijai ir Europos ombudsmenei, taip pat valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei jų ombudsmenams arba panašioms kompetentingoms tarnyboms. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  OL L 113, 1994 5 4, p. 15.

(2)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

(3)  2008 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento sprendimo projektas, iš dalies keičiantis jo 1994 m. kovo 9 d. sprendimą 94/262/EAPB, EB, Euratomas, dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų (OL C 259 E, 2009 10 29, p. 116).

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/169 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/169

---

P8_TA(2018)0532

Peticijų komiteto svarstymai 2017 m.

2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Peticijų komiteto svarstymų 2017 m. (2018/2104(INI))

(2020/C 388/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes rezoliucijas dėl Peticijų komiteto svarstymų rezultatų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes rezoliucijas dėl Peticijų komiteto svarstymų rezultatų,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 10 ir 11 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 10 ir 11 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 24 ir 227 straipsnius, kurie atspindi Sutartyje teikiamą svarbą ES piliečių ir gyventojų teisei kreiptis į Europos Parlamentą bet kokiu reikalu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 24 ir 227 straipsnius, kurie atspindi Sutartyje teikiamą svarbą ES piliečių ir gyventojų teisei kreiptis į Europos Parlamentą bet kokiu reikalu,

| — | atsižvelgdamas į SESV 228 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 228 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 44 straipsnį dėl teisės pateikti peticiją Europos Parlamentui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 44 straipsnį dėl teisės pateikti peticiją Europos Parlamentui,

| — | atsižvelgdamas į SESV nuostatas, susijusias su pažeidimo nagrinėjimo procedūra, ypač į 258 ir 260 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV nuostatas, susijusias su pažeidimo nagrinėjimo procedūra, ypač į 258 ir 260 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52, 215 ir 216 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52, 215 ir 216 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Peticijų komiteto pranešimą (A8-0404/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Peticijų komiteto pranešimą (A8-0404/2018),

| A. | kadangi 2017 m. buvo gauta 1 271 peticija (palyginti su 2016 m., kai jų gauta 1 569), iš kurių 776 (60,2 proc.) paskelbtos priimtinomis; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2017 m. buvo gauta 1 271 peticija (palyginti su 2016 m., kai jų gauta 1 569), iš kurių 776 (60,2 proc.) paskelbtos priimtinomis;

| B. | kadangi 2017 m. Europos Parlamento peticijų interneto portale 15 540 naudotojų parėmė vieną arba keletą peticijų (palyginti su 902 naudotojais 2015 m. ir 6 132 naudotojais 2016 m.); kadangi iš viso peticijas naudotojai parėmė 21 955 kartus (palyginti su 18 810 kartų 2016 m. ir 1 329 kartais 2015 m.); kadangi ši nauja visuomenės dalyvavimo teikiant peticijas forma tampa vis įprastesnė ir į ją reikia atsižvelgti; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2017 m. Europos Parlamento peticijų interneto portale 15 540 naudotojų parėmė vieną arba keletą peticijų (palyginti su 902 naudotojais 2015 m. ir 6 132 naudotojais 2016 m.); kadangi iš viso peticijas naudotojai parėmė 21 955 kartus (palyginti su 18 810 kartų 2016 m. ir 1 329 kartais 2015 m.); kadangi ši nauja visuomenės dalyvavimo teikiant peticijas forma tampa vis įprastesnė ir į ją reikia atsižvelgti;

| C. | kadangi beveik 250 tapačių arba labai panašių 2017 m. trimis skirtingomis temomis pateiktų peticijų buvo svarstomos grupėmis pagal atitinkamą temą; |
| --- | --- |

C.

kadangi beveik 250 tapačių arba labai panašių 2017 m. trimis skirtingomis temomis pateiktų peticijų buvo svarstomos grupėmis pagal atitinkamą temą;

| D. | kadangi iš 2017 m. pateiktų peticijų 67 kartu pasirašė vienas ar daugiau piliečių, 25 – daugiau kaip 100 piliečių, 10 – daugiau kaip 10 000 piliečių, ir dvi – daugiau kaip 100 000 piliečių; |
| --- | --- |

D.

kadangi iš 2017 m. pateiktų peticijų 67 kartu pasirašė vienas ar daugiau piliečių, 25 – daugiau kaip 100 piliečių, 10 – daugiau kaip 10 000 piliečių, ir dvi – daugiau kaip 100 000 piliečių;

| E. | kadangi peticijų gauta mažai, palyginti su bendru ES gyventojų skaičiumi; kadangi, atsižvelgiant į daugelį potencialių problemų ar lūkesčių įvairiose Sąjungos veiklos srityse, tai galėtų reikšti, kad didelė dalis ES piliečių ir gyventojų nesinaudoja teise pateikti peticijas dėl žinių stokos; taigi reikia labiau skatinti naudotis teise pateikti Europos Parlamentui peticiją; |
| --- | --- |

E.

kadangi peticijų gauta mažai, palyginti su bendru ES gyventojų skaičiumi; kadangi, atsižvelgiant į daugelį potencialių problemų ar lūkesčių įvairiose Sąjungos veiklos srityse, tai galėtų reikšti, kad didelė dalis ES piliečių ir gyventojų nesinaudoja teise pateikti peticijas dėl žinių stokos; taigi reikia labiau skatinti naudotis teise pateikti Europos Parlamentui peticiją;

| F. | kadangi apie teisę pateikti peticiją žino tik nedaugelis ES piliečių ir gyventojų, ir tai patvirtina, kad reikia dėti daugiau pastangų ir imtis tinkamų priemonių siekiant didinti visuomenės informuotumą ir iš esmės pagerinti šios teisės įgyvendinimą; |
| --- | --- |

F.

kadangi apie teisę pateikti peticiją žino tik nedaugelis ES piliečių ir gyventojų, ir tai patvirtina, kad reikia dėti daugiau pastangų ir imtis tinkamų priemonių siekiant didinti visuomenės informuotumą ir iš esmės pagerinti šios teisės įgyvendinimą;

| G. | kadangi, remiantis peticijų priimtinumo kriterijais, nustatytais SESV 227 straipsnyje ir Parlamento darbo tvarkos taisyklių 215 straipsnyje, peticijos privalo atitikti oficialias priimtinumo sąlygas, t. y. peticija turi būti susijusi su klausimu, priklausančiu ES veiklos sritims ir turinčiu poveikį peticijos pateikėjui, kuris turi būti ES pilietis arba joje gyventi; kadangi 495 peticijos buvo paskelbtos nepriimtinomis, nes jos neatitiko priimtinumo sąlygų; |
| --- | --- |

G.

kadangi, remiantis peticijų priimtinumo kriterijais, nustatytais SESV 227 straipsnyje ir Parlamento darbo tvarkos taisyklių 215 straipsnyje, peticijos privalo atitikti oficialias priimtinumo sąlygas, t. y. peticija turi būti susijusi su klausimu, priklausančiu ES veiklos sritims ir turinčiu poveikį peticijos pateikėjui, kuris turi būti ES pilietis arba joje gyventi; kadangi 495 peticijos buvo paskelbtos nepriimtinomis, nes jos neatitiko priimtinumo sąlygų;

| H. | kadangi teisė pateikti peticiją Europos Parlamentui suteikia ES piliečiams ir gyventojams galimybę oficialiai kreiptis į savo tiesiogiai išrinktus atstovus; kadangi teisė pateikti peticiją turėtų būti esminė aktyviam ES piliečių ir gyventojų dalyvavimui Europos Sąjungos veiklos srityse, todėl ji turėtų būti kuo labiau skatinama; kadangi visapusiškas naudojimasis teise pateikti peticiją yra susijęs su būtinybe ES institucijoms ir valstybėms narėms greitai ir veiksmingai spręsti peticijų pateikėjų iškeltus klausimus, užtikrinant visapusišką jų pagrindinių teisių apsaugą; |
| --- | --- |

H.

kadangi teisė pateikti peticiją Europos Parlamentui suteikia ES piliečiams ir gyventojams galimybę oficialiai kreiptis į savo tiesiogiai išrinktus atstovus; kadangi teisė pateikti peticiją turėtų būti esminė aktyviam ES piliečių ir gyventojų dalyvavimui Europos Sąjungos veiklos srityse, todėl ji turėtų būti kuo labiau skatinama; kadangi visapusiškas naudojimasis teise pateikti peticiją yra susijęs su būtinybe ES institucijoms ir valstybėms narėms greitai ir veiksmingai spręsti peticijų pateikėjų iškeltus klausimus, užtikrinant visapusišką jų pagrindinių teisių apsaugą;

| I. | kadangi Parlamentas jau ilgą laiką tarptautiniu mastu lyderiauja peticijų proceso tobulinimo srityje ir jo sistema yra pati atviriausia ir skaidriausia Europoje – ją taikant peticijų pateikėjai gali visapusiškai dalyvauti jo veikloje; |
| --- | --- |

I.

kadangi Parlamentas jau ilgą laiką tarptautiniu mastu lyderiauja peticijų proceso tobulinimo srityje ir jo sistema yra pati atviriausia ir skaidriausia Europoje – ją taikant peticijų pateikėjai gali visapusiškai dalyvauti jo veikloje;

| J. | kadangi aktyvus dalyvavimas yra įmanomas tik esant demokratiniam ir skaidriam procesui, kuris užtikrina, kad Parlamento ir Peticijų komiteto darbas būtų dirbamas atsižvelgiant į piliečius ir būtų jiems prasmingas; kadangi to siekiant reikia nuolat gerinti sąveiką su peticijų pateikėjais, stebėti, be kita ko, naujų technologijų plėtrą, ir ja pasinaudoti, taip pat per peticijų interneto portalą palaikant ryšius su kitais susijusiais piliečiais ir gyventojais, pavyzdžiui, peticijų rėmėjais; |
| --- | --- |

J.

kadangi aktyvus dalyvavimas yra įmanomas tik esant demokratiniam ir skaidriam procesui, kuris užtikrina, kad Parlamento ir Peticijų komiteto darbas būtų dirbamas atsižvelgiant į piliečius ir būtų jiems prasmingas; kadangi to siekiant reikia nuolat gerinti sąveiką su peticijų pateikėjais, stebėti, be kita ko, naujų technologijų plėtrą, ir ja pasinaudoti, taip pat per peticijų interneto portalą palaikant ryšius su kitais susijusiais piliečiais ir gyventojais, pavyzdžiui, peticijų rėmėjais;

| K. | kadangi peticijos yra naudingos priemonės, kuriomis galima nustatyti ES teisės pažeidimus, taip pat trūkumus, neatitikimus ir galimas šios teisės spragas, kai reikia užtikrinti aukščiausius socialinio teisingumo ir visapusiškos visų piliečių pagrindinių teisių apsaugos standartus; kadangi peticijos sudaro sąlygas Parlamentui ir kitoms ES institucijoms įvertinti ES teisės perkėlimą į nacionalinę teisę ir taikymą, ir faktinį jos netinkamo įgyvendinimo poveikį ES piliečiams ir gyventojams; kadangi jos taip pat gali padėti suprasti, kad nėra reglamentavimo nuostatų tose srityse, kuriose ES galėtų priimti teisės aktus; |
| --- | --- |

K.

kadangi peticijos yra naudingos priemonės, kuriomis galima nustatyti ES teisės pažeidimus, taip pat trūkumus, neatitikimus ir galimas šios teisės spragas, kai reikia užtikrinti aukščiausius socialinio teisingumo ir visapusiškos visų piliečių pagrindinių teisių apsaugos standartus; kadangi peticijos sudaro sąlygas Parlamentui ir kitoms ES institucijoms įvertinti ES teisės perkėlimą į nacionalinę teisę ir taikymą, ir faktinį jos netinkamo įgyvendinimo poveikį ES piliečiams ir gyventojams; kadangi jos taip pat gali padėti suprasti, kad nėra reglamentavimo nuostatų tose srityse, kuriose ES galėtų priimti teisės aktus;

| L. | kadangi peticijos suteikia papildomą garantiją ES piliečiams ir gyventojams, palyginti su skundais tiesiogiai Komisijai, nes šios peticijos į šį procesą įtraukia Parlamentą ir sudaro sąlygas geriau tikrinti, kaip Komisija vykdo savo tyrimo užduotis, taip pat užtikrinti skaidrias diskusijas šiuo klausimu, dalyvaujant peticijų pateikėjams, Europos Parlamento nariams ir Komisijai, taip pat prireikus kitoms susijusioms institucijoms; |
| --- | --- |

L.

kadangi peticijos suteikia papildomą garantiją ES piliečiams ir gyventojams, palyginti su skundais tiesiogiai Komisijai, nes šios peticijos į šį procesą įtraukia Parlamentą ir sudaro sąlygas geriau tikrinti, kaip Komisija vykdo savo tyrimo užduotis, taip pat užtikrinti skaidrias diskusijas šiuo klausimu, dalyvaujant peticijų pateikėjams, Europos Parlamento nariams ir Komisijai, taip pat prireikus kitoms susijusioms institucijoms;

| M. | kadangi peticijose dažnai pateikiama kitiems Parlamento komitetams naudingos informacijos įvairiose ES politikos srityse, taip pat susijusios su šių komitetų teisėkūros veikla; kadangi už peticijoje keliamus klausimus atsakingi komitetai turi pateikti savo patirtį, kad būtų tinkamai išnagrinėta peticija, ir tai sudaro sąlygas pačiam Parlamentui į ją prasmingai reaguoti; kadangi Parlamentas, kaip visuma, tinkamai traktuojant peticijas privalo užtikrinti pagrindinę teisę pateikti peticiją; |
| --- | --- |

M.

kadangi peticijose dažnai pateikiama kitiems Parlamento komitetams naudingos informacijos įvairiose ES politikos srityse, taip pat susijusios su šių komitetų teisėkūros veikla; kadangi už peticijoje keliamus klausimus atsakingi komitetai turi pateikti savo patirtį, kad būtų tinkamai išnagrinėta peticija, ir tai sudaro sąlygas pačiam Parlamentui į ją prasmingai reaguoti; kadangi Parlamentas, kaip visuma, tinkamai traktuojant peticijas privalo užtikrinti pagrindinę teisę pateikti peticiją;

| N. | kadangi kiekviena peticija turėtų būti atidžiai įvertinama ir išnagrinėjama; kadangi peticijos pateikėjas turi teisę per pagrįstą laikotarpį gauti informaciją dėl Peticijų komiteto priimto sprendimo dėl priimtinumo ir kad peticijos klausimas būtų visiškai išspręstas; |
| --- | --- |

N.

kadangi kiekviena peticija turėtų būti atidžiai įvertinama ir išnagrinėjama; kadangi peticijos pateikėjas turi teisę per pagrįstą laikotarpį gauti informaciją dėl Peticijų komiteto priimto sprendimo dėl priimtinumo ir kad peticijos klausimas būtų visiškai išspręstas;

| O. | kadangi daug peticijų yra viešai svarstomos Peticijų komiteto posėdžiuose; kadangi peticijų pateikėjai turi teisę pristatyti savo peticijas ir dažnai visapusiškai dalyvauja diskusijose, taip aktyviai prisidėdami prie komiteto darbo; kadangi 2017 m. Peticijų komiteto posėdžiuose aptariant 248 peticijas dalyvavo 208 peticijų pateikėjai, o aktyviai dalyvavo ir pasisakė 59 peticijų pateikėjai; |
| --- | --- |

O.

kadangi daug peticijų yra viešai svarstomos Peticijų komiteto posėdžiuose; kadangi peticijų pateikėjai turi teisę pristatyti savo peticijas ir dažnai visapusiškai dalyvauja diskusijose, taip aktyviai prisidėdami prie komiteto darbo; kadangi 2017 m. Peticijų komiteto posėdžiuose aptariant 248 peticijas dalyvavo 208 peticijų pateikėjai, o aktyviai dalyvavo ir pasisakė 59 peticijų pateikėjai;

| P. | kadangi peticijose ir per komitetų posėdžius piliečių ir gyventojų pateikta informacija (papildyta Komisijos, valstybių narių ir kitų įstaigų dalykinėmis žiniomis) yra itin svarbi komiteto darbui; kadangi, siekiant išvengti bet kokios socialinės ir ekonominės diskriminacijos, peticijų pateikėjai, kurių peticiją ketinama svarstyti viešame komiteto posėdyje ir kurie nori dalyvauti diskusijoje, turėtų turėti teisę į susijusių išlaidų atlyginimą, neviršijant nustatytų ribų; |
| --- | --- |

P.

kadangi peticijose ir per komitetų posėdžius piliečių ir gyventojų pateikta informacija (papildyta Komisijos, valstybių narių ir kitų įstaigų dalykinėmis žiniomis) yra itin svarbi komiteto darbui; kadangi, siekiant išvengti bet kokios socialinės ir ekonominės diskriminacijos, peticijų pateikėjai, kurių peticiją ketinama svarstyti viešame komiteto posėdyje ir kurie nori dalyvauti diskusijoje, turėtų turėti teisę į susijusių išlaidų atlyginimą, neviršijant nustatytų ribų;

| Q. | kadangi 2017 m. pateiktose peticijose išdėstyti susirūpinimą keliantys klausimai daugiausia buvo susiję su aplinkosauga (visų pirma su klausimais dėl vandens ir atliekų tvarkymo bei aplinkos išsaugojimo), pagrindinėmis teisėmis (visų pirma dėl balsavimo teisės ir vaiko teisių), pavogtų kūdikių problema, laisvu asmenų judėjimu, socialiniais reikalais (darbo sąlygomis), įvairiomis diskriminacijos formomis ir imigracija, taip pat su daugybe kitų veiklos sričių; |
| --- | --- |

Q.

kadangi 2017 m. pateiktose peticijose išdėstyti susirūpinimą keliantys klausimai daugiausia buvo susiję su aplinkosauga (visų pirma su klausimais dėl vandens ir atliekų tvarkymo bei aplinkos išsaugojimo), pagrindinėmis teisėmis (visų pirma dėl balsavimo teisės ir vaiko teisių), pavogtų kūdikių problema, laisvu asmenų judėjimu, socialiniais reikalais (darbo sąlygomis), įvairiomis diskriminacijos formomis ir imigracija, taip pat su daugybe kitų veiklos sričių;

| R. | kadangi peržiūrint Parlamento darbo tvarkos taisykles turėtų būti sukurta patobulinta peticijų procedūra ir kadangi atitinkamomis taisyklėmis turėtų būti optimizuojamas Peticijų komiteto gebėjimas nagrinėti piliečių susirūpinimą keliančius klausimus, taip užtikrinant visapusišką apsaugą ir veiksmingesnį naudojimąsi teise pateikti peticiją; |
| --- | --- |

R.

kadangi peržiūrint Parlamento darbo tvarkos taisykles turėtų būti sukurta patobulinta peticijų procedūra ir kadangi atitinkamomis taisyklėmis turėtų būti optimizuojamas Peticijų komiteto gebėjimas nagrinėti piliečių susirūpinimą keliančius klausimus, taip užtikrinant visapusišką apsaugą ir veiksmingesnį naudojimąsi teise pateikti peticiją;

| S. | kadangi 2017 m. per interneto portalą buvo pateikta 69,1 proc. gautų peticijų (878 peticijos), palyginti su 68 proc. (1 067 peticijomis) 2016 m.; kadangi dėl šio pateikimo būdo dominavimo ir numatomo jo didėjimo laikui bėgant šios peticijos galėtų būti nagrinėjamos greičiau; |
| --- | --- |

S.

kadangi 2017 m. per interneto portalą buvo pateikta 69,1 proc. gautų peticijų (878 peticijos), palyginti su 68 proc. (1 067 peticijomis) 2016 m.; kadangi dėl šio pateikimo būdo dominavimo ir numatomo jo didėjimo laikui bėgant šios peticijos galėtų būti nagrinėjamos greičiau;

| T. | kadangi dabar peticijų suvestines į portalą galima įkelti greičiau – maždaug per savaitę nuo dienos, kai Peticijų komitetas priima sprendimą dėl priimtinumo; kadangi nuo 2017 m. pabaigos posėdžių darbotvarkės, protokolai ir su peticijomis susiję Komisijos atsakymai įkeliami automatiškai, todėl šie dokumentai yra viešai prieinami ir padidėjo Peticijų komiteto darbo skaidrumas; kadangi visa tai atspindi Parlamento įsipareigojimą siekti daugiau interaktyvesnės patirties ir realiuoju laiku bendrauti su peticijų pateikėjais; kadangi buvo peržiūrėti dažnai užduodami klausimai (DUK) ir pareiškimo dėl privatumo ypatybės, kad juose atsispindėtų Darbo tvarkos taisyklių konfidencialumo nuostatų pakeitimai; kadangi buvo atlikta ir techninių patobulinimų, įskaitant papildomai patobulintą paieškos funkciją ir naują puslapį „visų pirma perskaitykite“, kuris rodomas prieš pateikiant peticiją ir kuriame pateikiama informacija bei patarimai peticijų pateikėjams; kadangi pavyko sėkmingai patenkinti daug pavienių prašymų suteikti pagalbą; |
| --- | --- |

T.

kadangi dabar peticijų suvestines į portalą galima įkelti greičiau – maždaug per savaitę nuo dienos, kai Peticijų komitetas priima sprendimą dėl priimtinumo; kadangi nuo 2017 m. pabaigos posėdžių darbotvarkės, protokolai ir su peticijomis susiję Komisijos atsakymai įkeliami automatiškai, todėl šie dokumentai yra viešai prieinami ir padidėjo Peticijų komiteto darbo skaidrumas; kadangi visa tai atspindi Parlamento įsipareigojimą siekti daugiau interaktyvesnės patirties ir realiuoju laiku bendrauti su peticijų pateikėjais; kadangi buvo peržiūrėti dažnai užduodami klausimai (DUK) ir pareiškimo dėl privatumo ypatybės, kad juose atsispindėtų Darbo tvarkos taisyklių konfidencialumo nuostatų pakeitimai; kadangi buvo atlikta ir techninių patobulinimų, įskaitant papildomai patobulintą paieškos funkciją ir naują puslapį „visų pirma perskaitykite“, kuris rodomas prieš pateikiant peticiją ir kuriame pateikiama informacija bei patarimai peticijų pateikėjams; kadangi pavyko sėkmingai patenkinti daug pavienių prašymų suteikti pagalbą;

| U. | kadangi Peticijų komitetas mano, kad Europos piliečių iniciatyva yra svarbi tiesioginės ir dalyvaujamosios demokratijos priemonė, kuria tinkamai naudojantis piliečiams turėtų būti suteikiama galimybė aktyviai dalyvauti formuojant ES politikos kryptis ir rengiant teisės aktus; |
| --- | --- |

U.

kadangi Peticijų komitetas mano, kad Europos piliečių iniciatyva yra svarbi tiesioginės ir dalyvaujamosios demokratijos priemonė, kuria tinkamai naudojantis piliečiams turėtų būti suteikiama galimybė aktyviai dalyvauti formuojant ES politikos kryptis ir rengiant teisės aktus;

| V. | kadangi pagal Parlamento darbo tvarkos taisyklių 216a straipsnį 2017 m. įvyko keturi apsilankymai informacijos rinkimo tikslu: vienas – Švedijoje dėl laikinai į Švediją persikeliančių gyventi ES piliečių patiriamų sunkumų bandant gauti identifikacinį numerį, kurio reikia norint gauti daugumą paslaugų; vienas – Ispanijoje dėl peticijų, susijusių su įtarimais dėl naujagimių, pavogtų iš ligoninių per F. Franko diktatūrą ir po jos; vienas – Tarante (Italija) dėl vietos plieno gamyklos ir naftos perdirbimo gamyklos poveikio aplinkai ir dėl tos gamyklos keliamos oro, žemės ir vandens taršos ir vienas – Larnakoje (Kipre) dėl mieste statomo naujo pramoninio uosto poveikio aplinkai ir sveikatai; |
| --- | --- |

V.

kadangi pagal Parlamento darbo tvarkos taisyklių 216a straipsnį 2017 m. įvyko keturi apsilankymai informacijos rinkimo tikslu: vienas – Švedijoje dėl laikinai į Švediją persikeliančių gyventi ES piliečių patiriamų sunkumų bandant gauti identifikacinį numerį, kurio reikia norint gauti daugumą paslaugų; vienas – Ispanijoje dėl peticijų, susijusių su įtarimais dėl naujagimių, pavogtų iš ligoninių per F. Franko diktatūrą ir po jos; vienas – Tarante (Italija) dėl vietos plieno gamyklos ir naftos perdirbimo gamyklos poveikio aplinkai ir dėl tos gamyklos keliamos oro, žemės ir vandens taršos ir vienas – Larnakoje (Kipre) dėl mieste statomo naujo pramoninio uosto poveikio aplinkai ir sveikatai;

| W. | kadangi pagal Darbo tvarkos taisykles Peticijų komitetas atsako už santykius su Europos ombudsmenu, kuris tiria skundus dėl netinkamo administravimo atvejų Europos Sąjungos institucijose ir įstaigose; kadangi 2017 m. gegužės 30 d. posėdyje dabartinė Europos ombudsmenė Emily O’Reilly pristatė Peticijų komitetui savo 2016 m. metinį pranešimą ir kadangi Peticijų komiteto metinė ataskaita savo ruožtu yra iš dalies grindžiama ombudsmenės metiniu pranešimu arba Parlamentui teikiamais specialiaisiais pranešimais, kurių pastarasis buvo dėl Tarybos sprendimų priėmimo skaidrumo; |
| --- | --- |

W.

kadangi pagal Darbo tvarkos taisykles Peticijų komitetas atsako už santykius su Europos ombudsmenu, kuris tiria skundus dėl netinkamo administravimo atvejų Europos Sąjungos institucijose ir įstaigose; kadangi 2017 m. gegužės 30 d. posėdyje dabartinė Europos ombudsmenė Emily O’Reilly pristatė Peticijų komitetui savo 2016 m. metinį pranešimą ir kadangi Peticijų komiteto metinė ataskaita savo ruožtu yra iš dalies grindžiama ombudsmenės metiniu pranešimu arba Parlamentui teikiamais specialiaisiais pranešimais, kurių pastarasis buvo dėl Tarybos sprendimų priėmimo skaidrumo;

| X. | kadangi Peticijų komitetas priklauso Europos ombudsmenų tinklui, kurio nariai taip pat yra Europos ombudsmenas, nacionaliniai bei regioniniai ombudsmenai ir panašios ES valstybių narių, šalių kandidačių ir kitų Europos ekonominės erdvės šalių institucijos ir kurio tikslas – skatinti keitimąsi informacija apie ES teisę ir politiką ir dalytis geriausia patirtimi; |
| --- | --- |

X.

kadangi Peticijų komitetas priklauso Europos ombudsmenų tinklui, kurio nariai taip pat yra Europos ombudsmenas, nacionaliniai bei regioniniai ombudsmenai ir panašios ES valstybių narių, šalių kandidačių ir kitų Europos ekonominės erdvės šalių institucijos ir kurio tikslas – skatinti keitimąsi informacija apie ES teisę ir politiką ir dalytis geriausia patirtimi;

| 1. | atkreipia dėmesį į labai svarbų Peticijų komiteto vaidmenį, kai jis tarpininkauja ES piliečiams, gyventojams ir Europos institucijoms, taip sudarydamas sąlygas ES piliečiams ir gyventojams Parlamentui oficialiai pranešti apie netinkamo ES teisės taikymo atvejus ir išsakyti savo susirūpinimą ir idėjas jų išrinktiems atstovams, ir tai padeda laiku išnagrinėti ir, kai įmanoma, patenkinti piliečių prašymus; atkreipia dėmesį į tai, kad peticijose nurodytų problemų sprendimo būdas daro labai didelį poveikį piliečiams, susijusį su veiksmingu ES teisėje įtvirtintos jų teisės pateikti peticiją užtikrinimu, ir jų nuomonei apie ES institucijas; primena Komisijai, kad peticijos – unikali priemonė nustatyti atvejus, kai nesilaikoma ES teisės, ir juos tirti pasitelkiant Europos Parlamento politinės priežiūros priemones; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad Parlamentui ir kitoms ES institucijoms peticijos suteikia ir galimybių, ir iššūkių, nes jos padeda užmegzti tiesioginį dialogą su ES piliečiais ir gyventojais, visų pirma, jeigu jiems poveikį daro ES teisės taikymas ir jeigu jie siekia veiksmingos ir efektyvios teisių gynimo sistemos; pabrėžia, kad ES institucijos ir valstybės narės turi dėti visas įmanomas pastangas jų kompetencijos srityse, kad galėtų greitai ir veiksmingai išspręsti peticijų pateikėjų iškeltas problemas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kokios svarbios nuolatinės viešos diskusijos ir platesnė informacija apie tikrąsias ES kompetencijos sritis, jos veikimą ir poreikį ją ateityje tobulinti, siekiant užtikrinti, kad piliečiai ir gyventojai būtų gerai informuoti apie sprendimų priėmimo lygmenis, kad jie taip pat galėtų dalyvauti diskusijose apie galimas reformas ir neleisti tam tikroms neatsakingoms valstybėms narėms versti kaltės Briuseliui; mano, kad platesnė vieša diskusija apie ES, geresnė informacija ir švietimas ir tikslūs pranešimai žiniasklaidoje padėtų sumažinti nepriimtinų peticijų skaičių, nes piliečiai ir gyventojai daugiau žinotų apie ES kompetencijos sritis; pažymi, kad nepriimtinos peticijos turinys gali būti svarbus priimant politinius sprendimus, net jeigu jis ir nepatenka į komiteto veiklos sritį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad būtinas glaudesnis Komisijos ir kitų ES institucijų bendradarbiavimas su valstybių narių nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis užtikrinant ES nuostatų, kuriomis siekiama aukščiausių socialinio teisingumo standartų ir visapusiškos bei veiksmingos visų piliečių ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių apsaugos, priėmimą ir įgyvendinimą; pabrėžia, kad būtina aktyviau bendradarbiauti su valstybių narių atstovais komitetų posėdžiuose ir greičiau imtis tolesnių veiksmų dėl komiteto atsiųstų prašymų; todėl ragina visas susijusias nacionalinio ir Europos lygmens valdžios institucijas tvirtai įsipareigoti prioriteto tvarka nagrinėti peticijas ir spręsti jose keliamus klausimus; dar kartą pažymi, kad į daugelį peticijų Komisija atsakė paviršutiniškai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją deramai naudotis savo įgaliojimais, kurie jai suteikti kaip Sutarčių sergėtojai, kadangi šis jos vaidmuo yra itin svarbus užtikrinant ES veikimą piliečiams ir ES teisės aktų leidėjams; ragina laiku vykdyti pažeidimų nagrinėjimo procedūras siekiant nedelsiant nutraukti ES teisės nesilaikymo praktiką; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena, kad, siekiant visapusiškai išnagrinėti peticijas, itin svarbu bendradarbiauti su kitais Parlamento komitetais; pažymi, kad 2017 m. kitiems Parlamento komitetams nuomonei pateikti išsiųsta 18 peticijų, o susipažinti – 357 peticijos; palankiai vertina tai, kad iš Parlamento komitetų buvo gauta 21 nuomonė dėl peticijų; ragina skatinti įvairių Parlamento komitetų dialogą siekiant skirti deramą dėmesį ES piliečių iškeltoms problemoms; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad nuo 2017 m. kovo 21 d. pradėjo veikti peticijų tinklas, kurį pristatant dalyvavo visų Parlamento komitetų nariai, buvo pristatytos šio tinklo gairės ir išdėstytas tikslas ir jo narių vaidmuo; yra įsitikinęs, kad deramai naudojamas peticijų tinklas yra naudinga priemonė siekiant imtis tinkamesnių tolesnių veiksmų dėl peticijų vykdant Parlamento ir teisėkūros darbą; pabrėžia tinklo svarbą didinant narių informuotumą apie piliečiams susirūpinimą keliančius klausimus, iškeltus pateikiant peticiją, ir aptariant galimus procedūrinius patobulinimus ir keitimąsi geriausia patirtimi; pabrėžia, kad glaudesni komitetų ryšiai gali padidinti veiksmingumą planuojant klausymus ir Parlamento tyrimus panašiais klausimais; laukia, kol Parlamento C teminis skyrius paskelbs tyrimą apie tai, kaip veikia dabartinis įvairių komitetų bendradarbiavimas su Peticijų komitetu; pabrėžia, kad glaudžiau bendradarbiaujant su Parlamento komitetais įvairiais peticijų pateikėjų iškeltais klausimais Parlamentui turėtų būti sudarytos sąlygos imtis geresnių ir labiau pritaikytų su peticijomis susijusių tolesnių veiksmų ir skubiau ir veiksmingiau reaguoti į piliečiams susirūpinimą keliančius dalykus, todėl tai suteikia pridėtinės vertės ES piliečių gyvenime ir Parlamento bei visos Europos veikloje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia svarbų prieš „Brexit’o“ derybas pateiktų susirūpinusių piliečių ir gyventojų peticijų indėlį; atkreipia dėmesį į 2017 m. gegužės 11 d. Peticijų komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto, Konstitucinių reikalų komiteto ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bendrą viešąjį klausymą dėl piliečių ir gyventojų teisių po „Brexit’o“, siekiant užtikrinti, kad Parlamento derybose dėl „Brexit’o“ piliečių teisės būtų vienas iš pagrindinių prioritetų; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad siekiant užtikrinti visišką skirtingų peticijų nagrinėjimo nuoseklumą, Peticijų komitetui ir jo sekretoriatui turėtų būti skirta daugiau išteklių; pabrėžia, kad, 2016 m. sausio mėn. priėmus komiteto gaires, peticijų nagrinėjimas ir sprendimų priėmimo procesas tapo skaidrus ir aiškus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primena, kad peticijos nagrinėjamos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 227 straipsnį, kuriame nustatyta, kad bet kuris ES pilietis ir bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, kuris yra valstybės narės rezidentas arba turi registruotą buveinę, gali pateikti Europos Parlamentui peticiją klausimais, priklausančiais Europos Sąjungos veiklos sritims; primena, kad peticijų nagrinėjimo procedūra nustatyta Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklėse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pažymi, kad atsisakymas išsamiai ir greitai nagrinėti piliečių skundus, įskaitant individualius atvejus, atsižvelgiant į Komisijos požiūrį, išdėstytą jos 2016 m. komunikate „ES teisė. Geresnis taikymas – geresni rezultatai“ (1), gali sutrukdyti greitai suprasti galimus rimtus sisteminius trūkumus, dėl kurių daugelis piliečių patiria daug teisių pažeidimų, todėl iš esmės nacionaliniams teismams tenka didžioji atsakomybė už galimų ES teisės aktų pažeidimų, išskyrus sisteminius pažeidimus, stebėseną; mano, kad ši sąvoka aiškinama pernelyg dviprasmiškai, ir ypač mano, kad toks požiūris į aplinkos apsaugos teisės aktų sritį yra žalingas; mano, kad tai žingsnis atgal nuo ankstesnio požiūrio į ES aplinkos teisės aktų įgyvendinimą ir bendras jos einamų Sutarčių sergėtojos pareigų menkinimas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkreipia dėmesį į tai, kad peticijų dėl mažų garantijų darbo sąlygų nagrinėjimas parodė, kad kai kuriose valstybėse narėse daugelis darbuotojų nukenčia dėl nepriimtinų ir diskriminacinių veiksmų, o tai rodo, kad daugeliu atvejų trūksta veiksmingų prevencinių mechanizmų ir sankcijų; apgailestauja dėl to, kad Komisija sukaupė daug neišnagrinėtų bylų, susijusių su kai kurių valstybių narių ES darbo teisės pažeidimais, ir dėl to daugelį metų ir toliau pažeidinėjamos darbuotojų teisės; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pakartoja savo raginimą Komisijai sistemingai informuoti Peticijų komitetą apie vykdomas ES bandomąsias programas ir pažeidimo nagrinėjimo procedūras, susijusias su peticijomis, ir leisti susipažinti su dokumentais, kuriais keičiamasi vykdant procedūras, kai jos baigiamos nagrinėti taikant Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) jurisprudenciją, ypač kai jos buvo visiškai ar iš dalies pradėtos remiantis peticijomis; palankiai vertina 2014 m. Komisijos sukurtą centralizuotą platformą, kurioje skelbiami sprendimai dėl pažeidimų; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tikisi, kad per viešas diskusijas Peticijų komitete visada bus tinkamai atstovaujama Komisijai, t. y. tai darys aukšto rango pareigūnai, kurie gali suteikti papildomos informacijos ir reaguoti į peticijos pateikėjų ir Europos Parlamento narių prašymus, nepatenkančius į anksčiau pateikto rašytinio atsakymo taikymo sritį, jei to reikia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina tai, kad Peticijų komitetas vis dažniau kelia klausimus plenariniame posėdyje, pateikdamas žodinius klausimus, priimdamas rezoliucijas arba trumpus pasiūlymus dėl rezoliucijų pagal Darbo tvarkos taisyklių 216 straipsnio 2 dalį; atkreipia dėmesį į savo rezoliucijas, kurios buvo priimtos paskelbus metinę ataskaitą dėl Peticijų komiteto veiklos 2016 m. (2), metinį pranešimą apie Europos ombudsmeno 2016 m. veiklą (3) ir 2017 m. ES pilietybės ataskaitą (4); nurodo savo 2017 m. kovo 15 d. priimtą rezoliuciją dėl kliūčių ES piliečiams laisvai judėti ir dirbti vidaus rinkoje (5); |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkreipia dėmesį į Peticijos komiteto 2017 m. surengtus klausymus įvairiomis temomis (jie buvo rengiami atskirai arba kartu su kitais komitetais), ypač į gegužės 4 d. klausymą tema „Kova su diskriminacija ir mažumų apsauga“, gegužės 11 d. po „Brexit’o“ kartu su LIBE ir EMPL komitetais surengtą klausymą tema „ES piliečių padėtis ir teisės Jungtinėje Karalystėje“, birželio 22 d. klausymą tema „Atkurti piliečių pasitikėjimą ir tikėjimą Europos projektu“, birželio 29 d. kartu su LIBE komitetu surengtą klausymą tema „Bepilietybė“, lapkričio 20 d. klausymą dėl Europos piliečių iniciatyvos „Uždrausti glifosatą ir apsaugoti žmones ir aplinką nuo toksiškų pesticidų“ ir lapkričio 22 d. klausymą tema „Laikiną arba mažų garantijų darbą dirbančių darbuotojų teisių apsauga“; taip pat palankiai vertina tai, kad 2017 m. spalio 12 d. komiteto posėdyje surengtas praktinis seminaras Neįgaliųjų teisių apsauga; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkreipia dėmesį į tai, kad Peticijų komitetas išsakė savo nuomonę įvairiais peticijose keliamais klausimais kelis kartus prisidėdamas prie Parlamento ataskaitų, pvz., dėl Europos prieinamumo akto (6), dėl Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros aiškinimo (7) ir įgyvendinimo, dėl Reglamento „Briuselis IIa“ (8), dėl Marakešo sutarties (9), dėl ES teisės taikymo stebėjimo (2015 m.) (10), dėl atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo (11), dėl Europos strategijos dėl negalios (12), dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2016 m. (13) ir dėl Reglamento (ES) Nr. 211/2011 dėl piliečių iniciatyvos peržiūros (14); |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2017 m. peticijos pateikėjams daugiausia susirūpinimo kėlė aplinkosaugos problemos; pažymi 2017 m. lapkričio mėn. paskelbtą specialiąją Eurobarometro ataskaitą Nr. 468 (15), kurioje matyti, kad Europos piliečiams aplinka yra vienas iš labiausiai rūpimų dalykų; pabrėžia, kad svarbu patenkinti ES piliečių ir gyventojų lūkesčius dėl tinkamų aplinkos teisės aktų ir dėl priimtų taisyklių ir politikos įgyvendinimo; apgailestauja, kad, kaip rašoma peticijose, valstybėse narėse aplinkosaugos taisyklės ne visada yra įgyvendinamos tinkamai; primygtinai ragina Komisiją, kaip Sutarčių saugotoją, ir valstybes nares užtikrinti tinkamą ES teisės aktų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų nuodugniai išanalizuojama valstybių narių atliekamų poveikio aplinkai vertinimų atitiktis ES teisei ryšium su leidimais, suteiktais infrastruktūros projektams, kurių atžvilgiu peticijų pateikėjai atkreipė dėmesį į pavojus žmonių sveikatai ir aplinkai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | labai apgailestauja dėl to, kad keliose valstybėse narėse peticijos pateikėjų iškeltos oro kokybės problemos gilinamos dėl taršos iš 43 mln. dyzelinių transporto priemonių, kurios neatitinka ES taisyklių dėl keleivinių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių tipo patvirtinimo ir išmetamųjų teršalų; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkreipia dėmesį į komiteto darbą su peticijomis, susijusiomis su negalia; pažymi, kad 2017 m. pateikta mažiau peticijų dėl negalios; pabrėžia, kad transporto ir pastatų prieinamumas, taip pat diskriminacija, visų pirma darbo srityje, yra pagrindiniai sunkumai, kuriuos patiria neįgalieji; pažymi, kad peticijų dėl negalios, pvz., dėl paramos neįgaliaisiais besirūpinantiems šeimos nariams arba dėl skubaus Marakešo sutarties ratifikavimo, įgyvendinimo ir taikymo, aptarimui buvo skirtas ypatingas dėmesys; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia Peticijų komiteto apsauginį vaidmenį ES sistemoje dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos; nurodo 2017 m. spalio 12 d. komiteto posėdyje vykusį praktinį seminarą dėl neįgaliųjų teisių apsaugos, kuriame buvo pristatytas įtraukiojo švietimo tyrimas; ragina ES institucijas rodyti pavyzdį šiuo klausimu ir užtikrinti, kad nacionalinės valdžios institucijos nedelsdamos teisingai įgyvendintų šioje srityje priimtus teisės aktus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atkreipia dėmesį į savo 2017 m. kovo 15 d. priimtą rezoliuciją dėl kliūčių ES piliečiams laisvai judėti ir dirbti vidaus rinkoje; primena savo raginimą Europos Komisijai išaiškinti, atnaujinti ir papildyti savo gaires geresniam Direktyvos 2004/38/EB perkėlimui į nacionalinę teisę ir taikymui užtikrinti, visų pirma į jas įtraukiant naujausius ES Teisingumo Teismo sprendimus (bylos C-456-12 ir 457-12); rekomenduoja naudoti perkėlimo ir įgyvendinimo planus, kad būtų užtikrintas visiškas ir tinkamas teisės nuostatų taikymas; primygtinai ragina valstybes nares laikytis Direktyvos 2004/38/EB ir nusistovėjusios Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikos, susijusios su laisvu asmenų judėjimu, nes tai, kad jos nesilaikoma, yra tiesioginis pagrindinės Sąjungos piliečių teisės pažeidimas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pripažįsta Peticijų komiteto Darbo grupės vaikų gerovės klausimais atliktą darbą ir atkreipia dėmesį į jos 2017 m. gegužės 3 d. priimtą galutinę ataskaitą ir rekomendacijas; yra tvirtai įsitikinęs, kad Komisija, Taryba ir valstybės narės turėtų nuosekliai ir veiksmingai atsižvelgti į darbo grupės galutinės ataskaitos rekomendacijas; ragina ES institucijas ir valstybes nares laikytis Europos teisės aktų ir veiksmingai remti ir gerinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą šeimos klausimais, teikiant mokymus teisėjams ir specialistams, informaciją apie teisinę pagalbą ir dvikalbius teisininkus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pakartoja savo nuomonę, kad pernelyg siauras ar nenuoseklus Pagrindinių teisių chartijos 51 straipsnio aiškinimas atitolina piliečius nuo ES; prašo Komisijos pasiūlyti priemonių, kuriomis būtų užtikrintas darnus ir platus 51 straipsnio aprėpties taikymas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisiją primygtinai paraginti valstybes nares rasti sprendimų, kad laisvai Europos Sąjungoje judantys ir gyvenantys ES piliečiai ir ilgalaikiai gyventojai neprarastų balsavimo ir pilietinių teisių; reiškia nusivylimą tuo, kad Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės susitarimo dėl išstojimo projekte nėra kalbama apie piliečių politines teises; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad Europos piliečių iniciatyva turėtų būti skaidri ir veiksminga, kad veiktų kaip svarbi priemonė aktyviam pilietiškumui ir visuomenės dalyvavimui; apgailestauja, kad praeityje tai nebuvo užtikrinta ir kad nebuvo jokių apčiuopiamų anksčiau sėkmingų iniciatyvų teisėkūros rezultatų; atkreipia dėmesį į 2017 m. rugsėjo 13 d. paskelbtą Komisijos pasiūlymą peržiūrėti Reglamentą (ES) Nr. 211/2011 dėl Europos piliečių iniciatyvos (16); pažymi naujausią sėkmingą piliečių iniciatyvą „Uždrausti glifosatą ir apsaugoti žmones ir aplinką nuo toksiškų pesticidų“; atkreipia dėmesį į šios iniciatyvos viešąjį klausymą Parlamente 2017 m. lapkričio 20 d.; tikisi, kad Komisija atitinkamai reaguos į jos turinį; patvirtina Peticijų komiteto įsipareigojimą aktyviai dalyvauti rengiant viešuosius klausymus dėl sėkmingų iniciatyvų; įsipareigoja instituciniu lygmeniu teikti pirmenybę šio dalyvaujamojo proceso veiksmingumui ir atitinkamų tolesnių teisėkūros veiksmų užtikrinimui; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad vykstant viešajam klausymui dėl Europos piliečių iniciatyvos „Uždrausti glifosatą ir apsaugoti žmones ir aplinką nuo toksiškų pesticidų“ ir nagrinėjant peticijas ta pačia tema paaiškėjo, kad ES leidimų išdavimo procedūroms, susijusioms su tokiomis medžiagomis kaip glifosatas, genetiškai modifikuoti organizmai ir pesticidai, kyla pavojus dėl nepakankamo nepriklausomumo, nepakankamo skaidrumo ir netikslumų, susijusių su mokslinių įrodymų rinkimu ir vertinimu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pažymi, kad buvo gauta daug peticijų dėl gyvūnų gerovės; atkreipia dėmesį į tyrimą „Gyvūnų gerovė Europos Sąjungoje“ ir jo pristatymą 2017 m. kovo 23 d. komiteto posėdyje, po kurio buvo aptartos kelios peticijos šiuo klausimu; mano, jog itin svarbu ES lygmeniu pradėti įgyvendinti naują strategiją, kuria būtų siekiama pašalinti visas esamas spragas, suderinti teisės aktus ir užtikrinti visapusišką ir veiksmingą gyvūnų gerovės apsaugą, įskaitant gyvūnų vežimą, taikant aiškią ir išsamią teisinę sistemą, kuri visapusiškai atitiktų SESV 13 straipsnyje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia svarbų Vidaus rinkos problemų sprendimo tinklo (SOLVIT) vaidmenį, nes jis suteikia galimybę piliečiams ir įmonėms spręsti susirūpinimą keliančius klausimus dėl galimų valdžios institucijų įvykdytų ES teisės pažeidimų kitose valstybėse narėse; ragina Komisiją ir pačias valstybes nares propaguoti SOLVIT tinklą, kad jis taptų dar naudingesnis ir matomesnis piliečiams; šiuo požiūriu palankiai vertina SOLVIT tinklo stiprinimo veiksmų planą, kurį Komisija paskelbė 2017 m. gegužės mėn.; prašo Komisiją teikti Europos Parlamentui pasiekimų įgyvendinant šį veiksmų planą ataskaitas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad svarbu toliau plėtoti peticijų portalą ir kad būtina paversti jį lengvai prieinamu interaktyviu abipusio ryšio kanalu, suteikiant visų ES valstybių narių piliečiams prieigą prie visos pagrindinės informacijos, susijusios su peticijomis ir jų nagrinėjimu, atveriant komunikacijos kanalus ir kuriant temines bendruomenes siekiant keistis dokumentais ir geriausia praktika; pabrėžia, kad reikia toliau mažinti peticijų tvarkymo administracinę naštą; pabrėžia, kad portalas taip pat atlieka viešojo peticijų registro funkciją; pakartoja, kad portalo techninės galimybės turi būti didinamos siekiant užtikrinti sklandų peticijų procesą; pabrėžia, kad būtina gerinti bendravimą su peticijų pateikėjais, jų kalba siunčiant jiems pranešimus apie jų peticijos svarstymo eigą; mano, kad asmenys, kurie pritarė peticijai arba išreiškė susidomėjimą ja, turi teisę gauti tokius pat atsiliepimus ir informaciją, kaip ir peticijos pateikėjas, ypač kai kalbama apie diskusijas Parlamente arba Komisijos; pakartoja, kad svarbu dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad peticijų pateikėjai dalyvautų nagrinėjant jų peticijas komitete; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina užtikrinti, kad spaudos ir ryšių tarnyba veiktų tikslingiau ir aktyviau ir kad aktyviau dalyvautų socialinės žiniasklaidos atstovai, tokiu būdu užtikrinant, kad komitetas geriau reaguotų į visuomenei susirūpinimą keliančius klausimus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir Peticijų komiteto pranešimą Tarybai, Komisijai, Europos ombudsmenui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, ir jų peticijų komitetams bei nacionaliniams ombudsmenams arba panašioms kompetentingoms institucijoms. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  OL C 18, 2017 1 19, p. 10.

(2)  OL C 369, 2018 10 11, p. 105.

(3)  OL C 356, 2018 10 4, p. 77.

(4)  OL C 369, 2018 10 11, p. 11.

(5)  OL C 263, 2018 7 25, p. 98.

(6)  Nuomonė priimta 2017 m. sausio 24 d.

(7)  Nuomonė priimta 2017 m. sausio 24 d.

(8)  Nuomonė priimta 2017 m. balandžio 25 d.

(9)  Nuomonės priimtos 2017 m. sausio 24 d.

(10)  Nuomonė priimta 2017 m. kovo 22 d.

(11)  Nuomonė priimta 2017 m. rugsėjo 7 d.

(12)  Nuomonė priimta 2017 m. rugsėjo 7 d.

(13)  Nuomonė priimta 2017 m. lapkričio 22 d.

(14)  Nuomonė priimta 2017 m. rugsėjo 7 d.

(15)  Specialusis Eurobarometro pranešimas Nr. 468. Europos piliečių požiūris į aplinką, 2017 m. lapkričio mėn.:

http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/SPECIAL/surveyKy/2156

(16)  OL L 65, 2011 3 11, p. 1.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2018 m. gruodžio 11 d., antradienis

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/177 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/177

---

P8_TA(2018)0486

Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas: pakartotinis įsipareigojimas skirti likusias sumas ***I

2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl pakartotinio įsipareigojimo skirti likusias sumas, numatytas Tarybos sprendimų (ES) 2015/1523 ir (ES) 2015/1601 įgyvendinimui paremti, arba dėl tų sumų skyrimo kitiems veiksmams pagal nacionalines programas iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 516/2014 (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 388/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0719), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0719),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 78 straipsnio 2 dalį ir į 79 straipsnio 2 ir 4 dalis, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0448/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 78 straipsnio 2 dalį ir į 79 straipsnio 2 ir 4 dalis, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0448/2018),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. lapkričio 30 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. lapkričio 30 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0370/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0370/2018),

| A. | kadangi dėl skubos priežasčių yra pateisinama balsuoti prieš pasibaigiant Protokolo Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 6 straipsnyje numatytam aštuonių savaičių terminui; |
| --- | --- |

A.

kadangi dėl skubos priežasčių yra pateisinama balsuoti prieš pasibaigiant Protokolo Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 6 straipsnyje numatytam aštuonių savaičių terminui;

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ši pozicija pakeičia 2018 m. lapkričio 29 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0468).

---

P8_TC1-COD(2018)0371

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gruodžio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/..., kuriuo dėl pakartotinio įsipareigojimo skirti likusias sumas, numatytas Tarybos sprendimų (ES) 2015/1523 ir (ES) 2015/1601 įgyvendinimui paremti, arba dėl tų sumų skyrimo kitiems veiksmams pagal nacionalines programas iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 516/2014

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2018/2000.)

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/179 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/179

---

P8_TA(2018)0487

Aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) sukūrimas ***I

2018 m. gruodžio 11 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE), kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1293/2013 (COM(2018)0385 – C8-0249/2018 – 2018/0209(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 388/21)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1293/2013 (6) nustatyta 2014–2020 m. laikotarpio Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) yra paskutinė iš pastaruosius 25 metus vykdomų Sąjungos programų, kuriomis remiamas aplinkos ir klimato teisės aktų ir politikos prioritetų įgyvendinimas, programa. Ši programa buvo teigiamai įvertinta atlikus laikotarpio vidurio vertinimą (7) ir laikoma veiksminga, efektyvia ir aktualia. Todėl 2014–2020 m. programa LIFE turėtų būti tęsiama, atlikus tam tikrus pakeitimus, nustatytus laikotarpio vidurio vertinime ir vėlesniuose vertinimuose. Atitinkamai, Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) (toliau – Programa) turėtų būti nustatyta ir laikotarpiui nuo 2021 m.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1293/2013 (6) nustatyta 2014–2020 m. laikotarpio Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) yra paskutinė iš pastaruosius 25 metus vykdomų Sąjungos programų, kuriomis remiamas aplinkos ir klimato teisės aktų ir politikos prioritetų įgyvendinimas, programa. Ši programa buvo teigiamai įvertinta atlikus laikotarpio vidurio vertinimą (7) ir laikoma veiksminga, efektyvia ir aktualia. Todėl 2014–2020 m. programa LIFE turėtų būti tęsiama, atlikus tam tikrus pakeitimus, nustatytus laikotarpio vidurio vertinime ir vėlesniuose vertinimuose. Atitinkamai, Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) (toliau – Programa) turėtų būti nustatyta ir laikotarpiui nuo 2021 m.;

| (2) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1293/2013 (6) nustatyta 2014–2020 m. laikotarpio Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) yra paskutinė iš pastaruosius 25 metus vykdomų Sąjungos programų, kuriomis remiamas aplinkos ir klimato teisės aktų ir politikos prioritetų įgyvendinimas, programa. Ši programa buvo teigiamai įvertinta atlikus laikotarpio vidurio vertinimą (7) ir laikoma
  jau labai ekonomiška sąnaudų atžvilgiu, taip pat apskritai
  veiksminga, efektyvia ir aktualia. Todėl 2014–2020 m. programa LIFE turėtų būti tęsiama, atlikus tam tikrus pakeitimus, nustatytus laikotarpio vidurio vertinime ir vėlesniuose vertinimuose. Atitinkamai, Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) (toliau – Programa) turėtų būti nustatyta ir laikotarpiui nuo 2021 m.; |
| --- | --- |

(2)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1293/2013 (6) nustatyta 2014–2020 m. laikotarpio Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) yra paskutinė iš pastaruosius 25 metus vykdomų Sąjungos programų, kuriomis remiamas aplinkos ir klimato teisės aktų ir politikos prioritetų įgyvendinimas, programa. Ši programa buvo teigiamai įvertinta atlikus laikotarpio vidurio vertinimą (7) ir laikoma
  jau labai ekonomiška sąnaudų atžvilgiu, taip pat apskritai
  veiksminga, efektyvia ir aktualia. Todėl 2014–2020 m. programa LIFE turėtų būti tęsiama, atlikus tam tikrus pakeitimus, nustatytus laikotarpio vidurio vertinime ir vėlesniuose vertinimuose. Atitinkamai, Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) (toliau – Programa) turėtų būti nustatyta ir laikotarpiui nuo 2021 m.;

Pakeitimas 102

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | kad būtų pasiekti Sąjungos tikslai ir siekiniai, nustatyti aplinkos, klimato ir susijusiais švarios energijos srities teisės aktais, politika, planais ir tarptautiniais įsipareigojimais, Programa turėtų būti padedama pereiti prie švarios, žiedinės, energiją efektyviai vartojančios,
  mažo anglies dioksido kiekio technologijų
  ir klimato kaitos poveikiui atsparios ekonomikos, aplinkos kokybės apsaugos bei gerinimo ir biologinės įvairovės nykimo sustabdymo bei jos didinimo, imantis tiesioginių intervencinių priemonių arba remiant tų tikslų integravimą į kitų sričių politiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

kad būtų pasiekti Sąjungos tikslai ir siekiniai, nustatyti aplinkos, klimato ir susijusiais švarios energijos srities teisės aktais, politika, planais ir tarptautiniais įsipareigojimais, Programa turėtų būti padedama pereiti prie švarios, žiedinės, energiją efektyviai vartojančios,
  mažo anglies dioksido kiekio technologijų
  ir klimato kaitos poveikiui atsparios ekonomikos, aplinkos kokybės apsaugos bei gerinimo ir biologinės įvairovės nykimo sustabdymo bei jos didinimo, imantis tiesioginių intervencinių priemonių arba remiant tų tikslų integravimą į kitų sričių politiką;

| (3) | kad būtų pasiekti Sąjungos tikslai ir siekiniai, nustatyti aplinkos, klimato ir susijusiais švarios energijos srities teisės aktais, politika, planais ir tarptautiniais įsipareigojimais, Programa turėtų būti padedama
  teisingai
  pereiti prie švarios, žiedinės, energiją efektyviai vartojančios,
  netaršios
  ir klimato kaitos poveikiui atsparios ekonomikos, aplinkos kokybės
  ir sveikatos
  apsaugos bei gerinimo ir biologinės įvairovės nykimo sustabdymo bei jos didinimo,
  be kita ko, naudojantis tinklo „Natura 2000“ parama, taikant efektyvų valdymą ir sprendžiant ekosistemų nykimo klausimą, ir
  imantis tiesioginių intervencinių priemonių arba remiant tų tikslų integravimą į kitų sričių politiką.
  Teisingo perėjimo turėtų būti siekiama konsultuojantis ir vedant dialogą su socialiniais partneriais ir susijusiais regionais ir bendruomenėmis. Jie taip pat turėtų būti kiek įmanoma labiau įtraukti į projektų rengimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

(3)

kad būtų pasiekti Sąjungos tikslai ir siekiniai, nustatyti aplinkos, klimato ir susijusiais švarios energijos srities teisės aktais, politika, planais ir tarptautiniais įsipareigojimais, Programa turėtų būti padedama
  teisingai
  pereiti prie švarios, žiedinės, energiją efektyviai vartojančios,
  netaršios
  ir klimato kaitos poveikiui atsparios ekonomikos, aplinkos kokybės
  ir sveikatos
  apsaugos bei gerinimo ir biologinės įvairovės nykimo sustabdymo bei jos didinimo,
  be kita ko, naudojantis tinklo „Natura 2000“ parama, taikant efektyvų valdymą ir sprendžiant ekosistemų nykimo klausimą, ir
  imantis tiesioginių intervencinių priemonių arba remiant tų tikslų integravimą į kitų sričių politiką.
  Teisingo perėjimo turėtų būti siekiama konsultuojantis ir vedant dialogą su socialiniais partneriais ir susijusiais regionais ir bendruomenėmis. Jie taip pat turėtų būti kiek įmanoma labiau įtraukti į projektų rengimą ir įgyvendinimą;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | Sąjunga yra įsipareigojusi imtis visapusių veiksmų, kad būtų pasiekti Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. darnaus vystymosi tikslai, – jais pabrėžiamas esminis gamtos išteklių valdymo, siekiant užtikrinti išteklių ilgalaikį buvimą, ekosisteminių paslaugų, jų ryšio su žmonių sveikata ir tvaraus bei socialiniu požiūriu integracinio ekonomikos augimo ryšys. Atsižvelgiant į tai,
  Programa
  turėtų būti iš esmės skatinama ir ekonominė plėtra, ir socialinė sanglauda; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

Sąjunga yra įsipareigojusi imtis visapusių veiksmų, kad būtų pasiekti Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. darnaus vystymosi tikslai, – jais pabrėžiamas esminis gamtos išteklių valdymo, siekiant užtikrinti išteklių ilgalaikį buvimą, ekosisteminių paslaugų, jų ryšio su žmonių sveikata ir tvaraus bei socialiniu požiūriu integracinio ekonomikos augimo ryšys. Atsižvelgiant į tai,
  Programa
  turėtų būti iš esmės skatinama ir ekonominė plėtra, ir socialinė sanglauda;

| (4) | Sąjunga yra įsipareigojusi imtis visapusių veiksmų, kad būtų pasiekti Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. darnaus vystymosi tikslai, – jais pabrėžiamas esminis gamtos išteklių valdymo, siekiant užtikrinti išteklių ilgalaikį buvimą, ekosisteminių paslaugų, jų ryšio su žmonių sveikata ir tvaraus bei socialiniu požiūriu integracinio ekonomikos augimo ryšys. Atsižvelgiant į tai,
  Programoje
  turėtų
  atsispindėti solidarumo ir atsakomybės principai, ir ja turi
  būti iš esmės skatinama ir ekonominė plėtra, ir socialinė sanglauda; |
| --- | --- |

(4)

Sąjunga yra įsipareigojusi imtis visapusių veiksmų, kad būtų pasiekti Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. darnaus vystymosi tikslai, – jais pabrėžiamas esminis gamtos išteklių valdymo, siekiant užtikrinti išteklių ilgalaikį buvimą, ekosisteminių paslaugų, jų ryšio su žmonių sveikata ir tvaraus bei socialiniu požiūriu integracinio ekonomikos augimo ryšys. Atsižvelgiant į tai,
  Programoje
  turėtų
  atsispindėti solidarumo ir atsakomybės principai, ir ja turi
  būti iš esmės skatinama ir ekonominė plėtra, ir socialinė sanglauda;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | siekiant skatinti darnų vystymąsi, aplinkos ir klimato apsaugos reikalavimai turėtų būti įtraukti nustatant ir įgyvendinant visas Sąjungos politikos ir veiklos kryptis. Todėl reikėtų skatinti sąveiką ir papildomumą su kitomis Sąjungos finansavimo programomis, taip pat supaprastinti veiklos, kuria papildomi strateginiai integruotieji projektai ir strateginiai gamtos projektai ir remiamas pagal šią Programą sukurtų sprendimų taikymas ir pakartojimas, finansavimą. Koordinavimas yra būtinas, siekiant išvengti dvigubo finansavimo. Komisija ir valstybės narės turėtų imtis veiksmų, kad apsaugotų projektų paramos gavėjus nuo administravimo dubliavimosi ir administracinės naštos, kylančios dėl ataskaitų teikimo pareigų pagal skirtingas finansines priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

siekiant skatinti darnų vystymąsi, aplinkos ir klimato apsaugos reikalavimai turėtų būti įtraukti nustatant ir įgyvendinant visas Sąjungos politikos ir veiklos kryptis. Todėl reikėtų skatinti sąveiką ir papildomumą su kitomis Sąjungos finansavimo programomis, taip pat supaprastinti veiklos, kuria papildomi strateginiai integruotieji projektai ir strateginiai gamtos projektai ir remiamas pagal šią Programą sukurtų sprendimų taikymas ir pakartojimas, finansavimą. Koordinavimas yra būtinas, siekiant išvengti dvigubo finansavimo. Komisija ir valstybės narės turėtų imtis veiksmų, kad apsaugotų projektų paramos gavėjus nuo administravimo dubliavimosi ir administracinės naštos, kylančios dėl ataskaitų teikimo pareigų pagal skirtingas finansines priemones;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | Programa turėtų būti prisidedama prie darnaus vystymosi ir padedama siekti Sąjungos aplinkos, klimato ir atitinkamų švarios energijos teisės aktų, strategijų, planų ir tarptautinių įsipareigojimų, visų pirma Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. (8), Biologinės įvairovės konvencijos (9), Paryžiaus susitarimo, priimto pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (10) (toliau – Paryžiaus susitarimas dėl klimato kaitos), tikslų ir siekinių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

Programa turėtų būti prisidedama prie darnaus vystymosi ir padedama siekti Sąjungos aplinkos, klimato ir atitinkamų švarios energijos teisės aktų, strategijų, planų ir tarptautinių įsipareigojimų, visų pirma Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. (8), Biologinės įvairovės konvencijos (9), Paryžiaus susitarimo, priimto pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (10) (toliau – Paryžiaus susitarimas dėl klimato kaitos), tikslų ir siekinių;

| (5) | Programa turėtų būti prisidedama prie darnaus vystymosi ir padedama siekti Sąjungos aplinkos, klimato ir atitinkamų švarios energijos teisės aktų, strategijų, planų ir tarptautinių įsipareigojimų, visų pirma Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. (8), Biologinės įvairovės konvencijos (9), Paryžiaus susitarimo, priimto pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (10) (toliau – Paryžiaus susitarimas dėl klimato kaitos),
  UNECE Konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais („Orhuso konvencija“), UNECE Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos, JT Bazelio konvencijos dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinių pervežimų bei jų tvarkymo kontrolės, JT Roterdamo konvencijos dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje ir JT Stokholmo konvencijos dėl patvariųjų organinių teršalų
  tikslų ir siekinių; |
| --- | --- |

(5)

Programa turėtų būti prisidedama prie darnaus vystymosi ir padedama siekti Sąjungos aplinkos, klimato ir atitinkamų švarios energijos teisės aktų, strategijų, planų ir tarptautinių įsipareigojimų, visų pirma Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. (8), Biologinės įvairovės konvencijos (9), Paryžiaus susitarimo, priimto pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (10) (toliau – Paryžiaus susitarimas dėl klimato kaitos),
  UNECE Konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais („Orhuso konvencija“), UNECE Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos, JT Bazelio konvencijos dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinių pervežimų bei jų tvarkymo kontrolės, JT Roterdamo konvencijos dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje ir JT Stokholmo konvencijos dėl patvariųjų organinių teršalų
  tikslų ir siekinių;

Pakeitimai 6 ir 101

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | kad būtų pasiekti bendrieji tikslai, labai svarbu įgyvendinti žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinį (11), 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją (12)
   (13), (14), Sąjungos gamtos
  teisės aktus

   (15) ir su tuo susijusią politiką (16), (17), (18), (19), (20); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

kad būtų pasiekti bendrieji tikslai, labai svarbu įgyvendinti žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinį (11), 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją (12)
   (13), (14), Sąjungos gamtos
  teisės aktus

   (15) ir su tuo susijusią politiką (16), (17), (18), (19), (20);

| (6) | kad būtų pasiekti bendrieji tikslai, labai svarbu įgyvendinti žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinį (11), 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją (12), (13), (14), Sąjungos gamtos
  acquis

   (14a), (14b), (15) ir su tuo susijusią politiką (16), (17), (18), (19), (20), (20a)

  , taip pat įgyvendinti

   (20b)

  pagal SESV 192 straipsnio 3 dalį priimtas aplinkos ir klimato politikos bendrąsias veiksmų programas, kaip antai 7-ąją aplinkosaugos veiksmų programą

   (20c); |
| --- | --- |

(6)

kad būtų pasiekti bendrieji tikslai, labai svarbu įgyvendinti žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinį (11), 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją (12), (13), (14), Sąjungos gamtos
  acquis

   (14a), (14b), (15) ir su tuo susijusią politiką (16), (17), (18), (19), (20), (20a)

  , taip pat įgyvendinti

   (20b)

  pagal SESV 192 straipsnio 3 dalį priimtas aplinkos ir klimato politikos bendrąsias veiksmų programas, kaip antai 7-ąją aplinkosaugos veiksmų programą

   (20c);

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6a) | Sąjunga teikia didelę reikšmę LIFE projektų rezultatų ilgalaikiam tvarumui, taigi ir gebėjimui juos užtikrinti ir išlaikyti po projekto įgyvendinimo, įskaitant projekto tęsimą, pakartojimą ir (arba) perdavimą. Tai reiškia specialius reikalavimus pareiškėjams, taip pat Sąjungos lygmens garantijų poreikį, siekiant užtikrinti, kad kiti Sąjungos finansuojami projektai nepakenktų bet kokių įgyvendintų LIFE projektų rezultatams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

Sąjunga teikia didelę reikšmę LIFE projektų rezultatų ilgalaikiam tvarumui, taigi ir gebėjimui juos užtikrinti ir išlaikyti po projekto įgyvendinimo, įskaitant projekto tęsimą, pakartojimą ir (arba) perdavimą. Tai reiškia specialius reikalavimus pareiškėjams, taip pat Sąjungos lygmens garantijų poreikį, siekiant užtikrinti, kad kiti Sąjungos finansuojami projektai nepakenktų bet kokių įgyvendintų LIFE projektų rezultatams;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | siekdama laikytis pagal Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos prisiimtų įsipareigojimų Sąjunga turi tapti energiją efektyviai vartojančia,
  mažo anglies dioksido
  kiekio
  technologijų
  ir klimato kaitos poveikiui atsparia visuomene. Tam reikia imtis specialiai sektoriams, labiausiai prisidedantiems prie dabartinio išskiriamo
  CO2

  lygio ir taršos, skirtų veiksmų, kuriais būtų padedama įgyvendinti 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją ir valstybių narių integruotus nacionalinius energetikos ir klimato sričių veiksmų planus, taip pat
  pasirengti
  Sąjungos
  ilgalaikei
  klimato ir energetikos
  strategijai
  ,
  galiosiančiai
  iki amžiaus vidurio. Taip pat, siekiant mažinti pažeidžiamumą dėl neigiamo klimato kaitos poveikio, į Programą turėtų būti įtrauktos priemonės, kuriomis padedama įgyvendinti Sąjungos prisitaikymo prie klimato kaitos politiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

siekdama laikytis pagal Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos prisiimtų įsipareigojimų Sąjunga turi tapti energiją efektyviai vartojančia,
  mažo anglies dioksido
  kiekio
  technologijų
  ir klimato kaitos poveikiui atsparia visuomene. Tam reikia imtis specialiai sektoriams, labiausiai prisidedantiems prie dabartinio išskiriamo
  CO2

  lygio ir taršos, skirtų veiksmų, kuriais būtų padedama įgyvendinti 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją ir valstybių narių integruotus nacionalinius energetikos ir klimato sričių veiksmų planus, taip pat
  pasirengti
  Sąjungos
  ilgalaikei
  klimato ir energetikos
  strategijai
  ,
  galiosiančiai
  iki amžiaus vidurio. Taip pat, siekiant mažinti pažeidžiamumą dėl neigiamo klimato kaitos poveikio, į Programą turėtų būti įtrauktos priemonės, kuriomis padedama įgyvendinti Sąjungos prisitaikymo prie klimato kaitos politiką;

| (7) | siekdama laikytis pagal Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos prisiimtų įsipareigojimų Sąjunga turi tapti
  tvaria, žiedine, atsinaujinančia,
  energiją efektyviai vartojančia,
  nulinio išmetamųjų teršalų
  kiekio ir klimato kaitos poveikiui atsparia visuomene. Tam reikia imtis specialiai sektoriams, labiausiai prisidedantiems prie dabartinio išskiriamo
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio
  lygio ir taršos, skirtų veiksmų, kuriais būtų padedama įgyvendinti 2030m. klimato ir energetikos politikos strategiją ir valstybių narių integruotus nacionalinius energetikos ir klimato sričių veiksmų planus, taip pat
  įgyvendinti
  Sąjungos
  ilgalaikę
  klimato ir energetikos
  strategiją
  ,
  galiosiančią
  iki amžiaus vidurio
  , vadovaujantis Paryžiaus sutarties priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslu
  . Taip pat, siekiant mažinti pažeidžiamumą dėl neigiamo klimato kaitos poveikio, į Programą turėtų būti įtrauktos priemonės, kuriomis padedama įgyvendinti Sąjungos prisitaikymo prie klimato kaitos politiką; |
| --- | --- |

(7)

siekdama laikytis pagal Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos prisiimtų įsipareigojimų Sąjunga turi tapti
  tvaria, žiedine, atsinaujinančia,
  energiją efektyviai vartojančia,
  nulinio išmetamųjų teršalų
  kiekio ir klimato kaitos poveikiui atsparia visuomene. Tam reikia imtis specialiai sektoriams, labiausiai prisidedantiems prie dabartinio išskiriamo
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio
  lygio ir taršos, skirtų veiksmų, kuriais būtų padedama įgyvendinti 2030m. klimato ir energetikos politikos strategiją ir valstybių narių integruotus nacionalinius energetikos ir klimato sričių veiksmų planus, taip pat
  įgyvendinti
  Sąjungos
  ilgalaikę
  klimato ir energetikos
  strategiją
  ,
  galiosiančią
  iki amžiaus vidurio
  , vadovaujantis Paryžiaus sutarties priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslu
  . Taip pat, siekiant mažinti pažeidžiamumą dėl neigiamo klimato kaitos poveikio, į Programą turėtų būti įtrauktos priemonės, kuriomis padedama įgyvendinti Sąjungos prisitaikymo prie klimato kaitos politiką;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | perėjimas prie
  švarios
  energijos yra svarbus indėlis švelninant klimato kaitą ir juo teikiama papildomos naudos aplinkai. Į Programą turėtų būti integruoti gebėjimų stiprinimo veiksmai, kuriais remiamas perėjimas prie švarios energijos, iki 2020 m. finansuojamas pagal iniciatyvą „Horizontas 2020“, nes tų veiksmų tikslas yra ne finansuoti kompetencijos didinimą ir kurti inovacijas, bet palengvinti jau esamų technologijų, kuriomis galima padėti švelninti klimato kaitą, naudojimą. Šią gebėjimų stiprinimo veiklą įtraukus į Programą, atsirastų paprogramių sinergijos potencialas ir apskritai padidėtų ES finansavimo nuoseklumas. Todėl turėtų būti renkami ir skleidžiami duomenys apie LIFE projektų, įskaitant programą „Europos horizontas“ ir prieš jas buvusias programas, esamų mokslinių tyrimų ir inovacinių sprendimų naudojimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

perėjimas prie
  švarios
  energijos yra svarbus indėlis švelninant klimato kaitą ir juo teikiama papildomos naudos aplinkai. Į Programą turėtų būti integruoti gebėjimų stiprinimo veiksmai, kuriais remiamas perėjimas prie švarios energijos, iki 2020 m. finansuojamas pagal iniciatyvą „Horizontas 2020“, nes tų veiksmų tikslas yra ne finansuoti kompetencijos didinimą ir kurti inovacijas, bet palengvinti jau esamų technologijų, kuriomis galima padėti švelninti klimato kaitą, naudojimą. Šią gebėjimų stiprinimo veiklą įtraukus į Programą, atsirastų paprogramių sinergijos potencialas ir apskritai padidėtų ES finansavimo nuoseklumas. Todėl turėtų būti renkami ir skleidžiami duomenys apie LIFE projektų, įskaitant programą „Europos horizontas“ ir prieš jas buvusias programas, esamų mokslinių tyrimų ir inovacinių sprendimų naudojimą;

| (8) | perėjimas prie
  atsinaujinančio, energiją efektyviai vartojančios ir nulinio išmetamųjų teršalų kiekio
  energijos yra svarbus indėlis švelninant klimato kaitą ir juo teikiama papildomos naudos aplinkai. Į Programą turėtų būti integruoti gebėjimų stiprinimo veiksmai, kuriais remiamas perėjimas prie švarios energijos, iki 2020m. finansuojamas pagal iniciatyvą „Horizontas 2020“, nes tų veiksmų tikslas yra ne finansuoti kompetencijos didinimą ir kurti inovacijas, bet palengvinti jau esamų
  atsinaujinančiosios energijos ir efektyvaus energijos vartojimo
  technologijų, kuriomis galima padėti švelninti klimato kaitą, naudojimą
  . Į Programą turėtų būti įtraukti visi suinteresuotieji subjektai ir sektoriai, susiję su perėjimu prie švarios energijos, pvz., statybų sektorius, pramonė, transportas ir žemės ūkis
  . Šią gebėjimų stiprinimo veiklą įtraukus į Programą, atsirastų paprogramių sinergijos potencialas ir apskritai padidėtų ES finansavimo nuoseklumas. Todėl turėtų būti renkami ir skleidžiami duomenys apie LIFE projektų, įskaitant programą „Europos horizontas“ ir prieš jas buvusias programas, esamų mokslinių tyrimų ir inovacinių sprendimų naudojimą; |
| --- | --- |

(8)

perėjimas prie
  atsinaujinančio, energiją efektyviai vartojančios ir nulinio išmetamųjų teršalų kiekio
  energijos yra svarbus indėlis švelninant klimato kaitą ir juo teikiama papildomos naudos aplinkai. Į Programą turėtų būti integruoti gebėjimų stiprinimo veiksmai, kuriais remiamas perėjimas prie švarios energijos, iki 2020m. finansuojamas pagal iniciatyvą „Horizontas 2020“, nes tų veiksmų tikslas yra ne finansuoti kompetencijos didinimą ir kurti inovacijas, bet palengvinti jau esamų
  atsinaujinančiosios energijos ir efektyvaus energijos vartojimo
  technologijų, kuriomis galima padėti švelninti klimato kaitą, naudojimą
  . Į Programą turėtų būti įtraukti visi suinteresuotieji subjektai ir sektoriai, susiję su perėjimu prie švarios energijos, pvz., statybų sektorius, pramonė, transportas ir žemės ūkis
  . Šią gebėjimų stiprinimo veiklą įtraukus į Programą, atsirastų paprogramių sinergijos potencialas ir apskritai padidėtų ES finansavimo nuoseklumas. Todėl turėtų būti renkami ir skleidžiami duomenys apie LIFE projektų, įskaitant programą „Europos horizontas“ ir prieš jas buvusias programas, esamų mokslinių tyrimų ir inovacinių sprendimų naudojimą;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | švarios energijos teisės aktų poveikio vertinimuose nustatyta, kad Sąjungos energetikos tikslams iki 2030 m. pasiekti 2021–2030 m. kasmet reikės papildomai investuoti 177 mlrd. EUR. Didžiausi atotrūkiai yra susiję su investicijomis į pastatų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą (efektyvus energijos vartojimas ir nedidelio masto atsinaujinantieji energijos ištekliai), kai kapitalą reikia nukreipti labai įvairiose srityse įgyvendinamiems projektams. Vienas iš perėjimo prie švarios energijos paprogramės tikslų yra stiprinti projektų plėtojimo ir telkimo gebėjimus, ir tuo taip pat padėti panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas bei skatinti investicijas į 
  švarią energiją
  , taip pat ir taikant fondo „InvestEU“ finansines priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

švarios energijos teisės aktų poveikio vertinimuose nustatyta, kad Sąjungos energetikos tikslams iki 2030 m. pasiekti 2021–2030 m. kasmet reikės papildomai investuoti 177 mlrd. EUR. Didžiausi atotrūkiai yra susiję su investicijomis į pastatų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą (efektyvus energijos vartojimas ir nedidelio masto atsinaujinantieji energijos ištekliai), kai kapitalą reikia nukreipti labai įvairiose srityse įgyvendinamiems projektams. Vienas iš perėjimo prie švarios energijos paprogramės tikslų yra stiprinti projektų plėtojimo ir telkimo gebėjimus, ir tuo taip pat padėti panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas bei skatinti investicijas į 
  švarią energiją
  , taip pat ir taikant fondo „InvestEU“ finansines priemones;

| (9) | švarios energijos teisės aktų poveikio vertinimuose nustatyta, kad Sąjungos energetikos tikslams iki 2030 m. pasiekti 2021–2030 m. kasmet reikės papildomai investuoti 177 mlrd. EUR. Didžiausi atotrūkiai yra susiję su investicijomis į pastatų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą (efektyvus energijos vartojimas ir nedidelio masto atsinaujinantieji energijos ištekliai), kai kapitalą reikia nukreipti labai įvairiose srityse įgyvendinamiems projektams. Vienas iš perėjimo prie švarios energijos paprogramės tikslų yra stiprinti projektų plėtojimo ir telkimo gebėjimus, ir tuo taip pat padėti panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas bei skatinti investicijas į 
  atsinaujinančiosios energijos ir efektyvų energijos vartojimą
  , taip pat ir taikant fondo „InvestEU“ finansines priemones; |
| --- | --- |

(9)

švarios energijos teisės aktų poveikio vertinimuose nustatyta, kad Sąjungos energetikos tikslams iki 2030 m. pasiekti 2021–2030 m. kasmet reikės papildomai investuoti 177 mlrd. EUR. Didžiausi atotrūkiai yra susiję su investicijomis į pastatų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą (efektyvus energijos vartojimas ir nedidelio masto atsinaujinantieji energijos ištekliai), kai kapitalą reikia nukreipti labai įvairiose srityse įgyvendinamiems projektams. Vienas iš perėjimo prie švarios energijos paprogramės tikslų yra stiprinti projektų plėtojimo ir telkimo gebėjimus, ir tuo taip pat padėti panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas bei skatinti investicijas į 
  atsinaujinančiosios energijos ir efektyvų energijos vartojimą
  , taip pat ir taikant fondo „InvestEU“ finansines priemones;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9a) | programa LIFE yra vienintelė programa, skirta konkretiems aplinkos ir klimato srities veiksmams, ir todėl ji atlieka svarbų vaidmenį remiant Sąjungos teisės aktų įgyvendinimą šiose srityse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9a)

programa LIFE yra vienintelė programa, skirta konkretiems aplinkos ir klimato srities veiksmams, ir todėl ji atlieka svarbų vaidmenį remiant Sąjungos teisės aktų įgyvendinimą šiose srityse;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | veiksmui, kuriam skirtas Programos įnašas, taip pat gali būti skirtas bet kurios kitos Sąjungos programos įnašas, jeigu tais įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos. Veiksmai, kuriems skiriamas kaupiamasis finansavimas pagal įvairias Sąjungos programas,
  turi
  būti tikrinami atliekant tik vien auditą, apimantį visas susijusias programas ir jų atitinkamas taikymo taisykles; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

veiksmui, kuriam skirtas Programos įnašas, taip pat gali būti skirtas bet kurios kitos Sąjungos programos įnašas, jeigu tais įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos. Veiksmai, kuriems skiriamas kaupiamasis finansavimas pagal įvairias Sąjungos programas,
  turi
  būti tikrinami atliekant tik vien auditą, apimantį visas susijusias programas ir jų atitinkamas taikymo taisykles;

| (11) | veiksmui, kuriam skirtas Programos įnašas, taip pat gali būti skirtas bet kurios kitos Sąjungos programos įnašas, jeigu tais įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos. Veiksmai, kuriems skiriamas kaupiamasis finansavimas pagal įvairias Sąjungos programas,
  turėtų
  būti tikrinami atliekant tik vien auditą, apimantį visas susijusias programas ir jų atitinkamas taikymo taisykles; |
| --- | --- |

(11)

veiksmui, kuriam skirtas Programos įnašas, taip pat gali būti skirtas bet kurios kitos Sąjungos programos įnašas, jeigu tais įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos. Veiksmai, kuriems skiriamas kaupiamasis finansavimas pagal įvairias Sąjungos programas,
  turėtų
  būti tikrinami atliekant tik vien auditą, apimantį visas susijusias programas ir jų atitinkamas taikymo taisykles;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | Sąjungos naujausiame aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūros dokumentų rinkinyje

   (21)

  nurodyta
  ,
  kad reikia didžiulės pažangos
  ,
  siekiant paspartinti Sąjungos aplinkos acquis įgyvendinimą ir padidinti aplinkos ir klimato tikslų integravimą į kitų sričių politiką. Todėl Programa turėtų paskatinti
  reikiamą pažangą plėtojant, bandant ir pakartojant naujus metodus; remiant politikos plėtojimą, stebėseną ir peržiūrą; didinant suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą; telkiant investicijas iš įvairių Sąjungos investicinių programų arba kitų finansinių šaltinių, taip pat remiant veiksmus, kuriais siekiama įveikti įvairias pagrindinių planų, reikalaujamų aplinkos teisės aktais, veiksmingo įgyvendinimo kliūtis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

Sąjungos naujausiame aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūros dokumentų rinkinyje

   (21)

  nurodyta
  ,
  kad reikia didžiulės pažangos
  ,
  siekiant paspartinti Sąjungos aplinkos acquis įgyvendinimą ir padidinti aplinkos ir klimato tikslų integravimą į kitų sričių politiką. Todėl Programa turėtų paskatinti
  reikiamą pažangą plėtojant, bandant ir pakartojant naujus metodus; remiant politikos plėtojimą, stebėseną ir peržiūrą; didinant suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą; telkiant investicijas iš įvairių Sąjungos investicinių programų arba kitų finansinių šaltinių, taip pat remiant veiksmus, kuriais siekiama įveikti įvairias pagrindinių planų, reikalaujamų aplinkos teisės aktais, veiksmingo įgyvendinimo kliūtis;

| (12) | Todėl Programa

   (21)

  turėtų paskatinti spręsti horizontaliuosius
  ,
  sisteminius uždavinius
  ,
  taip pat šalinti pagrindines įgyvendinimo trūkumų priežastis, kaip nustatyta aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūroje, ir
  reikiamą pažangą plėtojant, bandant ir pakartojant naujus metodus; remiant politikos plėtojimą, stebėseną ir peržiūrą;
  gerinant valdymą aplinkos apsaugos, klimato kaitos ir susijusio perėjimo prie švarios energijos srityse, be kita ko,
  didinant suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą
  , gebėjimų stiprinimą, komunikaciją ir informuotumą
  ; telkiant investicijas iš įvairių Sąjungos investicinių programų arba kitų finansinių šaltinių, taip pat remiant veiksmus, kuriais siekiama įveikti įvairias pagrindinių planų, reikalaujamų aplinkos teisės aktais, veiksmingo įgyvendinimo kliūtis; |
| --- | --- |

(12)

Todėl Programa

   (21)

  turėtų paskatinti spręsti horizontaliuosius
  ,
  sisteminius uždavinius
  ,
  taip pat šalinti pagrindines įgyvendinimo trūkumų priežastis, kaip nustatyta aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūroje, ir
  reikiamą pažangą plėtojant, bandant ir pakartojant naujus metodus; remiant politikos plėtojimą, stebėseną ir peržiūrą;
  gerinant valdymą aplinkos apsaugos, klimato kaitos ir susijusio perėjimo prie švarios energijos srityse, be kita ko,
  didinant suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą
  , gebėjimų stiprinimą, komunikaciją ir informuotumą
  ; telkiant investicijas iš įvairių Sąjungos investicinių programų arba kitų finansinių šaltinių, taip pat remiant veiksmus, kuriais siekiama įveikti įvairias pagrindinių planų, reikalaujamų aplinkos teisės aktais, veiksmingo įgyvendinimo kliūtis;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | siekiant sustabdyti biologinės įvairovės, įskaitant jūros ekosistemas, nykimą ir
  ją didinti
  , reikia remti atitinkamų Sąjungos teisės aktų ir politikos, įskaitant ES biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m. (22), Tarybos direktyvą 92/43/EEB (23), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/147/EB (24) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 1143/2014 (25), plėtojimą, įgyvendinimą, vykdymo užtikrinimą ir vertinimą, visų pirma kaupiant žinių bazę, reikalingą politikai plėtoti ir įgyvendinti, taip pat kaupiant, bandant, demonstruojant ir taikant geriausią patirtį ir sprendimus nedideliu mastu arba specialiai pritaikant juos vietos, regioninėms arba nacionalinėms aplinkybėms, įskaitant integruotą prioritetinių veiksmų programos, parengtos pagal Direktyvą 92/43/EEB, taikymą;
  vykdydama
  Biologinės įvairovės konvencija nustatytas ataskaitų teikimo prievoles Sąjunga turėtų stebėti su biologine įvairove susijusias savo išlaidas. Taip pat reikėtų laikytis kitų atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose nustatytų reikalavimų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

siekiant sustabdyti biologinės įvairovės, įskaitant jūros ekosistemas, nykimą ir
  ją didinti
  , reikia remti atitinkamų Sąjungos teisės aktų ir politikos, įskaitant ES biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m. (22), Tarybos direktyvą 92/43/EEB (23), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/147/EB (24) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 1143/2014 (25), plėtojimą, įgyvendinimą, vykdymo užtikrinimą ir vertinimą, visų pirma kaupiant žinių bazę, reikalingą politikai plėtoti ir įgyvendinti, taip pat kaupiant, bandant, demonstruojant ir taikant geriausią patirtį ir sprendimus nedideliu mastu arba specialiai pritaikant juos vietos, regioninėms arba nacionalinėms aplinkybėms, įskaitant integruotą prioritetinių veiksmų programos, parengtos pagal Direktyvą 92/43/EEB, taikymą;
  vykdydama
  Biologinės įvairovės konvencija nustatytas ataskaitų teikimo prievoles Sąjunga turėtų stebėti su biologine įvairove susijusias savo išlaidas. Taip pat reikėtų laikytis kitų atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose nustatytų reikalavimų;

| (13) | siekiant sustabdyti biologinės įvairovės
  ir ekosistemų
  , įskaitant jūros
  ir kitas vandens
  ekosistemas, nykimą ir
  pasiekti kad jos augtų
  , reikia remti atitinkamų Sąjungos teisės aktų ir politikos, įskaitant ES biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m. (22), Tarybos direktyvą 92/43/EEB (23), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/147/EB (24) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES)
  Nr.
  1143/2014 (25), plėtojimą, įgyvendinimą, vykdymo užtikrinimą ir vertinimą, visų pirma kaupiant žinių bazę, reikalingą politikai plėtoti ir įgyvendinti, taip pat kaupiant, bandant, demonstruojant ir taikant geriausią patirtį ir sprendimus
  , pvz., efektyvų valdymą,
  nedideliu mastu arba specialiai pritaikant juos vietos, regioninėms arba nacionalinėms aplinkybėms, įskaitant integruotą prioritetinių veiksmų programos, parengtos pagal Direktyvą 92/43/EEB, taikymą;
  vykdydamos
  Biologinės įvairovės konvencija nustatytas
  savo
  ataskaitų teikimo prievoles Sąjunga
  ir valstybės narės
  turėtų stebėti su biologine įvairove susijusias savo išlaidas. Taip pat reikėtų laikytis kitų atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose nustatytų reikalavimų; |
| --- | --- |

(13)

siekiant sustabdyti biologinės įvairovės
  ir ekosistemų
  , įskaitant jūros
  ir kitas vandens
  ekosistemas, nykimą ir
  pasiekti kad jos augtų
  , reikia remti atitinkamų Sąjungos teisės aktų ir politikos, įskaitant ES biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m. (22), Tarybos direktyvą 92/43/EEB (23), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/147/EB (24) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES)
  Nr.
  1143/2014 (25), plėtojimą, įgyvendinimą, vykdymo užtikrinimą ir vertinimą, visų pirma kaupiant žinių bazę, reikalingą politikai plėtoti ir įgyvendinti, taip pat kaupiant, bandant, demonstruojant ir taikant geriausią patirtį ir sprendimus
  , pvz., efektyvų valdymą,
  nedideliu mastu arba specialiai pritaikant juos vietos, regioninėms arba nacionalinėms aplinkybėms, įskaitant integruotą prioritetinių veiksmų programos, parengtos pagal Direktyvą 92/43/EEB, taikymą;
  vykdydamos
  Biologinės įvairovės konvencija nustatytas
  savo
  ataskaitų teikimo prievoles Sąjunga
  ir valstybės narės
  turėtų stebėti su biologine įvairove susijusias savo išlaidas. Taip pat reikėtų laikytis kitų atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose nustatytų reikalavimų;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | iš pastarojo meto vertinimų, įskaitant ES biologinės įvairovės strategijos iki 2020 m. laikotarpio vidurio peržiūrą ir gamtos teisės aktų tinkamumo patikrą, matyti, kad viena pagrindinių Sąjungos gamtos teisės aktų ir biologinės įvairovės strategijos nepakankamo įgyvendinimo priežasčių yra nepakankamas finansavimas. Sąjungos pagrindinėmis finansavimo priemonėmis, įskaitant [Europos regioninės plėtros fondą, Sanglaudos fondą, Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondą], galima labai padėti patenkinti šiuos poreikius. Programa tokio integravimo veiksmingumas gali būti toliau didinamas įgyvendinant strateginius gamtos projektus, skirtus skatinti Sąjungos gamtos ir biologinės įvairovės teisės aktų ir politikos įgyvendinimą, įskaitant pagal Direktyvą 92/43/EEB parengtose prioritetinių veiksmų programose nustatytus veiksmus. Strateginiais gamtos projektais veiksmų programos turėtų būti remiamos
  valstybėse narėse
  , kad
  atitinkami
  gamtos ir biologinės įvairovės
  tikslai būtų
  integruoti į kitų sričių politiką ir kitas finansavimo programas, taip užtikrinant, kad šių rūšių politikai įgyvendinti būtų sutelkta reikiamų lėšų. Valstybės narės savo bendros žemės ūkio politikos strateginiame plane galėtų nuspręsti tam tikrą Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai skirtų lėšų dalį skirti papildyti paramą veiksmams, kuriais papildomi šiame reglamente apibrėžti strateginiai gamtos projektai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

iš pastarojo meto vertinimų, įskaitant ES biologinės įvairovės strategijos iki 2020 m. laikotarpio vidurio peržiūrą ir gamtos teisės aktų tinkamumo patikrą, matyti, kad viena pagrindinių Sąjungos gamtos teisės aktų ir biologinės įvairovės strategijos nepakankamo įgyvendinimo priežasčių yra nepakankamas finansavimas. Sąjungos pagrindinėmis finansavimo priemonėmis, įskaitant [Europos regioninės plėtros fondą, Sanglaudos fondą, Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondą], galima labai padėti patenkinti šiuos poreikius. Programa tokio integravimo veiksmingumas gali būti toliau didinamas įgyvendinant strateginius gamtos projektus, skirtus skatinti Sąjungos gamtos ir biologinės įvairovės teisės aktų ir politikos įgyvendinimą, įskaitant pagal Direktyvą 92/43/EEB parengtose prioritetinių veiksmų programose nustatytus veiksmus. Strateginiais gamtos projektais veiksmų programos turėtų būti remiamos
  valstybėse narėse
  , kad
  atitinkami
  gamtos ir biologinės įvairovės
  tikslai būtų
  integruoti į kitų sričių politiką ir kitas finansavimo programas, taip užtikrinant, kad šių rūšių politikai įgyvendinti būtų sutelkta reikiamų lėšų. Valstybės narės savo bendros žemės ūkio politikos strateginiame plane galėtų nuspręsti tam tikrą Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai skirtų lėšų dalį skirti papildyti paramą veiksmams, kuriais papildomi šiame reglamente apibrėžti strateginiai gamtos projektai;

| (14) | iš pastarojo meto vertinimų, įskaitant ES biologinės įvairovės strategijos iki 2020 m. laikotarpio vidurio peržiūrą ir gamtos teisės aktų tinkamumo patikrą, matyti, kad viena pagrindinių Sąjungos gamtos teisės aktų ir biologinės įvairovės strategijos nepakankamo įgyvendinimo priežasčių yra nepakankamas finansavimas. Sąjungos pagrindinėmis finansavimo priemonėmis, įskaitant [Europos regioninės plėtros fondą, Sanglaudos fondą, Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondą], galima labai padėti patenkinti šiuos poreikius
  , su išankstine sąlyga, kad šis finansavimas būtų papildomas
  . Programa tokio integravimo veiksmingumas gali būti toliau didinamas įgyvendinant strateginius gamtos projektus, skirtus skatinti Sąjungos gamtos ir biologinės įvairovės teisės aktų ir politikos įgyvendinimą, įskaitant pagal Direktyvą 92/43/EEB parengtose prioritetinių veiksmų programose nustatytus veiksmus. Strateginiais gamtos projektais veiksmų programos turėtų būti remiamos, kad
  būtų padedama atitinkamus
  gamtos ir biologinės įvairovės
  tikslus
  integruoti į kitų sričių politiką ir kitas finansavimo programas, taip užtikrinant, kad šių rūšių politikai įgyvendinti būtų sutelkta reikiamų lėšų. Valstybės narės savo bendros žemės ūkio politikos strateginiame plane galėtų nuspręsti tam tikrą Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai skirtų lėšų dalį skirti papildyti paramą veiksmams, kuriais papildomi šiame reglamente apibrėžti strateginiai gamtos projektai; |
| --- | --- |

(14)

iš pastarojo meto vertinimų, įskaitant ES biologinės įvairovės strategijos iki 2020 m. laikotarpio vidurio peržiūrą ir gamtos teisės aktų tinkamumo patikrą, matyti, kad viena pagrindinių Sąjungos gamtos teisės aktų ir biologinės įvairovės strategijos nepakankamo įgyvendinimo priežasčių yra nepakankamas finansavimas. Sąjungos pagrindinėmis finansavimo priemonėmis, įskaitant [Europos regioninės plėtros fondą, Sanglaudos fondą, Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondą], galima labai padėti patenkinti šiuos poreikius
  , su išankstine sąlyga, kad šis finansavimas būtų papildomas
  . Programa tokio integravimo veiksmingumas gali būti toliau didinamas įgyvendinant strateginius gamtos projektus, skirtus skatinti Sąjungos gamtos ir biologinės įvairovės teisės aktų ir politikos įgyvendinimą, įskaitant pagal Direktyvą 92/43/EEB parengtose prioritetinių veiksmų programose nustatytus veiksmus. Strateginiais gamtos projektais veiksmų programos turėtų būti remiamos, kad
  būtų padedama atitinkamus
  gamtos ir biologinės įvairovės
  tikslus
  integruoti į kitų sričių politiką ir kitas finansavimo programas, taip užtikrinant, kad šių rūšių politikai įgyvendinti būtų sutelkta reikiamų lėšų. Valstybės narės savo bendros žemės ūkio politikos strateginiame plane galėtų nuspręsti tam tikrą Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai skirtų lėšų dalį skirti papildyti paramą veiksmams, kuriais papildomi šiame reglamente apibrėžti strateginiai gamtos projektai;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | savanoriška biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų Europos užjūrio teritorijų (BEST) schema skatinama biologinės įvairovės, įskaitant jūrų biologinę įvairovę, išsaugojimas ir tausus ekosisteminių paslaugų, įskaitant ekosistemomis grindžiamą požiūrį į prisitaikymą prie klimato kaitos poveikio ir klimato kaitos švelninimą, naudojimas Sąjungos atokiausiuose regionuose ir užjūrio šalyse bei teritorijose. BEST padėjo geriau suvokti atokiausių regionų ir užjūrio šalių bei teritorijų svarbą siekiant biologinę įvairovę išsaugoti visame pasaulyje. Savo 2017 ir 2018 m. ministrų deklaracijose užsienio šalys ir teritorijos pareiškė esančios dėkingos už šią mažų dotacijų, skirtų biologinei įvairovei, schemą.
  Tinkama leisti
  , kad pagal Programą toliau būtų finansuojamos mažos dotacijos biologinei įvairovei ir atokiausiuose regionuose,
  ir
  užjūrio šalyse bei teritorijose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

savanoriška biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų Europos užjūrio teritorijų (BEST) schema skatinama biologinės įvairovės, įskaitant jūrų biologinę įvairovę, išsaugojimas ir tausus ekosisteminių paslaugų, įskaitant ekosistemomis grindžiamą požiūrį į prisitaikymą prie klimato kaitos poveikio ir klimato kaitos švelninimą, naudojimas Sąjungos atokiausiuose regionuose ir užjūrio šalyse bei teritorijose. BEST padėjo geriau suvokti atokiausių regionų ir užjūrio šalių bei teritorijų svarbą siekiant biologinę įvairovę išsaugoti visame pasaulyje. Savo 2017 ir 2018 m. ministrų deklaracijose užsienio šalys ir teritorijos pareiškė esančios dėkingos už šią mažų dotacijų, skirtų biologinei įvairovei, schemą.
  Tinkama leisti
  , kad pagal Programą toliau būtų finansuojamos mažos dotacijos biologinei įvairovei ir atokiausiuose regionuose,
  ir
  užjūrio šalyse bei teritorijose;

| (15) | savanoriška biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų Europos užjūrio teritorijų (BEST) schema skatinama biologinės įvairovės, įskaitant jūrų biologinę įvairovę, išsaugojimas ir tausus ekosisteminių paslaugų, įskaitant ekosistemomis grindžiamą požiūrį į prisitaikymą prie klimato kaitos poveikio ir klimato kaitos švelninimą, naudojimas Sąjungos atokiausiuose regionuose ir užjūrio šalyse bei teritorijose.
  2011 m. patvirtinus parengiamosios veiklos iniciatyvą BEST, o vėliau – programą BEST 2.0 ir projektą BEST RUP,
  BEST padėjo geriau suvokti atokiausių regionų ir užjūrio šalių bei teritorijų svarbą
  ir esminį vaidmenį
  siekiant biologinę įvairovę išsaugoti visame pasaulyje.
  Komisijos mano, kad finansinės paramos šiose teritorijose vykdomiems vietos lygmens veiksmams poreikiai yra 8 mln. eurų per metus.
  Savo 2017 ir 2018 m. ministrų deklaracijose užsienio šalys ir teritorijos pareiškė esančios dėkingos už šią mažų dotacijų, skirtų biologinei įvairovei, schemą.
  Todėl tinkama
  , kad pagal Programą toliau būtų finansuojamos mažos dotacijos
  , skirtos
  biologinei įvairovei
  , įskaitant gebėjimų stiprinimą
  ir
  finansuojamų veiksmų kapitalizavimą, tiek
  atokiausiuose regionuose,
  tiek
  užjūrio šalyse bei teritorijose; |
| --- | --- |

(15)

savanoriška biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų Europos užjūrio teritorijų (BEST) schema skatinama biologinės įvairovės, įskaitant jūrų biologinę įvairovę, išsaugojimas ir tausus ekosisteminių paslaugų, įskaitant ekosistemomis grindžiamą požiūrį į prisitaikymą prie klimato kaitos poveikio ir klimato kaitos švelninimą, naudojimas Sąjungos atokiausiuose regionuose ir užjūrio šalyse bei teritorijose.
  2011 m. patvirtinus parengiamosios veiklos iniciatyvą BEST, o vėliau – programą BEST 2.0 ir projektą BEST RUP,
  BEST padėjo geriau suvokti atokiausių regionų ir užjūrio šalių bei teritorijų svarbą
  ir esminį vaidmenį
  siekiant biologinę įvairovę išsaugoti visame pasaulyje.
  Komisijos mano, kad finansinės paramos šiose teritorijose vykdomiems vietos lygmens veiksmams poreikiai yra 8 mln. eurų per metus.
  Savo 2017 ir 2018 m. ministrų deklaracijose užsienio šalys ir teritorijos pareiškė esančios dėkingos už šią mažų dotacijų, skirtų biologinei įvairovei, schemą.
  Todėl tinkama
  , kad pagal Programą toliau būtų finansuojamos mažos dotacijos
  , skirtos
  biologinei įvairovei
  , įskaitant gebėjimų stiprinimą
  ir
  finansuojamų veiksmų kapitalizavimą, tiek
  atokiausiuose regionuose,
  tiek
  užjūrio šalyse bei teritorijose;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | kad būtų galima skatinti žiedinę ekonomiką, turi keistis mentalitetas ir požiūris į medžiagų bei produktų, įskaitant plastiką, projektavimą, gamybą, vartojimą ir šalinimą. Programa turėtų būti padedama pereiti prie žiedinės ekonomikos modelio – turėtų būti teikiama finansinė parama, skirta įvairiems subjektams (įmonėms, viešojo sektoriaus institucijoms ir vartotojams), visų pirma taikant, plėtojant ir kartojant geriausias technologijas, praktiką ir sprendimus, specialiai pritaikant juos vietos, regioninėms arba nacionalinėms aplinkybėms, taip pat ir laikantis integruoto požiūrio į atliekų tvarkymo ir prevencijos planų įgyvendinimą. Remiant plastiko strategijos įgyvendinimą, visų pirma gali būti imamasi veiksmų į jūrą išmestų šiukšlių problemai spręsti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

kad būtų galima skatinti žiedinę ekonomiką, turi keistis mentalitetas ir požiūris į medžiagų bei produktų, įskaitant plastiką, projektavimą, gamybą, vartojimą ir šalinimą. Programa turėtų būti padedama pereiti prie žiedinės ekonomikos modelio – turėtų būti teikiama finansinė parama, skirta įvairiems subjektams (įmonėms, viešojo sektoriaus institucijoms ir vartotojams), visų pirma taikant, plėtojant ir kartojant geriausias technologijas, praktiką ir sprendimus, specialiai pritaikant juos vietos, regioninėms arba nacionalinėms aplinkybėms, taip pat ir laikantis integruoto požiūrio į atliekų tvarkymo ir prevencijos planų įgyvendinimą. Remiant plastiko strategijos įgyvendinimą, visų pirma gali būti imamasi veiksmų į jūrą išmestų šiukšlių problemai spręsti;

| (16) | kad būtų galima skatinti žiedinę ekonomiką
  ir efektyvų išteklių naudojimą
  , turi keistis mentalitetas ir požiūris į medžiagų bei produktų, įskaitant plastiką, projektavimą, gamybą, vartojimą ir šalinimą. Programa turėtų būti padedama pereiti prie žiedinės ekonomikos modelio – turėtų būti teikiama finansinė parama, skirta įvairiems subjektams (įmonėms, viešojo sektoriaus institucijoms
  , pilietinei visuomenei
  ir vartotojams), visų pirma taikant, plėtojant ir kartojant geriausias technologijas, praktiką ir sprendimus, specialiai pritaikant juos vietos, regioninėms arba nacionalinėms aplinkybėms, taip pat ir laikantis integruoto požiūrio į 
  atliekų hierarchijos taikymą ir
  atliekų tvarkymo ir prevencijos planų įgyvendinimą. Remiant plastiko strategijos įgyvendinimą, visų pirma gali būti imamasi veiksmų į jūrą išmestų šiukšlių problemai spręsti; |
| --- | --- |

(16)

kad būtų galima skatinti žiedinę ekonomiką
  ir efektyvų išteklių naudojimą
  , turi keistis mentalitetas ir požiūris į medžiagų bei produktų, įskaitant plastiką, projektavimą, gamybą, vartojimą ir šalinimą. Programa turėtų būti padedama pereiti prie žiedinės ekonomikos modelio – turėtų būti teikiama finansinė parama, skirta įvairiems subjektams (įmonėms, viešojo sektoriaus institucijoms
  , pilietinei visuomenei
  ir vartotojams), visų pirma taikant, plėtojant ir kartojant geriausias technologijas, praktiką ir sprendimus, specialiai pritaikant juos vietos, regioninėms arba nacionalinėms aplinkybėms, taip pat ir laikantis integruoto požiūrio į 
  atliekų hierarchijos taikymą ir
  atliekų tvarkymo ir prevencijos planų įgyvendinimą. Remiant plastiko strategijos įgyvendinimą, visų pirma gali būti imamasi veiksmų į jūrą išmestų šiukšlių problemai spręsti;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

16 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16a) | aukštas aplinkos apsaugos lygis yra labai svarbus Sąjungos piliečių sveikatai ir gerovei. Programa turėtų būti remiamas Sąjungos tikslas gaminti ir naudoti chemines medžiagas taip, kad būtų kuo labiau sumažintas didelis neigiamas poveikis žmonių sveikatai bei aplinkai, ir parengti Sąjungos netoksiškos aplinkos strategiją. Programa taip pat turėtų būti remiama veikla, kuria siekiama supaprastinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/49/EB

   (1a)

  įgyvendinimą ir užtikrinti tokį triukšmo lygį, kad nebūtų daromas didelis neigiamas poveikis žmonių sveikatai ir ja rizikuojama; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16a)

aukštas aplinkos apsaugos lygis yra labai svarbus Sąjungos piliečių sveikatai ir gerovei. Programa turėtų būti remiamas Sąjungos tikslas gaminti ir naudoti chemines medžiagas taip, kad būtų kuo labiau sumažintas didelis neigiamas poveikis žmonių sveikatai bei aplinkai, ir parengti Sąjungos netoksiškos aplinkos strategiją. Programa taip pat turėtų būti remiama veikla, kuria siekiama supaprastinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/49/EB

   (1a)

  įgyvendinimą ir užtikrinti tokį triukšmo lygį, kad nebūtų daromas didelis neigiamas poveikis žmonių sveikatai ir ja rizikuojama;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | Sąjungos ilgalaikis oro politikos tikslas yra pasiekti tokį oro kokybės lygį, kuriam esant nebūtų daromas neigiamas poveikis ir nekiltų rizika žmonių sveikatai. Visuomenė labai gerai žino apie didžiulę oro taršą, ir piliečiai tikisi valdžios institucijų veiksmų. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/2284 (26) pabrėžiama Sąjungos teikiamo finansavimo svarba siekiant švaraus oro tikslų. Todėl pagal Programą turėtų būti remiami projektai, įskaitant strateginius integruotuosius projektus, teikiantys galimybių papildyti viešąjį ir privatųjį finansavimą, kad jie būtų gerosios patirties pavyzdžiai ir oro kokybės planų bei teisės aktų įgyvendinimo skatinamoji priemonė vietos, regioniniu, kelių regionų, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

Sąjungos ilgalaikis oro politikos tikslas yra pasiekti tokį oro kokybės lygį, kuriam esant nebūtų daromas neigiamas poveikis ir nekiltų rizika žmonių sveikatai. Visuomenė labai gerai žino apie didžiulę oro taršą, ir piliečiai tikisi valdžios institucijų veiksmų. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/2284 (26) pabrėžiama Sąjungos teikiamo finansavimo svarba siekiant švaraus oro tikslų. Todėl pagal Programą turėtų būti remiami projektai, įskaitant strateginius integruotuosius projektus, teikiantys galimybių papildyti viešąjį ir privatųjį finansavimą, kad jie būtų gerosios patirties pavyzdžiai ir oro kokybės planų bei teisės aktų įgyvendinimo skatinamoji priemonė vietos, regioniniu, kelių regionų, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis;

| (17) | Sąjungos ilgalaikis oro politikos tikslas yra pasiekti tokį oro kokybės lygį, kuriam esant nebūtų daromas neigiamas poveikis ir nekiltų rizika žmonių sveikatai
  ir aplinkai, kartu stiprinant oro kokybės gerinimo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo sąveiką;
  Visuomenė labai gerai žino apie didžiulę oro taršą, ir piliečiai tikisi valdžios institucijų veiksmų
  , ypač tose srityse, kuriose gyventojai ir ekosistemos susiduria su dideliu oro teršalų kiekiu;
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/2284 (26) pabrėžiama Sąjungos teikiamo finansavimo svarba siekiant švaraus oro tikslų. Todėl pagal Programą turėtų būti remiami projektai, įskaitant strateginius integruotuosius projektus, teikiantys galimybių papildyti viešąjį ir privatųjį finansavimą, kad jie būtų gerosios patirties pavyzdžiai ir oro kokybės planų bei teisės aktų įgyvendinimo skatinamoji priemonė vietos, regioniniu, kelių regionų, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis; |
| --- | --- |

(17)

Sąjungos ilgalaikis oro politikos tikslas yra pasiekti tokį oro kokybės lygį, kuriam esant nebūtų daromas neigiamas poveikis ir nekiltų rizika žmonių sveikatai
  ir aplinkai, kartu stiprinant oro kokybės gerinimo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo sąveiką;
  Visuomenė labai gerai žino apie didžiulę oro taršą, ir piliečiai tikisi valdžios institucijų veiksmų
  , ypač tose srityse, kuriose gyventojai ir ekosistemos susiduria su dideliu oro teršalų kiekiu;
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/2284 (26) pabrėžiama Sąjungos teikiamo finansavimo svarba siekiant švaraus oro tikslų. Todėl pagal Programą turėtų būti remiami projektai, įskaitant strateginius integruotuosius projektus, teikiantys galimybių papildyti viešąjį ir privatųjį finansavimą, kad jie būtų gerosios patirties pavyzdžiai ir oro kokybės planų bei teisės aktų įgyvendinimo skatinamoji priemonė vietos, regioniniu, kelių regionų, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

19 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (19) | jūros
  aplinkos apsauga ir atkūrimas yra vienas bendrų Sąjungos aplinkos politikos tikslų. Pagal programą turėtų būti remiamas biologinės įvairovės ir
  jūrų
  ekosistemų, visų pirma tinklo „Natura 2000“ jūrų teritorijų, valdymas, išsaugojimas, atkūrimas ir stebėsena, ir rūšių apsauga pagal prioritetinių veiksmų programas, parengtas pagal Direktyvą 92/43/EEB, geros aplinkos būklės siekimas laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/56/EB (28), švarių ir sveikų jūrų skatinimas, Europos plastiko žiedinėje ekonomikoje strategijos įgyvendinimas, visų pirma siekiant spręsti jūroje išmestų žvejybos įrankių ir į jūrą išmestų šiukšlių problemą, taip pat Sąjungos dalyvavimo tarptautiniu mastu valdant vandenynus skatinimas – tai labai svarbu siekiant Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. tikslų ir ateinančioms kartoms išsaugant sveikus vandenynus. Programos strateginiuose integruotuosiuose projektuose ir strateginiuose gamtos projektuose turėtų būti atitinkamų veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti
  jūrų
  aplinką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19)

jūros
  aplinkos apsauga ir atkūrimas yra vienas bendrų Sąjungos aplinkos politikos tikslų. Pagal programą turėtų būti remiamas biologinės įvairovės ir
  jūrų
  ekosistemų, visų pirma tinklo „Natura 2000“ jūrų teritorijų, valdymas, išsaugojimas, atkūrimas ir stebėsena, ir rūšių apsauga pagal prioritetinių veiksmų programas, parengtas pagal Direktyvą 92/43/EEB, geros aplinkos būklės siekimas laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/56/EB (28), švarių ir sveikų jūrų skatinimas, Europos plastiko žiedinėje ekonomikoje strategijos įgyvendinimas, visų pirma siekiant spręsti jūroje išmestų žvejybos įrankių ir į jūrą išmestų šiukšlių problemą, taip pat Sąjungos dalyvavimo tarptautiniu mastu valdant vandenynus skatinimas – tai labai svarbu siekiant Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. tikslų ir ateinančioms kartoms išsaugant sveikus vandenynus. Programos strateginiuose integruotuosiuose projektuose ir strateginiuose gamtos projektuose turėtų būti atitinkamų veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti
  jūrų
  aplinką;

| (19) | vandens
  aplinkos apsauga ir atkūrimas yra vienas
  iš
  bendrų Sąjungos aplinkos politikos tikslų. Pagal programą turėtų būti remiamas biologinės įvairovės ir
  vandens
  ekosistemų, visų pirma tinklo „Natura 2000“ jūrų teritorijų, valdymas, išsaugojimas, atkūrimas ir stebėsena, ir rūšių apsauga pagal prioritetinių veiksmų programas, parengtas pagal Direktyvą 92/43/EEB, geros aplinkos būklės siekimas laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/56/EB (28), švarių ir sveikų jūrų skatinimas, Europos plastiko žiedinėje ekonomikoje strategijos įgyvendinimas, visų pirma siekiant spręsti jūroje išmestų žvejybos įrankių ir į jūrą išmestų šiukšlių problemą, taip pat Sąjungos dalyvavimo tarptautiniu mastu valdant vandenynus skatinimas – tai labai svarbu siekiant Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. tikslų ir ateinančioms kartoms išsaugant sveikus vandenynus. Programos strateginiuose integruotuosiuose projektuose ir strateginiuose gamtos projektuose turėtų būti atitinkamų veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti
  vandens
  aplinką; |
| --- | --- |

(19)

vandens
  aplinkos apsauga ir atkūrimas yra vienas
  iš
  bendrų Sąjungos aplinkos politikos tikslų. Pagal programą turėtų būti remiamas biologinės įvairovės ir
  vandens
  ekosistemų, visų pirma tinklo „Natura 2000“ jūrų teritorijų, valdymas, išsaugojimas, atkūrimas ir stebėsena, ir rūšių apsauga pagal prioritetinių veiksmų programas, parengtas pagal Direktyvą 92/43/EEB, geros aplinkos būklės siekimas laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/56/EB (28), švarių ir sveikų jūrų skatinimas, Europos plastiko žiedinėje ekonomikoje strategijos įgyvendinimas, visų pirma siekiant spręsti jūroje išmestų žvejybos įrankių ir į jūrą išmestų šiukšlių problemą, taip pat Sąjungos dalyvavimo tarptautiniu mastu valdant vandenynus skatinimas – tai labai svarbu siekiant Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. tikslų ir ateinančioms kartoms išsaugant sveikus vandenynus. Programos strateginiuose integruotuosiuose projektuose ir strateginiuose gamtos projektuose turėtų būti atitinkamų veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti
  vandens
  aplinką;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

19 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (19a) | dabartinė „Natura 2000“ teritorijų išsaugojimo būklė žemės ūkio paskirties žemėje yra labai prasta, ir tai rodo, kad tokias teritorijas vis dar reikia saugoti. Dabartinės BŽŪP išmokos, skirtos „Natura 2000“ teritorijoms, yra veiksmingiausias būdas išsaugoti biologinę įvairovę žemės ūkio vietovėse

   (1a)

  . Tačiau tokios išmokos yra nepakankamos ir neturi didelės reikšmės visuomenei. Todėl, siekiant paskatinti tokių teritorijų aplinkos apsaugą, BŽŪP išmokos, skirtos „Natura 2000“ teritorijoms, turėtų būti padidintos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19a)

dabartinė „Natura 2000“ teritorijų išsaugojimo būklė žemės ūkio paskirties žemėje yra labai prasta, ir tai rodo, kad tokias teritorijas vis dar reikia saugoti. Dabartinės BŽŪP išmokos, skirtos „Natura 2000“ teritorijoms, yra veiksmingiausias būdas išsaugoti biologinę įvairovę žemės ūkio vietovėse

   (1a)

  . Tačiau tokios išmokos yra nepakankamos ir neturi didelės reikšmės visuomenei. Todėl, siekiant paskatinti tokių teritorijų aplinkos apsaugą, BŽŪP išmokos, skirtos „Natura 2000“ teritorijoms, turėtų būti padidintos;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | siekiant geriau valdyti aplinkos, klimato kaitos ir atitinkamus perėjimo prie švarios energijos klausimus, reikia įtraukti pilietinę visuomenę, o tam reikia geriau informuoti visuomenę,
  įtraukti vartotojus
  ir
  plėsti
  suinteresuotųjų subjektų, įskaitant nevyriausybines organizacijas, dalyvavimą vykstant konsultacijoms dėl atitinkamos politikos ir įgyvendinant tą politiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

siekiant geriau valdyti aplinkos, klimato kaitos ir atitinkamus perėjimo prie švarios energijos klausimus, reikia įtraukti pilietinę visuomenę, o tam reikia geriau informuoti visuomenę,
  įtraukti vartotojus
  ir
  plėsti
  suinteresuotųjų subjektų, įskaitant nevyriausybines organizacijas, dalyvavimą vykstant konsultacijoms dėl atitinkamos politikos ir įgyvendinant tą politiką;

| (20) | siekiant geriau valdyti aplinkos, klimato kaitos ir atitinkamus perėjimo prie švarios energijos klausimus, reikia įtraukti pilietinę visuomenę, o tam reikia geriau informuoti visuomenę,
  įskaitant komunikacijos strategiją, kuria atsižvelgiama į naujus žiniasklaidos
  ir
  socialinius tinklus, vartotojų dalyvavimą ir didinti visuomenės ir
  suinteresuotųjų subjektų, įskaitant nevyriausybines organizacijas,
  įvairių lygmenų
  dalyvavimą vykstant konsultacijoms dėl atitinkamos politikos ir įgyvendinant tą politiką;
  Todėl reikėtų užtikrinti, kad pagal Programą būtų remiamos įvairios NVO ir ne pelno subjektų tinklai, kurie siekia visuotinės svarbos Sąjungos tikslo ir kurie pirmiausia aktyviai veikia aplinkos apsaugos arba klimato politikos srityje, konkurencingai ir skaidriai teikiant dotacijas veiklai siekiant padėti tokioms NVO, tinklams ir subjektams veiksmingai prisidėti prie Sąjungos politikos įgyvendinimo ir kurti bei stiprinti jų pajėgumus, kad jie taptų veiksmingesniais partneriais; |
| --- | --- |

(20)

siekiant geriau valdyti aplinkos, klimato kaitos ir atitinkamus perėjimo prie švarios energijos klausimus, reikia įtraukti pilietinę visuomenę, o tam reikia geriau informuoti visuomenę,
  įskaitant komunikacijos strategiją, kuria atsižvelgiama į naujus žiniasklaidos
  ir
  socialinius tinklus, vartotojų dalyvavimą ir didinti visuomenės ir
  suinteresuotųjų subjektų, įskaitant nevyriausybines organizacijas,
  įvairių lygmenų
  dalyvavimą vykstant konsultacijoms dėl atitinkamos politikos ir įgyvendinant tą politiką;
  Todėl reikėtų užtikrinti, kad pagal Programą būtų remiamos įvairios NVO ir ne pelno subjektų tinklai, kurie siekia visuotinės svarbos Sąjungos tikslo ir kurie pirmiausia aktyviai veikia aplinkos apsaugos arba klimato politikos srityje, konkurencingai ir skaidriai teikiant dotacijas veiklai siekiant padėti tokioms NVO, tinklams ir subjektams veiksmingai prisidėti prie Sąjungos politikos įgyvendinimo ir kurti bei stiprinti jų pajėgumus, kad jie taptų veiksmingesniais partneriais;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

21 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (21) | nors valdymo visais lygmenimis gerinimas turėtų būti kompleksinis visų Programos paprogramių tikslas, pagal Programą turėtų būti remiamas horizontaliųjų aplinkos valdymo teisės aktų
  plėtojimas
  , įskaitant teisės aktus, kuriais įgyvendinama Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos konvencija dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (29); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21)

nors valdymo visais lygmenimis gerinimas turėtų būti kompleksinis visų Programos paprogramių tikslas, pagal Programą turėtų būti remiamas horizontaliųjų aplinkos valdymo teisės aktų
  plėtojimas
  , įskaitant teisės aktus, kuriais įgyvendinama Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos konvencija dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (29);

| (21) | nors valdymo visais lygmenimis gerinimas turėtų būti kompleksinis visų Programos paprogramių tikslas, pagal Programą turėtų būti remiamas
  aplinkos ir klimato acquis, visų pirma
  horizontaliųjų aplinkos valdymo teisės aktų, įskaitant teisės aktus, kuriais įgyvendinama Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos konvencija dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (29)
   (29a)

  , plėtojimas, įgyvendinimas, vykdymo užtikrinimas ir veiksmingas laikymasis, taip pat atsižvelgiant į Orhuso konvencijos atitikties komitetą. |
| --- | --- |

(21)

nors valdymo visais lygmenimis gerinimas turėtų būti kompleksinis visų Programos paprogramių tikslas, pagal Programą turėtų būti remiamas
  aplinkos ir klimato acquis, visų pirma
  horizontaliųjų aplinkos valdymo teisės aktų, įskaitant teisės aktus, kuriais įgyvendinama Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos konvencija dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (29)
   (29a)

  , plėtojimas, įgyvendinimas, vykdymo užtikrinimas ir veiksmingas laikymasis, taip pat atsižvelgiant į Orhuso konvencijos atitikties komitetą.

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

22 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (22) | įgyvendinant Programą turėtų būti rengiami ir remiami rinkos dalyviai, gebantys pereiti prie švarios, žiedinės, energiją efektyviai vartojančios,
  mažo anglies dioksido
  kiekio
  technologijų
  ir klimatui atsparios ekonomikos, – tam reikėtų bandyti naujas verslo galimybes, atnaujinti profesinius įgūdžius, suteikti vartotojams galimybių gauti tvarius produktus ir paslaugas, įtraukti ir įgalinti įtaką darančius asmenis ir bandyti naujus metodus, kuriais būtų galima pritaikyti esamus procesus ir verslo aplinką. Siekiant remti platesnį tvarių sprendimų taikymą rinkoje, reikėtų skatinti plačiosios visuomenės pritarimą ir vartotojų įtraukimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22)

įgyvendinant Programą turėtų būti rengiami ir remiami rinkos dalyviai, gebantys pereiti prie švarios, žiedinės, energiją efektyviai vartojančios,
  mažo anglies dioksido
  kiekio
  technologijų
  ir klimatui atsparios ekonomikos, – tam reikėtų bandyti naujas verslo galimybes, atnaujinti profesinius įgūdžius, suteikti vartotojams galimybių gauti tvarius produktus ir paslaugas, įtraukti ir įgalinti įtaką darančius asmenis ir bandyti naujus metodus, kuriais būtų galima pritaikyti esamus procesus ir verslo aplinką. Siekiant remti platesnį tvarių sprendimų taikymą rinkoje, reikėtų skatinti plačiosios visuomenės pritarimą ir vartotojų įtraukimą;

| (22) | įgyvendinant Programą turėtų būti rengiami ir remiami rinkos dalyviai, gebantys pereiti prie švarios, žiedinės, energiją efektyviai vartojančios,
  nulinio išmetamųjų teršalų
  kiekio ir klimatui atsparios ekonomikos, – tam reikėtų bandyti naujas verslo galimybes, atnaujinti profesinius įgūdžius, suteikti vartotojams galimybių gauti tvarius produktus ir paslaugas, įtraukti ir įgalinti įtaką darančius asmenis ir bandyti naujus metodus, kuriais būtų galima pritaikyti esamus procesus ir verslo aplinką. Siekiant remti platesnį tvarių sprendimų taikymą rinkoje, reikėtų skatinti plačiosios visuomenės pritarimą ir vartotojų įtraukimą; |
| --- | --- |

(22)

įgyvendinant Programą turėtų būti rengiami ir remiami rinkos dalyviai, gebantys pereiti prie švarios, žiedinės, energiją efektyviai vartojančios,
  nulinio išmetamųjų teršalų
  kiekio ir klimatui atsparios ekonomikos, – tam reikėtų bandyti naujas verslo galimybes, atnaujinti profesinius įgūdžius, suteikti vartotojams galimybių gauti tvarius produktus ir paslaugas, įtraukti ir įgalinti įtaką darančius asmenis ir bandyti naujus metodus, kuriais būtų galima pritaikyti esamus procesus ir verslo aplinką. Siekiant remti platesnį tvarių sprendimų taikymą rinkoje, reikėtų skatinti plačiosios visuomenės pritarimą ir vartotojų įtraukimą;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

22 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (22a) | Pagal Programą remiami parodomieji projektai, metodai ir geriausia praktika, kuriuos galima atkartoti ir įgyvendinti didesniu mastu. Novatoriški sprendimai padėtų gerinti aplinkosauginį veiksmingumą ir tvarumą, visų pirma plėtojant tvarią ūkininkavimo praktiką srityse, susijusiose su klimatu, vandeniu, dirvožemiu, biologine įvairove ir atliekomis. Todėl reikėtų pabrėžti sąveiką su kitomis programomis ir politika, pavyzdžiui, Europos inovacijų partneryste žemės ūkio našumo ir tvarumo srityje ir ES aplinkosaugos vadybos ir audito sistema. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22a)

Pagal Programą remiami parodomieji projektai, metodai ir geriausia praktika, kuriuos galima atkartoti ir įgyvendinti didesniu mastu. Novatoriški sprendimai padėtų gerinti aplinkosauginį veiksmingumą ir tvarumą, visų pirma plėtojant tvarią ūkininkavimo praktiką srityse, susijusiose su klimatu, vandeniu, dirvožemiu, biologine įvairove ir atliekomis. Todėl reikėtų pabrėžti sąveiką su kitomis programomis ir politika, pavyzdžiui, Europos inovacijų partneryste žemės ūkio našumo ir tvarumo srityje ir ES aplinkosaugos vadybos ir audito sistema.

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

23 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (23) | Sąjungos lygmeniu didelės investicijos į aplinkos ir klimato veiksmus pirmiausia finansuojamos pagal pagrindines Sąjungos finansavimo programas
  (tai vadinama integravimu)
  . Kadangi strateginiams integruotiesiems projektams ir strateginiams gamtos projektams, rengtiniems pagal Programą, tenka skatinamasis vaidmuo, jais turėtų būti papildomos finansavimo galimybės, kurių esama pagal tas finansavimo programas ir naudojant kitus finansavimo šaltinius, pavyzdžiui, nacionalines lėšas, taip pat turėtų būti siekiama sinergijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23)

Sąjungos lygmeniu didelės investicijos į aplinkos ir klimato veiksmus pirmiausia finansuojamos pagal pagrindines Sąjungos finansavimo programas
  (tai vadinama integravimu)
  . Kadangi strateginiams integruotiesiems projektams ir strateginiams gamtos projektams, rengtiniems pagal Programą, tenka skatinamasis vaidmuo, jais turėtų būti papildomos finansavimo galimybės, kurių esama pagal tas finansavimo programas ir naudojant kitus finansavimo šaltinius, pavyzdžiui, nacionalines lėšas, taip pat turėtų būti siekiama sinergijos;

| (23) | Sąjungos lygmeniu didelės investicijos į aplinkos ir klimato veiksmus pirmiausia finansuojamos pagal pagrindines Sąjungos finansavimo programas
  . Todėl būtina stiprinti integravimo pastangas, užtikrinti kitų Sąjungos finansavimo programų tvarumą, biologinę įvairovę ir atsparumo klimato kaitai didinimą, taip pat į visas ES priemones įtraukti tvarumo apsaugos garantijas. Komisijai turėtų būti suteikta teisė priimti bendrą metodiką ir imtis veiksmingų priemonių, kad kitos Sąjungos programos ir politikos kryptys nedarytų neigiamos įtakos LIFE projektams
  . Kadangi strateginiams integruotiesiems projektams ir strateginiams gamtos projektams, rengtiniems pagal Programą, tenka skatinamasis vaidmuo, jais turėtų būti papildomos finansavimo galimybės, kurių esama pagal tas finansavimo programas ir naudojant kitus finansavimo šaltinius, pavyzdžiui, nacionalines lėšas, taip pat turėtų būti siekiama sinergijos; |
| --- | --- |

(23)

Sąjungos lygmeniu didelės investicijos į aplinkos ir klimato veiksmus pirmiausia finansuojamos pagal pagrindines Sąjungos finansavimo programas
  . Todėl būtina stiprinti integravimo pastangas, užtikrinti kitų Sąjungos finansavimo programų tvarumą, biologinę įvairovę ir atsparumo klimato kaitai didinimą, taip pat į visas ES priemones įtraukti tvarumo apsaugos garantijas. Komisijai turėtų būti suteikta teisė priimti bendrą metodiką ir imtis veiksmingų priemonių, kad kitos Sąjungos programos ir politikos kryptys nedarytų neigiamos įtakos LIFE projektams
  . Kadangi strateginiams integruotiesiems projektams ir strateginiams gamtos projektams, rengtiniems pagal Programą, tenka skatinamasis vaidmuo, jais turėtų būti papildomos finansavimo galimybės, kurių esama pagal tas finansavimo programas ir naudojant kitus finansavimo šaltinius, pavyzdžiui, nacionalines lėšas, taip pat turėtų būti siekiama sinergijos;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

23 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (23a) | strateginių gamtos projektų ir strateginių integruotųjų projektų sėkmė priklauso nuo glaudaus nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų bei nevalstybinių subjektų, kuriems aktualūs Programos tikslai, bendradarbiavimo. Taigi turėtų būti vadovaujamasi sprendimų, susijusių su projektų rengimu, įgyvendinimu, vertinimu ir stebėjimu, skaidrumo ir atskleidimo principais, visų pirma integravimo atveju arba tuomet, kai naudojamasi įvairiais finansavimo šaltiniais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23a)

strateginių gamtos projektų ir strateginių integruotųjų projektų sėkmė priklauso nuo glaudaus nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų bei nevalstybinių subjektų, kuriems aktualūs Programos tikslai, bendradarbiavimo. Taigi turėtų būti vadovaujamasi sprendimų, susijusių su projektų rengimu, įgyvendinimu, vertinimu ir stebėjimu, skaidrumo ir atskleidimo principais, visų pirma integravimo atveju arba tuomet, kai naudojamasi įvairiais finansavimo šaltiniais;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

24 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (24) | atsižvelgiant į tai, kad svarbu spręsti klimato kaitos klausimus, laikantis Sąjungos įsipareigojimų įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir siekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų, šia Programa bus padedama integruoti klimato politiką ir pasiekti tikslą, kad 25 proc. viso biudžeto būtų skirta išlaidoms, kuriomis remiami klimato politikos tikslai. Tikimasi, kad pagal šią Programą 61 proc. viso programai skirto finansinio paketo bus skirta klimato tikslams. Atitinkami veiksmai bus nustatyti Programą rengiant ir įgyvendinant, vėliau jie bus pakartotinai įvertinti vykstant vertinimo ir peržiūros procesams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(24)

atsižvelgiant į tai, kad svarbu spręsti klimato kaitos klausimus, laikantis Sąjungos įsipareigojimų įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir siekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų, šia Programa bus padedama integruoti klimato politiką ir pasiekti tikslą, kad 25 proc. viso biudžeto būtų skirta išlaidoms, kuriomis remiami klimato politikos tikslai. Tikimasi, kad pagal šią Programą 61 proc. viso programai skirto finansinio paketo bus skirta klimato tikslams. Atitinkami veiksmai bus nustatyti Programą rengiant ir įgyvendinant, vėliau jie bus pakartotinai įvertinti vykstant vertinimo ir peržiūros procesams;

| (24) | atsižvelgiant į tai, kad svarbu
  koordinuotai ir plačiai
  spręsti klimato kaitos klausimus, laikantis Sąjungos įsipareigojimų įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir siekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų, šia Programa bus padedama integruoti klimato politiką ir pasiekti tikslą, kad 25 proc. viso biudžeto būtų skirta išlaidoms, kuriomis remiami klimato politikos tikslai
  2021–2027 m. DFP laikotarpiu, ir kad kuo greičiau, bet vėliausiai 2027 m. šios išlaidos sudarytų 30 proc
  . Tikimasi, kad pagal šią Programą [61 proc.] viso programai skirto finansinio paketo bus skirta klimato tikslams. Atitinkami veiksmai bus nustatyti Programą rengiant ir įgyvendinant, vėliau jie bus pakartotinai įvertinti vykstant vertinimo ir peržiūros procesams; |
| --- | --- |

(24)

atsižvelgiant į tai, kad svarbu
  koordinuotai ir plačiai
  spręsti klimato kaitos klausimus, laikantis Sąjungos įsipareigojimų įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir siekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų, šia Programa bus padedama integruoti klimato politiką ir pasiekti tikslą, kad 25 proc. viso biudžeto būtų skirta išlaidoms, kuriomis remiami klimato politikos tikslai
  2021–2027 m. DFP laikotarpiu, ir kad kuo greičiau, bet vėliausiai 2027 m. šios išlaidos sudarytų 30 proc
  . Tikimasi, kad pagal šią Programą [61 proc.] viso programai skirto finansinio paketo bus skirta klimato tikslams. Atitinkami veiksmai bus nustatyti Programą rengiant ir įgyvendinant, vėliau jie bus pakartotinai įvertinti vykstant vertinimo ir peržiūros procesams;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

25 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (25) | įgyvendinant Programą deramą dėmesį reikėtų skirti atokiausių regionų strategijai, atsižvelgiant į SESV 349 straipsnį ir specifinius tų regionų poreikius bei pažeidžiamumą. Taip pat reikėtų atsižvelgti ne tik į aplinkos, klimato ir atitinkamą perėjimo prie švarios energijos, bet į kitų sričių Sąjungos politiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25)

įgyvendinant Programą deramą dėmesį reikėtų skirti atokiausių regionų strategijai, atsižvelgiant į SESV 349 straipsnį ir specifinius tų regionų poreikius bei pažeidžiamumą. Taip pat reikėtų atsižvelgti ne tik į aplinkos, klimato ir atitinkamą perėjimo prie švarios energijos, bet į kitų sričių Sąjungos politiką;

| (25) | įgyvendinant Programą deramą dėmesį reikėtų skirti atokiausių regionų strategijai, atsižvelgiant į SESV 349 straipsnį ir specifinius tų regionų poreikius bei pažeidžiamumą.
  Todėl reikėtų atitinkamai sustiprinti Sąjungos ir valstybių narių finansavimą;
  Taip pat reikėtų atsižvelgti ne tik į aplinkos, klimato ir atitinkamą perėjimo prie švarios energijos, bet į kitų sričių Sąjungos politiką; |
| --- | --- |

(25)

įgyvendinant Programą deramą dėmesį reikėtų skirti atokiausių regionų strategijai, atsižvelgiant į SESV 349 straipsnį ir specifinius tų regionų poreikius bei pažeidžiamumą.
  Todėl reikėtų atitinkamai sustiprinti Sąjungos ir valstybių narių finansavimą;
  Taip pat reikėtų atsižvelgti ne tik į aplinkos, klimato ir atitinkamą perėjimo prie švarios energijos, bet į kitų sričių Sąjungos politiką;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

26 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (26) | remdama Programos įgyvendinimą Komisija turėtų bendradarbiauti su Programos nacionaliniais informacijos centrais, rengti seminarus ir praktinius užsiėmimus, skelbti pagal Programą finansuojamų projektų sąrašą arba imtis kitos veiklos,
  kuria būtų skleidžiami
  projektų
  rezultatai
  ir
  palengvinamas keitimasis
  patirtimi, žiniomis bei geriausia praktika, taip pat
  būtų skatinama
  projektų rezultatus atkartoti visoje Sąjungoje. Tokia veikla visų pirma turėtų būti skiriama valstybėms narėms, kurios panaudoja mažai lėšų, ir turėtų būti palengvintas projektų paramos gavėjų, pareiškėjų arba suinteresuotųjų subjektų, susijusių su užbaigtais arba tebevykdomais tos pačios srities projektais, ryšių palaikymas ir bendradarbiavimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26)

remdama Programos įgyvendinimą Komisija turėtų bendradarbiauti su Programos nacionaliniais informacijos centrais, rengti seminarus ir praktinius užsiėmimus, skelbti pagal Programą finansuojamų projektų sąrašą arba imtis kitos veiklos,
  kuria būtų skleidžiami
  projektų
  rezultatai
  ir
  palengvinamas keitimasis
  patirtimi, žiniomis bei geriausia praktika, taip pat
  būtų skatinama
  projektų rezultatus atkartoti visoje Sąjungoje. Tokia veikla visų pirma turėtų būti skiriama valstybėms narėms, kurios panaudoja mažai lėšų, ir turėtų būti palengvintas projektų paramos gavėjų, pareiškėjų arba suinteresuotųjų subjektų, susijusių su užbaigtais arba tebevykdomais tos pačios srities projektais, ryšių palaikymas ir bendradarbiavimas;

| (26) | remdama Programos įgyvendinimą Komisija turėtų bendradarbiauti su Programos nacionaliniais
  , regioniniais ir vietos
  informacijos centrais,
  įskaitant vietos lygmens konsultacinio tinklo sukūrimą, siekiant supaprastinti didelės pridėtinės vertės ir politinio poveikio projektų rengimą ir užtikrinti informacijos apie papildomą finansavimą, projektų perkeliamumą ir ilgalaikį tvarumą teikimą,
  rengti seminarus ir praktinius užsiėmimus, skelbti pagal Programą finansuojamų projektų sąrašą arba imtis kitos veiklos,
  pvz, vykdyti žiniasklaidos kampanijas, siekiant skleisti
  projektų
  rezultatus
  ir
  palengvinti keitimąsi
  patirtimi, žiniomis bei geriausia praktika, taip pat
  siekti
  projektų rezultatus atkartoti visoje Sąjungoje
  , taip skatinant bendradarbiavimą ir ryšius
  . Tokia veikla visų pirma turėtų būti skiriama valstybėms narėms, kurios panaudoja mažai lėšų, ir turėtų būti palengvintas projektų paramos gavėjų, pareiškėjų arba suinteresuotųjų subjektų, susijusių su užbaigtais arba tebevykdomais tos pačios srities projektais, ryšių palaikymas ir bendradarbiavimas
  . Labai svarbu, kad palaikant tokius ryšius ir bendradarbiaujant taip pat dalyvautų regionų ir vietos valdžios institucijos ir suinteresuotieji subjektai; |
| --- | --- |

(26)

remdama Programos įgyvendinimą Komisija turėtų bendradarbiauti su Programos nacionaliniais
  , regioniniais ir vietos
  informacijos centrais,
  įskaitant vietos lygmens konsultacinio tinklo sukūrimą, siekiant supaprastinti didelės pridėtinės vertės ir politinio poveikio projektų rengimą ir užtikrinti informacijos apie papildomą finansavimą, projektų perkeliamumą ir ilgalaikį tvarumą teikimą,
  rengti seminarus ir praktinius užsiėmimus, skelbti pagal Programą finansuojamų projektų sąrašą arba imtis kitos veiklos,
  pvz, vykdyti žiniasklaidos kampanijas, siekiant skleisti
  projektų
  rezultatus
  ir
  palengvinti keitimąsi
  patirtimi, žiniomis bei geriausia praktika, taip pat
  siekti
  projektų rezultatus atkartoti visoje Sąjungoje
  , taip skatinant bendradarbiavimą ir ryšius
  . Tokia veikla visų pirma turėtų būti skiriama valstybėms narėms, kurios panaudoja mažai lėšų, ir turėtų būti palengvintas projektų paramos gavėjų, pareiškėjų arba suinteresuotųjų subjektų, susijusių su užbaigtais arba tebevykdomais tos pačios srities projektais, ryšių palaikymas ir bendradarbiavimas
  . Labai svarbu, kad palaikant tokius ryšius ir bendradarbiaujant taip pat dalyvautų regionų ir vietos valdžios institucijos ir suinteresuotieji subjektai;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

28 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (28a) | atsižvelgiant į būtiną lankstumą ir gebėjimą prisitaikyti, kurių reikia siekiant reaguoti į esamų veiksmų ir subjektų įvairovę, reikėtų nustatyti tokius mažiausius ir didžiausius bendro finansavimo procentinius dydžius, kokie yra reikalingi, kad būtų išlaikyta veiksminga pagal Programą teikiama parama; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28a)

atsižvelgiant į būtiną lankstumą ir gebėjimą prisitaikyti, kurių reikia siekiant reaguoti į esamų veiksmų ir subjektų įvairovę, reikėtų nustatyti tokius mažiausius ir didžiausius bendro finansavimo procentinius dydžius, kokie yra reikalingi, kad būtų išlaikyta veiksminga pagal Programą teikiama parama;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

31 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (31) | finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir duoti rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir interesų konflikto riziką. Kai skiriamos dotacijos, turėtų būti numatoma galimybė taikyti vienkartines išmokas, nustatyto dydžio išmokas ir standartinius vieneto įkainius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(31)

finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir duoti rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir interesų konflikto riziką. Kai skiriamos dotacijos, turėtų būti numatoma galimybė taikyti vienkartines išmokas, nustatyto dydžio išmokas ir standartinius vieneto įkainius;

| (31) | finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir duoti rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir interesų konflikto riziką. Kai skiriamos dotacijos, turėtų būti numatoma galimybė taikyti vienkartines išmokas, nustatyto dydžio išmokas ir standartinius vieneto įkainius
  . Komisija turėtų užtikrinti aiškų įgyvendinimą ir skatinti tikrą supaprastinimą projektų rengėjams; |
| --- | --- |

(31)

finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir duoti rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir interesų konflikto riziką. Kai skiriamos dotacijos, turėtų būti numatoma galimybė taikyti vienkartines išmokas, nustatyto dydžio išmokas ir standartinius vieneto įkainius
  . Komisija turėtų užtikrinti aiškų įgyvendinimą ir skatinti tikrą supaprastinimą projektų rengėjams;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

36 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (36a) | siekiant užtikrinti, kad parama pagal Programą ir Programos įgyvendinimas atitiktų Sąjungos politiką ir prioritetus ir papildytų kitas Sąjungos finansines priemones, Komisijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kuriais, priimant daugiametes darbo programas, būtų papildytas šis reglamentas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti rengiant deleguotuosius aktus, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o šiems sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(36a)

siekiant užtikrinti, kad parama pagal Programą ir Programos įgyvendinimas atitiktų Sąjungos politiką ir prioritetus ir papildytų kitas Sąjungos finansines priemones, Komisijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kuriais, priimant daugiametes darbo programas, būtų papildytas šis reglamentas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti rengiant deleguotuosius aktus, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o šiems sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

38 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (38) | kadangi šio reglamento tikslų, t. y. padėti užtikrinti
  darnų vystymąsi
  ir pasiekti Sąjungos aplinkos, klimato ir atitinkamų
  švarios
  energijos teisės aktų, strategijų bei planų tikslus ir siekinius arba įvykdyti tarptautinius įsipareigojimus, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl šio reglamento masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(38)

kadangi šio reglamento tikslų, t. y. padėti užtikrinti
  darnų vystymąsi
  ir pasiekti Sąjungos aplinkos, klimato ir atitinkamų
  švarios
  energijos teisės aktų, strategijų bei planų tikslus ir siekinius arba įvykdyti tarptautinius įsipareigojimus, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl šio reglamento masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (38) | kadangi šio reglamento tikslų, t. y. padėti užtikrinti
  aukštą aplinkos apsaugos lygį ir plačių užmojų klimato srities veiksmus su tinkamu valdymu ir įvairius suinteresuotuosius subjektus apimančiu požiūriu
  ir pasiekti Sąjungos aplinkos
  , biologinės įvairovės
  , klimato
  , žiedinės ekonomikos
  ir atitinkamų
  atsinaujinančiosios energijos ir
  energijos
  vartojimo efektyvumo
  teisės aktų, strategijų bei planų tikslus ir siekinius arba įvykdyti tarptautinius įsipareigojimus, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl šio reglamento masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(38)

kadangi šio reglamento tikslų, t. y. padėti užtikrinti
  aukštą aplinkos apsaugos lygį ir plačių užmojų klimato srities veiksmus su tinkamu valdymu ir įvairius suinteresuotuosius subjektus apimančiu požiūriu
  ir pasiekti Sąjungos aplinkos
  , biologinės įvairovės
  , klimato
  , žiedinės ekonomikos
  ir atitinkamų
  atsinaujinančiosios energijos ir
  energijos
  vartojimo efektyvumo
  teisės aktų, strategijų bei planų tikslus ir siekinius arba įvykdyti tarptautinius įsipareigojimus, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl šio reglamento masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiuo reglamentu nustatoma Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) (toliau – Programa). | Šiuo reglamentu nustatoma Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) (toliau – Programa)
  , apimanti laikotarpį nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šiuo reglamentu nustatoma Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) (toliau – Programa).

Šiuo reglamentu nustatoma Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) (toliau – Programa)
  , apimanti laikotarpį nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d
  .

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Reglamente nustatomi Programos tikslai,
  2021–2027 m.
  biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės. | Reglamente nustatomi Programos tikslai,
  to laikotarpio
  biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Reglamente nustatomi Programos tikslai,
  2021–2027 m.
  biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės.

Reglamente nustatomi Programos tikslai,
  to laikotarpio
  biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės.

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | strateginiai gamtos projektai – projektai, kuriuos vykdant remiamas Sąjungos gamtos ir biologinės įvairovės tikslų siekimas,
  valstybėse narėse
  įgyvendinant nuoseklias veiksmų programas, kuriomis šie tikslai ir prioritetai integruojami į kitų sričių politiką ir finansines priemones, be kita ko, koordinuotai įgyvendinant pagal Direktyvą 92/43/EEB nustatytas prioritetinių veiksmų programas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

strateginiai gamtos projektai – projektai, kuriuos vykdant remiamas Sąjungos gamtos ir biologinės įvairovės tikslų siekimas,
  valstybėse narėse
  įgyvendinant nuoseklias veiksmų programas, kuriomis šie tikslai ir prioritetai integruojami į kitų sričių politiką ir finansines priemones, be kita ko, koordinuotai įgyvendinant pagal Direktyvą 92/43/EEB nustatytas prioritetinių veiksmų programas;

| (1) | strateginiai gamtos projektai – projektai, kuriuos vykdant remiamas Sąjungos gamtos ir biologinės įvairovės tikslų siekimas, įgyvendinant nuoseklias veiksmų programas, kuriomis
  , visų pirma,
  šie tikslai ir prioritetai integruojami į kitų sričių politiką ir finansines priemones, be kita ko, koordinuotai įgyvendinant pagal Direktyvą 92/43/EEB nustatytas prioritetinių veiksmų programas; |
| --- | --- |

(1)

strateginiai gamtos projektai – projektai, kuriuos vykdant remiamas Sąjungos gamtos ir biologinės įvairovės tikslų siekimas, įgyvendinant nuoseklias veiksmų programas, kuriomis
  , visų pirma,
  šie tikslai ir prioritetai integruojami į kitų sričių politiką ir finansines priemones, be kita ko, koordinuotai įgyvendinant pagal Direktyvą 92/43/EEB nustatytas prioritetinių veiksmų programas;

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Bendrasis Programos tikslas – padėti pereiti prie švarios, žiedinės, energiją efektyviai vartojančios,
  mažo anglies dioksido kiekio technologijų
  ir klimato kaitos poveikiui atsparios ekonomikos,
  be kita ko, pereinant prie švarios energijos, saugoti aplinką
  ir gerinti
  jos
  kokybę, stabdyti biologinės įvairovės nykimą ir
  ją
  didinti ir taip prisidėti prie darnaus vystymosi. | 1.
     Bendrasis Programos tikslas – padėti
  teisingai
  pereiti prie švarios, žiedinės, energiją efektyviai vartojančios,
  netaršios
  ir klimato kaitos poveikiui atsparios ekonomikos,
  apsaugoti
  ir gerinti
  aplinkos
  kokybę
  ir
  stabdyti biologinės įvairovės
  ir ekosistemų
  nykimą bei
  keisti šios tendencijos kryptį
  ir taip prisidėti prie darnaus vystymosi. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Bendrasis Programos tikslas – padėti pereiti prie švarios, žiedinės, energiją efektyviai vartojančios,
  mažo anglies dioksido kiekio technologijų
  ir klimato kaitos poveikiui atsparios ekonomikos,
  be kita ko, pereinant prie švarios energijos, saugoti aplinką
  ir gerinti
  jos
  kokybę, stabdyti biologinės įvairovės nykimą ir
  ją
  didinti ir taip prisidėti prie darnaus vystymosi.

1.
     Bendrasis Programos tikslas – padėti
  teisingai
  pereiti prie švarios, žiedinės, energiją efektyviai vartojančios,
  netaršios
  ir klimato kaitos poveikiui atsparios ekonomikos,
  apsaugoti
  ir gerinti
  aplinkos
  kokybę
  ir
  stabdyti biologinės įvairovės
  ir ekosistemų
  nykimą bei
  keisti šios tendencijos kryptį
  ir taip prisidėti prie darnaus vystymosi.

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies a punktas

3 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | plėtoti, demonstruoti ir skatinti naujoviškus būdus ir metodus Sąjungos aplinkos ir klimato politikos ir teisės aktų tikslams siekti, įskaitant perėjimą prie švarios energijos, ir padėti taikyti su gamta ir biologine įvairove susijusią geriausią patirtį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

plėtoti, demonstruoti ir skatinti naujoviškus būdus ir metodus Sąjungos aplinkos ir klimato politikos ir teisės aktų tikslams siekti, įskaitant perėjimą prie švarios energijos, ir padėti taikyti su gamta ir biologine įvairove susijusią geriausią patirtį;

| a) | plėtoti, demonstruoti ir skatinti naujoviškus būdus ir metodus Sąjungos aplinkos ir klimato politikos ir teisės aktų tikslams siekti, įskaitant perėjimą prie švarios
  atsinaujinančiosios
  energijos
  ir energijos vartojimo efektyvumo didinimą
  , ir padėti
  didinti žinių bazę, efektyvų valdymą ir
  taikyti su gamta ir biologine įvairove susijusią geriausią patirtį
  , be kita ko, remiant tinklą „Natura 2000“
  ; |
| --- | --- |

a)

plėtoti, demonstruoti ir skatinti naujoviškus būdus ir metodus Sąjungos aplinkos ir klimato politikos ir teisės aktų tikslams siekti, įskaitant perėjimą prie švarios
  atsinaujinančiosios
  energijos
  ir energijos vartojimo efektyvumo didinimą
  , ir padėti
  didinti žinių bazę, efektyvų valdymą ir
  taikyti su gamta ir biologine įvairove susijusią geriausią patirtį
  , be kita ko, remiant tinklą „Natura 2000“
  ;

atsinaujinančiosios

ir energijos vartojimo efektyvumo didinimą

didinti žinių bazę, efektyvų valdymą ir

, be kita ko, remiant tinklą „Natura 2000“

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies b punktas

3 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | padėti plėtoti, įgyvendinti, stebėti atitinkamus Sąjungos teisės aktus bei politiką ir užtikrinti jų vykdymą,
  be kita ko
  , gerinant valdymą didinant viešųjų ir privačiųjų subjektų gebėjimus ir įtraukiant pilietinę visuomenę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

padėti plėtoti, įgyvendinti, stebėti atitinkamus Sąjungos teisės aktus bei politiką ir užtikrinti jų vykdymą,
  be kita ko
  , gerinant valdymą didinant viešųjų ir privačiųjų subjektų gebėjimus ir įtraukiant pilietinę visuomenę;

be kita ko

| b) | padėti plėtoti, įgyvendinti, stebėti atitinkamus Sąjungos teisės aktus bei politiką ir užtikrinti jų
  veiksmingą laikymąsi ir
  vykdymą,
  visų pirma padedant įgyvendinti bendrąsias Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programas, kurios priimtos pagal SESV 192 straipsnio 3 dalį
  ,
  ir
  gerinant
  geresnį aplinkos ir klimato
  valdymą
  visais lygmenimis, be kita ko,
  didinant viešųjų ir privačiųjų subjektų gebėjimus ir įtraukiant pilietinę visuomenę; |
| --- | --- |

b)

padėti plėtoti, įgyvendinti, stebėti atitinkamus Sąjungos teisės aktus bei politiką ir užtikrinti jų
  veiksmingą laikymąsi ir
  vykdymą,
  visų pirma padedant įgyvendinti bendrąsias Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programas, kurios priimtos pagal SESV 192 straipsnio 3 dalį
  ,
  ir
  gerinant
  geresnį aplinkos ir klimato
  valdymą
  visais lygmenimis, be kita ko,
  didinant viešųjų ir privačiųjų subjektų gebėjimus ir įtraukiant pilietinę visuomenę;

veiksmingą laikymąsi ir

visų pirma padedant įgyvendinti bendrąsias Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programas, kurios priimtos pagal SESV 192 straipsnio 3 dalį

ir

geresnį aplinkos ir klimato

visais lygmenimis, be kita ko,

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalis

5 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra
  5 450
   000 000  EUR dabartinėmis kainomis. | 1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra
  6 442 000 000  EUR 2018 m. kainomis (7 272
   000 000  EUR dabartinėmis kainomis). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra
  5 450
   000 000  EUR dabartinėmis kainomis.

1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra
  6 442 000 000  EUR 2018 m. kainomis (7 272
   000 000  EUR dabartinėmis kainomis).

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalis

5 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   1 dalyje nurodyta suma preliminariai paskirstoma taip: | 2.   1 dalyje nurodyta suma preliminariai paskirstoma taip: |
| a) | 3 500 000 000
   EUR aplinkos sričiai; iš šios sumos |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   1 dalyje nurodyta suma preliminariai paskirstoma taip:

2.   1 dalyje nurodyta suma preliminariai paskirstoma taip:

a)

3 500 000 000
   EUR aplinkos sričiai; iš šios sumos

3 500 000 000

| a) | 4 715 000 000  EUR 2018 m. kainomis (5 322 000 000
   EUR
  dabartinėmis kainomis, ši suma sudaro 73,2  proc. viso Programos finansinio paketo)
  aplinkos sričiai; iš šios sumos |
| --- | --- |

a)

4 715 000 000  EUR 2018 m. kainomis (5 322 000 000
   EUR
  dabartinėmis kainomis, ši suma sudaro 73,2  proc. viso Programos finansinio paketo)
  aplinkos sričiai; iš šios sumos

4 715 000 000  EUR 2018 m. kainomis (5 322 000 000

dabartinėmis kainomis, ši suma sudaro 73,2  proc. viso Programos finansinio paketo)

| | 1) | 2 150 000 000
   EUR skiriama paprogramei „Gamta ir biologinė įvairovė“, |
| --- | --- | --- |

1)

2 150 000 000
   EUR skiriama paprogramei „Gamta ir biologinė įvairovė“,

2 150 000 000

| | 1) | 2 829 000 000
   EUR
  2018 m. kainomis (3 261 420 000  EUR dabartinėmis kainomis, ši suma sudaro 44,9  proc. viso Programos finansinio paketo)
  skiriama paprogramei „Gamta ir biologinė įvairovė“, |
| --- | --- | --- |

1)

2 829 000 000
   EUR
  2018 m. kainomis (3 261 420 000  EUR dabartinėmis kainomis, ši suma sudaro 44,9  proc. viso Programos finansinio paketo)
  skiriama paprogramei „Gamta ir biologinė įvairovė“,

2 829 000 000

2018 m. kainomis (3 261 420 000  EUR dabartinėmis kainomis, ši suma sudaro 44,9  proc. viso Programos finansinio paketo)

| | 2) | 1 350 000 000
   EUR – paprogramei „Žiedinė ekonomika ir gyvenimo kokybė“; |
| --- | --- | --- |

2)

1 350 000 000
   EUR – paprogramei „Žiedinė ekonomika ir gyvenimo kokybė“;

1 350 000 000

| | 2) | 1 886 000 000  EUR 2018 m. kainomis (2 060 580
   000 EUR
  dabartinėmis kainomis, ši suma sudaro 28,3 proc. viso Programos finansinio paketo)
   – paprogramei „Žiedinė ekonomika ir gyvenimo kokybė“; |
| --- | --- | --- |

2)

1 886 000 000  EUR 2018 m. kainomis (2 060 580
   000 EUR
  dabartinėmis kainomis, ši suma sudaro 28,3 proc. viso Programos finansinio paketo)
   – paprogramei „Žiedinė ekonomika ir gyvenimo kokybė“;

1 886 000 000  EUR 2018 m. kainomis (2 060 580

dabartinėmis kainomis, ši suma sudaro 28,3 proc. viso Programos finansinio paketo)

| b) | 1 950 000 000 klimato sričiai; iš šios sumos |
| --- | --- |

b)

1 950 000 000 klimato sričiai; iš šios sumos

| b) | 1 950 000 000 klimato sričiai; iš šios sumos |
| --- | --- |

b)

1 950 000 000 klimato sričiai; iš šios sumos

| | 1) | 950 000 000  EUR skiriama paprogramei „Klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos“, |
| --- | --- | --- |

1)

950 000 000  EUR skiriama paprogramei „Klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos“,

| | 1) | 950 000 000  EUR skiriama paprogramei „Klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos“, |
| --- | --- | --- |

1)

950 000 000  EUR skiriama paprogramei „Klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos“,

| | 2) | 1 000 000 000  EUR – paprogramei „Perėjimas prie švarios energijos“. |
| --- | --- | --- |

2)

1 000 000 000  EUR – paprogramei „Perėjimas prie švarios energijos“.

| | 2) | 1 000 000 000  EUR – paprogramei „Perėjimas prie švarios energijos“. |
| --- | --- | --- |

2)

1 000 000 000  EUR – paprogramei „Perėjimas prie švarios energijos“.

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

6 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Programoje
  gali dalyvauti šios trečiosios valstybės: | 1.   
  Visapusiškai laikydamosi visų Programos taisyklių ir nuostatų Programoje
  gali dalyvauti šios trečiosios valstybės: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Programoje
  gali dalyvauti šios trečiosios valstybės:

1.   
  Visapusiškai laikydamosi visų Programos taisyklių ir nuostatų Programoje
  gali dalyvauti šios trečiosios valstybės:

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 a straipsnis (naujas)

6 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a straipsnis




  Tarptautinis bendradarbiavimas




  Įgyvendinant Programą gali būti bendradarbiaujama su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis ir su jų institucijomis ir įstaigomis, jei to reikia 3 straipsnyje nustatytiems bendriesiems tikslams įgyvendinti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6a straipsnis

Tarptautinis bendradarbiavimas

Įgyvendinant Programą gali būti bendradarbiaujama su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis ir su jų institucijomis ir įstaigomis, jei to reikia 3 straipsnyje nustatytiems bendriesiems tikslams įgyvendinti.

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnis

7 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Programa turi būti įgyvendinama taip
  ,
  kad būtų užtikrintas jos
  ir Europos regioninės plėtros
  fondo
  , Europos
  socialinio fondo
  , Sanglaudos
  fondo
  , Europos žemės ūkio
  fondo
  kaimo plėtrai, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės
  fondo
  ,
  programos
  „Europos horizontas“, Europos infrastruktūros tinklų
  priemonės bei fondo „InvestEU“ nuoseklumas
  , siekiant sukurti sinergiją, visų pirma įgyvendinant strateginius gamtos projektus ir strateginius integruotuosius projektus, ir remti pagal šią Programą sukurtų sprendimų taikymą ir pakartojimą. | Komisija užtikrina nuoseklų Programos įgyvendinimą
  ,
  be to, Komisija ir valstybės narės užtikrina suderinamumą
  ir
  koordinavimą su
  Europos regioninės plėtros
  fondu
  , Europos
  socialiniu fondu
  , Sanglaudos
  fondu
  , Europos žemės ūkio
  fondu
  kaimo plėtrai, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės
  fondu
  ,
  programa
  „Europos horizontas“, Europos infrastruktūros tinklų
  priemone, apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos inovacijų fondu ir fondu „InvestEU“
  , siekiant sukurti sinergiją, visų pirma įgyvendinant strateginius gamtos projektus ir strateginius integruotuosius projektus, ir remti pagal šią programą sukurtų sprendimų taikymą ir pakartojimą.
  Komisija ir valstybės narės užtikrina papildomumą visais lygmenimis. Komisija nustato konkrečius veiksmus ir mobilizuoja atitinkamus finansinius išteklius pagal kitas Sąjungos programas, taip pat sudaro palankesnes sąlygas koordinuotai ir nuosekliai įgyvendinti iš kitų šaltinių finansuojamus papildomus veiksmus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Programa turi būti įgyvendinama taip
  ,
  kad būtų užtikrintas jos
  ir Europos regioninės plėtros
  fondo
  , Europos
  socialinio fondo
  , Sanglaudos
  fondo
  , Europos žemės ūkio
  fondo
  kaimo plėtrai, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės
  fondo
  ,
  programos
  „Europos horizontas“, Europos infrastruktūros tinklų
  priemonės bei fondo „InvestEU“ nuoseklumas
  , siekiant sukurti sinergiją, visų pirma įgyvendinant strateginius gamtos projektus ir strateginius integruotuosius projektus, ir remti pagal šią Programą sukurtų sprendimų taikymą ir pakartojimą.

Programa turi būti įgyvendinama taip

kad būtų užtikrintas jos

fondo

socialinio fondo

fondo

fondo

fondo

programos

priemonės bei fondo „InvestEU“ nuoseklumas

Komisija užtikrina nuoseklų Programos įgyvendinimą
  ,
  be to, Komisija ir valstybės narės užtikrina suderinamumą
  ir
  koordinavimą su
  Europos regioninės plėtros
  fondu
  , Europos
  socialiniu fondu
  , Sanglaudos
  fondu
  , Europos žemės ūkio
  fondu
  kaimo plėtrai, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės
  fondu
  ,
  programa
  „Europos horizontas“, Europos infrastruktūros tinklų
  priemone, apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos inovacijų fondu ir fondu „InvestEU“
  , siekiant sukurti sinergiją, visų pirma įgyvendinant strateginius gamtos projektus ir strateginius integruotuosius projektus, ir remti pagal šią programą sukurtų sprendimų taikymą ir pakartojimą.
  Komisija ir valstybės narės užtikrina papildomumą visais lygmenimis. Komisija nustato konkrečius veiksmus ir mobilizuoja atitinkamus finansinius išteklius pagal kitas Sąjungos programas, taip pat sudaro palankesnes sąlygas koordinuotai ir nuosekliai įgyvendinti iš kitų šaltinių finansuojamus papildomus veiksmus.

Komisija užtikrina nuoseklų Programos įgyvendinimą

be to, Komisija ir valstybės narės užtikrina suderinamumą

koordinavimą su

fondu

socialiniu fondu

fondu

fondu

fondu

programa

priemone, apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos inovacijų fondu ir fondu „InvestEU“

Komisija ir valstybės narės užtikrina papildomumą visais lygmenimis. Komisija nustato konkrečius veiksmus ir mobilizuoja atitinkamus finansinius išteklius pagal kitas Sąjungos programas, taip pat sudaro palankesnes sąlygas koordinuotai ir nuosekliai įgyvendinti iš kitų šaltinių finansuojamus papildomus veiksmus.

Pakeitimas 104

Pakeitimas 104

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 a dalis (nauja)

8 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Programa įgyvendinama vykdant teisingą perėjimą, kai atitinkamos bendruomenės ir teritorijos įtraukiamos į projektų rengimą ir įgyvendinimą, ypač konsultuojantis ir vedant dialogą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Programa įgyvendinama vykdant teisingą perėjimą, kai atitinkamos bendruomenės ir teritorijos įtraukiamos į projektų rengimą ir įgyvendinimą, ypač konsultuojantis ir vedant dialogą.

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 3 dalis

10 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Pagal paprogramę „Gamta ir biologinė įvairovė“
  įgyvendinami projektai
  ,
  susiję
  su tinklo „Natura 2000“ teritorijų valdymu, atkūrimu ir stebėsena pagal direktyvas 92/43/EEB ir 2009/147/EB,
  remiami
  pagal prioritetinių veiksmų programas, nustatytas pagal Direktyvą 92/43/EEB. | 3.   Pagal paprogramę „Gamta ir biologinė įvairovė“
  įgyvendinant projektus
  ,
  susijusius
  su tinklo „Natura 2000“ teritorijų valdymu, atkūrimu ir stebėsena pagal direktyvas 92/43/EEB ir 2009/147/EB,
  atsižvelgiama į nacionaliniuose ir regioniniuose planuose, strategijose ir įvairių sričių politikoje nustatytus prioritetus, inter alia,
  pagal prioritetinių veiksmų programas, nustatytas pagal Direktyvą 92/43/EEB. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Pagal paprogramę „Gamta ir biologinė įvairovė“
  įgyvendinami projektai
  ,
  susiję
  su tinklo „Natura 2000“ teritorijų valdymu, atkūrimu ir stebėsena pagal direktyvas 92/43/EEB ir 2009/147/EB,
  remiami
  pagal prioritetinių veiksmų programas, nustatytas pagal Direktyvą 92/43/EEB.

3.   Pagal paprogramę „Gamta ir biologinė įvairovė“
  įgyvendinant projektus
  ,
  susijusius
  su tinklo „Natura 2000“ teritorijų valdymu, atkūrimu ir stebėsena pagal direktyvas 92/43/EEB ir 2009/147/EB,
  atsižvelgiama į nacionaliniuose ir regioniniuose planuose, strategijose ir įvairių sričių politikoje nustatytus prioritetus, inter alia,
  pagal prioritetinių veiksmų programas, nustatytas pagal Direktyvą 92/43/EEB.

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 4 dalis

10 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Dotacijomis gali būti finansuojama veikla, vykdoma ne
  Sąjungoje
  , jeigu projektu siekiama Sąjungos aplinkos ir klimato politikos tikslų ir ne Sąjungoje vykdoma veikla yra reikalinga
  siekiant užtikrinti
  valstybės narės teritorijose vykdomų intervencijų
  veiksmingumą
  . | 4.   Dotacijomis gali būti finansuojama veikla, vykdoma ne
  valstybėje narėje ar ne užjūrio šalyje ar teritorijoje, priklausančioje nuo jos
  , jeigu projektu siekiama Sąjungos aplinkos ir klimato politikos tikslų ir ne Sąjungoje vykdoma veikla yra reikalinga valstybės narės teritorijose
  ar užjūrio šalyje ar teritorijoje
  vykdomų intervencijų
  veiksmingumui užtikrinti arba tarptautiniams susitarimams, kurių šalis yra Sąjunga, paremti
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Dotacijomis gali būti finansuojama veikla, vykdoma ne
  Sąjungoje
  , jeigu projektu siekiama Sąjungos aplinkos ir klimato politikos tikslų ir ne Sąjungoje vykdoma veikla yra reikalinga
  siekiant užtikrinti
  valstybės narės teritorijose vykdomų intervencijų
  veiksmingumą
  .

4.   Dotacijomis gali būti finansuojama veikla, vykdoma ne
  valstybėje narėje ar ne užjūrio šalyje ar teritorijoje, priklausančioje nuo jos
  , jeigu projektu siekiama Sąjungos aplinkos ir klimato politikos tikslų ir ne Sąjungoje vykdoma veikla yra reikalinga valstybės narės teritorijose
  ar užjūrio šalyje ar teritorijoje
  vykdomų intervencijų
  veiksmingumui užtikrinti arba tarptautiniams susitarimams, kurių šalis yra Sąjunga, paremti
  .

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 2 dalies a punkto 3 papunktis

11 straipsnio 2 dalies a punkto 3 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3) | kitos darbo
  programoje
  nurodytos trečiosios valstybės, laikantis 4–6 dalyse nustatytų sąlygų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)

kitos darbo
  programoje
  nurodytos trečiosios valstybės, laikantis 4–6 dalyse nustatytų sąlygų;

programoje

| 3) | kitos
  daugiametėse
  darbo
  programose
  nurodytos trečiosios valstybės, laikantis 4–6 dalyse nustatytų sąlygų; |
| --- | --- |

3)

kitos
  daugiametėse
  darbo
  programose
  nurodytos trečiosios valstybės, laikantis 4–6 dalyse nustatytų sąlygų;

daugiametėse

programose

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 6 a dalis (nauja)

11 straipsnio 6 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Siekiant užtikrinti veiksmingą programos lėšų naudojimą ir veiksmingą teisės subjektų dalyvavimą, kaip numatyta 4 dalyje, Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus pagal 21 straipsnį, siekiant papildyti šį straipsnį apibrėžiant, kokiomis sąlygomis jos laikomos pakankamai dalyvaujančios Sąjungos vykdomoje aplinkos ir klimato politikoje, kad jos galėtų būti laikomos atitinkančiomis programos reikalavimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6a.
     
  Siekiant užtikrinti veiksmingą programos lėšų naudojimą ir veiksmingą teisės subjektų dalyvavimą, kaip numatyta 4 dalyje, Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus pagal 21 straipsnį, siekiant papildyti šį straipsnį apibrėžiant, kokiomis sąlygomis jos laikomos pakankamai dalyvaujančios Sąjungos vykdomoje aplinkos ir klimato politikoje, kad jos galėtų būti laikomos atitinkančiomis programos reikalavimus.

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 a straipsnis (naujas)

12 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12a straipsnis




  Projektų paraiškų teikimo ir atrankos procedūros





  1.
     
  Programoje nustatomos šios projektų paraiškų teikimo ir atrankos procedūros:










  a) | supaprastintas dviejų etapų metodas, kai pateikiama ir vertinama santrauka, o po to kandidatai, kurių pasiūlymai buvo atrinkti, pateikia visą pasiūlymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12a straipsnis

Projektų paraiškų teikimo ir atrankos procedūros

1.
     
  Programoje nustatomos šios projektų paraiškų teikimo ir atrankos procedūros:

a)

supaprastintas dviejų etapų metodas, kai pateikiama ir vertinama santrauka, o po to kandidatai, kurių pasiūlymai buvo atrinkti, pateikia visą pasiūlymą;

| b) | standartinis vieno etapo metodas, kai pateikiamas ir vertinamas visas pasiūlymas. Atvejai, kai būtų pasirenkamas standartinis, o ne supaprastintas metodas, turi būti pagrįsti darbo programoje atsižvelgiant į organizacinius ir veiksmų apribojimus, taikomus kiekvienai paprogramei ir prireikus kiekvienam kvietimui teikti pasiūlymus. |
| --- | --- |

b)

standartinis vieno etapo metodas, kai pateikiamas ir vertinamas visas pasiūlymas. Atvejai, kai būtų pasirenkamas standartinis, o ne supaprastintas metodas, turi būti pagrįsti darbo programoje atsižvelgiant į organizacinius ir veiksmų apribojimus, taikomus kiekvienai paprogramei ir prireikus kiekvienam kvietimui teikti pasiūlymus.

2.
     
  1 dalies tikslais „santrauka“ reiškia ne daugiau kaip dešimties lapų apimties pristatymą, kuriame būtų aprašytas projekto turinys, potencialus (-i) partneris (-iai), galimos kliūtys ir skubių veiksmų planas, kaip juos išspręsti, taip pat pasirinkta strategija siekiant užtikrinti projekto rezultatų tvarumą pasibaigus projektui, administracinės formos, susijusios su projektų paramos gavėjais ir išsamiu projekto biudžetu.

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnis

13 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 13 straipsnis | 13 straipsnis |
| Skyrimo kriterijai | Skyrimo kriterijai |
| Skyrimo kriterijai nustatomi kvietimuose teikti pasiūlymus, juos nustatant atsižvelgiama į šiuos dalykus: | Skyrimo kriterijai nustatomi
  daugiametėse darbo programose, kaip nustatyta 17 straipsnyje, ir
  kvietimuose teikti pasiūlymus, juos nustatant atsižvelgiama į šiuos dalykus: |
| a) | pagal Programą finansuojami projektai
  turi nekelti pavojaus
  Programos aplinkos, klimato politikos ar
  atitinkamiems
  švarios energijos tikslams, ir, kai įmanoma, jais turi būti skatinamas žaliasis viešasis pirkimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

13 straipsnis

13 straipsnis

Skyrimo kriterijai

Skyrimo kriterijai

Skyrimo kriterijai nustatomi kvietimuose teikti pasiūlymus, juos nustatant atsižvelgiama į šiuos dalykus:

Skyrimo kriterijai nustatomi
  daugiametėse darbo programose, kaip nustatyta 17 straipsnyje, ir
  kvietimuose teikti pasiūlymus, juos nustatant atsižvelgiama į šiuos dalykus:

daugiametėse darbo programose, kaip nustatyta 17 straipsnyje, ir

a)

pagal Programą finansuojami projektai
  turi nekelti pavojaus
  Programos aplinkos, klimato politikos ar
  atitinkamiems
  švarios energijos tikslams, ir, kai įmanoma, jais turi būti skatinamas žaliasis viešasis pirkimas;

turi nekelti pavojaus

atitinkamiems

| a) | pagal Programą finansuojami projektai
  negali daryti žalos
  Programos aplinkos, klimato politikos ar
  atitinkamų
  švarios energijos tikslams, ir, kai įmanoma, jais turi būti skatinamas žaliasis viešasis pirkimas; |
| --- | --- |

a)

pagal Programą finansuojami projektai
  negali daryti žalos
  Programos aplinkos, klimato politikos ar
  atitinkamų
  švarios energijos tikslams, ir, kai įmanoma, jais turi būti skatinamas žaliasis viešasis pirkimas;

negali daryti žalos

atitinkamų

| aa) | vykdant projektus turi būti taikomas ekonominio efektyvumo principas ir jie turi būti techniškai bei finansiškai suderinti; |
| --- | --- |

aa)

aa)

vykdant projektus turi būti taikomas ekonominio efektyvumo principas ir jie turi būti techniškai bei finansiškai suderinti;

vykdant projektus turi būti taikomas ekonominio efektyvumo principas ir jie turi būti techniškai bei finansiškai suderinti;

| ab) | pirmenybė teikiama projektams, kurie gali daryti didžiausią galimą poveikį siekiant 3 straipsnyje nustatytų tikslų; |
| --- | --- |

ab)

ab)

pirmenybė teikiama projektams, kurie gali daryti didžiausią galimą poveikį siekiant 3 straipsnyje nustatytų tikslų;

pirmenybė teikiama projektams, kurie gali daryti didžiausią galimą poveikį siekiant 3 straipsnyje nustatytų tikslų;

| b) | pirmumas turi būti teikiamas projektams, kuriais teikiama papildomos naudos ir skatinama 4 straipsnyje nustatytų paprogramių sinergija; |
| --- | --- |

b)

pirmumas turi būti teikiamas projektams, kuriais teikiama papildomos naudos ir skatinama 4 straipsnyje nustatytų paprogramių sinergija;

| b) | pirmumas turi būti teikiamas projektams, kuriais teikiama papildomos naudos ir skatinama 4 straipsnyje nustatytų paprogramių sinergija; |
| --- | --- |

b)

pirmumas turi būti teikiamas projektams, kuriais teikiama papildomos naudos ir skatinama 4 straipsnyje nustatytų paprogramių sinergija;

| c) | pirmumas turi būti teikiamas
  projektams, turintiems didžiausią atkartojimo ir panaudojimo viešajame arba privačiajame sektoriuje arba didžiausių investicijų ar finansinių išteklių sutelkimo potencialą (skatinamasis potencialas); |
| --- | --- |

c)

pirmumas turi būti teikiamas
  projektams, turintiems didžiausią atkartojimo ir panaudojimo viešajame arba privačiajame sektoriuje arba didžiausių investicijų ar finansinių išteklių sutelkimo potencialą (skatinamasis potencialas);

pirmumas turi būti teikiamas

| c) | vertinant projektus papildomas balas skiriamas
  projektams, turintiems didžiausią atkartojimo ir panaudojimo viešajame arba privačiajame sektoriuje arba didžiausių investicijų ar finansinių išteklių sutelkimo potencialą (skatinamasis potencialas); |
| --- | --- |

c)

vertinant projektus papildomas balas skiriamas
  projektams, turintiems didžiausią atkartojimo ir panaudojimo viešajame arba privačiajame sektoriuje arba didžiausių investicijų ar finansinių išteklių sutelkimo potencialą (skatinamasis potencialas);

vertinant projektus papildomas balas skiriamas

| d) | turi būti užtikrintas standartinių veiksmų projektų rezultatų atkartojamumas; |
| --- | --- |

d)

turi būti užtikrintas standartinių veiksmų projektų rezultatų atkartojamumas;

| d) | turi būti užtikrintas standartinių veiksmų projektų rezultatų atkartojamumas; |
| --- | --- |

d)

turi būti užtikrintas standartinių veiksmų projektų rezultatų atkartojamumas;

| e) | vertinant projektus, kurie grindžiami pagal Programą, ankstesnes programas arba Sąjungos lėšomis finansuotų kitų projektų rezultatais arba kuriais tokie rezultatai išplėtojami, tokiems projektams skiriamas papildomas balas; |
| --- | --- |

e)

vertinant projektus, kurie grindžiami pagal Programą, ankstesnes programas arba Sąjungos lėšomis finansuotų kitų projektų rezultatais arba kuriais tokie rezultatai išplėtojami, tokiems projektams skiriamas papildomas balas;

| e) | vertinant projektus, kurie grindžiami pagal Programą, ankstesnes programas arba Sąjungos lėšomis finansuotų kitų projektų rezultatais arba kuriais tokie rezultatai išplėtojami, tokiems projektams skiriamas papildomas balas; |
| --- | --- |

e)

vertinant projektus, kurie grindžiami pagal Programą, ankstesnes programas arba Sąjungos lėšomis finansuotų kitų projektų rezultatais arba kuriais tokie rezultatai išplėtojami, tokiems projektams skiriamas papildomas balas;

| f) | tam tikrais atvejais ypatingas dėmesys turi būti skiriamas projektams geografinėse teritorijose, kuriose esama specifinių poreikių arba kurios yra pažeidžiamos, pavyzdžiui, teritorijose, kuriose kyla specifinių aplinkos uždavinių arba esama gamtinių kliūčių, tarpvalstybinėse teritorijose arba atokiausiuose regionuose. |
| --- | --- |

f)

tam tikrais atvejais ypatingas dėmesys turi būti skiriamas projektams geografinėse teritorijose, kuriose esama specifinių poreikių arba kurios yra pažeidžiamos, pavyzdžiui, teritorijose, kuriose kyla specifinių aplinkos uždavinių arba esama gamtinių kliūčių, tarpvalstybinėse teritorijose arba atokiausiuose regionuose.

| f) | tam tikrais atvejais ypatingas dėmesys turi būti skiriamas
  projektų biogeografinei pusiausvyrai ir
  projektams geografinėse teritorijose, kuriose esama specifinių poreikių arba kurios yra pažeidžiamos, pavyzdžiui, teritorijose, kuriose kyla specifinių aplinkos uždavinių arba esama gamtinių kliūčių, tarpvalstybinėse teritorijose
  , didelės gamtinės vertės vietovėse
  arba atokiausiuose regionuose. |
| --- | --- |

f)

tam tikrais atvejais ypatingas dėmesys turi būti skiriamas
  projektų biogeografinei pusiausvyrai ir
  projektams geografinėse teritorijose, kuriose esama specifinių poreikių arba kurios yra pažeidžiamos, pavyzdžiui, teritorijose, kuriose kyla specifinių aplinkos uždavinių arba esama gamtinių kliūčių, tarpvalstybinėse teritorijose
  , didelės gamtinės vertės vietovėse
  arba atokiausiuose regionuose.

projektų biogeografinei pusiausvyrai ir

, didelės gamtinės vertės vietovėse

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 1 dalis

15 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Veiksmui, kuriam skirtas kitos Sąjungos programos įnašas, taip pat gali būti skirtas šios Programos įnašas, jeigu tais įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos. Tokiems pagal kitas Sąjungos programas skirtiems įnašams taikomos tų programų taisyklės. Kaupiamasis finansavimas turi neviršyti bendros tinkamų finansuoti išlaidų sumos, o skirtingų Sąjungos programų parama gali būti apskaičiuojama proporcingai, remiantis dokumentu, kuriuo nustatomos paramos sąlygos. | 1.   Veiksmui, kuriam skirtas kitos Sąjungos programos įnašas, taip pat gali būti skirtas šios Programos įnašas, jeigu tais įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos.
  Kad atitiktų finansavimo pagal Programą reikalavimus, veiksmai, kurie buvo finansuojami pagal kitas Sąjungos programas, neturėtų būti pakenkę 3 straipsnyje nustatytiems aplinkosaugos arba klimato srities tikslams.
  Tokiems pagal kitas Sąjungos programas skirtiems įnašams taikomos tų programų taisyklės. Kaupiamasis finansavimas turi neviršyti bendros tinkamų finansuoti išlaidų sumos, o skirtingų Sąjungos programų parama gali būti apskaičiuojama proporcingai, remiantis dokumentu, kuriuo nustatomos paramos sąlygos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Veiksmui, kuriam skirtas kitos Sąjungos programos įnašas, taip pat gali būti skirtas šios Programos įnašas, jeigu tais įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos. Tokiems pagal kitas Sąjungos programas skirtiems įnašams taikomos tų programų taisyklės. Kaupiamasis finansavimas turi neviršyti bendros tinkamų finansuoti išlaidų sumos, o skirtingų Sąjungos programų parama gali būti apskaičiuojama proporcingai, remiantis dokumentu, kuriuo nustatomos paramos sąlygos.

1.   Veiksmui, kuriam skirtas kitos Sąjungos programos įnašas, taip pat gali būti skirtas šios Programos įnašas, jeigu tais įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos.
  Kad atitiktų finansavimo pagal Programą reikalavimus, veiksmai, kurie buvo finansuojami pagal kitas Sąjungos programas, neturėtų būti pakenkę 3 straipsnyje nustatytiems aplinkosaugos arba klimato srities tikslams.
  Tokiems pagal kitas Sąjungos programas skirtiems įnašams taikomos tų programų taisyklės. Kaupiamasis finansavimas turi neviršyti bendros tinkamų finansuoti išlaidų sumos, o skirtingų Sąjungos programų parama gali būti apskaičiuojama proporcingai, remiantis dokumentu, kuriuo nustatomos paramos sąlygos.

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 2 dalis

15 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Veiksmai, kuriems suteiktas pažangumo ženklas arba kurie atitinka visas šias palyginamąsias sąlygas: | 2.   Veiksmai, kuriems suteiktas pažangumo ženklas arba kurie atitinka visas šias palyginamąsias sąlygas: |
| a) | jie buvo įvertinti pagal Programą paskelbus kvietimą teikti pasiūlymus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Veiksmai, kuriems suteiktas pažangumo ženklas arba kurie atitinka visas šias palyginamąsias sąlygas:

2.   Veiksmai, kuriems suteiktas pažangumo ženklas arba kurie atitinka visas šias palyginamąsias sąlygas:

a)

jie buvo įvertinti pagal Programą paskelbus kvietimą teikti pasiūlymus;

| a) | jie buvo įvertinti pagal Programą paskelbus kvietimą teikti pasiūlymus; |
| --- | --- |

a)

jie buvo įvertinti pagal Programą paskelbus kvietimą teikti pasiūlymus;

| b) | jie atitinka to kvietimo teikti pasiūlymus minimalius kokybės reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

jie atitinka to kvietimo teikti pasiūlymus minimalius kokybės reikalavimus;

| b) | jie atitinka to kvietimo teikti pasiūlymus minimalius kokybės reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

jie atitinka to kvietimo teikti pasiūlymus minimalius kokybės reikalavimus;

| c) | pagal tą kvietimą teikti pasiūlymus jie negali būti finansuojami dėl riboto biudžeto, |
| --- | --- |

c)

pagal tą kvietimą teikti pasiūlymus jie negali būti finansuojami dėl riboto biudžeto,

| c) | pagal tą kvietimą teikti pasiūlymus jie negali būti finansuojami dėl riboto biudžeto, |
| --- | --- |

c)

pagal tą kvietimą teikti pasiūlymus jie negali būti finansuojami dėl riboto biudžeto,

gali gauti paramą iš Europos regioninės plėtros fondo, Sanglaudos fondo, „Europos socialinio fondo+“ arba Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai pagal Reglamento (ES) XX [Bendrųjų nuostatų reglamentas] [67] straipsnio 5 dalį ir Reglamento (ES) XX [dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos] [8] straipsnį, jei tokie veiksmai atitinka tokios programos tikslus. Taikomos paramą teikiančio fondo taisyklės.

gali gauti paramą iš Europos regioninės plėtros fondo, Sanglaudos fondo, „Europos socialinio fondo+“ arba Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai pagal Reglamento (ES) XX [Bendrųjų nuostatų reglamentas] [67] straipsnio 5 dalį ir Reglamento (ES) XX [dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos] [8] straipsnį, jei tokie veiksmai atitinka tokios programos tikslus
  ir tinkamumo kriterijus
  . Taikomos paramą teikiančio fondo taisyklės.

ir tinkamumo kriterijus

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 1 pastraipa

16 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Derinimo operacijos pagal šią programą vykdomos laikantis [reglamento dėl „InvestEU“] ir Finansinio reglamento X antraštinės dalies. | Derinimo operacijos pagal šią programą vykdomos laikantis [reglamento dėl „InvestEU“] ir Finansinio reglamento X antraštinės dalies
  deramai atsižvelgiant į tvarumo ir skaidrumo reikalavimus
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Derinimo operacijos pagal šią programą vykdomos laikantis [reglamento dėl „InvestEU“] ir Finansinio reglamento X antraštinės dalies.

Derinimo operacijos pagal šią programą vykdomos laikantis [reglamento dėl „InvestEU“] ir Finansinio reglamento X antraštinės dalies
  deramai atsižvelgiant į tvarumo ir skaidrumo reikalavimus
  .

deramai atsižvelgiant į tvarumo ir skaidrumo reikalavimus

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio pavadinimas

17 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Darbo programa | Daugiametė
  darbo programa |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Darbo programa

Daugiametė
  darbo programa

Daugiametė

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 1 dalis

17 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Programa įgyvendinama vykdant bent dvi Finansinio reglamento 110 straipsnyje nurodytas daugiametes darbo programas.
  Kai taikoma, darbo programose nustatoma bendra derinimo operacijoms rezervuota suma
  . | 1.   Programa įgyvendinama vykdant bent dvi Finansinio reglamento 110 straipsnyje nurodytas daugiametes darbo programas.
  Komisijai pagal 21 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus siekiant papildyti šį reglamentą, nustatant tas daugiametes darbo programas
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Programa įgyvendinama vykdant bent dvi Finansinio reglamento 110 straipsnyje nurodytas daugiametes darbo programas.
  Kai taikoma, darbo programose nustatoma bendra derinimo operacijoms rezervuota suma
  .

1.   Programa įgyvendinama vykdant bent dvi Finansinio reglamento 110 straipsnyje nurodytas daugiametes darbo programas.
  Komisijai pagal 21 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus siekiant papildyti šį reglamentą, nustatant tas daugiametes darbo programas
  .

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 1 a dalis (nauja)

17 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisija užtikrina, kad rengiant daugiametes darbo programas būtų tinkamai konsultuojamasi su teisėkūros institucijomis ir susijusiais suinteresuotaisiais subjektais, be kita ko, pilietinės visuomenės organizacijomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Komisija užtikrina, kad rengiant daugiametes darbo programas būtų tinkamai konsultuojamasi su teisėkūros institucijomis ir susijusiais suinteresuotaisiais subjektais, be kita ko, pilietinės visuomenės organizacijomis.

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 2 dalies a a punktas (naujas)

17 straipsnio 2 dalies a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | mažiausi ir didžiausi bendro finansavimo procentiniai dydžiai, paskirstyti 4 straipsnyje nurodytoms paprogramėms ir 10 straipsnyje nustatytiems tinkamiems finansuoti veiksmams, kurių didžiausi bendro finansavimo procentiniai dydžiai pirmojoje daugiametėje veiksmų, nurodytų 10 straipsnio 2 dalies a, b ir d punktuose, programoje turi būti iki [60 proc.] tinkamų finansuoti išlaidų ir iki [75 proc.] tinkamų finansuoti išlaidų projektams, kurie finansuojami pagal paprogramę „Gamta ir biologinė įvairovė“ ir kurie susiję su prioritetinėmis buveinėmis ar rūšimis, siekiant įgyvendinti Direktyvą 92/43/EEB, arba su paukščių rūšimis, kurių finansavimą prioritetiniu pripažįsta pagal Direktyvos 2009/147/EB 16 straipsnį įsteigtas Prisitaikymo prie techninės ir mokslinės pažangos komitetas, kai tai būtina siekiant įgyvendinti išsaugojimo tikslą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

mažiausi ir didžiausi bendro finansavimo procentiniai dydžiai, paskirstyti 4 straipsnyje nurodytoms paprogramėms ir 10 straipsnyje nustatytiems tinkamiems finansuoti veiksmams, kurių didžiausi bendro finansavimo procentiniai dydžiai pirmojoje daugiametėje veiksmų, nurodytų 10 straipsnio 2 dalies a, b ir d punktuose, programoje turi būti iki [60 proc.] tinkamų finansuoti išlaidų ir iki [75 proc.] tinkamų finansuoti išlaidų projektams, kurie finansuojami pagal paprogramę „Gamta ir biologinė įvairovė“ ir kurie susiję su prioritetinėmis buveinėmis ar rūšimis, siekiant įgyvendinti Direktyvą 92/43/EEB, arba su paukščių rūšimis, kurių finansavimą prioritetiniu pripažįsta pagal Direktyvos 2009/147/EB 16 straipsnį įsteigtas Prisitaikymo prie techninės ir mokslinės pažangos komitetas, kai tai būtina siekiant įgyvendinti išsaugojimo tikslą.

mažiausi ir didžiausi bendro finansavimo procentiniai dydžiai, paskirstyti 4 straipsnyje nurodytoms paprogramėms ir 10 straipsnyje nustatytiems tinkamiems finansuoti veiksmams, kurių didžiausi bendro finansavimo procentiniai dydžiai pirmojoje daugiametėje veiksmų, nurodytų 10 straipsnio 2 dalies a, b ir d punktuose, programoje turi būti iki [60 proc.] tinkamų finansuoti išlaidų ir iki [75 proc.] tinkamų finansuoti išlaidų projektams, kurie finansuojami pagal paprogramę „Gamta ir biologinė įvairovė“ ir kurie susiję su prioritetinėmis buveinėmis ar rūšimis, siekiant įgyvendinti Direktyvą 92/43/EEB, arba su paukščių rūšimis, kurių finansavimą prioritetiniu pripažįsta pagal Direktyvos 2009/147/EB 16 straipsnį įsteigtas Prisitaikymo prie techninės ir mokslinės pažangos komitetas, kai tai būtina siekiant įgyvendinti išsaugojimo tikslą.

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 2 dalies a b punktas (naujas)

17 straipsnio 2 dalies a b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ab) | maksimali bendra derinimo operacijoms rezervuota suma; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ab)

ab)

maksimali bendra derinimo operacijoms rezervuota suma;

maksimali bendra derinimo operacijoms rezervuota suma;

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 2 dalies d a punktas (naujas)

17 straipsnio 2 dalies d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | orientaciniai kvietimų teikti pasiūlymus tvarkaraščiai daugiametės darbo programos laikotarpiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

orientaciniai kvietimų teikti pasiūlymus tvarkaraščiai daugiametės darbo programos laikotarpiu;

orientaciniai kvietimų teikti pasiūlymus tvarkaraščiai daugiametės darbo programos laikotarpiu;

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 2 dalies d b punktas (naujas)

17 straipsnio 2 dalies d b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | db) | projektų paraiškų teikimo ir atrankos procedūros techninė metodika, taip pat atrankos ir 13 straipsnyje nustatyti dotacijų skyrimo kriterijai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

db)

db)

projektų paraiškų teikimo ir atrankos procedūros techninė metodika, taip pat atrankos ir 13 straipsnyje nustatyti dotacijų skyrimo kriterijai.

projektų paraiškų teikimo ir atrankos procedūros techninė metodika, taip pat atrankos ir 13 straipsnyje nustatyti dotacijų skyrimo kriterijai.

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 2 a dalis (nauja)

17 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Pirmosios daugiametės darbo programos trukmė – ketveri metai; antrosios daugiametės darbo programos trukmė – treji metai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Pirmosios daugiametės darbo programos trukmė – ketveri metai; antrosios daugiametės darbo programos trukmė – treji metai.

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 2 b dalis (nauja)

17 straipsnio 2 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Komisija užtikrina, kad nepanaudotos lėšos, skirtos konkrečiam kvietimui teikti paraiškas, būtų perskirstytos skirtingiems veiksmų tipams, nurodytiems 10 straipsnio 2 dalyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2b.
     
  Komisija užtikrina, kad nepanaudotos lėšos, skirtos konkrečiam kvietimui teikti paraiškas, būtų perskirstytos skirtingiems veiksmų tipams, nurodytiems 10 straipsnio 2 dalyje.

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 2 c dalis (nauja)

17 straipsnio 2 c dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Komisija užtikrina, kad kuriant daugiametes darbo programas būtų konsultuojamasi su suinteresuotaisiais subjektais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2c.
     
  Komisija užtikrina, kad kuriant daugiametes darbo programas būtų konsultuojamasi su suinteresuotaisiais subjektais.

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 1 dalis

19 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Vertinimai atliekami laiku, kad
  jo
  rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus. | 1.   Vertinimai atliekami laiku, kad
  jų
  rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus
  , deramai atsižvelgiant į nuoseklumą, sąveiką, Europos pridėtinę vertę ir ilgalaikį tvarumą, naudojant atitinkamos aplinkosaugos veiksmų programos prioritetines sritis
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Vertinimai atliekami laiku, kad
  jo
  rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus.

1.   Vertinimai atliekami laiku, kad
  jų
  rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus
  , deramai atsižvelgiant į nuoseklumą, sąveiką, Europos pridėtinę vertę ir ilgalaikį tvarumą, naudojant atitinkamos aplinkosaugos veiksmų programos prioritetines sritis
  .

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 2 dalis

19 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Tarpinis
  Programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip
  ketveriems
  metams nuo Programos įgyvendinimo pradžios. | 2.   
  Vidurio laikotarpio
  Programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip
  trejiems
  metams nuo Programos įgyvendinimo pradžios
  , taikant pagal II priedą nustatytus produktų ir rezultatų ir rodiklius. Prireikus kartu su vertinimu pateikiamas pasiūlymas dėl šio reglamento pakeitimo. |
| | Vertinimas apima bent: |
| | a) | Programos įgyvendinimo kokybinius ir kiekybinius aspektus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Tarpinis
  Programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip
  ketveriems
  metams nuo Programos įgyvendinimo pradžios.

2.   
  Vidurio laikotarpio
  Programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip
  trejiems
  metams nuo Programos įgyvendinimo pradžios
  , taikant pagal II priedą nustatytus produktų ir rezultatų ir rodiklius. Prireikus kartu su vertinimu pateikiamas pasiūlymas dėl šio reglamento pakeitimo.

Vertinimas apima bent:

Vertinimas apima bent:

a)

a)

Programos įgyvendinimo kokybinius ir kiekybinius aspektus;

Programos įgyvendinimo kokybinius ir kiekybinius aspektus;

| b) | išteklių naudojimo veiksmingumą; |
| --- | --- |

b)

b)

išteklių naudojimo veiksmingumą;

išteklių naudojimo veiksmingumą;

| c) | visų priemonių tikslų įgyvendinimo laipsnį, nurodant, jei įmanoma, rezultatus ir poveikį; |
| --- | --- |

c)

c)

visų priemonių tikslų įgyvendinimo laipsnį, nurodant, jei įmanoma, rezultatus ir poveikį;

visų priemonių tikslų įgyvendinimo laipsnį, nurodant, jei įmanoma, rezultatus ir poveikį;

| d) | pasiektą ar tikėtiną projektų pažangą siekiant daryti sverto poveikį kitų Sąjungos lėšų atžvilgiu, pirmiausia atkreipiant dėmesį į didesnio suderinamumo su kitomis Sąjungos finansavimo priemonėmis naudą; |
| --- | --- |

d)

d)

pasiektą ar tikėtiną projektų pažangą siekiant daryti sverto poveikį kitų Sąjungos lėšų atžvilgiu, pirmiausia atkreipiant dėmesį į didesnio suderinamumo su kitomis Sąjungos finansavimo priemonėmis naudą;

pasiektą ar tikėtiną projektų pažangą siekiant daryti sverto poveikį kitų Sąjungos lėšų atžvilgiu, pirmiausia atkreipiant dėmesį į didesnio suderinamumo su kitomis Sąjungos finansavimo priemonėmis naudą;

| e) | mastą, kuriuo pasiekta tikslų tarpusavio sąveika, ir jos papildomumą kitų atitinkamų Sąjungos programų atžvilgiu; |
| --- | --- |

e)

e)

mastą, kuriuo pasiekta tikslų tarpusavio sąveika, ir jos papildomumą kitų atitinkamų Sąjungos programų atžvilgiu;

mastą, kuriuo pasiekta tikslų tarpusavio sąveika, ir jos papildomumą kitų atitinkamų Sąjungos programų atžvilgiu;

| f) | Programos Europos pridėtinę vertę ir ilgalaikį poveikį, siekiant priimti sprendimą dėl priemonių atnaujinimo, pakeitimo ar sustabdymo; |
| --- | --- |

f)

f)

Programos Europos pridėtinę vertę ir ilgalaikį poveikį, siekiant priimti sprendimą dėl priemonių atnaujinimo, pakeitimo ar sustabdymo;

Programos Europos pridėtinę vertę ir ilgalaikį poveikį, siekiant priimti sprendimą dėl priemonių atnaujinimo, pakeitimo ar sustabdymo;

| g) | suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo mastą; |
| --- | --- |

g)

g)

suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo mastą;

suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo mastą;

| h) | Programos poveikio Direktyvoje 92/43/EEB ir Direktyvoje 2009/147/EB išvardytų buveinių ir rūšių išsaugojimo būklei kiekybinę ir kokybinę analizę. |
| --- | --- |

h)

h)

Programos poveikio Direktyvoje 92/43/EEB ir Direktyvoje 2009/147/EB išvardytų buveinių ir rūšių išsaugojimo būklei kiekybinę ir kokybinę analizę.

Programos poveikio Direktyvoje 92/43/EEB ir Direktyvoje 2009/147/EB išvardytų buveinių ir rūšių išsaugojimo būklei kiekybinę ir kokybinę analizę.

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 3 dalis

19 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Baigiant įgyvendinti Programą, bet praėjus ne daugiau kaip ketveriems metams po 1 straipsnio antroje pastraipoje nurodyto laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka galutinį Programos vertinimą. | 3.   Baigiant įgyvendinti Programą, bet praėjus ne daugiau kaip ketveriems metams po 1 straipsnio antroje pastraipoje nurodyto laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka galutinį Programos vertinimą
  , kuris papildomas išorinio nepriklausomo ex post vertinimo ataskaita, apimančia Programos įgyvendinimą ir rezultatus
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Baigiant įgyvendinti Programą, bet praėjus ne daugiau kaip ketveriems metams po 1 straipsnio antroje pastraipoje nurodyto laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka galutinį Programos vertinimą.

3.   Baigiant įgyvendinti Programą, bet praėjus ne daugiau kaip ketveriems metams po 1 straipsnio antroje pastraipoje nurodyto laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka galutinį Programos vertinimą
  , kuris papildomas išorinio nepriklausomo ex post vertinimo ataskaita, apimančia Programos įgyvendinimą ir rezultatus
  .

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 4 dalis

19 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   
  Vertinimo
  išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui. | 4.   
  Vertinimų
  išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui
  ir vertinimų rezultatus paskelbia viešai
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   
  Vertinimo
  išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

4.   
  Vertinimų
  išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui
  ir vertinimų rezultatus paskelbia viešai
  .

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 1 dalis

20 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami projektus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę. | 1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami projektus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę.
  Šiuo tikslu gavėjai visai komunikacijos veiklai turi naudoti Programos logotipą, pavaizduotą IIa priede, ir užtikrinti, kad logotipas būtų pavaizduotas ant stendų strateginėse visuomenei matomose vietose. Visos ilgalaikės prekės, įsigytos įgyvendinant Programą, žymimos Programos logotipu, nebent Komisija nurodytų kitaip. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami projektus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę.

1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami projektus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę.
  Šiuo tikslu gavėjai visai komunikacijos veiklai turi naudoti Programos logotipą, pavaizduotą IIa priede, ir užtikrinti, kad logotipas būtų pavaizduotas ant stendų strateginėse visuomenei matomose vietose. Visos ilgalaikės prekės, įsigytos įgyvendinant Programą, žymimos Programos logotipu, nebent Komisija nurodytų kitaip.

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 4 dalis

23 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Grįžtamosios lėšos iš Reglamente (ES) Nr. 1293/2013 nustatytų finansinių priemonių
  gali būti investuojamos į finansines priemones, nustatytas pagal [fondą „InvestEU“]
  . | 4.   Grįžtamosios lėšos iš Reglamente (ES) Nr. 1293/2013 nustatytų finansinių priemonių
  perskirstomos šios programos veiksmams
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Grįžtamosios lėšos iš Reglamente (ES) Nr. 1293/2013 nustatytų finansinių priemonių
  gali būti investuojamos į finansines priemones, nustatytas pagal [fondą „InvestEU“]
  .

4.   Grįžtamosios lėšos iš Reglamente (ES) Nr. 1293/2013 nustatytų finansinių priemonių
  perskirstomos šios programos veiksmams
  .

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 2 punkto 2.1 papunkčio 3 a įtrauka (nauja)

II priedo 2 punkto 2.1 papunkčio 3 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | cheminės medžiagos |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

cheminės medžiagos

cheminės medžiagos

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 2 punkto 2.1 papunkčio 5 a įtrauka (nauja)

II priedo 2 punkto 2.1 papunkčio 5 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | triukšmas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

triukšmas

triukšmas

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 2 punkto 2.1 papunkčio 5 a įtrauka (nauja)

II priedo 2 punkto 2.1 papunkčio 5 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | išteklių naudojimas ir efektyvumas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

išteklių naudojimas ir efektyvumas

išteklių naudojimas ir efektyvumas

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 2 punkto 2.2 a papunktis (naujas)

II priedo 2 punkto 2.2 a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2.2a. | Visuomenės informavimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.2a.

2.2a.

Visuomenės informavimas

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II a priedas (naujas)

II a priedas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | IIa PRIEDAS |
| | Programos logotipas |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

IIa PRIEDAS

IIa PRIEDAS

Programos logotipas

Programos logotipas

Image 1

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0397/2018).

1

(6)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1293/2013 dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) įsteigimo ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 614/2007 (OL L 347, 2013 12 20, p. 185).

6

(7)  Aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) laikotarpio vidurio vertinimo ataskaita (SWD(2017)0355).

7

(6)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1293/2013 dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) įsteigimo ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 614/2007 (OL L 347, 2013 12 20, p. 185).

6

(7)  Aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) laikotarpio vidurio vertinimo ataskaita (SWD(2017)0355).

7

(8)  Darbotvarkė iki 2030 m., JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija, patvirtinta 2015 9 25.

8

(9)  93/626/EEB: 1993 m. spalio 25 d. Tarybos sprendimas dėl Biologinės įvairovės konvencijos sudarymo (OL L 309, 1993 12 13, p. 1).

9

(10)  OL L 282, 2016 10 19, p. 4.

10

(8)  Darbotvarkė iki 2030 m., JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija, patvirtinta 2015 9 25.

8

(9)  93/626/EEB: 1993 m. spalio 25 d. Tarybos sprendimas dėl Biologinės įvairovės konvencijos sudarymo (OL L 309, 1993 12 13, p. 1).

9

(10)  OL L 282, 2016 10 19, p. 4.

10

(11)  COM(2015)0614, 2015 12 2.

11

(12)  2030 m. klimato ir energetikos politikos strategija, COM(2014)0015, 2014 1 22.

12

(13)  ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija, COM(2013)0216, 2013 4 16.

13

(14)  Dokumentų rinkinys „Švari energija visiems europiečiams“, COM(2016)0860, 2016 11 30.

14

(15)  Veiksmų planas gamtai, žmonėms ir ekonomikai, COM(2017)0198, 2017 4 27.

15

(16)  Europos švaraus oro programa, COM(2013)0918.

16

(17)  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

17

(18)  Dirvožemio apsaugos teminė strategija, COM(2006)0231.

18

(19)  Europos mažataršio judumo strategija, COM(2016)0501.

19

(20)  Pagal Direktyvos 2014/94/ES 10 straipsnio 6 dalį priimtas alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo veiksmų planas, 2017 11 8.

20

(11)  COM(2015)0614, 2015 12 2.

11

(12)  2030 m. klimato ir energetikos politikos strategija, COM(2014)0015, 2014 1 22.

12

(13)  ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija, COM(2013)0216, 2013 4 16.

13

(14)  Dokumentų rinkinys „Švari energija visiems europiečiams“, COM(2016)0860, 2016 11 30.

14

(14a)  
  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

14a

2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

(14b)  
  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

14b

1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

(15)  Veiksmų planas gamtai, žmonėms ir ekonomikai, COM(2017)0198, 2017 4 27.

15

(16)  Europos švaraus oro programa, COM(2013)0918.

16

(17)  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

17

(18)  Dirvožemio apsaugos teminė strategija, COM(2006)0231.

18

(19)  Europos mažataršio judumo strategija, COM(2016)0501.

19

(20)  Pagal Direktyvos 2014/94/ES 10 straipsnio 6 dalį priimtas alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo veiksmų planas, 2017 11 8.

20

(20a)  
  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

20a

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

(20b)  
  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl pakartotinio vandens naudojimo minimaliųjų reikalavimų.

20b

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl pakartotinio vandens naudojimo minimaliųjų reikalavimų.

(20c)  
  2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1386/2013/ES dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (OL L 354, 2013 12 28, p. 171).

20c

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1386/2013/ES dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (OL L 354, 2013 12 28, p. 171).

(21)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra. Bendri uždaviniai ir kaip bendrai siekti geresnių rezultatų“ (COM(2017)0063).

21

(21)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra. Bendri uždaviniai ir kaip bendrai siekti geresnių rezultatų“ (COM(2017)0063).

21

(22)  COM(2011)0244.

22

(23)  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

23

(24)  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

24

(25)  2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1143/2014 dėl invazinių svetimų rūšių introdukcijos ir plitimo prevencijos ir valdymo (OL L 317, 2014 11 4, p. 35).

25

(22)  COM(2011)0244.

22

(23)  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

23

(24)  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

24

(25)  2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1143/2014 dėl invazinių svetimų rūšių introdukcijos ir plitimo prevencijos ir valdymo (OL L 317, 2014 11 4, p. 35).

25

(1a)  
  2002 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/49/EB dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo – Komisijos deklaracija, pateikta Taikinimo komitete, dėl direktyvos dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo (OL L 189, 2002 7 18, p. 12).

1a

2002 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/49/EB dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo – Komisijos deklaracija, pateikta Taikinimo komitete, dėl direktyvos dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo (OL L 189, 2002 7 18, p. 12).

(26)  2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/35/EB ir panaikinama Direktyva 2001/81/EB (OL L 344, 2016 12 17, p. 1).

26

(26)  2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/35/EB ir panaikinama Direktyva 2001/81/EB (OL L 344, 2016 12 17, p. 1).

26

(28)  2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (OL L 164, 2008 6 25, p. 19).

28

(28)  2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (OL L 164, 2008 6 25, p. 19).

28

(1a)  
  Pe’er, S. Lakner, R. Müller, G. Passoni, V. Bontzorlos, d. Clough, F. Moreira, C. Azam, J. Berger, P. Bezak, A. Bonn, B. Hansjürgens, L. Hartmann, J. Kleemann, A. Lomba, A. Sahrbacher, S. Schindler, C. Schleyer, J. Schmidt, S. Schüler, C. Sirami, m. von Meyer-Höfer, ir Y. Zinngrebe (2017 m.). „Ar BŽŪP atitinka savo paskirtį? Įrodymais grindžiamas tinkamumo patikros vertinimas“, Leipcigas, Vokietijos integruotų biologinės įvairovės mokslinių tyrimų centras (iDiv), Halle-Jena-Leipzig.

1a

Pe’er, S. Lakner, R. Müller, G. Passoni, V. Bontzorlos, d. Clough, F. Moreira, C. Azam, J. Berger, P. Bezak, A. Bonn, B. Hansjürgens, L. Hartmann, J. Kleemann, A. Lomba, A. Sahrbacher, S. Schindler, C. Schleyer, J. Schmidt, S. Schüler, C. Sirami, m. von Meyer-Höfer, ir Y. Zinngrebe (2017 m.). „Ar BŽŪP atitinka savo paskirtį? Įrodymais grindžiamas tinkamumo patikros vertinimas“, Leipcigas, Vokietijos integruotų biologinės įvairovės mokslinių tyrimų centras (iDiv), Halle-Jena-Leipzig.

(29)  OL L 124, 2005 5 17, p. 4.

29

(29)  OL L 124, 2005 5 17, p. 4.

29

(29a)  
  2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos


  reglamentas (EB) Nr. 1367/2006


  dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (OL L 264, 2006 9 25, p. 13).

29a

2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos

reglamentas (EB) Nr. 1367/2006

dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (OL L 264, 2006 9 25, p. 13).

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/216 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/216

---

P8_TA(2018)0488

Darbuotojų apsauga nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe ***I

2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (COM(2017)0011 – C8-0010/2017 – 2017/0004(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 388/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 153 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0010/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 153 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0010/2017),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 31 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 31 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. spalio 24 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. spalio 24 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 39 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 39 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A8-0142/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A8-0142/2018),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 288, 2017 8 31, p. 56.

---

P8_TC1-COD(2017)0004

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gruodžio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2019/130.)

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/217 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/217

---

P8_TA(2018)0489

ES vykdomo rizikos vertinimo maisto grandinėje skaidrumas ir tvarumas ***I

2018 m. gruodžio 11 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ES vykdomo rizikos vertinimo maisto grandinėje skaidrumo ir tvarumo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 178/2002 [dėl bendrųjų maistui skirtų teisės aktų], Direktyva 2001/18/EB [dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką], Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003 [dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų], Reglamentas (EB) Nr. 1831/2003 [dėl pašarų priedų], Reglamentas (EB) Nr. 2065/2003 [dėl kvapiųjų rūkymo medžiagų], Reglamentas (EB) Nr. 1935/2004 [dėl medžiagų, skirtų liestis su maistu], Reglamentas (EB) Nr. 1331/2008 [dėl maisto priedų, fermentų ir kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūros], Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 [dėl augalų apsaugos produktų] ir Reglamentas (ES) 2015/2283 [dėl naujų maisto produktų] (COM(2018)0179 – C8-0144/2018 – 2018/0088(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 388/23)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 nurodomoji dalis

| Teisėkūros rezoliucijos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43
  ir
  114
  straipsnius ir
  168 straipsnio 4 dalies b punktą, | atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43
  straipsnį,
  114
  straipsnį,
  168 straipsnio 4 dalies b punktą
  ir 192 straipsnio 1 dalį
  , |

Teisėkūros rezoliucijos projektas

Pakeitimas

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43
  ir
  114
  straipsnius ir
  168 straipsnio 4 dalies b punktą,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43
  straipsnį,
  114
  straipsnį,
  168 straipsnio 4 dalies b punktą
  ir 192 straipsnio 1 dalį
  ,

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2a) | rizikos valdymas, vertinimas ir komunikacijos veikla turėtų būti grindžiami, be kita ko, visapusišku atsargumo principo taikymu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2a)

rizikos valdymas, vertinimas ir komunikacijos veikla turėtų būti grindžiami, be kita ko, visapusišku atsargumo principo taikymu;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | todėl būtina užtikrinti
  išsamų ir
  nuoseklų pranešimo apie riziką procesą atliekant rizikos analizę, dalyvaujant Sąjungos ir nacionaliniams rizikos vertintojams ir rizikos valdytojams. Tas procesas turėtų
  vykti kartu surengiant
  atvirą visų suinteresuotųjų subjektų dialogą siekiant užtikrinti rizikos analizės
  proceso darnumą
  ir
  nuoseklumą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

todėl būtina užtikrinti
  išsamų ir
  nuoseklų pranešimo apie riziką procesą atliekant rizikos analizę, dalyvaujant Sąjungos ir nacionaliniams rizikos vertintojams ir rizikos valdytojams. Tas procesas turėtų
  vykti kartu surengiant
  atvirą visų suinteresuotųjų subjektų dialogą siekiant užtikrinti rizikos analizės
  proceso darnumą
  ir
  nuoseklumą
  ;

| (4) | todėl būtina užtikrinti
  skaidrų, nepriklausomą,
  nuoseklų
  ir įtraukų
  pranešimo apie riziką procesą atliekant rizikos analizę, dalyvaujant Sąjungos ir nacionaliniams rizikos vertintojams ir rizikos valdytojams. Tas procesas turėtų
  atgauti piliečių pasitikėjimą, nes visas procesas yra grindžiamas šio reglamento tikslu – užtikrinti aukštą žmonių gyvenimo ir sveikatos lygį bei vartotojų interesų apsaugą. Be to, tas procesas turėtų padėti plėtoti dalyvavimu grindžiamą ir
  atvirą visų suinteresuotųjų subjektų
  , ypač visuomenės,
  dialogą siekiant užtikrinti
  , kad būtų siekiama tik viešojo intereso, o
  rizikos analizės
  procese būtų laikomasi tikslumo, išsamumo, skaidrumo, nuoseklumo
  ir
  atskaitomybės
  ; |
| --- | --- |

(4)

todėl būtina užtikrinti
  skaidrų, nepriklausomą,
  nuoseklų
  ir įtraukų
  pranešimo apie riziką procesą atliekant rizikos analizę, dalyvaujant Sąjungos ir nacionaliniams rizikos vertintojams ir rizikos valdytojams. Tas procesas turėtų
  atgauti piliečių pasitikėjimą, nes visas procesas yra grindžiamas šio reglamento tikslu – užtikrinti aukštą žmonių gyvenimo ir sveikatos lygį bei vartotojų interesų apsaugą. Be to, tas procesas turėtų padėti plėtoti dalyvavimu grindžiamą ir
  atvirą visų suinteresuotųjų subjektų
  , ypač visuomenės,
  dialogą siekiant užtikrinti
  , kad būtų siekiama tik viešojo intereso, o
  rizikos analizės
  procese būtų laikomasi tikslumo, išsamumo, skaidrumo, nuoseklumo
  ir
  atskaitomybės
  ;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | pasirašydama prekybos susitarimus, Sąjunga turi užtikrinti, kad trečiųjų šalių partnerių teisės aktai, kuriais reglamentuojami maisto produktai, būtų užtikrintas bent jau toks pat maisto saugos lygis kaip Sąjungos teisės aktais, kad būtų garantuota vartotojų sauga ir būtų užkirstas kelias nesąžiningai konkurencijai su Europos produktais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

pasirašydama prekybos susitarimus, Sąjunga turi užtikrinti, kad trečiųjų šalių partnerių teisės aktai, kuriais reglamentuojami maisto produktai, būtų užtikrintas bent jau toks pat maisto saugos lygis kaip Sąjungos teisės aktais, kad būtų garantuota vartotojų sauga ir būtų užkirstas kelias nesąžiningai konkurencijai su Europos produktais;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | ypač reikėtų siekti
  nuosekliai
  ,
  tinkamai
  ir laiku paaiškinti ne tik pačias rizikos vertinimo išvadas, bet ir tai, kaip jos naudojamos siekiant padėti priimti pagrįstus rizikos valdymo sprendimus, kartu su kitais tinkamais veiksniais, kai reikia; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

ypač reikėtų siekti
  nuosekliai
  ,
  tinkamai
  ir laiku paaiškinti ne tik pačias rizikos vertinimo išvadas, bet ir tai, kaip jos naudojamos siekiant padėti priimti pagrįstus rizikos valdymo sprendimus, kartu su kitais tinkamais veiksniais, kai reikia;

| (5) | ypač reikėtų siekti
  tiksliai, aiškiai
  ,
  nešališkai
  ir laiku paaiškinti ne tik pačias rizikos vertinimo išvadas, bet ir tai, kaip jos naudojamos siekiant padėti priimti pagrįstus rizikos valdymo sprendimus, kartu su kitais tinkamais veiksniais, kai reikia; |
| --- | --- |

(5)

ypač reikėtų siekti
  tiksliai, aiškiai
  ,
  nešališkai
  ir laiku paaiškinti ne tik pačias rizikos vertinimo išvadas, bet ir tai, kaip jos naudojamos siekiant padėti priimti pagrįstus rizikos valdymo sprendimus, kartu su kitais tinkamais veiksniais, kai reikia;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | tam būtina nustatyti bendruosius tikslus ir pranešimo apie riziką principus
  , atsižvelgiant
  į atitinkamas rizikos vertintojų ir valdytojų funkcijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

tam būtina nustatyti bendruosius tikslus ir pranešimo apie riziką principus
  , atsižvelgiant
  į atitinkamas rizikos vertintojų ir valdytojų funkcijas;

| (6) | tam būtina nustatyti bendruosius tikslus ir pranešimo apie riziką principus
  . Tokiomis aplinkybėmis turėtų būti atsižvelgiama
  į atitinkamas rizikos vertintojų ir valdytojų funkcijas
  ir užtikrinamas jų nepriklausomumas
  ; |
| --- | --- |

(6)

tam būtina nustatyti bendruosius tikslus ir pranešimo apie riziką principus
  . Tokiomis aplinkybėmis turėtų būti atsižvelgiama
  į atitinkamas rizikos vertintojų ir valdytojų funkcijas
  ir užtikrinamas jų nepriklausomumas
  ;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | bendrajame plane turėtų būti nustatyti pagrindiniai veiksniai, į kuriuos reikia atsižvelgti svarstant pranešimo apie riziką veiksmus, kaip antai įvairių lygių rizika, rizikos pobūdis ir galimas poveikis visuomenės sveikatai, ką rizika tiesiogiai arba netiesiogiai veikia, rizikos poveikio lygiai, galimybė kontroliuoti riziką ir kiti veiksniai, darantys poveikį rizikos suvokimui, įskaitant skubumo lygį, taip pat taikytina teisės aktų sistema ir atitinkamos rinkos aplinkybės. Bendrajame plane taip pat turėtų būti nustatytos priemonės ir kanalai, kuriais reikia naudotis, ir turėtų būti sukurti tinkami mechanizmai nuosekliam pranešimui apie riziką užtikrinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

bendrajame plane turėtų būti nustatyti pagrindiniai veiksniai, į kuriuos reikia atsižvelgti svarstant pranešimo apie riziką veiksmus, kaip antai įvairių lygių rizika, rizikos pobūdis ir galimas poveikis visuomenės sveikatai, ką rizika tiesiogiai arba netiesiogiai veikia, rizikos poveikio lygiai, galimybė kontroliuoti riziką ir kiti veiksniai, darantys poveikį rizikos suvokimui, įskaitant skubumo lygį, taip pat taikytina teisės aktų sistema ir atitinkamos rinkos aplinkybės. Bendrajame plane taip pat turėtų būti nustatytos priemonės ir kanalai, kuriais reikia naudotis, ir turėtų būti sukurti tinkami mechanizmai nuosekliam pranešimui apie riziką užtikrinti;

| (8) | bendrajame plane turėtų būti
  nustatytos praktinės priemonės, kuriomis visuomenei būtų sudarytos sąlygos susipažinti su būtina informacija, kad būtų pasiektas aukštas rizikos valdymo proceso skaidrumo lygis. Jame turėtų būti
  nustatyti pagrindiniai veiksniai, į kuriuos reikia atsižvelgti svarstant pranešimo apie riziką veiksmus, kaip antai įvairių lygių rizika, rizikos pobūdis ir galimas poveikis visuomenės sveikatai,
  gyvūnų sveikatai ir aplinkai,
  ką rizika tiesiogiai arba netiesiogiai veikia, rizikos poveikio lygiai, galimybė
  kuo labiau sumažinti arba
  kontroliuoti riziką ir kiti veiksniai, darantys poveikį rizikos suvokimui, įskaitant skubumo lygį, taip pat taikytina teisės aktų sistema ir atitinkamos rinkos aplinkybės. Bendrajame plane taip pat turėtų būti nustatytos priemonės ir kanalai, kuriais reikia naudotis, ir turėtų būti sukurti tinkami mechanizmai nuosekliam pranešimui apie riziką užtikrinti; |
| --- | --- |

(8)

bendrajame plane turėtų būti
  nustatytos praktinės priemonės, kuriomis visuomenei būtų sudarytos sąlygos susipažinti su būtina informacija, kad būtų pasiektas aukštas rizikos valdymo proceso skaidrumo lygis. Jame turėtų būti
  nustatyti pagrindiniai veiksniai, į kuriuos reikia atsižvelgti svarstant pranešimo apie riziką veiksmus, kaip antai įvairių lygių rizika, rizikos pobūdis ir galimas poveikis visuomenės sveikatai,
  gyvūnų sveikatai ir aplinkai,
  ką rizika tiesiogiai arba netiesiogiai veikia, rizikos poveikio lygiai, galimybė
  kuo labiau sumažinti arba
  kontroliuoti riziką ir kiti veiksniai, darantys poveikį rizikos suvokimui, įskaitant skubumo lygį, taip pat taikytina teisės aktų sistema ir atitinkamos rinkos aplinkybės. Bendrajame plane taip pat turėtų būti nustatytos priemonės ir kanalai, kuriais reikia naudotis, ir turėtų būti sukurti tinkami mechanizmai nuosekliam pranešimui apie riziką užtikrinti;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | esant skaidriam
  rizikos vertinimo
  procesui
  vartotojų ir plačiosios visuomenės akyse Tarnyba
  įgyja
  didesnį teisėtumą jai įgyvendinant jos misiją, padidėja jų pasitikėjimas jos darbu ir užtikrinama, kad Tarnyba būtų labiau atskaitinga Sąjungos piliečiams demokratinėje sistemoje. Todėl būtina
  palaikyti
  plačiosios visuomenės ir kitų suinteresuotųjų šalių pasitikėjimą rizikos analizės procesu, kuriuo grindžiami Sąjungos maistui skirti teisės aktai, ir, visų pirma, rizikos vertinimu, įskaitant Tarnybos organizavimą ir nepriklausomumą bei skaidrumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

esant skaidriam
  rizikos vertinimo
  procesui
  vartotojų ir plačiosios visuomenės akyse Tarnyba
  įgyja
  didesnį teisėtumą jai įgyvendinant jos misiją, padidėja jų pasitikėjimas jos darbu ir užtikrinama, kad Tarnyba būtų labiau atskaitinga Sąjungos piliečiams demokratinėje sistemoje. Todėl būtina
  palaikyti
  plačiosios visuomenės ir kitų suinteresuotųjų šalių pasitikėjimą rizikos analizės procesu, kuriuo grindžiami Sąjungos maistui skirti teisės aktai, ir, visų pirma, rizikos vertinimu, įskaitant Tarnybos organizavimą ir nepriklausomumą bei skaidrumą;

| (9) | rizikos vertinimo
  proceso skaidrumo padidinimas prisidėtų prie to, kad
  vartotojų ir plačiosios visuomenės akyse Tarnyba
  įgytų
  didesnį teisėtumą jai įgyvendinant jos misiją, padidėja jų pasitikėjimas jos darbu ir užtikrinama, kad Tarnyba būtų labiau atskaitinga Sąjungos piliečiams demokratinėje sistemoje. Todėl būtina
  atkurti
  plačiosios visuomenės ir kitų suinteresuotųjų šalių pasitikėjimą rizikos analizės procesu, kuriuo grindžiami Sąjungos maistui skirti teisės aktai, ir, visų pirma, rizikos vertinimu, įskaitant Tarnybos organizavimą
  , veikimą
  ir nepriklausomumą bei skaidrumą; |
| --- | --- |

(9)

rizikos vertinimo
  proceso skaidrumo padidinimas prisidėtų prie to, kad
  vartotojų ir plačiosios visuomenės akyse Tarnyba
  įgytų
  didesnį teisėtumą jai įgyvendinant jos misiją, padidėja jų pasitikėjimas jos darbu ir užtikrinama, kad Tarnyba būtų labiau atskaitinga Sąjungos piliečiams demokratinėje sistemoje. Todėl būtina
  atkurti
  plačiosios visuomenės ir kitų suinteresuotųjų šalių pasitikėjimą rizikos analizės procesu, kuriuo grindžiami Sąjungos maistui skirti teisės aktai, ir, visų pirma, rizikos vertinimu, įskaitant Tarnybos organizavimą
  , veikimą
  ir nepriklausomumą bei skaidrumą;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | reikėtų suderinti Tarnybos valdančiosios tarybos sudėtį su Bendruoju požiūriu į decentralizuotas agentūras, kaip numatyta 2012 m. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos bendrame pareiškime dėl decentralizuotų agentūrų

   (22)

  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

reikėtų suderinti Tarnybos valdančiosios tarybos sudėtį su Bendruoju požiūriu į decentralizuotas agentūras, kaip numatyta 2012 m. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos bendrame pareiškime dėl decentralizuotų agentūrų

   (22)

  ;

Išbraukta.

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | iš patirties žinoma, kad Tarnybos valdančiosios tarybos vaidmuo pirmiausia susijęs su administraciniais ir finansų aspektais ir nedaro poveikio Tarnybos vykdomo mokslinio darbo nepriklausomumui. Todėl į Tarnybos valdančiąją tarybą galima įtraukti visų valstybių narių atstovus, kartu numatant, kad tie atstovai turėtų turėti patirties, visų pirma, rizikos vertinimo srityje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

iš patirties žinoma, kad Tarnybos valdančiosios tarybos vaidmuo pirmiausia susijęs su administraciniais ir finansų aspektais ir nedaro poveikio Tarnybos vykdomo mokslinio darbo nepriklausomumui. Todėl į Tarnybos valdančiąją tarybą galima įtraukti visų valstybių narių atstovus, kartu numatant, kad tie atstovai turėtų turėti patirties, visų pirma, rizikos vertinimo srityje;

| (11) | iš patirties žinoma, kad Tarnybos valdančiosios tarybos vaidmuo pirmiausia susijęs su administraciniais ir finansų aspektais ir nedaro poveikio Tarnybos vykdomo mokslinio darbo nepriklausomumui. Todėl į Tarnybos valdančiąją tarybą galima įtraukti visų valstybių narių
  , Komisijos, Europos Parlamento, taip pat pilietinės visuomenės ir pramonės asociacijų
  atstovus, kartu numatant, kad tie atstovai turėtų turėti patirties, visų pirma, rizikos vertinimo srityje
  , ir kad būtų vengiama bet kokio interesų konflikto
  ; |
| --- | --- |

(11)

iš patirties žinoma, kad Tarnybos valdančiosios tarybos vaidmuo pirmiausia susijęs su administraciniais ir finansų aspektais ir nedaro poveikio Tarnybos vykdomo mokslinio darbo nepriklausomumui. Todėl į Tarnybos valdančiąją tarybą galima įtraukti visų valstybių narių
  , Komisijos, Europos Parlamento, taip pat pilietinės visuomenės ir pramonės asociacijų
  atstovus, kartu numatant, kad tie atstovai turėtų turėti patirties, visų pirma, rizikos vertinimo srityje
  , ir kad būtų vengiama bet kokio interesų konflikto
  ;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | Administracinė valdyba turi būti išrinkta tokiu būdu, kad užtikrintų valstybių narių, Europos Parlamento ir Komisijos atstovų aukščiausius kompetencijos standartus ir plačią patirtį atitinkamose srityse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

Administracinė valdyba turi būti išrinkta tokiu būdu, kad užtikrintų valstybių narių, Europos Parlamento ir Komisijos atstovų aukščiausius kompetencijos standartus ir plačią patirtį atitinkamose srityse;

| (12) | Administracinė valdyba turi būti išrinkta tokiu būdu, kad užtikrintų valstybių narių, Europos Parlamento ir Komisijos atstovų aukščiausius kompetencijos standartus
  , įsipareigojimus sveikatos ir aplinkos apsaugos srityse
  ir plačią patirtį atitinkamose srityse; |
| --- | --- |

(12)

Administracinė valdyba turi būti išrinkta tokiu būdu, kad užtikrintų valstybių narių, Europos Parlamento ir Komisijos atstovų aukščiausius kompetencijos standartus
  , įsipareigojimus sveikatos ir aplinkos apsaugos srityse
  ir plačią patirtį atitinkamose srityse;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | atlikus bendrųjų maistui skirtų teisės aktų tinkamumo patikrą paaiškėjo, kad yra tam tikrų trūkumų, susijusių su ilgalaikiu Tarnybos gebėjimu palaikyti aukšto lygio kompetenciją. Visų pirma, sumažėjo kandidatų, teikiančių prašymus dėl narystės mokslinėse grupėse, skaičius. Taigi sistemą
  reikėtų
  stiprinti, o valstybės narės turėtų
  atlikti aktyvesnį vaidmenį užtikrinant
  , kad būtų suburta pakankama ekspertų grupė
  , kad būtų tenkinami Sąjungos rizikos vertinimo sistemos poreikiai
  ,
  susiję su aukšto lygio moksline kompetencija, nepriklausomumu ir ekspertinėmis žiniomis įvairiose srityse
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

atlikus bendrųjų maistui skirtų teisės aktų tinkamumo patikrą paaiškėjo, kad yra tam tikrų trūkumų, susijusių su ilgalaikiu Tarnybos gebėjimu palaikyti aukšto lygio kompetenciją. Visų pirma, sumažėjo kandidatų, teikiančių prašymus dėl narystės mokslinėse grupėse, skaičius. Taigi sistemą
  reikėtų
  stiprinti, o valstybės narės turėtų
  atlikti aktyvesnį vaidmenį užtikrinant
  , kad būtų suburta pakankama ekspertų grupė
  , kad būtų tenkinami Sąjungos rizikos vertinimo sistemos poreikiai
  ,
  susiję su aukšto lygio moksline kompetencija, nepriklausomumu ir ekspertinėmis žiniomis įvairiose srityse
  ;

| (13) | atlikus bendrųjų maistui skirtų teisės aktų tinkamumo patikrą paaiškėjo, kad yra tam tikrų trūkumų, susijusių su ilgalaikiu Tarnybos gebėjimu palaikyti aukšto lygio kompetenciją
  , pasitelkiant kvalifikuotus darbuotojus
  . Visų pirma, sumažėjo kandidatų, teikiančių prašymus dėl narystės mokslinėse grupėse, skaičius
  ir turėtų būti ištirta šio sumažėjimo priežastis. Du trečdalius mokslinių grupių ekspertų atsiuntė šešios valstybės narės. Jungtinė Karalystė šiuo metu skiria apie 20 proc. nacionalinių ekspertų, todėl jai išstojus iš Sąjungos ši problema dar labiau padidės.
  Taigi
  , siekiant veiksmingiau kovoti su šiuo reiškiniu,
  sistemą
  reikia
  stiprinti
  ir tobulinti, kandidatus reikia skatinti teikti paraiškas
  , o valstybės narės turėtų
  remti Tarnybos kvietimų pareikšti susidomėjimą dėl narystės mokslinėse grupėse ir Mokslo komitete, sklaidą, užtikrinti
  , kad būtų suburta pakankama
  nepriklausomų
  ekspertų grupė
  teikiant paramą ir numatant paskatas ir atlygio mechanizmus, kad norinčiųjų įsitraukti į veiklą dalyvavimas būtų aktyvesnis, o susidomėjimo mastas didesnis
  ; |
| --- | --- |

(13)

atlikus bendrųjų maistui skirtų teisės aktų tinkamumo patikrą paaiškėjo, kad yra tam tikrų trūkumų, susijusių su ilgalaikiu Tarnybos gebėjimu palaikyti aukšto lygio kompetenciją
  , pasitelkiant kvalifikuotus darbuotojus
  . Visų pirma, sumažėjo kandidatų, teikiančių prašymus dėl narystės mokslinėse grupėse, skaičius
  ir turėtų būti ištirta šio sumažėjimo priežastis. Du trečdalius mokslinių grupių ekspertų atsiuntė šešios valstybės narės. Jungtinė Karalystė šiuo metu skiria apie 20 proc. nacionalinių ekspertų, todėl jai išstojus iš Sąjungos ši problema dar labiau padidės.
  Taigi
  , siekiant veiksmingiau kovoti su šiuo reiškiniu,
  sistemą
  reikia
  stiprinti
  ir tobulinti, kandidatus reikia skatinti teikti paraiškas
  , o valstybės narės turėtų
  remti Tarnybos kvietimų pareikšti susidomėjimą dėl narystės mokslinėse grupėse ir Mokslo komitete, sklaidą, užtikrinti
  , kad būtų suburta pakankama
  nepriklausomų
  ekspertų grupė
  teikiant paramą ir numatant paskatas ir atlygio mechanizmus, kad norinčiųjų įsitraukti į veiklą dalyvavimas būtų aktyvesnis, o susidomėjimo mastas didesnis
  ;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | siekiant užtikrinti rizikos vertinimo nepriklausomumą nuo rizikos valdymo ir kitų interesų Sąjungos lygmeniu,
  valstybėms narėms pasiūlant
  mokslinių grupių narius, Tarnybos vykdomajam direktoriui juos atrenkant ir Tarnybos Valdančiajai tarybai juos paskiriant turėtų būti laikomasi griežtų kriterijų užtikrinant ekspertų kompetenciją ir nepriklausomumą ir kartu kiekvienai grupei būtinas ekspertines žinias įvairiose srityse. Šiuo tikslu taip pat svarbu, kad vykdomasis direktorius, kuris turi ginti EFSA interesus
  ir, visų pirma,
  ekspertų
  nepriklausomumą
  , dalyvautų atrenkant ir paskiriant mokslo sričių specialistus. Taip pat reikėtų imtis papildomų priemonių siekiant užtikrinti, kad mokslo sričių specialistai turėtų galimybę veikti nepriklausomai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

siekiant užtikrinti rizikos vertinimo nepriklausomumą nuo rizikos valdymo ir kitų interesų Sąjungos lygmeniu,
  valstybėms narėms pasiūlant
  mokslinių grupių narius, Tarnybos vykdomajam direktoriui juos atrenkant ir Tarnybos Valdančiajai tarybai juos paskiriant turėtų būti laikomasi griežtų kriterijų užtikrinant ekspertų kompetenciją ir nepriklausomumą ir kartu kiekvienai grupei būtinas ekspertines žinias įvairiose srityse. Šiuo tikslu taip pat svarbu, kad vykdomasis direktorius, kuris turi ginti EFSA interesus
  ir, visų pirma,
  ekspertų
  nepriklausomumą
  , dalyvautų atrenkant ir paskiriant mokslo sričių specialistus. Taip pat reikėtų imtis papildomų priemonių siekiant užtikrinti, kad mokslo sričių specialistai turėtų galimybę veikti nepriklausomai;

| (14) | siekiant užtikrinti rizikos vertinimo nepriklausomumą nuo rizikos valdymo ir kitų interesų Sąjungos lygmeniu,
  siūlant
  mokslinių grupių narius, Tarnybos vykdomajam direktoriui juos atrenkant ir Tarnybos Valdančiajai tarybai juos paskiriant turėtų būti laikomasi griežtų kriterijų užtikrinant ekspertų kompetenciją ir nepriklausomumą ir kartu kiekvienai grupei būtinas ekspertines žinias įvairiose srityse. Šiuo tikslu taip pat svarbu, kad vykdomasis direktorius, kuris
  yra teisinis Tarnybos atstovas, kuris
  turi ginti EFSA interesus
  , vykdyti rezultatų ir ypač
  ekspertų
  nepriklausomumo stebėseną
  , dalyvautų atrenkant ir paskiriant mokslo sričių specialistus. Taip pat reikėtų imtis papildomų priemonių
  , įskaitant tinkamą finansinę kompensaciją,
  siekiant užtikrinti, kad mokslo sričių specialistai turėtų galimybę veikti nepriklausomai
  , ir skirti pakankamai laiko jų rizikos vertinimo darbui Tarnyboje
  ; |
| --- | --- |

(14)

siekiant užtikrinti rizikos vertinimo nepriklausomumą nuo rizikos valdymo ir kitų interesų Sąjungos lygmeniu,
  siūlant
  mokslinių grupių narius, Tarnybos vykdomajam direktoriui juos atrenkant ir Tarnybos Valdančiajai tarybai juos paskiriant turėtų būti laikomasi griežtų kriterijų užtikrinant ekspertų kompetenciją ir nepriklausomumą ir kartu kiekvienai grupei būtinas ekspertines žinias įvairiose srityse. Šiuo tikslu taip pat svarbu, kad vykdomasis direktorius, kuris
  yra teisinis Tarnybos atstovas, kuris
  turi ginti EFSA interesus
  , vykdyti rezultatų ir ypač
  ekspertų
  nepriklausomumo stebėseną
  , dalyvautų atrenkant ir paskiriant mokslo sričių specialistus. Taip pat reikėtų imtis papildomų priemonių
  , įskaitant tinkamą finansinę kompensaciją,
  siekiant užtikrinti, kad mokslo sričių specialistai turėtų galimybę veikti nepriklausomai
  , ir skirti pakankamai laiko jų rizikos vertinimo darbui Tarnyboje
  ;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | itin svarbu užtikrinti veiksmingą Tarnybos veiklą ir didinti jos kompetencijos tvarumą. Tam būtina didinti Tarnybos ir valstybių narių paramą Tarnybos mokslinėms grupėms. Visų pirma, Tarnyba turėtų organizuoti parengiamąjį darbą, kuris padėtų grupėms vykdyti jų darbą, be kita ko, prašant Tarnybos darbuotojų arba nacionalinių mokslinių organizacijų, bendradarbiaujančių su Tarnyba, rengti preliminarias mokslines nuomones, kurias vėliau peržiūrėtų ir tvirtintų grupės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

itin svarbu užtikrinti veiksmingą Tarnybos veiklą ir didinti jos kompetencijos tvarumą. Tam būtina didinti Tarnybos ir valstybių narių paramą Tarnybos mokslinėms grupėms. Visų pirma, Tarnyba turėtų organizuoti parengiamąjį darbą, kuris padėtų grupėms vykdyti jų darbą, be kita ko, prašant Tarnybos darbuotojų arba nacionalinių mokslinių organizacijų, bendradarbiaujančių su Tarnyba, rengti preliminarias mokslines nuomones, kurias vėliau peržiūrėtų ir tvirtintų grupės;

| (15) | itin svarbu užtikrinti veiksmingą Tarnybos veiklą ir didinti jos kompetencijos tvarumą. Tam būtina didinti Tarnybos ir valstybių narių paramą Tarnybos mokslinėms grupėms. Visų pirma, Tarnyba turėtų organizuoti parengiamąjį darbą, kuris padėtų grupėms vykdyti jų darbą, be kita ko, prašant Tarnybos darbuotojų arba nacionalinių mokslinių organizacijų, bendradarbiaujančių su Tarnyba, rengti preliminarias mokslines nuomones, kurias vėliau peržiūrėtų ir tvirtintų grupės. Tai neturėtų pažeisti Tarnybos mokslinių vertinimų nepriklausomumo; |
| --- | --- |

(15)

itin svarbu užtikrinti veiksmingą Tarnybos veiklą ir didinti jos kompetencijos tvarumą. Tam būtina didinti Tarnybos ir valstybių narių paramą Tarnybos mokslinėms grupėms. Visų pirma, Tarnyba turėtų organizuoti parengiamąjį darbą, kuris padėtų grupėms vykdyti jų darbą, be kita ko, prašant Tarnybos darbuotojų arba nacionalinių mokslinių organizacijų, bendradarbiaujančių su Tarnyba, rengti preliminarias mokslines nuomones, kurias vėliau peržiūrėtų ir tvirtintų grupės. Tai neturėtų pažeisti Tarnybos mokslinių vertinimų nepriklausomumo;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | leidimo suteikimo procedūros grindžiamos principu, kad būtent pareiškėjas turi įrodyti, kad remiantis turimomis mokslo žiniomis leidimo suteikimo procedūros dalykas atitinka Sąjungos saugos reikalavimus. Šis principas grindžiamas prielaida, kad visuomenės sveikata
  apsaugoma
  geriau, jeigu ne valdžios institucijos įrodo, kad tam tikras produktas yra nesaugus, kad galėtų uždrausti teikti jį rinkai, o būtent pareiškėjas įpareigojamas įrodyti, kad tas produktas yra saugus prieš pateikdamas jį rinkai. Be to, viešosios lėšos neturėtų būti naudojamos brangiems tyrimams, kurie galiausiai padės įmonėms pateikti produktą rinkai, užsakyti. Laikantis šio principo ir taikytinų reglamentavimo reikalavimų, pagrįsdami savo prašymus suteikti leidimą pagal Sąjungos sektorių maistui skirtus teisės aktus pareiškėjai turi pateikti svarbius tyrimus, įskaitant bandymus, kad įrodytų produkto saugą ir tam tikrais atvejais veiksmingumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

leidimo suteikimo procedūros grindžiamos principu, kad būtent pareiškėjas turi įrodyti, kad remiantis turimomis mokslo žiniomis leidimo suteikimo procedūros dalykas atitinka Sąjungos saugos reikalavimus. Šis principas grindžiamas prielaida, kad visuomenės sveikata
  apsaugoma
  geriau, jeigu ne valdžios institucijos įrodo, kad tam tikras produktas yra nesaugus, kad galėtų uždrausti teikti jį rinkai, o būtent pareiškėjas įpareigojamas įrodyti, kad tas produktas yra saugus prieš pateikdamas jį rinkai. Be to, viešosios lėšos neturėtų būti naudojamos brangiems tyrimams, kurie galiausiai padės įmonėms pateikti produktą rinkai, užsakyti. Laikantis šio principo ir taikytinų reglamentavimo reikalavimų, pagrįsdami savo prašymus suteikti leidimą pagal Sąjungos sektorių maistui skirtus teisės aktus pareiškėjai turi pateikti svarbius tyrimus, įskaitant bandymus, kad įrodytų produkto saugą ir tam tikrais atvejais veiksmingumą;

| (16) | leidimo suteikimo procedūros grindžiamos principu, kad būtent pareiškėjas turi įrodyti, kad remiantis turimomis mokslo žiniomis leidimo suteikimo procedūros dalykas atitinka Sąjungos saugos reikalavimus. Šis principas grindžiamas prielaida, kad visuomenės sveikata
  ir aplinka apsaugomos
  geriau, jeigu ne valdžios institucijos įrodo, kad tam tikras produktas yra nesaugus, kad galėtų uždrausti teikti jį rinkai, o būtent pareiškėjas įpareigojamas įrodyti, kad tas produktas yra saugus prieš pateikdamas jį rinkai. Be to, viešosios lėšos neturėtų būti naudojamos brangiems tyrimams, kurie galiausiai padės įmonėms pateikti produktą rinkai, užsakyti. Laikantis šio principo ir taikytinų reglamentavimo reikalavimų, pagrįsdami savo prašymus suteikti leidimą pagal Sąjungos sektorių maistui skirtus teisės aktus pareiškėjai turi pateikti svarbius tyrimus, įskaitant bandymus, kad įrodytų produkto saugą ir tam tikrais atvejais veiksmingumą; |
| --- | --- |

(16)

leidimo suteikimo procedūros grindžiamos principu, kad būtent pareiškėjas turi įrodyti, kad remiantis turimomis mokslo žiniomis leidimo suteikimo procedūros dalykas atitinka Sąjungos saugos reikalavimus. Šis principas grindžiamas prielaida, kad visuomenės sveikata
  ir aplinka apsaugomos
  geriau, jeigu ne valdžios institucijos įrodo, kad tam tikras produktas yra nesaugus, kad galėtų uždrausti teikti jį rinkai, o būtent pareiškėjas įpareigojamas įrodyti, kad tas produktas yra saugus prieš pateikdamas jį rinkai. Be to, viešosios lėšos neturėtų būti naudojamos brangiems tyrimams, kurie galiausiai padės įmonėms pateikti produktą rinkai, užsakyti. Laikantis šio principo ir taikytinų reglamentavimo reikalavimų, pagrįsdami savo prašymus suteikti leidimą pagal Sąjungos sektorių maistui skirtus teisės aktus pareiškėjai turi pateikti svarbius tyrimus, įskaitant bandymus, kad įrodytų produkto saugą ir tam tikrais atvejais veiksmingumą;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

16 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16a) | palyginus Sąjungos agentūras matyti, kad Tarnybos leidimo suteikimo procedūra trunka iki 55 mėnesių, taigi penkis kartus ilgiau negu Europos vaistų agentūros (EMA) procedūra. Tai atgraso įmones nuo investicijų į inovatyvius produktus ir ilguoju laikotarpiu mažina Sąjungos konkurencingumą. Be to, dėl ilgų leidimo suteikimo procedūrų silpninamas pasitikėjimas Tarnyba. Todėl būtina skubiai užtikrinti rizikos vertinimo veiksmingumą padidinant žmogiškuosius ir finansinius išteklius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16a)

palyginus Sąjungos agentūras matyti, kad Tarnybos leidimo suteikimo procedūra trunka iki 55 mėnesių, taigi penkis kartus ilgiau negu Europos vaistų agentūros (EMA) procedūra. Tai atgraso įmones nuo investicijų į inovatyvius produktus ir ilguoju laikotarpiu mažina Sąjungos konkurencingumą. Be to, dėl ilgų leidimo suteikimo procedūrų silpninamas pasitikėjimas Tarnyba. Todėl būtina skubiai užtikrinti rizikos vertinimo veiksmingumą padidinant žmogiškuosius ir finansinius išteklius;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | parengtos nuostatos dėl prašymų suteikti leidimą turinio. Svarbu, kad Tarnybai rizikai įvertinti teikiamas prašymas suteikti leidimą atitiktų taikytinas specifikacijas siekiant užtikrinti, kad Tarnyba atliktų itin kokybišką rizikos vertinimą. Pareiškėjai, ypač mažosios ir vidutinės įmonės, ne visada aiškiai supranta tas specifikacijas. Todėl būtų naudinga, jeigu potencialiems pareiškėjams paprašius Tarnyba teiktų jiems rekomendacijas dėl taikytinų taisyklių ir privalomo prašymo suteikti leidimą turinio prieš oficialiai pateikiant tą prašymą
  , nenagrinėjant teikiamų tyrimų struktūros, nes už tai ir toliau atsako pareiškėjas
  .
  Siekiant užtikrinti šio proceso skaidrumą Tarnybos rekomendacijos turėtų būti skelbiamos viešai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

parengtos nuostatos dėl prašymų suteikti leidimą turinio. Svarbu, kad Tarnybai rizikai įvertinti teikiamas prašymas suteikti leidimą atitiktų taikytinas specifikacijas siekiant užtikrinti, kad Tarnyba atliktų itin kokybišką rizikos vertinimą. Pareiškėjai, ypač mažosios ir vidutinės įmonės, ne visada aiškiai supranta tas specifikacijas. Todėl būtų naudinga, jeigu potencialiems pareiškėjams paprašius Tarnyba teiktų jiems rekomendacijas dėl taikytinų taisyklių ir privalomo prašymo suteikti leidimą turinio prieš oficialiai pateikiant tą prašymą
  , nenagrinėjant teikiamų tyrimų struktūros, nes už tai ir toliau atsako pareiškėjas
  .
  Siekiant užtikrinti šio proceso skaidrumą Tarnybos rekomendacijos turėtų būti skelbiamos viešai;

| (17) | parengtos nuostatos dėl prašymų suteikti leidimą turinio. Svarbu, kad Tarnybai rizikai įvertinti teikiamas prašymas suteikti leidimą atitiktų taikytinas specifikacijas siekiant užtikrinti, kad Tarnyba atliktų itin kokybišką rizikos vertinimą. Pareiškėjai, ypač mažosios ir vidutinės įmonės, ne visada aiškiai supranta tas specifikacijas. Todėl būtų naudinga, jeigu potencialiems pareiškėjams paprašius Tarnyba teiktų jiems rekomendacijas dėl taikytinų taisyklių ir privalomo prašymo suteikti leidimą turinio prieš oficialiai pateikiant tą prašymą
  . Ne vėliau kaip ... [36 mėnesiai po šio iš dalies keičiančio reglamento įsigaliojimo dienos] Komisija turėtų įvertinti bendrųjų dėl Tarnybos veikimo suteiktų konsultacijų įtaką. Visų pirma Komisija turėtų įvertinti jų įtaką Tarnybos išteklių paskirstymui ir jos nepriklausomumui; |
| --- | --- |

(17)

parengtos nuostatos dėl prašymų suteikti leidimą turinio. Svarbu, kad Tarnybai rizikai įvertinti teikiamas prašymas suteikti leidimą atitiktų taikytinas specifikacijas siekiant užtikrinti, kad Tarnyba atliktų itin kokybišką rizikos vertinimą. Pareiškėjai, ypač mažosios ir vidutinės įmonės, ne visada aiškiai supranta tas specifikacijas. Todėl būtų naudinga, jeigu potencialiems pareiškėjams paprašius Tarnyba teiktų jiems rekomendacijas dėl taikytinų taisyklių ir privalomo prašymo suteikti leidimą turinio prieš oficialiai pateikiant tą prašymą
  . Ne vėliau kaip ... [36 mėnesiai po šio iš dalies keičiančio reglamento įsigaliojimo dienos] Komisija turėtų įvertinti bendrųjų dėl Tarnybos veikimo suteiktų konsultacijų įtaką. Visų pirma Komisija turėtų įvertinti jų įtaką Tarnybos išteklių paskirstymui ir jos nepriklausomumui;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | Tarnybai turėtų būti žinomas visų tyrimų, kuriuos pareiškėjas atliko planuodamas ateityje teikti prašymą suteikti leidimą pagal Sąjungos maistui skirtus teisės aktus, dalykas. Tam būtina ir tinkama, kad tyrimus užsakantys verslo veiklos vykdytojai ir juos atliekančios laboratorijos apie tuos tyrimus juos užsakant praneštų Tarnybai. Pagal taikytinas skaidrumo taisykles informacija apie tyrimus, apie kuriuos pranešama, turėtų būti skelbiama viešai tik po to, kai paskelbtas atitinkamas prašymas suteikti leidimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

Tarnybai turėtų būti žinomas visų tyrimų, kuriuos pareiškėjas atliko planuodamas ateityje teikti prašymą suteikti leidimą pagal Sąjungos maistui skirtus teisės aktus, dalykas. Tam būtina ir tinkama, kad tyrimus užsakantys verslo veiklos vykdytojai ir juos atliekančios laboratorijos apie tuos tyrimus juos užsakant praneštų Tarnybai. Pagal taikytinas skaidrumo taisykles informacija apie tyrimus, apie kuriuos pranešama, turėtų būti skelbiama viešai tik po to, kai paskelbtas atitinkamas prašymas suteikti leidimą;

| (18) | Tarnybai turėtų būti žinomas visų tyrimų, kuriuos pareiškėjas atliko planuodamas ateityje teikti prašymą suteikti
  arba atnaujinti
  leidimą pagal Sąjungos maistui skirtus teisės aktus, dalykas. Tam būtina ir tinkama, kad tyrimus užsakantys verslo veiklos vykdytojai ir juos atliekančios laboratorijos apie tuos tyrimus juos užsakant
  Sąjungoje arba už jos ribų
  praneštų Tarnybai. Pagal taikytinas skaidrumo taisykles informacija apie tyrimus, apie kuriuos pranešama, turėtų būti skelbiama viešai tik po to, kai paskelbtas atitinkamas prašymas suteikti
  arba atnaujinti
  leidimą; |
| --- | --- |

(18)

Tarnybai turėtų būti žinomas visų tyrimų, kuriuos pareiškėjas atliko planuodamas ateityje teikti prašymą suteikti
  arba atnaujinti
  leidimą pagal Sąjungos maistui skirtus teisės aktus, dalykas. Tam būtina ir tinkama, kad tyrimus užsakantys verslo veiklos vykdytojai ir juos atliekančios laboratorijos apie tuos tyrimus juos užsakant
  Sąjungoje arba už jos ribų
  praneštų Tarnybai. Pagal taikytinas skaidrumo taisykles informacija apie tyrimus, apie kuriuos pranešama, turėtų būti skelbiama viešai tik po to, kai paskelbtas atitinkamas prašymas suteikti
  arba atnaujinti
  leidimą;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | visuomenei kyla tam tikrų abejonių dėl Tarnybos vertinimo nagrinėjant prašymus suteikti leidimą, kai iš esmės remiamasi pramonės atliktais tyrimais. Tarnyba
  jau atlieka
  paiešką mokslinėje literatūroje, kad galėtų apsvarstyti kitus duomenis ir tyrimus, kurių yra dėl jai vertinti pateikto dalyko. Siekiant papildomai užtikrinti, kad Tarnyba galėtų susipažinti su visais svarbiais moksliniais duomenimis ir tyrimais, kurių yra dėl leidimo suteikimo procedūros dalyko, reikia numatyti konsultacijas su trečiosiomis šalimis siekiant nustatyti, ar yra kitų svarbių mokslinių duomenų ar tyrimų. Siekiant padidinti konsultacijų veiksmingumą, pagal šiame reglamente įtvirtintas skaidrumo taisykles konsultacijos turėtų vykti
  paskelbus
  pramonės atstovų
  pateiktus tyrimus
  ,
  įtrauktus
  į prašymą suteikti leidimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

visuomenei kyla tam tikrų abejonių dėl Tarnybos vertinimo nagrinėjant prašymus suteikti leidimą, kai iš esmės remiamasi pramonės atliktais tyrimais. Tarnyba
  jau atlieka
  paiešką mokslinėje literatūroje, kad galėtų apsvarstyti kitus duomenis ir tyrimus, kurių yra dėl jai vertinti pateikto dalyko. Siekiant papildomai užtikrinti, kad Tarnyba galėtų susipažinti su visais svarbiais moksliniais duomenimis ir tyrimais, kurių yra dėl leidimo suteikimo procedūros dalyko, reikia numatyti konsultacijas su trečiosiomis šalimis siekiant nustatyti, ar yra kitų svarbių mokslinių duomenų ar tyrimų. Siekiant padidinti konsultacijų veiksmingumą, pagal šiame reglamente įtvirtintas skaidrumo taisykles konsultacijos turėtų vykti
  paskelbus
  pramonės atstovų
  pateiktus tyrimus
  ,
  įtrauktus
  į prašymą suteikti leidimą;

| (20) | visuomenei kyla tam tikrų abejonių dėl Tarnybos vertinimo nagrinėjant prašymus suteikti leidimą, kai iš esmės remiamasi pramonės atliktais tyrimais.
  Jei pateikiamas naujas prašymas dėl leidimo suteikimo arba atnaujinimo procedūros,
  Tarnyba
  turėtų visada atlikti
  paiešką mokslinėje literatūroje, kad galėtų apsvarstyti kitus duomenis ir tyrimus, kurių yra dėl jai vertinti pateikto dalyko
  , ir prireikus reikalauti papildomų tyrimų. Tarnyba turėtų suteikti viešą prieigą prie visos savo turimos atitinkamos mokslinės literatūros tam tikrų klausimu.
  Siekiant papildomai užtikrinti, kad Tarnyba galėtų susipažinti su visais svarbiais moksliniais duomenimis ir tyrimais, kurių yra dėl leidimo suteikimo procedūros dalyko, reikia numatyti konsultacijas su trečiosiomis šalimis siekiant nustatyti, ar yra kitų svarbių mokslinių duomenų ar tyrimų. Siekiant padidinti konsultacijų veiksmingumą, pagal šiame reglamente įtvirtintas skaidrumo taisykles konsultacijos turėtų vykti
  nedelsiant po to, kai paskelbiami
  pramonės atstovų
  pateikti tyrimai
  ,
  įtraukti
  į prašymą suteikti leidimą; |
| --- | --- |

(20)

visuomenei kyla tam tikrų abejonių dėl Tarnybos vertinimo nagrinėjant prašymus suteikti leidimą, kai iš esmės remiamasi pramonės atliktais tyrimais.
  Jei pateikiamas naujas prašymas dėl leidimo suteikimo arba atnaujinimo procedūros,
  Tarnyba
  turėtų visada atlikti
  paiešką mokslinėje literatūroje, kad galėtų apsvarstyti kitus duomenis ir tyrimus, kurių yra dėl jai vertinti pateikto dalyko
  , ir prireikus reikalauti papildomų tyrimų. Tarnyba turėtų suteikti viešą prieigą prie visos savo turimos atitinkamos mokslinės literatūros tam tikrų klausimu.
  Siekiant papildomai užtikrinti, kad Tarnyba galėtų susipažinti su visais svarbiais moksliniais duomenimis ir tyrimais, kurių yra dėl leidimo suteikimo procedūros dalyko, reikia numatyti konsultacijas su trečiosiomis šalimis siekiant nustatyti, ar yra kitų svarbių mokslinių duomenų ar tyrimų. Siekiant padidinti konsultacijų veiksmingumą, pagal šiame reglamente įtvirtintas skaidrumo taisykles konsultacijos turėtų vykti
  nedelsiant po to, kai paskelbiami
  pramonės atstovų
  pateikti tyrimai
  ,
  įtraukti
  į prašymą suteikti leidimą;

Pakeitimas 158

Pasiūlymas dėl reglamento

21 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (21) | tyrimai, įskaitant bandymus, kuriuos pateikia verslo veiklos vykdytojai siekdami pagrįsti savo prašymus suteikti leidimą pagal Sąjungos maistui skirtus teisės aktus,
  paprastai atitinka
  tarptautiniu lygmeniu pripažintus principus, kuriais sukuriamas vienodas jų kokybės pagrindas, visų pirma, susijęs su rezultatų atkuriamumu. Tačiau tam tikrais atvejais gali kilti taikytinų standartų laikymosi problemų, tad tokiam laikymuisi patikrinti įdiegtos nacionalinės sistemos. Reikėtų numatyti papildomas garantijas, kad plačioji visuomenė būtų tikra dėl tyrimų kokybės ir kad būtų sukurta išsamesnė audito sistema, kurią taikydama Komisija patvirtintų valstybių narių taikomas kontrolės priemones, susijusias su tų principų įgyvendinimu tyrimus ir bandymus atliekančiose laboratorijose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21)

tyrimai, įskaitant bandymus, kuriuos pateikia verslo veiklos vykdytojai siekdami pagrįsti savo prašymus suteikti leidimą pagal Sąjungos maistui skirtus teisės aktus,
  paprastai atitinka
  tarptautiniu lygmeniu pripažintus principus, kuriais sukuriamas vienodas jų kokybės pagrindas, visų pirma, susijęs su rezultatų atkuriamumu. Tačiau tam tikrais atvejais gali kilti taikytinų standartų laikymosi problemų, tad tokiam laikymuisi patikrinti įdiegtos nacionalinės sistemos. Reikėtų numatyti papildomas garantijas, kad plačioji visuomenė būtų tikra dėl tyrimų kokybės ir kad būtų sukurta išsamesnė audito sistema, kurią taikydama Komisija patvirtintų valstybių narių taikomas kontrolės priemones, susijusias su tų principų įgyvendinimu tyrimus ir bandymus atliekančiose laboratorijose;

| (21) | tyrimai, įskaitant bandymus, kuriuos pateikia verslo veiklos vykdytojai siekdami pagrįsti savo prašymus suteikti leidimą pagal Sąjungos maistui skirtus teisės aktus,
  turėtų būti grindžiami nepriklausomo tarpusavio vertinimo literatūra arba atitikti
  tarptautiniu lygmeniu pripažintus
  standartus ir geros laboratorinės praktikos (GLP)
  principus, kuriais sukuriamas vienodas jų kokybės pagrindas, visų pirma, susijęs su rezultatų atkuriamumu. Tačiau tam tikrais atvejais gali kilti taikytinų standartų laikymosi problemų, tad tokiam laikymuisi patikrinti įdiegtos nacionalinės sistemos. Reikėtų numatyti papildomas garantijas, kad plačioji visuomenė būtų tikra dėl tyrimų kokybės ir kad būtų sukurta išsamesnė audito sistema, kurią taikydama Komisija patvirtintų valstybių narių
  arba trečiųjų šalių, bendradarbiaujant su Komisijos Sveikatos ir maisto audito bei analizės direktoratu,
  taikomas kontrolės priemones, susijusias su tų principų įgyvendinimu
  Sąjungos ir trečiųjų šalių
  tyrimus ir bandymus atliekančiose laboratorijose; |
| --- | --- |

(21)

tyrimai, įskaitant bandymus, kuriuos pateikia verslo veiklos vykdytojai siekdami pagrįsti savo prašymus suteikti leidimą pagal Sąjungos maistui skirtus teisės aktus,
  turėtų būti grindžiami nepriklausomo tarpusavio vertinimo literatūra arba atitikti
  tarptautiniu lygmeniu pripažintus
  standartus ir geros laboratorinės praktikos (GLP)
  principus, kuriais sukuriamas vienodas jų kokybės pagrindas, visų pirma, susijęs su rezultatų atkuriamumu. Tačiau tam tikrais atvejais gali kilti taikytinų standartų laikymosi problemų, tad tokiam laikymuisi patikrinti įdiegtos nacionalinės sistemos. Reikėtų numatyti papildomas garantijas, kad plačioji visuomenė būtų tikra dėl tyrimų kokybės ir kad būtų sukurta išsamesnė audito sistema, kurią taikydama Komisija patvirtintų valstybių narių
  arba trečiųjų šalių, bendradarbiaujant su Komisijos Sveikatos ir maisto audito bei analizės direktoratu,
  taikomas kontrolės priemones, susijusias su tų principų įgyvendinimu
  Sąjungos ir trečiųjų šalių
  tyrimus ir bandymus atliekančiose laboratorijose;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

21 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (21a) | procesas turėtų būti pakankamai lankstus, kad būtų galima nedelsiant atsižvelgti į naujus, didelį neigiamą poveikį sveikatai turinčius veiksnius, net jeigu jie nėra konkrečiai nurodyti teisės aktais nustatytuose reikalavimuose pateikti duomenis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21a)

procesas turėtų būti pakankamai lankstus, kad būtų galima nedelsiant atsižvelgti į naujus, didelį neigiamą poveikį sveikatai turinčius veiksnius, net jeigu jie nėra konkrečiai nurodyti teisės aktais nustatytuose reikalavimuose pateikti duomenis;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

22 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (22) | maisto sauga yra opus klausimas, kuris itin rūpi visiems Sąjungos piliečiams. Laikantis principo, kad būtent pramonė turi įrodyti Sąjungos reikalavimų laikymąsi, svarbu sukurti papildomą patvirtinimo priemonę siekiant aptarti konkrečius didelės visuomeninės svarbos atvejus, kai saugos klausimais yra prieštaringų nuomonių, t. y. užsakyti papildomus tyrimus siekiant patvirtinti rizikai vertinti naudojamus įrodymus. Atsižvelgiant į tai, kad tai bus finansuojama iš Sąjungos biudžeto ir kad tokios išimtinės patvirtinimo priemonės naudojimas turėtų būti proporcingas, tokius patvirtinamuosius tyrimus turėtų užsakyti Komisija. Derėtų atsižvelgti į tai, kad tam tikrais atvejais užsakomų tyrimų taikymo sritis turėtų būti platesnė nei nagrinėjamų įrodymų (pavyzdžiui, kai paaiškėja, kad yra naujų mokslinių pokyčių); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22)

maisto sauga yra opus klausimas, kuris itin rūpi visiems Sąjungos piliečiams. Laikantis principo, kad būtent pramonė turi įrodyti Sąjungos reikalavimų laikymąsi, svarbu sukurti papildomą patvirtinimo priemonę siekiant aptarti konkrečius didelės visuomeninės svarbos atvejus, kai saugos klausimais yra prieštaringų nuomonių, t. y. užsakyti papildomus tyrimus siekiant patvirtinti rizikai vertinti naudojamus įrodymus. Atsižvelgiant į tai, kad tai bus finansuojama iš Sąjungos biudžeto ir kad tokios išimtinės patvirtinimo priemonės naudojimas turėtų būti proporcingas, tokius patvirtinamuosius tyrimus turėtų užsakyti Komisija. Derėtų atsižvelgti į tai, kad tam tikrais atvejais užsakomų tyrimų taikymo sritis turėtų būti platesnė nei nagrinėjamų įrodymų (pavyzdžiui, kai paaiškėja, kad yra naujų mokslinių pokyčių);

| (22) | maisto sauga yra opus klausimas, kuris itin rūpi visiems Sąjungos piliečiams. Laikantis principo, kad būtent pramonė turi įrodyti Sąjungos reikalavimų laikymąsi, svarbu sukurti papildomą patvirtinimo priemonę siekiant aptarti konkrečius didelės visuomeninės svarbos atvejus, kai saugos klausimais yra prieštaringų nuomonių, t. y. užsakyti papildomus tyrimus siekiant patvirtinti rizikai vertinti naudojamus įrodymus. Atsižvelgiant į tai, kad tai bus finansuojama iš Sąjungos biudžeto ir kad tokios išimtinės patvirtinimo priemonės naudojimas turėtų būti proporcingas,
  jei mokslinės išvados skiriasi,
  tokius patvirtinamuosius tyrimus turėtų užsakyti Komisija. Derėtų atsižvelgti į tai, kad tam tikrais atvejais užsakomų tyrimų taikymo sritis turėtų būti platesnė nei
  rizikos vertinimo proceso metu
  nagrinėjamų įrodymų (pavyzdžiui, kai paaiškėja, kad yra naujų mokslinių pokyčių); |
| --- | --- |

(22)

maisto sauga yra opus klausimas, kuris itin rūpi visiems Sąjungos piliečiams. Laikantis principo, kad būtent pramonė turi įrodyti Sąjungos reikalavimų laikymąsi, svarbu sukurti papildomą patvirtinimo priemonę siekiant aptarti konkrečius didelės visuomeninės svarbos atvejus, kai saugos klausimais yra prieštaringų nuomonių, t. y. užsakyti papildomus tyrimus siekiant patvirtinti rizikai vertinti naudojamus įrodymus. Atsižvelgiant į tai, kad tai bus finansuojama iš Sąjungos biudžeto ir kad tokios išimtinės patvirtinimo priemonės naudojimas turėtų būti proporcingas,
  jei mokslinės išvados skiriasi,
  tokius patvirtinamuosius tyrimus turėtų užsakyti Komisija. Derėtų atsižvelgti į tai, kad tam tikrais atvejais užsakomų tyrimų taikymo sritis turėtų būti platesnė nei
  rizikos vertinimo proceso metu
  nagrinėjamų įrodymų (pavyzdžiui, kai paaiškėja, kad yra naujų mokslinių pokyčių);

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

23 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (23a) | Orhuso konvencijoje nustatyta keletas visuomenės teisių, susijusių su aplinka. Konvencijoje numatyta teisė visiems gauti valdžios institucijų turimą informaciją apie aplinką, teisė dalyvauti priimant sprendimus aplinkos klausimais ir teisė peržiūrėti procedūras, kurias taikant apskundžiami viešieji sprendimai, priimti neatsižvelgiant į dvi minėtas teises arba aplinkos teisės aktus apskritai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23a)

Orhuso konvencijoje nustatyta keletas visuomenės teisių, susijusių su aplinka. Konvencijoje numatyta teisė visiems gauti valdžios institucijų turimą informaciją apie aplinką, teisė dalyvauti priimant sprendimus aplinkos klausimais ir teisė peržiūrėti procedūras, kurias taikant apskundžiami viešieji sprendimai, priimti neatsižvelgiant į dvi minėtas teises arba aplinkos teisės aktus apskritai;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

24 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (24) | Europos piliečių iniciatyvoje „Uždrausti glifosatą ir apsaugoti žmones ir aplinką nuo toksiškų pesticidų“ taip pat patvirtinami nuogąstavimai dėl skaidrumo, susiję su tyrimais, kuriuos pramonė užsako ir pateikia kartu su prašymu suteikti leidimą (23); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(24)

Europos piliečių iniciatyvoje „Uždrausti glifosatą ir apsaugoti žmones ir aplinką nuo toksiškų pesticidų“ taip pat patvirtinami nuogąstavimai dėl skaidrumo, susiję su tyrimais, kuriuos pramonė užsako ir pateikia kartu su prašymu suteikti leidimą (23);

| (24) | kaip Orhuso konvencijos šalis, Sąjunga pripažino, kad aplinkos srityje didesnės visuomenės galimybės gauti informacijos ir dalyvauti priimant sprendimus gerina priimamų sprendimų kokybę ir jų įgyvendinimą, ugdo visuomenės sąmoningumą aplinkos klausimais ir sudaro sąlygas išreikšti savo susirūpinimą, o valdžios institucijoms – deramai į jį atsižvelgti.
  Europos piliečių iniciatyvoje „Uždrausti glifosatą ir apsaugoti žmones ir aplinką nuo toksiškų pesticidų“ taip pat patvirtinami nuogąstavimai dėl skaidrumo, susiję su tyrimais, kuriuos pramonė užsako ir pateikia kartu su prašymu suteikti leidimą (23); |
| --- | --- |

(24)

kaip Orhuso konvencijos šalis, Sąjunga pripažino, kad aplinkos srityje didesnės visuomenės galimybės gauti informacijos ir dalyvauti priimant sprendimus gerina priimamų sprendimų kokybę ir jų įgyvendinimą, ugdo visuomenės sąmoningumą aplinkos klausimais ir sudaro sąlygas išreikšti savo susirūpinimą, o valdžios institucijoms – deramai į jį atsižvelgti.
  Europos piliečių iniciatyvoje „Uždrausti glifosatą ir apsaugoti žmones ir aplinką nuo toksiškų pesticidų“ taip pat patvirtinami nuogąstavimai dėl skaidrumo, susiję su tyrimais, kuriuos pramonė užsako ir pateikia kartu su prašymu suteikti leidimą (23);

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

25 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (25a) | pasinaudojant Europos cheminių medžiagų agentūros apeliacine taryba kaip modeliu, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006

   (1a)

  89–93 straipsniuose, EFSA apeliacinė taryba turėtų būti įsteigta deleguotaisiais aktais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25a)

pasinaudojant Europos cheminių medžiagų agentūros apeliacine taryba kaip modeliu, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006

   (1a)

  89–93 straipsniuose, EFSA apeliacinė taryba turėtų būti įsteigta deleguotaisiais aktais;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

27 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (27) | siekiant nustatyti, kokiu lygmeniu atskleidžiant informaciją užtikrinama tinkama pusiausvyra,
  atitinkamas visuomenės teises į
  rizikos vertinimo proceso skaidrumą reikėtų derinti su komercinių pareiškėjų teisėmis, atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 178/2002 tikslus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(27)

siekiant nustatyti, kokiu lygmeniu atskleidžiant informaciją užtikrinama tinkama pusiausvyra,
  atitinkamas visuomenės teises į
  rizikos vertinimo proceso skaidrumą reikėtų derinti su komercinių pareiškėjų teisėmis, atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 178/2002 tikslus;

| (27) | siekiant nustatyti, kokiu lygmeniu
  iniciatyviai
  atskleidžiant informaciją užtikrinama tinkama pusiausvyra,
  poreikį užtikrinti
  rizikos vertinimo proceso skaidrumą reikėtų derinti su komercinių pareiškėjų teisėmis, atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 178/2002 tikslus
  , susijusius su aukšto lygio žmonių gyvenimo ir sveikatos apsauga, vartotojų interesų apsauga, taip pat gyvūnų sveikatos ir gerovės apsauga, augalų sveikatos ir aplinkos apsauga
  ; |
| --- | --- |

(27)

siekiant nustatyti, kokiu lygmeniu
  iniciatyviai
  atskleidžiant informaciją užtikrinama tinkama pusiausvyra,
  poreikį užtikrinti
  rizikos vertinimo proceso skaidrumą reikėtų derinti su komercinių pareiškėjų teisėmis, atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 178/2002 tikslus
  , susijusius su aukšto lygio žmonių gyvenimo ir sveikatos apsauga, vartotojų interesų apsauga, taip pat gyvūnų sveikatos ir gerovės apsauga, augalų sveikatos ir aplinkos apsauga
  ;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

27 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (27a) | šio reglamento nuostatomis dėl aktyvios sklaidos nesiekiama kokiais nors būdais apriboti reglamentuose (EB) Nr. 1049/2001 ir (EB) Nr. 1367/2006 numatytų teisių taikymo srities; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(27a)

šio reglamento nuostatomis dėl aktyvios sklaidos nesiekiama kokiais nors būdais apriboti reglamentuose (EB) Nr. 1049/2001 ir (EB) Nr. 1367/2006 numatytų teisių taikymo srities;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

30 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (30) | taip pat būtina nustatyti konkrečius reikalavimus dėl asmens duomenų
  apsaugos
  siekiant užtikrinti rizikos vertinimo proceso skaidrumą, atsižvelgiant
  į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 (24)2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES)
  Nr.
   2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1) (25). Taigi pagal šį reglamentą neturėtų būti skelbiami jokie asmens duomenys, nebent tai būtų būtina ir proporcinga siekiant užtikrinti rizikos vertinimo proceso skaidrumą, nepriklausomumą ir patikimumą, kartu užkertant kelią interesų konfliktams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(30)

taip pat būtina nustatyti konkrečius reikalavimus dėl asmens duomenų
  apsaugos
  siekiant užtikrinti rizikos vertinimo proceso skaidrumą, atsižvelgiant
  į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 (24)2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES)
  Nr.
   2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1) (25). Taigi pagal šį reglamentą neturėtų būti skelbiami jokie asmens duomenys, nebent tai būtų būtina ir proporcinga siekiant užtikrinti rizikos vertinimo proceso skaidrumą, nepriklausomumą ir patikimumą, kartu užkertant kelią interesų konfliktams;

| (30) | asmens duomenų, reikalingų užtikrinant rizikos vertinimo proceso skaidrumą,
  apsaugos
  ir konfidencialumo sumetimais taip pat būtinos nuorodos
  į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 (24) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 (25). Taigi pagal šį reglamentą neturėtų būti skelbiami jokie asmens duomenys, nebent tai būtų būtina ir proporcinga siekiant užtikrinti rizikos vertinimo proceso skaidrumą, nepriklausomumą ir patikimumą, kartu užkertant kelią interesų konfliktams
  . Užtikrinant rizikos vertinimo proceso skaidrumą, nepriklausomumą, tvarumą ir patikimumą, visų pirma siekiant išvengti interesų konfliktų, būtina ir proporcinga skelbti asmenvardžius asmenų, kuriuos Tarnyba paskiria prisidėti prie jos sprendimų priėmimo proceso, be kita ko, prie rekomendacinių dokumentų tvirtinimo; |
| --- | --- |

(30)

asmens duomenų, reikalingų užtikrinant rizikos vertinimo proceso skaidrumą,
  apsaugos
  ir konfidencialumo sumetimais taip pat būtinos nuorodos
  į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 (24) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 (25). Taigi pagal šį reglamentą neturėtų būti skelbiami jokie asmens duomenys, nebent tai būtų būtina ir proporcinga siekiant užtikrinti rizikos vertinimo proceso skaidrumą, nepriklausomumą ir patikimumą, kartu užkertant kelią interesų konfliktams
  . Užtikrinant rizikos vertinimo proceso skaidrumą, nepriklausomumą, tvarumą ir patikimumą, visų pirma siekiant išvengti interesų konfliktų, būtina ir proporcinga skelbti asmenvardžius asmenų, kuriuos Tarnyba paskiria prisidėti prie jos sprendimų priėmimo proceso, be kita ko, prie rekomendacinių dokumentų tvirtinimo;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

31 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (31) | didesnio skaidrumo tikslais ir siekiant užtikrinti, kad Tarnybos gaunami prašymai paskelbti mokslinio darbo rezultatus būtų tvarkomi veiksmingai, reikėtų sukurti standartinius duomenų formatus ir programinės įrangos paketus. Siekiant užtikrinti vienodas Reglamento (EB) Nr. 178/2002 įgyvendinimo sąlygas dėl standartinių duomenų formatų ir programinės įrangos paketų, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (26); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(31)

didesnio skaidrumo tikslais ir siekiant užtikrinti, kad Tarnybos gaunami prašymai paskelbti mokslinio darbo rezultatus būtų tvarkomi veiksmingai, reikėtų sukurti standartinius duomenų formatus ir programinės įrangos paketus. Siekiant užtikrinti vienodas Reglamento (EB) Nr. 178/2002 įgyvendinimo sąlygas dėl standartinių duomenų formatų ir programinės įrangos paketų, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (26);

| (31) | didesnio skaidrumo tikslais ir siekiant užtikrinti, kad Tarnybos gaunami prašymai paskelbti mokslinio darbo rezultatus būtų tvarkomi veiksmingai, reikėtų sukurti standartinius duomenų formatus ir programinės įrangos paketus. Siekiant užtikrinti vienodas
  ir suderintas
  Reglamento (EB) Nr. 178/2002 įgyvendinimo sąlygas dėl standartinių duomenų formatų ir programinės įrangos paketų, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (26); |
| --- | --- |

(31)

didesnio skaidrumo tikslais ir siekiant užtikrinti, kad Tarnybos gaunami prašymai paskelbti mokslinio darbo rezultatus būtų tvarkomi veiksmingai, reikėtų sukurti standartinius duomenų formatus ir programinės įrangos paketus. Siekiant užtikrinti vienodas
  ir suderintas
  Reglamento (EB) Nr. 178/2002 įgyvendinimo sąlygas dėl standartinių duomenų formatų ir programinės įrangos paketų, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (26);

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

33 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (33) | be to, siekiant įvertinti įvairių Tarnybai taikomų nuostatų veiksmingumą ir efektyvumą taip pat reikėtų
  numatyti Komisijos atliekamą
  Tarnybos vertinimą
  pagal Bendrąjį požiūrį į decentralizuotas agentūras
  . Atliekant vertinimą, visų pirma, turėtų būti peržiūrimos Mokslo komiteto ir mokslinių grupių narių atrankos procedūros vertinant jų skaidrumą, išlaidų efektyvumą ir tinkamumą siekiant užtikrinti nepriklausomumą ir kompetenciją ir užkirsti kelią interesų konfliktams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(33)

be to, siekiant įvertinti įvairių Tarnybai taikomų nuostatų veiksmingumą ir efektyvumą taip pat reikėtų
  numatyti Komisijos atliekamą
  Tarnybos vertinimą
  pagal Bendrąjį požiūrį į decentralizuotas agentūras
  . Atliekant vertinimą, visų pirma, turėtų būti peržiūrimos Mokslo komiteto ir mokslinių grupių narių atrankos procedūros vertinant jų skaidrumą, išlaidų efektyvumą ir tinkamumą siekiant užtikrinti nepriklausomumą ir kompetenciją ir užkirsti kelią interesų konfliktams;

| (33) | be to, siekiant įvertinti įvairių Tarnybai taikomų nuostatų veiksmingumą ir efektyvumą taip pat reikėtų
  atlikti nepriklausomą
  Tarnybos vertinimą. Atliekant vertinimą, visų pirma, turėtų būti peržiūrimos Mokslo komiteto ir mokslinių grupių narių atrankos procedūros vertinant jų skaidrumą, išlaidų efektyvumą ir tinkamumą siekiant užtikrinti nepriklausomumą ir kompetenciją ir užkirsti kelią interesų konfliktams; |
| --- | --- |

(33)

be to, siekiant įvertinti įvairių Tarnybai taikomų nuostatų veiksmingumą ir efektyvumą taip pat reikėtų
  atlikti nepriklausomą
  Tarnybos vertinimą. Atliekant vertinimą, visų pirma, turėtų būti peržiūrimos Mokslo komiteto ir mokslinių grupių narių atrankos procedūros vertinant jų skaidrumą, išlaidų efektyvumą ir tinkamumą siekiant užtikrinti nepriklausomumą ir kompetenciją ir užkirsti kelią interesų konfliktams;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

33 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (33a) | 7-ojoje ES aplinkosaugos veiksmų programoje buvo nurodyti metodai, kuriuos taikant galima ištirti cheminių medžiagų sudėtinį poveikį, o tai yra svarbiausia žmogaus sveikatai ir aplinkai. Kad būtų atsižvelgta į mišrų poveikį, reikia taikyti kompleksinį požiūrį, stiprinti Europos lygmens vertinimo agentūrų bendradarbiavimą ir apibrėžti tinkamas priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(33a)

7-ojoje ES aplinkosaugos veiksmų programoje buvo nurodyti metodai, kuriuos taikant galima ištirti cheminių medžiagų sudėtinį poveikį, o tai yra svarbiausia žmogaus sveikatai ir aplinkai. Kad būtų atsižvelgta į mišrų poveikį, reikia taikyti kompleksinį požiūrį, stiprinti Europos lygmens vertinimo agentūrų bendradarbiavimą ir apibrėžti tinkamas priemones;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

35 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (35) | siekiant užtikrinti rizikos vertinimo proceso skaidrumą taip pat būtina išplėsti Reglamento (EB) Nr. 178/2002 taikymo sritį, kuri šiuo metu susijusi tik su maistui skirtais teisės aktais, kad į ją taip pat patektų prašymai suteikti leidimą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl pašarų priedų, Reglamentą (EB) Nr. 1935/2004 dėl medžiagų, skirtų liestis su maistu, ir Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(35)

siekiant užtikrinti rizikos vertinimo proceso skaidrumą taip pat būtina išplėsti Reglamento (EB) Nr. 178/2002 taikymo sritį, kuri šiuo metu susijusi tik su maistui skirtais teisės aktais, kad į ją taip pat patektų prašymai suteikti leidimą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl pašarų priedų, Reglamentą (EB) Nr. 1935/2004 dėl medžiagų, skirtų liestis su maistu, ir Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų;

| (35) | siekiant užtikrinti rizikos vertinimo proceso skaidrumą
  ir nepriklausomumą
  taip pat būtina išplėsti Reglamento (EB) Nr. 178/2002 taikymo sritį, kuri šiuo metu susijusi tik su maistui skirtais teisės aktais, kad į ją taip pat patektų prašymai suteikti leidimą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl pašarų priedų, Reglamentą (EB) Nr. 1935/2004 dėl medžiagų, skirtų liestis su maistu, ir Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų; |
| --- | --- |

(35)

siekiant užtikrinti rizikos vertinimo proceso skaidrumą
  ir nepriklausomumą
  taip pat būtina išplėsti Reglamento (EB) Nr. 178/2002 taikymo sritį, kuri šiuo metu susijusi tik su maistui skirtais teisės aktais, kad į ją taip pat patektų prašymai suteikti leidimą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl pašarų priedų, Reglamentą (EB) Nr. 1935/2004 dėl medžiagų, skirtų liestis su maistu, ir Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

36 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (36) | siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į sektoriaus ypatumus, susijusius su konfidencialia informacija, atitinkamas visuomenės teises į 
  rizikos vertinimo proceso skaidrumą
  ,
  įskaitant teises pagal Orhuso konvenciją

   (1), reikėtų derinti su komercinių pareiškėjų teisėmis, atsižvelgiant į konkrečius Sąjungos sektorių teisės aktų tikslus ir įgytą patirtį. Be to, reikia iš dalies pakeisti Direktyvą 2001/18/EB, Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, Reglamentą (EB) Nr. 1831/2003, Reglamentą (EB) Nr. 1935/2004 ir Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 siekiant nustatyti papildomą konfidencialią informaciją, be numatytosios Reglamente (EB) Nr. 178/2002; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(36)

siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į sektoriaus ypatumus, susijusius su konfidencialia informacija, atitinkamas visuomenės teises į 
  rizikos vertinimo proceso skaidrumą
  ,
  įskaitant teises pagal Orhuso konvenciją

   (1), reikėtų derinti su komercinių pareiškėjų teisėmis, atsižvelgiant į konkrečius Sąjungos sektorių teisės aktų tikslus ir įgytą patirtį. Be to, reikia iš dalies pakeisti Direktyvą 2001/18/EB, Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, Reglamentą (EB) Nr. 1831/2003, Reglamentą (EB) Nr. 1935/2004 ir Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 siekiant nustatyti papildomą konfidencialią informaciją, be numatytosios Reglamente (EB) Nr. 178/2002;

| (36) | siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į sektoriaus ypatumus, susijusius su konfidencialia informacija, atitinkamas visuomenės teises į 
  skaidrumą, įskaitant teisę į naudą
  ,
  kurią teikia aktyvus informacijos, susijusios su rizikos vertinimo procesu, skleidimas
  , reikėtų derinti su komercinių pareiškėjų teisėmis, atsižvelgiant į konkrečius Sąjungos sektorių teisės aktų tikslus ir įgytą patirtį. Be to, reikia iš dalies pakeisti Direktyvą 2001/18/EB, Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, Reglamentą (EB) Nr. 1831/2003, Reglamentą (EB) Nr. 1935/2004 ir Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 siekiant nustatyti papildomą konfidencialią informaciją, be numatytosios Reglamente (EB) Nr. 178/2002
  . Šio reglamento nuostatomis dėl aktyvios informacijos sklaidos ir prašymo dėl konfidencialumo vertinimo Tarnyboje jokiu būdu neturėtų būti apribojama reglamentais (EB) Nr. 1049/2001 ir (EB) Nr. 1367/2006 numatytų teisių apimtis; |
| --- | --- |

(36)

siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į sektoriaus ypatumus, susijusius su konfidencialia informacija, atitinkamas visuomenės teises į 
  skaidrumą, įskaitant teisę į naudą
  ,
  kurią teikia aktyvus informacijos, susijusios su rizikos vertinimo procesu, skleidimas
  , reikėtų derinti su komercinių pareiškėjų teisėmis, atsižvelgiant į konkrečius Sąjungos sektorių teisės aktų tikslus ir įgytą patirtį. Be to, reikia iš dalies pakeisti Direktyvą 2001/18/EB, Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, Reglamentą (EB) Nr. 1831/2003, Reglamentą (EB) Nr. 1935/2004 ir Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 siekiant nustatyti papildomą konfidencialią informaciją, be numatytosios Reglamente (EB) Nr. 178/2002
  . Šio reglamento nuostatomis dėl aktyvios informacijos sklaidos ir prašymo dėl konfidencialumo vertinimo Tarnyboje jokiu būdu neturėtų būti apribojama reglamentais (EB) Nr. 1049/2001 ir (EB) Nr. 1367/2006 numatytų teisių apimtis;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

36 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (36a) | atliekant bendrųjų maisto produktams skirtų teisės aktų tinkamumo patikrą taip pat pabrėžta, kad rizikos valdymo procesas nėra skaidrus. Reikia geriau informuoti visuomenę apie svarstomas rizikos valdymo galimybes, vartotojų ir gyvūnų sveikatos bei aplinkos apsaugos lygį, kurį galima pasiekti kiekviena iš šių galimybių, taip pat apie kitus veiksnius, išskyrus rizikos vertinimo rezultatus, į kuriuos atsižvelgia rizikos valdytojai, ir tai, kaip jie yra derinami tarpusavyje sprendimų priėmimo procese; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(36a)

atliekant bendrųjų maisto produktams skirtų teisės aktų tinkamumo patikrą taip pat pabrėžta, kad rizikos valdymo procesas nėra skaidrus. Reikia geriau informuoti visuomenę apie svarstomas rizikos valdymo galimybes, vartotojų ir gyvūnų sveikatos bei aplinkos apsaugos lygį, kurį galima pasiekti kiekviena iš šių galimybių, taip pat apie kitus veiksnius, išskyrus rizikos vertinimo rezultatus, į kuriuos atsižvelgia rizikos valdytojai, ir tai, kaip jie yra derinami tarpusavyje sprendimų priėmimo procese;

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

37 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (37) | siekiant
  toliau stiprinti
  rizikos vertintojų ir rizikos valdytojų
  ryšį
  Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis
  ir didinti pranešimo apie riziką darnumą
  ir
  nuoseklumą
  , Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus priimti teisės aktus pagal Sutarties 290 straipsnį kad ji galėtų priimti bendrąjį planą pranešimo apie riziką srityje su žemės ūkio maisto produktų grandine susijusiais klausimais. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad šios konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(37)

siekiant
  toliau stiprinti
  rizikos vertintojų ir rizikos valdytojų
  ryšį
  Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis
  ir didinti pranešimo apie riziką darnumą
  ir
  nuoseklumą
  , Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus priimti teisės aktus pagal Sutarties 290 straipsnį kad ji galėtų priimti bendrąjį planą pranešimo apie riziką srityje su žemės ūkio maisto produktų grandine susijusiais klausimais. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad šios konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (37) | siekiant
  gerinti
  rizikos vertintojų ir rizikos valdytojų
  tarpusavio keitimąsi informacija rizikos analizės procese
  Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis
  , taip pat su kitais maisto grandinės suinteresuotaisiais subjektais, kaip antai ekonominės veiklos vykdytojais, vartotojų
  ir
  kitomis pilietinės visuomenėmis organizacijomis
  , Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus priimti teisės aktus pagal Sutarties 290 straipsnį kad ji galėtų priimti bendrąjį planą pranešimo apie riziką srityje su žemės ūkio maisto produktų grandine susijusiais klausimais.
  Bendrajame pranešimo apie riziką plane turėtų būti nustatytos praktinės priemonės, kuriomis visuomenei būtų sudarytos sąlygos susipažinti su būtina informacija, kad būtų pasiektas aukštas rizikos valdymo proceso skaidrumo lygis. Todėl
  ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad šios konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(37)

siekiant
  gerinti
  rizikos vertintojų ir rizikos valdytojų
  tarpusavio keitimąsi informacija rizikos analizės procese
  Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis
  , taip pat su kitais maisto grandinės suinteresuotaisiais subjektais, kaip antai ekonominės veiklos vykdytojais, vartotojų
  ir
  kitomis pilietinės visuomenėmis organizacijomis
  , Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus priimti teisės aktus pagal Sutarties 290 straipsnį kad ji galėtų priimti bendrąjį planą pranešimo apie riziką srityje su žemės ūkio maisto produktų grandine susijusiais klausimais.
  Bendrajame pranešimo apie riziką plane turėtų būti nustatytos praktinės priemonės, kuriomis visuomenei būtų sudarytos sąlygos susipažinti su būtina informacija, kad būtų pasiektas aukštas rizikos valdymo proceso skaidrumo lygis. Todėl
  ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad šios konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

37 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (37a) | nuostatos, susijusios su tuo, kokia informacija turėtų būti skelbiama, neturėtų daryti poveikio Reglamentui (EB) Nr. 1049/2001, taip pat nacionalinės ar Sąjungos teisės aktams dėl galimybės visuomenei susipažinti su oficialiais dokumentais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(37a)

nuostatos, susijusios su tuo, kokia informacija turėtų būti skelbiama, neturėtų daryti poveikio Reglamentui (EB) Nr. 1049/2001, taip pat nacionalinės ar Sąjungos teisės aktams dėl galimybės visuomenei susipažinti su oficialiais dokumentais;

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

38 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (38) | siekiant sudaryti galimybę Tarnybai ir verslo veiklos vykdytojams prisitaikyti prie naujųjų reikalavimų užtikrinant, kad Tarnybos veikla ir toliau vyktų sklandžiai, būtina numatyti šio reglamento taikymo pereinamojo laikotarpio priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(38)

siekiant sudaryti galimybę Tarnybai ir verslo veiklos vykdytojams prisitaikyti prie naujųjų reikalavimų užtikrinant, kad Tarnybos veikla ir toliau vyktų sklandžiai, būtina numatyti šio reglamento taikymo pereinamojo laikotarpio priemones;

| (38) | siekiant sudaryti galimybę Tarnybai
  , valstybėms narėms, Komisijai
  ir verslo veiklos vykdytojams prisitaikyti prie naujųjų reikalavimų užtikrinant, kad Tarnybos veikla ir toliau vyktų sklandžiai, būtina numatyti šio reglamento taikymo pereinamojo laikotarpio priemones; |
| --- | --- |

(38)

siekiant sudaryti galimybę Tarnybai
  , valstybėms narėms, Komisijai
  ir verslo veiklos vykdytojams prisitaikyti prie naujųjų reikalavimų užtikrinant, kad Tarnybos veikla ir toliau vyktų sklandžiai, būtina numatyti šio reglamento taikymo pereinamojo laikotarpio priemones;

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

39 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (39a) | kadangi šiame pasiūlyme pateiktais pakeitimais Tarnybai suteikiama plati kompetencija dėl rizikos vertinimo ir konfidencialumo tikrinimo, būtina gerokai padidinti Tarnybai iš biudžeto skiriamas lėšas pagal Komisijos pasiūlymo III priedą. Pasiūlymas atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą, tačiau gali prireikti naudoti specialias priemones, apibūdintas Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013. Jei Europos Parlamento ir valstybių narių konsultacijose dėl Sąjungos biudžeto nebūtų susitarta dėl reikiamų biudžeto lėšų skyrimo, Komisija turėtų deleguotuoju aktu pateikti alternatyvų pasiūlymą dėl finansavimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(39a)

kadangi šiame pasiūlyme pateiktais pakeitimais Tarnybai suteikiama plati kompetencija dėl rizikos vertinimo ir konfidencialumo tikrinimo, būtina gerokai padidinti Tarnybai iš biudžeto skiriamas lėšas pagal Komisijos pasiūlymo III priedą. Pasiūlymas atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą, tačiau gali prireikti naudoti specialias priemones, apibūdintas Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013. Jei Europos Parlamento ir valstybių narių konsultacijose dėl Sąjungos biudžeto nebūtų susitarta dėl reikiamų biudžeto lėšų skyrimo, Komisija turėtų deleguotuoju aktu pateikti alternatyvų pasiūlymą dėl finansavimo;

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

40 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (40a) | iš pastarųjų su maisto sauga susijusių įvykių matyti, kad nepaprastosios padėties atvejams būtina nustatyti atitinkamas priemones, kuriomis užtikrinama, kad, kilus rimtam pavojui žmonių bei gyvūnų sveikatai ar aplinkai, visiems maisto produktams, neatsižvelgiant į jų rūšį bei kilmę, ir visiems pašarams būtų taikomos bendrosios priemonės. Taikant šį visapusišką požiūrį dėl priemonių, kuriomis užtikrinama maisto sauga nepaprastosios padėties atveju, turėtų būti sudaromos sąlygos imtis efektyvių veiksmų ir užkirsti kelią dirbtiniems skirtumams sprendžiant su maisto produktais ar pašarais susijusio rimto pavojaus klausimą, įskaitant suderintos ir bendros įspėjimų apie maisto produktus sistemos valdymo procedūros nustatymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(40a)

iš pastarųjų su maisto sauga susijusių įvykių matyti, kad nepaprastosios padėties atvejams būtina nustatyti atitinkamas priemones, kuriomis užtikrinama, kad, kilus rimtam pavojui žmonių bei gyvūnų sveikatai ar aplinkai, visiems maisto produktams, neatsižvelgiant į jų rūšį bei kilmę, ir visiems pašarams būtų taikomos bendrosios priemonės. Taikant šį visapusišką požiūrį dėl priemonių, kuriomis užtikrinama maisto sauga nepaprastosios padėties atveju, turėtų būti sudaromos sąlygos imtis efektyvių veiksmų ir užkirsti kelią dirbtiniems skirtumams sprendžiant su maisto produktais ar pašarais susijusio rimto pavojaus klausimą, įskaitant suderintos ir bendros įspėjimų apie maisto produktus sistemos valdymo procedūros nustatymą;

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos - 1 punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

6 straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1) | 6 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

-1)

2.   Rizikos vertinimas remiasi turima moksline informacija, o vertinama laikantis savarankiškumo, objektyvumo ir skaidrumo principų.

„2.   „Rizikos vertinimas remiasi
  visa
  turima moksline informacija, o vertinama laikantis savarankiškumo, objektyvumo ir skaidrumo principų.“;“

(Šis pakeitimas taikomas visam tekstui. Jį priėmus reikės padaryti atitinkamus viso teksto pakeitimus.)

(Šis pakeitimas taikomas visam tekstui. Jį priėmus reikės padaryti atitinkamus viso teksto pakeitimus.)

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos - 1 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos - 1 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

7 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1a) | 7 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-1a)

-1a)

7 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

1.   Ypatingomis aplinkybėmis, kai, įvertinus turimą informaciją, yra nustatoma kenksmingo poveikio sveikatai galimybė, tačiau mokslas abejoja, laukiant tolesnės išsamesniam rizikos
  įvertinimui
  reikalingos mokslinės informacijos,
  gali būti priimtos laikinosios
  rizikos valdymo priemonės, užtikrinančios Bendrijos pasirinktą aukštą sveikatos apsaugos lygį.

„1.
     Ypatingomis aplinkybėmis, kai, įvertinus turimą informaciją, yra nustatoma kenksmingo poveikio sveikatai galimybė, tačiau mokslas abejoja, laukiant tolesnės išsamesniam rizikos
  vertinimui
  reikalingos mokslinės informacijos,
  priimamos
  rizikos valdymo priemonės, užtikrinančios Bendrijos pasirinktą aukštą sveikatos apsaugos lygį.“

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

8a straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8a straipsnis | 8a straipsnis |
| Pranešimo apie riziką tikslai | Pranešimo apie riziką tikslai |
| Pranešant apie riziką siekiama toliau išvardytų tikslų, atsižvelgiant į atitinkamas rizikos vertintojų ir rizikos valdytojų funkcijas: | Pranešant apie riziką siekiama toliau išvardytų tikslų, atsižvelgiant į atitinkamas rizikos vertintojų ir rizikos valdytojų funkcijas: |
| a) | skatinti konkrečių nagrinėjamų klausimų suvokimą ir supratimą visame rizikos analizės procese; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8a straipsnis

8a straipsnis

Pranešimo apie riziką tikslai

Pranešimo apie riziką tikslai

Pranešant apie riziką siekiama toliau išvardytų tikslų, atsižvelgiant į atitinkamas rizikos vertintojų ir rizikos valdytojų funkcijas:

Pranešant apie riziką siekiama toliau išvardytų tikslų, atsižvelgiant į atitinkamas rizikos vertintojų ir rizikos valdytojų funkcijas:

a)

skatinti konkrečių nagrinėjamų klausimų suvokimą ir supratimą visame rizikos analizės procese;

| a) | skatinti konkrečių nagrinėjamų klausimų suvokimą ir supratimą visame rizikos analizės
  ir valdymo
  procese; |
| --- | --- |

a)

skatinti konkrečių nagrinėjamų klausimų suvokimą ir supratimą visame rizikos analizės
  ir valdymo
  procese;

ir valdymo

| b) | skatinti nuoseklumą ir
  skaidrumą
  formuluojant rizikos valdymo rekomendacijas; |
| --- | --- |

b)

skatinti nuoseklumą ir
  skaidrumą
  formuluojant rizikos valdymo rekomendacijas;

skaidrumą

| b) | skatinti nuoseklumą
  , skaidrumą
  ir
  aiškumą
  formuluojant rizikos valdymo
  galimybes,
  rekomendacijas
  ir sprendimus
  ; |
| --- | --- |

b)

skatinti nuoseklumą
  , skaidrumą
  ir
  aiškumą
  formuluojant rizikos valdymo
  galimybes,
  rekomendacijas
  ir sprendimus
  ;

, skaidrumą

aiškumą

galimybes,

ir sprendimus

| c) | sukurti patikimą pagrindą rizikos valdymo sprendimams suprasti; |
| --- | --- |

c)

sukurti patikimą pagrindą rizikos valdymo sprendimams suprasti;

| c) | sukurti patikimą
  mokslinį
  pagrindą rizikos valdymo sprendimams suprasti;
  įskaitant informaciją apie: |
| --- | --- |

c)

sukurti patikimą
  mokslinį
  pagrindą rizikos valdymo sprendimams suprasti;
  įskaitant informaciją apie:

mokslinį

įskaitant informaciją apie:

| | i) | tai, kaip pasirinktos rizikos valdymo galimybės atspindi rizikos vertinimo neapibrėžtumą, taip pat vartotojų bei gyvūnų ir aplinkos apsaugos lygį, kurį būtų galima jomis pasiekti; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

tai, kaip pasirinktos rizikos valdymo galimybės atspindi rizikos vertinimo neapibrėžtumą, taip pat vartotojų bei gyvūnų ir aplinkos apsaugos lygį, kurį būtų galima jomis pasiekti;

tai, kaip pasirinktos rizikos valdymo galimybės atspindi rizikos vertinimo neapibrėžtumą, taip pat vartotojų bei gyvūnų ir aplinkos apsaugos lygį, kurį būtų galima jomis pasiekti;

| ii) | kaip nurodyta 6 straipsnio 3 dalyje, veiksnius, išskyrus rizikos vertinimo rezultatus, į kuriuos atsižvelgė rizikos valdytojai, ir kaip šie veiksniai buvo derinami tarpusavyje; |
| --- | --- |

ii)

ii)

kaip nurodyta 6 straipsnio 3 dalyje, veiksnius, išskyrus rizikos vertinimo rezultatus, į kuriuos atsižvelgė rizikos valdytojai, ir kaip šie veiksniai buvo derinami tarpusavyje;

kaip nurodyta 6 straipsnio 3 dalyje, veiksnius, išskyrus rizikos vertinimo rezultatus, į kuriuos atsižvelgė rizikos valdytojai, ir kaip šie veiksniai buvo derinami tarpusavyje;

| d) | padėti visuomenei suprasti rizikos analizės procesą, kad ji labiau pasitikėtų jo rezultatais; |
| --- | --- |

d)

padėti visuomenei suprasti rizikos analizės procesą, kad ji labiau pasitikėtų jo rezultatais;

| d) | padėti visuomenei suprasti rizikos analizės procesą, kad ji labiau pasitikėtų jo rezultatais
  , įskaitant aiškios ir nuoseklios informacijos apie atitinkamas rizikos vertintojų ir rizikos valdytojų užduotis, įgaliojimus ir pareigas teikimą
  ; |
| --- | --- |

d)

padėti visuomenei suprasti rizikos analizės procesą, kad ji labiau pasitikėtų jo rezultatais
  , įskaitant aiškios ir nuoseklios informacijos apie atitinkamas rizikos vertintojų ir rizikos valdytojų užduotis, įgaliojimus ir pareigas teikimą
  ;

, įskaitant aiškios ir nuoseklios informacijos apie atitinkamas rizikos vertintojų ir rizikos valdytojų užduotis, įgaliojimus ir pareigas teikimą

| e) | skatinti
  tinkamą
  visų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą ir |
| --- | --- |

e)

skatinti
  tinkamą
  visų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą ir

tinkamą

| e) | skatinti
  subalansuotą
  visų suinteresuotųjų subjektų
  , įskaitant maisto grandinės ekonominės veiklos vykdytojus, vartotojų ir kitas pilietinės visuomenės organizacijas,
  dalyvavimą ir |
| --- | --- |

e)

skatinti
  subalansuotą
  visų suinteresuotųjų subjektų
  , įskaitant maisto grandinės ekonominės veiklos vykdytojus, vartotojų ir kitas pilietinės visuomenės organizacijas,
  dalyvavimą ir

subalansuotą

, įskaitant maisto grandinės ekonominės veiklos vykdytojus, vartotojų ir kitas pilietinės visuomenės organizacijas,

| f) | užtikrinti
  tinkamus
  informacijos mainus su suinteresuotaisiais subjektais apie riziką, susijusią su žemės ūkio maisto produktų grandine. |
| --- | --- |

f)

užtikrinti
  tinkamus
  informacijos mainus su suinteresuotaisiais subjektais apie riziką, susijusią su žemės ūkio maisto produktų grandine.

tinkamus

| f) | užtikrinti
  skaidrius ir lygiateisius
  informacijos mainus su
  e punkte nurodytais
  suinteresuotaisiais subjektais apie riziką, susijusią su žemės ūkio maisto produktų grandine. |
| --- | --- |

f)

užtikrinti
  skaidrius ir lygiateisius
  informacijos mainus su
  e punkte nurodytais
  suinteresuotaisiais subjektais apie riziką, susijusią su žemės ūkio maisto produktų grandine.

skaidrius ir lygiateisius

e punkte nurodytais

| fa) | informuoti vartotojus apie rizikos prevencijos strategijas ir |
| --- | --- |

fa)

fa)

informuoti vartotojus apie rizikos prevencijos strategijas ir

informuoti vartotojus apie rizikos prevencijos strategijas ir

| fb) | kovoti su melagingos informacijos ir jos šaltinių platinimu. |
| --- | --- |

fb)

fb)

kovoti su melagingos informacijos ir jos šaltinių platinimu.

kovoti su melagingos informacijos ir jos šaltinių platinimu.

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

8b straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8b straipsnis | 8b straipsnis |
| Bendrieji pranešimo apie riziką principai | Bendrieji pranešimo apie riziką principai |
| Atsižvelgiant į atitinkamas rizikos vertintojų ir rizikos valdytojų funkcijas, pranešant apie riziką: | Atsižvelgiant į atitinkamas rizikos vertintojų ir rizikos valdytojų funkcijas, pranešant apie riziką: |
| a) | užtikrinama, kad būtų aktyviai ir laiku keičiamasi tikslia ir
  tinkama
  informacija remiantis skaidrumo, atvirumo ir reagavimo principais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8b straipsnis

8b straipsnis

Bendrieji pranešimo apie riziką principai

Bendrieji pranešimo apie riziką principai

Atsižvelgiant į atitinkamas rizikos vertintojų ir rizikos valdytojų funkcijas, pranešant apie riziką:

Atsižvelgiant į atitinkamas rizikos vertintojų ir rizikos valdytojų funkcijas, pranešant apie riziką:

a)

užtikrinama, kad būtų aktyviai ir laiku keičiamasi tikslia ir
  tinkama
  informacija remiantis skaidrumo, atvirumo ir reagavimo principais;

tinkama

| a) | užtikrinama, kad būtų aktyviai ir laiku keičiamasi tikslia ir
  išsamia
  informacija
  su visais suinteresuotaisiais subjektais
  remiantis skaidrumo, atvirumo ir reagavimo principais; |
| --- | --- |

a)

užtikrinama, kad būtų aktyviai ir laiku keičiamasi tikslia ir
  išsamia
  informacija
  su visais suinteresuotaisiais subjektais
  remiantis skaidrumo, atvirumo ir reagavimo principais;

išsamia

su visais suinteresuotaisiais subjektais

| b) | kiekviename rizikos analizės proceso etape nuo prašymų teikti mokslines konsultacijas iki rizikos vertinimo pateikimo ir rizikos valdymo sprendimų priėmimo teikiama skaidri informacija; |
| --- | --- |

b)

kiekviename rizikos analizės proceso etape nuo prašymų teikti mokslines konsultacijas iki rizikos vertinimo pateikimo ir rizikos valdymo sprendimų priėmimo teikiama skaidri informacija;

| b) | kiekviename rizikos analizės proceso etape nuo prašymų teikti mokslines konsultacijas iki rizikos vertinimo pateikimo ir rizikos valdymo sprendimų priėmimo teikiama skaidri informacija; |
| --- | --- |

b)

kiekviename rizikos analizės proceso etape nuo prašymų teikti mokslines konsultacijas iki rizikos vertinimo pateikimo ir rizikos valdymo sprendimų priėmimo teikiama skaidri informacija;

| c) | atsižvelgiama į
  tai, kaip suvokiama rizika; |
| --- | --- |

c)

atsižvelgiama į
  tai, kaip suvokiama rizika;

atsižvelgiama į

| c) | apsvarstoma
  tai, kaip suvokiama rizika |
| --- | --- |

c)

apsvarstoma
  tai, kaip suvokiama rizika

apsvarstoma

| d) | visiems suinteresuotiesiems subjektams padedama suprasti vieni kitus ir dalyvauti dialoge ir |
| --- | --- |

d)

visiems suinteresuotiesiems subjektams padedama suprasti vieni kitus ir dalyvauti dialoge ir

| d) | visiems suinteresuotiesiems subjektams padedama suprasti vieni kitus ir dalyvauti dialoge; |
| --- | --- |

d)

visiems suinteresuotiesiems subjektams padedama suprasti vieni kitus ir dalyvauti dialoge;

| e) | su teikiama informacija turėtų turėti galimybę susipažinti ir tie, kurie tiesiogiai nedalyvauja procese, atsižvelgiant į asmens duomenų
  konfidencialumą ir
  apsaugą. |
| --- | --- |

e)

su teikiama informacija turėtų turėti galimybę susipažinti ir tie, kurie tiesiogiai nedalyvauja procese, atsižvelgiant į asmens duomenų
  konfidencialumą ir
  apsaugą.

konfidencialumą ir

| e) | su teikiama informacija turėtų turėti galimybę susipažinti ir tie, kurie tiesiogiai nedalyvauja procese, atsižvelgiant į asmens duomenų apsaugą,
  ir |
| --- | --- |

e)

su teikiama informacija turėtų turėti galimybę susipažinti ir tie, kurie tiesiogiai nedalyvauja procese, atsižvelgiant į asmens duomenų apsaugą,
  ir

ir

| ea) | parengiami metodai, kaip geriau suprasti pavojaus ir rizikos skirtumą. |
| --- | --- |

ea)

ea)

parengiami metodai, kaip geriau suprasti pavojaus ir rizikos skirtumą.

parengiami metodai, kaip geriau suprasti pavojaus ir rizikos skirtumą.

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

8c straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8c straipsnis | 8c straipsnis |
| Bendrasis pranešimo apie riziką planas | Bendrasis pranešimo apie riziką planas |
| 1.   
  Glaudžiai bendradarbiaudama
  su Tarnyba ir valstybėmis narėmis ir
  surengusi
  tinkamas viešas konsultacijas
  Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 57a straipsnį ir parengti
  bendrąjį pranešimo apie riziką planą su žemės ūkio maisto produktų grandine susijusiais klausimais,
  atsižvelgdama
  į 8a ir 8b straipsniuose nustatytus atitinkamus tikslus ir bendruosius principus. | 1.   
  Komisija pagal 57a straipsnį įgaliojama priimti deleguotuosius teisės aktus glaudžiai bendradarbiaujant
  su Tarnyba ir valstybėmis narėmis ir
  surengus
  tinkamas viešas konsultacijas
  , kuriais papildomas šis reglamentas parengiant
  bendrąjį pranešimo apie riziką planą su žemės ūkio maisto produktų grandine susijusiais klausimais,
  atsižvelgiant
  į 8a ir 8b straipsniuose nustatytus atitinkamus tikslus ir bendruosius principus. |
| 2.   Bendruoju pranešimo apie riziką planu skatinama integruota pranešimo apie riziką sistema, kurios turėtų nuosekliai ir sistemingai laikytis ir rizikos vertintojai, ir rizikos valdytojai tiek Sąjungos, tiek nacionaliniu lygmeniu. Jame: | 2.   Bendruoju pranešimo apie riziką planu skatinama integruota pranešimo apie riziką sistema, kurios turėtų nuosekliai ir sistemingai laikytis ir rizikos vertintojai, ir rizikos valdytojai tiek Sąjungos, tiek nacionaliniu lygmeniu. Jame: |
| a) | nustatomi pagrindiniai veiksniai, į kuriuos reikėtų atsižvelgti vertinant reikiamų pranešimo apie riziką veiksmų tipą ir lygį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8c straipsnis

8c straipsnis

Bendrasis pranešimo apie riziką planas

Bendrasis pranešimo apie riziką planas

1.   
  Glaudžiai bendradarbiaudama
  su Tarnyba ir valstybėmis narėmis ir
  surengusi
  tinkamas viešas konsultacijas
  Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 57a straipsnį ir parengti
  bendrąjį pranešimo apie riziką planą su žemės ūkio maisto produktų grandine susijusiais klausimais,
  atsižvelgdama
  į 8a ir 8b straipsniuose nustatytus atitinkamus tikslus ir bendruosius principus.

1.   
  Komisija pagal 57a straipsnį įgaliojama priimti deleguotuosius teisės aktus glaudžiai bendradarbiaujant
  su Tarnyba ir valstybėmis narėmis ir
  surengus
  tinkamas viešas konsultacijas
  , kuriais papildomas šis reglamentas parengiant
  bendrąjį pranešimo apie riziką planą su žemės ūkio maisto produktų grandine susijusiais klausimais,
  atsižvelgiant
  į 8a ir 8b straipsniuose nustatytus atitinkamus tikslus ir bendruosius principus.

2.   Bendruoju pranešimo apie riziką planu skatinama integruota pranešimo apie riziką sistema, kurios turėtų nuosekliai ir sistemingai laikytis ir rizikos vertintojai, ir rizikos valdytojai tiek Sąjungos, tiek nacionaliniu lygmeniu. Jame:

2.   Bendruoju pranešimo apie riziką planu skatinama integruota pranešimo apie riziką sistema, kurios turėtų nuosekliai ir sistemingai laikytis ir rizikos vertintojai, ir rizikos valdytojai tiek Sąjungos, tiek nacionaliniu lygmeniu. Jame:

a)

nustatomi pagrindiniai veiksniai, į kuriuos reikėtų atsižvelgti vertinant reikiamų pranešimo apie riziką veiksmų tipą ir lygį;

| a) | nustatomi pagrindiniai veiksniai, į kuriuos reikėtų atsižvelgti vertinant reikiamų pranešimo apie riziką veiksmų tipą ir lygį; |
| --- | --- |

a)

nustatomi pagrindiniai veiksniai, į kuriuos reikėtų atsižvelgti vertinant reikiamų pranešimo apie riziką veiksmų tipą ir lygį;

| b) | numatomos tinkamos pagrindinės priemonės ir kanalai, kuriuos reikia naudoti pranešimo apie riziką tikslais, atsižvelgiant į 
  atitinkamų tikslinių adresatų grupių poreikius
  , ir |
| --- | --- |

b)

numatomos tinkamos pagrindinės priemonės ir kanalai, kuriuos reikia naudoti pranešimo apie riziką tikslais, atsižvelgiant į 
  atitinkamų tikslinių adresatų grupių poreikius
  , ir

atitinkamų tikslinių adresatų grupių poreikius

| b) | numatomos tinkamos pagrindinės priemonės ir kanalai, kuriuos reikia naudoti pranešimo apie riziką tikslais, atsižvelgiant į 
  poreikį užtikrinti subalansuotą visų suinteresuotų subjektų dalyvavimą
  ,
  įskaitant maisto grandinės ekonominės veiklos vykdytojus, vartotojų
  ir
  kitas pilietinės visuomenės organizacijas; |
| --- | --- |

b)

numatomos tinkamos pagrindinės priemonės ir kanalai, kuriuos reikia naudoti pranešimo apie riziką tikslais, atsižvelgiant į 
  poreikį užtikrinti subalansuotą visų suinteresuotų subjektų dalyvavimą
  ,
  įskaitant maisto grandinės ekonominės veiklos vykdytojus, vartotojų
  ir
  kitas pilietinės visuomenės organizacijas;

poreikį užtikrinti subalansuotą visų suinteresuotų subjektų dalyvavimą

įskaitant maisto grandinės ekonominės veiklos vykdytojus, vartotojų

kitas pilietinės visuomenės organizacijas;

| c) | sukuriami tinkami mechanizmai siekiant užtikrinti nuoseklesnį rizikos vertintojų ir rizikos valdytojų požiūrį į pranešimą apie riziką
  ir atvirą visų suinteresuotųjų subjektų dialogą. |
| --- | --- |

c)

sukuriami tinkami mechanizmai siekiant užtikrinti nuoseklesnį rizikos vertintojų ir rizikos valdytojų požiūrį į pranešimą apie riziką
  ir atvirą visų suinteresuotųjų subjektų dialogą.

ir atvirą visų suinteresuotųjų subjektų dialogą.

| c) | sukuriami tinkami mechanizmai siekiant užtikrinti nuoseklesnį rizikos vertintojų ir rizikos valdytojų požiūrį į pranešimą apie riziką
  , įskaitant sistemingą mokslinio vertinimo arba priimtino rizikos lygio suvokimo skirtumų pripažinimą ir paaiškinimą; |
| --- | --- |

c)

sukuriami tinkami mechanizmai siekiant užtikrinti nuoseklesnį rizikos vertintojų ir rizikos valdytojų požiūrį į pranešimą apie riziką
  , įskaitant sistemingą mokslinio vertinimo arba priimtino rizikos lygio suvokimo skirtumų pripažinimą ir paaiškinimą;

, įskaitant sistemingą mokslinio vertinimo arba priimtino rizikos lygio suvokimo skirtumų pripažinimą ir paaiškinimą;

| ca) | nustatomos 55a straipsnio 1 dalyje nurodytos informacijos pateikimo visuomenei praktinės priemonės ir tvarkaraštis. |
| --- | --- |

ca)

ca)

nustatomos 55a straipsnio 1 dalyje nurodytos informacijos pateikimo visuomenei praktinės priemonės ir tvarkaraštis.

nustatomos 55a straipsnio 1 dalyje nurodytos informacijos pateikimo visuomenei praktinės priemonės ir tvarkaraštis.

3.   Komisija patvirtina bendrąjį pranešimo apie riziką planą per [dvejus metus nuo šio reglamento taikymo dienos] ir atnaujina jį atsižvelgdama į techninę ir mokslo pažangą ir sukauptą patirtį.

3.   Komisija patvirtina bendrąjį pranešimo apie riziką planą per [dvejus metus nuo šio reglamento taikymo dienos] ir atnaujina jį atsižvelgdama į techninę ir mokslo pažangą ir sukauptą patirtį.

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

8 d straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 8d straipsnis




  Pranešimo apie riziką skaidrumas





  1.
     
  Komisija, Tarnyba ir valstybės narės veiklą, susijusią su pranešimu apie riziką pagal maistui skirtus teisės aktus, vykdo labai skaidriai.






  2.
     
  Komisija gali pateikti atitinkamas gaires. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8d straipsnis

Pranešimo apie riziką skaidrumas

1.
     
  Komisija, Tarnyba ir valstybės narės veiklą, susijusią su pranešimu apie riziką pagal maistui skirtus teisės aktus, vykdo labai skaidriai.

2.
     
  Komisija gali pateikti atitinkamas gaires.

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 1 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 1 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

9 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a) | 9 straipsnis pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a)

1a)

9 straipsnis pakeičiamas taip:

9 straipsnis

„9 straipsnis

Visuomenės konsultavimas

Visuomenės konsultavimas

Rengiant, vertinant arba iš naujo nagrinėjant
  maisto produktus reglamentuojančius įstatymus
  , išskyrus tuos atvejus, kai minėtas darbas yra labai skubus, visuomenė yra atvirai ir skaidriai konsultuojama tiesiogiai arba per atstovaujančias organizacijas.

maisto produktus reglamentuojančius įstatymus

Rizikos analizės metu, taip pat
  rengiant, vertinant arba iš naujo nagrinėjant
  maistui skirtus teisės aktus
  , išskyrus tuos atvejus, kai minėtas darbas yra labai skubus, visuomenė yra atvirai ir skaidriai konsultuojama tiesiogiai arba per atstovaujančias organizacijas.“;

Rizikos analizės metu, taip pat

maistui skirtus teisės aktus

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 1 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 1 b punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

10 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b) | 10 straipsnis pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1b)

1b)

10 straipsnis pakeičiamas taip:

10 straipsnis

„10 straipsnis

Visuomenės informavimas

Visuomenės informavimas

Nepažeidžiant Bendrijos ir nacionalinės teisės aktų taikytinų nuostatų dėl galimybės naudotis dokumentais, tuomet, kai yra rimtų priežasčių įtarti, kad maistas arba pašarai gali kelti pavojų žmonių ar gyvūnų sveikatai,
  atsižvelgiant į rizikos pagrįstumą bei dydį,
  valstybinės valdžios institucijos imasi atitinkamų priemonių
  informuodamos
  plačiąją visuomenę apie sveikatos rizikos pobūdį ir nurodo visus
  maisto
  produktus
  ar pašarus arba maisto ar pašarų rūšį
  , jų keliamą pavojų ir priemones, kurių imamasi arba ketinama imtis norint šią riziką sustabdyti, sumažinti arba jos išvengti.

atsižvelgiant į rizikos pagrįstumą bei dydį,

informuodamos

maisto

ar pašarus arba maisto ar pašarų rūšį

1.
     Nepažeidžiant Bendrijos ir nacionalinės teisės aktų taikytinų nuostatų dėl galimybės naudotis dokumentais, tuomet, kai yra rimtų priežasčių įtarti, kad maistas arba pašarai gali kelti pavojų žmonių ar gyvūnų sveikatai, valstybinės valdžios institucijos imasi atitinkamų priemonių
  ir laiku informuoja
  plačiąją visuomenę apie sveikatos rizikos pobūdį ir nurodo visus
  atitinkamus
  produktus, jų keliamą pavojų ir priemones, kurių imamasi arba ketinama imtis norint šią riziką sustabdyti, sumažinti arba jos išvengti.
  Ši dalis taip pat taikoma tuo atveju, kai įtariami pažeidimai dėl galimų tyčinių galiojančių Sąjungos teisės aktų pažeidimų, įvykdytų taikant nesąžiningą arba apgaulingą praktiką.

2.
     
  Siekdama užtikrinti vienodą 1 dalies įgyvendinimą, Komisija priima įgyvendinimo aktus dėl jo taikymo tvarkos ne vėliau kaip ... [12 mėnesių po šio iš dalies keičiančio reglamento įsigaliojimo dienos].“

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 1 c punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 1 c punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

22 straipsnio 7 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1c) | 22 straipsnio 7 dalies antra pastraipa pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1c)

1c)

22 straipsnio 7 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

Ji
  glaudžiai
  bendradarbiauja su
  panašias užduotis atliekančiomis valstybių narių kompetentingomis institucijomis
  .

glaudžiai

panašias užduotis atliekančiomis valstybių narių kompetentingomis institucijomis

„Ji bendradarbiauja su
  kitomis Europos Sąjungos vertinimo agentūromis.“
  .

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 1 d punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 1 d punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

23 straipsnio 1 dalies b punktas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1d) | 23 straipsnio pirmos pastraipos b punktas pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1d)

1d)

23 straipsnio pirmos pastraipos b punktas pakeičiamas taip:

| b
  ) | tobulinti
  ir
  derinti vienodas
  rizikos
  įvertinimo metodologijas, taikomas
  jos
  veiklos
  srityse; |
| --- | --- |

b
  )

b

tobulinti
  ir
  derinti vienodas
  rizikos
  įvertinimo metodologijas, taikomas
  jos
  veiklos
  srityse;

tobulinti

derinti vienodas

įvertinimo metodologijas, taikomas

veiklos

| „b
  ) | taikant kompleksinį požiūrį skatinti
  ir
  koordinuoti vienodų
  rizikos
  vertinimo metodų rengimą
  jos
  kompetencijai priklausančiose
  srityse
  , pirmiausia atsižvelgiant į galimą mišrų cheminių medžiagų poveikį žmonių sveikatai ir aplinkai;“
  ; |
| --- | --- |

„b
  )

„b

taikant kompleksinį požiūrį skatinti
  ir
  koordinuoti vienodų
  rizikos
  vertinimo metodų rengimą
  jos
  kompetencijai priklausančiose
  srityse
  , pirmiausia atsižvelgiant į galimą mišrų cheminių medžiagų poveikį žmonių sveikatai ir aplinkai;“
  ;

taikant kompleksinį požiūrį skatinti

koordinuoti vienodų

vertinimo metodų rengimą

kompetencijai priklausančiose

, pirmiausia atsižvelgiant į galimą mišrų cheminių medžiagų poveikį žmonių sveikatai ir aplinkai;“

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto b papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

25 straipsnio 1a dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1a.   Be 1 dalyje išvardytų narių ir pakaitinių narių, Valdančiosios tarybos sudėtyje yra: | 1a.   Be 1 dalyje išvardytų narių ir pakaitinių narių, Valdančiosios tarybos sudėtyje yra: |
| a) | du nariai ir pakaitiniai nariai, kuriuos paskiria Komisija ir kurie atstovauja Komisijai ir turi teisę balsuoti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.   Be 1 dalyje išvardytų narių ir pakaitinių narių, Valdančiosios tarybos sudėtyje yra:

1a.   Be 1 dalyje išvardytų narių ir pakaitinių narių, Valdančiosios tarybos sudėtyje yra:

a)

du nariai ir pakaitiniai nariai, kuriuos paskiria Komisija ir kurie atstovauja Komisijai ir turi teisę balsuoti;

| a) | du nariai ir pakaitiniai nariai, kuriuos paskiria Komisija ir kurie atstovauja Komisijai ir turi teisę balsuoti; |
| --- | --- |

a)

du nariai ir pakaitiniai nariai, kuriuos paskiria Komisija ir kurie atstovauja Komisijai ir turi teisę balsuoti;

| b) | vienas
  Europos Parlamento
  paskirtas narys
  ,
  turintis
  teisę balsuoti; |
| --- | --- |

b)

vienas
  Europos Parlamento
  paskirtas narys
  ,
  turintis
  teisę balsuoti;

vienas

paskirtas narys

turintis

| b) | du
  Europos Parlamento
  paskirti atstovai
  ,
  turintys
  teisę balsuoti; |
| --- | --- |

b)

du
  Europos Parlamento
  paskirti atstovai
  ,
  turintys
  teisę balsuoti;

du

paskirti atstovai

turintys

| c) | keturi
  teisę balsuoti turintys nariai, atstovaujantys pilietinei visuomenei ir maisto grandinės interesams: vienas iš vartotojų organizacijų, vienas iš nevyriausybinių aplinkosaugos organizacijų, vienas iš ūkininkų organizacijų ir vienas iš pramonės organizacijų. Tuos narius paskiria Taryba pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir remdamasi Komisijos parengtu sąrašu, kuriame yra daugiau pavardžių nei vietų, kurias reikia užpildyti. Komisijos sudarytas sąrašas siunčiamas Europos Parlamentui kartu su atitinkamais kvalifikaciniais dokumentais. Kuo skubiau ir ne ilgiau kaip per tris mėnesius nuo pranešimo, Europos Parlamentas savo nuomonę gali pateikti svarstyti Tarybai, ir tada ši paskiria tuos narius. |
| --- | --- |

c)

keturi
  teisę balsuoti turintys nariai, atstovaujantys pilietinei visuomenei ir maisto grandinės interesams: vienas iš vartotojų organizacijų, vienas iš nevyriausybinių aplinkosaugos organizacijų, vienas iš ūkininkų organizacijų ir vienas iš pramonės organizacijų. Tuos narius paskiria Taryba pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir remdamasi Komisijos parengtu sąrašu, kuriame yra daugiau pavardžių nei vietų, kurias reikia užpildyti. Komisijos sudarytas sąrašas siunčiamas Europos Parlamentui kartu su atitinkamais kvalifikaciniais dokumentais. Kuo skubiau ir ne ilgiau kaip per tris mėnesius nuo pranešimo, Europos Parlamentas savo nuomonę gali pateikti svarstyti Tarybai, ir tada ši paskiria tuos narius.

keturi

| c) | šeši
  teisę balsuoti turintys nariai, atstovaujantys pilietinei visuomenei ir maisto grandinės interesams: vienas iš vartotojų organizacijų, vienas iš nevyriausybinių aplinkosaugos organizacijų,
  vienas iš nevyriausybinių visuomenės sveikatos organizacijų,
  vienas iš ūkininkų organizacijų
  , vienas iš žemės ūkio chemijos organizacijos
  ir vienas iš
  maisto
  pramonės organizacijų. Tuos narius paskiria Taryba pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir remdamasi Komisijos parengtu sąrašu, kuriame yra daugiau pavardžių nei vietų, kurias reikia užpildyti. Komisijos sudarytas sąrašas siunčiamas Europos Parlamentui kartu su atitinkamais kvalifikaciniais dokumentais. Kuo skubiau ir ne ilgiau kaip per tris mėnesius nuo pranešimo, Europos Parlamentas savo nuomonę gali pateikti svarstyti Tarybai, ir tada ši paskiria tuos narius. |
| --- | --- |

c)

šeši
  teisę balsuoti turintys nariai, atstovaujantys pilietinei visuomenei ir maisto grandinės interesams: vienas iš vartotojų organizacijų, vienas iš nevyriausybinių aplinkosaugos organizacijų,
  vienas iš nevyriausybinių visuomenės sveikatos organizacijų,
  vienas iš ūkininkų organizacijų
  , vienas iš žemės ūkio chemijos organizacijos
  ir vienas iš
  maisto
  pramonės organizacijų. Tuos narius paskiria Taryba pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir remdamasi Komisijos parengtu sąrašu, kuriame yra daugiau pavardžių nei vietų, kurias reikia užpildyti. Komisijos sudarytas sąrašas siunčiamas Europos Parlamentui kartu su atitinkamais kvalifikaciniais dokumentais. Kuo skubiau ir ne ilgiau kaip per tris mėnesius nuo pranešimo, Europos Parlamentas savo nuomonę gali pateikti svarstyti Tarybai, ir tada ši paskiria tuos narius.

šeši

vienas iš nevyriausybinių visuomenės sveikatos organizacijų,

, vienas iš žemės ūkio chemijos organizacijos

maisto

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto c papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto c papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

25 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Narių ir pakaitinių
  narių kadencija trunka
  ketverius metus. Tačiau
  1a dalies a ir
  b
  punktuose
  išvardytų
  narių
  kadencijos trukmė neribota
  . 1a dalies c punkte
  išvardytų
  narių kadencija gali būti pratęsiama tik vieną kartą. | 2.   
  1a dalies b punkte nurodytų
  narių kadencija trunka
  ne ilgiau kaip dvejus su puse metų.
  1a dalies a ir
  c
  punktuose
  nurodytų
  narių
  kadencija trunka penkerius metus
  . 1a dalies c punkte
  nurodytų
  narių kadencija gali būti pratęsiama tik vieną kartą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Narių ir pakaitinių
  narių kadencija trunka
  ketverius metus. Tačiau
  1a dalies a ir
  b
  punktuose
  išvardytų
  narių
  kadencijos trukmė neribota
  . 1a dalies c punkte
  išvardytų
  narių kadencija gali būti pratęsiama tik vieną kartą.

2.   
  1a dalies b punkte nurodytų
  narių kadencija trunka
  ne ilgiau kaip dvejus su puse metų.
  1a dalies a ir
  c
  punktuose
  nurodytų
  narių
  kadencija trunka penkerius metus
  . 1a dalies c punkte
  nurodytų
  narių kadencija gali būti pratęsiama tik vieną kartą.

Pakeitimas 159

Pakeitimas 159

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto -a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto -a papunktis (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

28 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | a) | 28 straipsnio 4 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:





  „4.
     
  Mokslinės grupės susideda iš nepriklausomų mokslininkų, kurie aktyviai vykdo mokslinius tyrimus ir skelbia savo mokslinių tyrimų išvadas recenzuojamuose mokslo žurnaluose.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

a)

a)

28 straipsnio 4 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

28 straipsnio 4 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

„4.
     
  Mokslinės grupės susideda iš nepriklausomų mokslininkų, kurie aktyviai vykdo mokslinius tyrimus ir skelbia savo mokslinių tyrimų išvadas recenzuojamuose mokslo žurnaluose.“;

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto a ir b papunkčiai

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto a ir b papunkčiai

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

28 straipsnio 5–5 g dalys

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Mokslinėms grupėms nepriklausančius Mokslo komiteto narius ir
  papildomus 5b dalyje išvardytus
  narius penkerių metų kadencijai, kuri vėliau gali būti pratęsta,
  vykdomojo direktoriaus siūlymu
  skiria Valdančioji taryba
  po to
  ,
  kai Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, pagrindiniuose moksliniuose leidiniuose ir Tarnybos interneto svetainėje paskelbiamas kvietimas dalyvauti konkurse.“, | 5.   Mokslinėms grupėms nepriklausančius Mokslo komiteto narius ir
  mokslinių grupių
  narius penkerių metų kadencijai, kuri vėliau gali būti pratęsta, skiria Valdančioji taryba,
  laikydamasi šios procedūros: |
| 5a.
     
  Mokslinių grupių narius penkerių metų kadencija, kuri vėliau gali būti pratęsta, skiria Valdančioji taryba tokia tvarka: | |
| a) | pasitaręs su Valdančiąja taryba vykdomasis direktorius
  siunčia valstybėms narėms prašyti kiekvienai mokslinei grupei suteikti tam tikrus daugelio mokslo sričių specialistus ir nurodo
  ,
  kiek ekspertų turėtų pasiūlyti valstybės narės. Vykdantysis direktorius praneša valstybėms narėms apie Tarnybos nepriklausomumo politiką ir mokslinių grupių nariams taikytinas įgyvendinimo taisykles. Kad galėtų pasiūlyti ekspertus, valstybės narės paskelbia kvietimą dalyvauti konkurse. Vykdomasis direktorius praneša Valdančiajai tarybai apie valstybėms narėms išsiųstus prašymus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Mokslinėms grupėms nepriklausančius Mokslo komiteto narius ir
  papildomus 5b dalyje išvardytus
  narius penkerių metų kadencijai, kuri vėliau gali būti pratęsta,
  vykdomojo direktoriaus siūlymu
  skiria Valdančioji taryba
  po to
  ,
  kai Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, pagrindiniuose moksliniuose leidiniuose ir Tarnybos interneto svetainėje paskelbiamas kvietimas dalyvauti konkurse.“,

5.   Mokslinėms grupėms nepriklausančius Mokslo komiteto narius ir
  mokslinių grupių
  narius penkerių metų kadencijai, kuri vėliau gali būti pratęsta, skiria Valdančioji taryba,
  laikydamasi šios procedūros:

5a.
     
  Mokslinių grupių narius penkerių metų kadencija, kuri vėliau gali būti pratęsta, skiria Valdančioji taryba tokia tvarka:

a)

pasitaręs su Valdančiąja taryba vykdomasis direktorius
  siunčia valstybėms narėms prašyti kiekvienai mokslinei grupei suteikti tam tikrus daugelio mokslo sričių specialistus ir nurodo
  ,
  kiek ekspertų turėtų pasiūlyti valstybės narės. Vykdantysis direktorius praneša valstybėms narėms apie Tarnybos nepriklausomumo politiką ir mokslinių grupių nariams taikytinas įgyvendinimo taisykles. Kad galėtų pasiūlyti ekspertus, valstybės narės paskelbia kvietimą dalyvauti konkurse. Vykdomasis direktorius praneša Valdančiajai tarybai apie valstybėms narėms išsiųstus prašymus;

siunčia valstybėms narėms prašyti kiekvienai mokslinei grupei suteikti tam tikrus daugelio mokslo sričių specialistus ir nurodo

kiek ekspertų turėtų pasiūlyti valstybės narės. Vykdantysis direktorius praneša valstybėms narėms apie Tarnybos nepriklausomumo politiką ir mokslinių grupių nariams taikytinas įgyvendinimo taisykles. Kad galėtų pasiūlyti ekspertus, valstybės narės paskelbia kvietimą dalyvauti konkurse. Vykdomasis direktorius praneša Valdančiajai tarybai apie valstybėms narėms išsiųstus prašymus;

| a) | pasitaręs su Valdančiąja taryba vykdomasis direktorius
  Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
  ,
  pagrindiniuose moksliniuose leidiniuose ir Tarnybos interneto svetainėje paskelbia kvietimą pareikšti susidomėjimą
  ir
  informuoja valstybes nares
  .
  Kvietime nurodoma
  ,
  kokios keletą mokslo sričių apimančios kompetencijos turi turėti kiekvienos mokslinės grupės ekspertai ir kiek tokių ekspertų reikia. |
| --- | --- |

a)

pasitaręs su Valdančiąja taryba vykdomasis direktorius
  Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
  ,
  pagrindiniuose moksliniuose leidiniuose ir Tarnybos interneto svetainėje paskelbia kvietimą pareikšti susidomėjimą
  ir
  informuoja valstybes nares
  .
  Kvietime nurodoma
  ,
  kokios keletą mokslo sričių apimančios kompetencijos turi turėti kiekvienos mokslinės grupės ekspertai ir kiek tokių ekspertų reikia.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

pagrindiniuose moksliniuose leidiniuose ir Tarnybos interneto svetainėje paskelbia kvietimą pareikšti susidomėjimą

informuoja valstybes nares

Kvietime nurodoma

kokios keletą mokslo sričių apimančios kompetencijos turi turėti kiekvienos mokslinės grupės ekspertai ir kiek tokių ekspertų reikia.

| b) | valstybės narės
  pasiūlo ekspertus siekdamos kartu pasiekti vykdomojo direktoriaus nustatytą skaičių
  .
  Kiekviena valstybė narė pasiūlo bent 12 mokslo sričių specialistų. Valstybės narės gali siūlyti kitų valstybių narių piliečių kandidatūras
  ; |
| --- | --- |

b)

valstybės narės
  pasiūlo ekspertus siekdamos kartu pasiekti vykdomojo direktoriaus nustatytą skaičių
  .
  Kiekviena valstybė narė pasiūlo bent 12 mokslo sričių specialistų. Valstybės narės gali siūlyti kitų valstybių narių piliečių kandidatūras
  ;

pasiūlo ekspertus siekdamos kartu pasiekti vykdomojo direktoriaus nustatytą skaičių

Kiekviena valstybė narė pasiūlo bent 12 mokslo sričių specialistų. Valstybės narės gali siūlyti kitų valstybių narių piliečių kandidatūras

| b) | valstybės narės
  užtikrina, kad kvietimas pareikšti susidomėjimą būtų plačiai paskleistas visoje mokslo bendruomenėje
  .
  Jos taip pat gali pasiūlyti ekspertų kandidatūras nurodytose
  mokslo
  srityse, jei tos kandidatūros siūlomos remiantis šalyje paskelbtu kvietimu pareikšti susidomėjimą
  ; |
| --- | --- |

b)

valstybės narės
  užtikrina, kad kvietimas pareikšti susidomėjimą būtų plačiai paskleistas visoje mokslo bendruomenėje
  .
  Jos taip pat gali pasiūlyti ekspertų kandidatūras nurodytose
  mokslo
  srityse, jei tos kandidatūros siūlomos remiantis šalyje paskelbtu kvietimu pareikšti susidomėjimą
  ;

užtikrina, kad kvietimas pareikšti susidomėjimą būtų plačiai paskleistas visoje mokslo bendruomenėje

Jos taip pat gali pasiūlyti ekspertų kandidatūras nurodytose

srityse, jei tos kandidatūros siūlomos remiantis šalyje paskelbtu kvietimu pareikšti susidomėjimą

| c) | remdamasis
  valstybių narių
  kandidatūrų pasiūlymais vykdomasis direktorius
  parengia kiekvienos mokslinės grupės
  ekspertų sąrašą,
  kuriame turi būti daugiau asmenų nei numatoma
  paskirti
  ekspertų
  . Vykdomasis direktorius gali nesudaryti tokio sąrašo, jeigu gali
  įrodyti
  , kad
  dėl pasiūlytų kandidatūrų
  jis, atsižvelgdamas į šios dalies d punkte išdėstytus atrankos kriterijus, negali sudaryti didesnio sąrašo. Vykdomasis direktorius pateikia sąrašą Valdančiajai tarybai, kad ši paskirtų ekspertus; |
| --- | --- |

c)

remdamasis
  valstybių narių
  kandidatūrų pasiūlymais vykdomasis direktorius
  parengia kiekvienos mokslinės grupės
  ekspertų sąrašą,
  kuriame turi būti daugiau asmenų nei numatoma
  paskirti
  ekspertų
  . Vykdomasis direktorius gali nesudaryti tokio sąrašo, jeigu gali
  įrodyti
  , kad
  dėl pasiūlytų kandidatūrų
  jis, atsižvelgdamas į šios dalies d punkte išdėstytus atrankos kriterijus, negali sudaryti didesnio sąrašo. Vykdomasis direktorius pateikia sąrašą Valdančiajai tarybai, kad ši paskirtų ekspertus;

valstybių narių

parengia kiekvienos mokslinės grupės

kuriame turi būti daugiau asmenų nei numatoma

ekspertų

įrodyti

dėl pasiūlytų kandidatūrų

| c) | remdamasis
  gautomis paraiškomis bei
  kandidatūrų pasiūlymais
  ir laikydamasis Tarnybos nepriklausomumo politikos ir mokslinių grupių nariams taikomų įgyvendinimo taisyklių,
  vykdomasis direktorius
  kiekvienai mokslinei grupei parengia
  ekspertų sąrašą,
  kuris yra didesnis už narių, kurie turės būti
  paskirti
  , skaičių
  . Vykdomasis direktorius gali nesudaryti tokio sąrašo, jeigu gali
  pagrįsti
  , kad
  gavęs paraiškas ir kandidatūras
  jis, atsižvelgdamas į šios dalies d punkte išdėstytus atrankos kriterijus, negali sudaryti didesnio sąrašo. Vykdomasis direktorius pateikia sąrašą Valdančiajai tarybai, kad ši paskirtų ekspertus; |
| --- | --- |

c)

remdamasis
  gautomis paraiškomis bei
  kandidatūrų pasiūlymais
  ir laikydamasis Tarnybos nepriklausomumo politikos ir mokslinių grupių nariams taikomų įgyvendinimo taisyklių,
  vykdomasis direktorius
  kiekvienai mokslinei grupei parengia
  ekspertų sąrašą,
  kuris yra didesnis už narių, kurie turės būti
  paskirti
  , skaičių
  . Vykdomasis direktorius gali nesudaryti tokio sąrašo, jeigu gali
  pagrįsti
  , kad
  gavęs paraiškas ir kandidatūras
  jis, atsižvelgdamas į šios dalies d punkte išdėstytus atrankos kriterijus, negali sudaryti didesnio sąrašo. Vykdomasis direktorius pateikia sąrašą Valdančiajai tarybai, kad ši paskirtų ekspertus;

gautomis paraiškomis bei

ir laikydamasis Tarnybos nepriklausomumo politikos ir mokslinių grupių nariams taikomų įgyvendinimo taisyklių,

kiekvienai mokslinei grupei parengia

kuris yra didesnis už narių, kurie turės būti

, skaičių

pagrįsti

gavęs paraiškas ir kandidatūras

| d) | valstybės narės siūlo narių kandidatūras, vykdomasis direktorius vykdo atranką ir Valdančioji taryba juos paskiria remdamiesi šiais kriterijais: |
| --- | --- |

d)

valstybės narės siūlo narių kandidatūras, vykdomasis direktorius vykdo atranką ir Valdančioji taryba juos paskiria remdamiesi šiais kriterijais:

| d) | valstybės narės siūlo narių kandidatūras, vykdomasis direktorius vykdo atranką ir Valdančioji taryba juos paskiria remdamiesi šiais kriterijais: |
| --- | --- |

d)

valstybės narės siūlo narių kandidatūras, vykdomasis direktorius vykdo atranką ir Valdančioji taryba juos paskiria remdamiesi šiais kriterijais:

| | i) | aukšto lygio mokslinė kompetencija; |
| --- | --- | --- |

i)

aukšto lygio mokslinė kompetencija;

| | i) | aukšto lygio mokslinė kompetencija; |
| --- | --- | --- |

i)

aukšto lygio mokslinė kompetencija;

| | ii) | nepriklausomumas ir interesų konflikto nebuvimas pagal 37 straipsnio 2 dalį ir Tarnybos nepriklausomumo politiką ir įgyvendinimo taisykles dėl mokslinių grupių narių nepriklausomumo; |
| --- | --- | --- |

ii)

nepriklausomumas ir interesų konflikto nebuvimas pagal 37 straipsnio 2 dalį ir Tarnybos nepriklausomumo politiką ir įgyvendinimo taisykles dėl mokslinių grupių narių nepriklausomumo;

| | ii) | nepriklausomumas ir interesų konflikto nebuvimas pagal 37 straipsnio 2 dalį ir Tarnybos nepriklausomumo politiką ir įgyvendinimo taisykles dėl mokslinių grupių narių nepriklausomumo; |
| --- | --- | --- |

ii)

nepriklausomumas ir interesų konflikto nebuvimas pagal 37 straipsnio 2 dalį ir Tarnybos nepriklausomumo politiką ir įgyvendinimo taisykles dėl mokslinių grupių narių nepriklausomumo;

| | iii) | konkrečios daugelio sričių kompetencijos poreikių tenkinimas grupėje, į kurią jie bus paskirti, ir jos kalbų režimas; |
| --- | --- | --- |

iii)

konkrečios daugelio sričių kompetencijos poreikių tenkinimas grupėje, į kurią jie bus paskirti, ir jos kalbų režimas;

| | iii) | konkrečios daugelio sričių kompetencijos poreikių tenkinimas grupėje, į kurią jie bus paskirti, ir jos kalbų režimas; |
| --- | --- | --- |

iii)

konkrečios daugelio sričių kompetencijos poreikių tenkinimas grupėje, į kurią jie bus paskirti, ir jos kalbų režimas;

| e) | Valdančioji taryba užtikrina, kad galutinai paskiriant ekspertus būtų užtikrinama kuo platesnė geografinė aprėptis. |
| --- | --- |

e)

Valdančioji taryba užtikrina, kad galutinai paskiriant ekspertus būtų užtikrinama kuo platesnė geografinė aprėptis.

| e) | Valdančioji taryba užtikrina, kad galutinai paskiriant ekspertus būtų užtikrinama kuo platesnė geografinė aprėptis. |
| --- | --- |

e)

Valdančioji taryba užtikrina, kad galutinai paskiriant ekspertus būtų užtikrinama kuo platesnė geografinė aprėptis.

5b
  .   Tarnybai nustačius, kad grupėje arba keliose grupėse trūksta tam tikros srities kompetencijos, vykdomasis direktorius pasiūlo, kad Valdančioji taryba paskirtų į grupę (-es) papildomus narius 5 dalyje išdėstyta tvarka.

5a
  .   Tarnybai nustačius, kad grupėje arba keliose grupėse trūksta tam tikros srities kompetencijos, vykdomasis direktorius pasiūlo, kad Valdančioji taryba paskirtų į grupę (-es) papildomus narius 5 dalyje išdėstyta tvarka.

5c
  .   Remdamasi vykdomojo direktoriaus pasiūlymu Valdančioji taryba priima išsamias taisykles dėl šio straipsnio
  5a
  ir
  5b
  dalyse įtvirtintų procedūrų organizavimo ir laiko.

5b
  .   Remdamasi vykdomojo direktoriaus pasiūlymu Valdančioji taryba priima išsamias taisykles dėl šio straipsnio
  5
  ir
  5a
  dalyse įtvirtintų procedūrų organizavimo ir laiko.

5d
  .   
  Valstybės narės įgyvendina priemones, kuriomis užtikrinama, kad mokslinių
  grupių nariai
  būtų nepriklausomi
  ir
  kad jiems nekiltų
  interesų
  konfliktų
  , kaip numatyta 37 straipsnio 2 dalyje ir Tarnybos vidaus priemonėse.
  Valstybės narės užtikrina, kad mokslinių grupių nariai turėtų
  galimybę skirti reikiamą laiką ir dėti pastangas dalyvauti Tarnybos veikloje
  . Valstybės narės užtikrina
  ,
  kad mokslinių grupių nariai negautų
  jokių nurodymų nacionaliniu lygmeniu
  ir kad
  jų nepriklausomas mokslinis dalyvavimas rizikos vertinimo sistemoje Sąjungos lygmeniu
  būtų
  laikomas prioritetine užduotimi siekiant užtikrinti maisto grandinės saugą.

5c
  .   
  Mokslinių
  grupių nariai
  veikia nepriklausomai
  ir
  nepatenka į
  interesų
  konfliktus
  , kaip numatyta 37 straipsnio 2 dalyje ir Tarnybos vidaus priemonėse.
  Jie turi turėti
  galimybę skirti reikiamą laiką ir dėti pastangas dalyvauti Tarnybos veikloje,
  negauna
  jokių nurodymų nacionaliniu lygmeniu
  , o
  jų nepriklausomas mokslinis dalyvavimas rizikos vertinimo sistemoje Sąjungos lygmeniu laikomas prioritetine užduotimi siekiant užtikrinti maisto grandinės saugą.

5e
  .   
  Valstybės
  narės užtikrina, kad viešosios įstaigos, kuriose tie mokslo sričių specialistai dirba, ir viešosios įstaigos, atsakingos už mokslo įstaigų, kuriose tie ekspertai dirba, prioritetų nustatymą, įgyvendintų 5
  d
  dalyje
  numatytas priemones
  .

5d
  .   
  Atitinkamais atvejais valstybės
  narės užtikrina, kad viešosios įstaigos, kuriose tie mokslo sričių specialistai dirba, ir viešosios įstaigos, atsakingos už mokslo įstaigų, kuriose tie ekspertai dirba, prioritetų nustatymą, įgyvendintų
  priemones, kurios būtinos siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi
  5
  c
  dalyje
  numatytų sąlygų
  .

5f
  .   Tarnyba remia grupių veiklą organizuodama jų darbą, visų pirma, parengiamąjį darbą, kurį turi atlikti Tarnybos darbuotojai arba 36 straipsnyje nurodytos paskirtosios nacionalinės mokslo organizacijos, be kita ko, sudarydama galimybę rengti mokslines nuomones, kurios būtų peržiūrimos grupėse prieš jas patvirtinant.

5e
  .   Tarnyba remia grupių veiklą organizuodama jų darbą, visų pirma, parengiamąjį darbą, kurį turi atlikti Tarnybos darbuotojai arba 36 straipsnyje nurodytos paskirtosios nacionalinės mokslo organizacijos, be kita ko, sudarydama galimybę rengti mokslines nuomones, kurios būtų peržiūrimos grupėse prieš jas patvirtinant.

5 g
  .   Kiekvienoje grupėje yra ne daugiau kaip 21 narys.

5f
  .   Kiekvienoje grupėje yra ne daugiau kaip 21 narys.

5fa.
     
  Tarnyba grupių nariams pasiūlo išsamų mokymą apie rizikos vertinimo procesą.

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto c papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto c papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

28 straipsnio 9 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| kiekvienos mokslinės grupės narių skaičiumi neviršijant
  5 g
  dalyje nustatyto didžiausio skaičiaus. | b) | kiekvienos mokslinės grupės narių skaičiumi neviršijant
  5f
  dalyje nustatyto didžiausio skaičiaus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

kiekvienos mokslinės grupės narių skaičiumi neviršijant
  5 g
  dalyje nustatyto didžiausio skaičiaus.

5 g

b)

b)

kiekvienos mokslinės grupės narių skaičiumi neviršijant
  5f
  dalyje nustatyto didžiausio skaičiaus;

5f

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto c a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto c a papunktis (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

28 straipsnio 9 dalies g a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | 28 straipsnio 9 dalis papildoma šiuo punktu:










  „ga) | pareiškėjų galimybe ne vėliau kaip per šešis mėnesius, jei kitaip nėra susitarta su Tarnyba, ir prieš paskelbiant Tarnybos nuomonės projektą, spręsti svarbius susirūpinimą keliančius klausimus, susijusius su naujais duomenimis.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

28 straipsnio 9 dalis papildoma šiuo punktu:

28 straipsnio 9 dalis papildoma šiuo punktu:

„ga)

„ga)

pareiškėjų galimybe ne vėliau kaip per šešis mėnesius, jei kitaip nėra susitarta su Tarnyba, ir prieš paskelbiant Tarnybos nuomonės projektą, spręsti svarbius susirūpinimą keliančius klausimus, susijusius su naujais duomenimis.“

pareiškėjų galimybe ne vėliau kaip per šešis mėnesius, jei kitaip nėra susitarta su Tarnyba, ir prieš paskelbiant Tarnybos nuomonės projektą, spręsti svarbius susirūpinimą keliančius klausimus, susijusius su naujais duomenimis.“

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 3 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 3 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

29 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a)
     
  29 straipsnio 6 dalis papildoma šiuo paskutiniu sakiniu: |
| | „Jose neleidžiama a priori pašalinti tam tikrų mokslinių įrodymų, ypač kai jie buvo paskelbti po tarpusavio peržiūros proceso.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a)
     
  29 straipsnio 6 dalis papildoma šiuo paskutiniu sakiniu:

„Jose neleidžiama a priori pašalinti tam tikrų mokslinių įrodymų, ypač kai jie buvo paskelbti po tarpusavio peržiūros proceso.“;

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

32a straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Potencialaus prašymo suteikti leidimą pagal maistui skirtus teisės aktus pateikėjo prašymu Tarnybos darbuotojai teikia patarimus dėl atitinkamų nuostatų ir privalomo prašymo suteikti leidimą turinio. Tarnybos darbuotojų patarimai teikiami nepažeidžiant paskesnio mokslinių grupių atliekamo prašymų suteikti leidimą vertinimo ir yra neprivalomo pobūdžio. | Tarnyba paskelbia rekomendacijas, įskaitant klausimų ir atsakymų sąrašą, kuriose išsamiai aptaria administracinius ir mokslinius prašymo suteikti leidimą reikalavimus.
  Potencialaus prašymo suteikti leidimą pagal maistui skirtus teisės aktus pateikėjo prašymu Tarnyba taip pat pasiūlo konsultacinius pokalbius, per kuriuos paaiškina, kokie privalomi duomenys turi būti pateikti ir kaip atliekami įvairūs bandymai ir tyrimai, kuriais siekiama įrodyti planuojamo produkto kokybę, saugą ir veiksmingumą. Tarnybos darbuotojų patarimai teikiami nepažeidžiant paskesnio mokslinių grupių atliekamo prašymų suteikti leidimą vertinimo ir yra neprivalomo pobūdžio.
  Patarimus teikiantys Tarnybos darbuotojai nedalyvauja jokiame parengiamajame moksliniame darbe, kuris yra tiesiogiai ar netiesiogiai susijęs su prašymu, dėl kurio teikiami patarimai. |
| | Per [36 mėnesius nuo šio iš dalies keičiančio reglamento įsigaliojimo] Komisija įvertina, kaip šis straipsnis paveikė Tarnybos veikimą. Ji visų pirma atsižvelgia į tai, kiek atsirado papildomo darbo krūvio ir kiek reikėjo skirti darbuotojų, ir ar dėl to kaip nors buvo pakeistas Tarnybos išteklių paskirstymas siaurinant veiklą viešojo intereso labui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Potencialaus prašymo suteikti leidimą pagal maistui skirtus teisės aktus pateikėjo prašymu Tarnybos darbuotojai teikia patarimus dėl atitinkamų nuostatų ir privalomo prašymo suteikti leidimą turinio. Tarnybos darbuotojų patarimai teikiami nepažeidžiant paskesnio mokslinių grupių atliekamo prašymų suteikti leidimą vertinimo ir yra neprivalomo pobūdžio.

Tarnyba paskelbia rekomendacijas, įskaitant klausimų ir atsakymų sąrašą, kuriose išsamiai aptaria administracinius ir mokslinius prašymo suteikti leidimą reikalavimus.
  Potencialaus prašymo suteikti leidimą pagal maistui skirtus teisės aktus pateikėjo prašymu Tarnyba taip pat pasiūlo konsultacinius pokalbius, per kuriuos paaiškina, kokie privalomi duomenys turi būti pateikti ir kaip atliekami įvairūs bandymai ir tyrimai, kuriais siekiama įrodyti planuojamo produkto kokybę, saugą ir veiksmingumą. Tarnybos darbuotojų patarimai teikiami nepažeidžiant paskesnio mokslinių grupių atliekamo prašymų suteikti leidimą vertinimo ir yra neprivalomo pobūdžio.
  Patarimus teikiantys Tarnybos darbuotojai nedalyvauja jokiame parengiamajame moksliniame darbe, kuris yra tiesiogiai ar netiesiogiai susijęs su prašymu, dėl kurio teikiami patarimai.

Tarnyba paskelbia rekomendacijas, įskaitant klausimų ir atsakymų sąrašą, kuriose išsamiai aptaria administracinius ir mokslinius prašymo suteikti leidimą reikalavimus.

Patarimus teikiantys Tarnybos darbuotojai nedalyvauja jokiame parengiamajame moksliniame darbe, kuris yra tiesiogiai ar netiesiogiai susijęs su prašymu, dėl kurio teikiami patarimai.

Per [36 mėnesius nuo šio iš dalies keičiančio reglamento įsigaliojimo] Komisija įvertina, kaip šis straipsnis paveikė Tarnybos veikimą. Ji visų pirma atsižvelgia į tai, kiek atsirado papildomo darbo krūvio ir kiek reikėjo skirti darbuotojų, ir ar dėl to kaip nors buvo pakeistas Tarnybos išteklių paskirstymas siaurinant veiklą viešojo intereso labui.

Per [36 mėnesius nuo šio iš dalies keičiančio reglamento įsigaliojimo] Komisija įvertina, kaip šis straipsnis paveikė Tarnybos veikimą. Ji visų pirma atsižvelgia į tai, kiek atsirado papildomo darbo krūvio ir kiek reikėjo skirti darbuotojų, ir ar dėl to kaip nors buvo pakeistas Tarnybos išteklių paskirstymas siaurinant veiklą viešojo intereso labui.

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

32b straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Įsteigiamas Sąjungos registras, į kurį įrašomi verslo veiklos vykdytojų
  užsakyti tyrimai siekiant gauti
  leidimą pagal Sąjungos maistui skirtus teisės aktus. Verslo veiklos vykdytojai nedelsdami praneša Tarnybai apie bet kokio tyrimo, užsakomo siekiant pagrįsti būsimą prašymą suteikti leidimą pagal Sąjungos maistui skirtus teisės aktus, dalyką. Registrą tvarko Tarnyba. | 1.   Įsteigiamas Sąjungos registras, į kurį įrašomi verslo veiklos vykdytojų
  , siekiančių gauti arba atnaujinti
  leidimą pagal Sąjungos maistui skirtus teisės aktus
  , užsakyti tyrimai
  . Verslo veiklos vykdytojai nedelsdami praneša Tarnybai apie bet kokio tyrimo, užsakomo
  Sąjungos arba ne Sąjungos
  siekiant pagrįsti būsimą prašymą suteikti
  arba atnaujinti
  leidimą pagal Sąjungos maistui skirtus teisės aktus, dalyką. Registrą tvarko Tarnyba. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Įsteigiamas Sąjungos registras, į kurį įrašomi verslo veiklos vykdytojų
  užsakyti tyrimai siekiant gauti
  leidimą pagal Sąjungos maistui skirtus teisės aktus. Verslo veiklos vykdytojai nedelsdami praneša Tarnybai apie bet kokio tyrimo, užsakomo siekiant pagrįsti būsimą prašymą suteikti leidimą pagal Sąjungos maistui skirtus teisės aktus, dalyką. Registrą tvarko Tarnyba.

1.   Įsteigiamas Sąjungos registras, į kurį įrašomi verslo veiklos vykdytojų
  , siekiančių gauti arba atnaujinti
  leidimą pagal Sąjungos maistui skirtus teisės aktus
  , užsakyti tyrimai
  . Verslo veiklos vykdytojai nedelsdami praneša Tarnybai apie bet kokio tyrimo, užsakomo
  Sąjungos arba ne Sąjungos
  siekiant pagrįsti būsimą prašymą suteikti
  arba atnaujinti
  leidimą pagal Sąjungos maistui skirtus teisės aktus, dalyką. Registrą tvarko Tarnyba.

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

32b straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Vykdant užsakytus tyrimus atsižvelgiama į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/63/ES

   (1a)

  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Vykdant užsakytus tyrimus atsižvelgiama į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/63/ES

   (1a)

  .

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

32b straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   1 dalyje nustatyta prievolė pranešti taip pat taikoma tyrimus
  atliekančioms Sąjungos laboratorijoms
  . | 2.   1 dalyje nustatyta prievolė pranešti taip pat taikoma
  bet kokiai
  tyrimus
  atliekančiai institucijai, įskaitant laboratorijas, institutus arba universitetus
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   1 dalyje nustatyta prievolė pranešti taip pat taikoma tyrimus
  atliekančioms Sąjungos laboratorijoms
  .

2.   1 dalyje nustatyta prievolė pranešti taip pat taikoma
  bet kokiai
  tyrimus
  atliekančiai institucijai, įskaitant laboratorijas, institutus arba universitetus
  .

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

32b straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Duomenys, gauti atliekant bandymą, kuris yra užsakytas, bet neužregistruotas, nenaudojami atliekant rizikos vertinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Duomenys, gauti atliekant bandymą, kuris yra užsakytas, bet neužregistruotas, nenaudojami atliekant rizikos vertinimą.

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

32b straipsnio 2 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Dalykas nėra patvirtinamas tol, kol nėra pateikti visų užregistruotų tyrimų duomenys. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2b.
     
  Dalykas nėra patvirtinamas tol, kol nėra pateikti visų užregistruotų tyrimų duomenys.

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

32b straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kai Tarnyba prašo iš prašymo pateikėjo papildomų duomenų ir juos gauna, šie duomenys pažymimi kaip papildomi duomenys ir įtraukiami į Sąjungos registrą bei viešai paskelbiami. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Kai Tarnyba prašo iš prašymo pateikėjo papildomų duomenų ir juos gauna, šie duomenys pažymimi kaip papildomi duomenys ir įtraukiami į Sąjungos registrą bei viešai paskelbiami.

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

32b straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisija pagal 57a straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nuostatomis dėl sankcijų už pareigos pranešti nevykdymą nustatymo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Komisija pagal 57a straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nuostatomis dėl sankcijų už pareigos pranešti nevykdymą nustatymo.

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

32b straipsnio 4 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Šis straipsnis netaikomas iki ... [šio iš dalies keičiančio reglamento įsigaliojimo datos] užsakytiems tyrimams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4b.
     
  Šis straipsnis netaikomas iki ... [šio iš dalies keičiančio reglamento įsigaliojimo datos] užsakytiems tyrimams.

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

32c straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Jeigu Sąjungos maistui skirtuose teisės aktuose numatyta, kad leidimo galiojimą galima pratęsti, potencialus prašymo pratęsti leidimo galiojimą pateikėjas praneša Tarnybai apie tyrimus, kuriuos ketina atlikti tuo tikslu. Gavusi tokį pranešimą Tarnyba surengia konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais ir visuomene dėl numatytų tyrimų siekiant pratęsti leidimo galiojimą ir atsižvelgdama į gautas pastabas teikia rekomendacijas dėl numatomo pateikti prašymo pratęsti leidimo galiojimą turinio. Tarnybos patarimai teikiami nepažeidžiant paskesnio mokslinių grupių atliekamo prašymų pratęsti leidimo galiojimą vertinimo ir yra neprivalomo pobūdžio. | 1.   Jeigu Sąjungos maistui skirtuose teisės aktuose numatyta, kad leidimo galiojimą galima pratęsti, potencialus prašymo pratęsti leidimo galiojimą pateikėjas praneša Tarnybai apie tyrimus, kuriuos ketina atlikti tuo tikslu. Gavusi tokį pranešimą Tarnyba surengia konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais ir visuomene dėl numatytų tyrimų siekiant pratęsti leidimo galiojimą ir atsižvelgdama į gautas pastabas
  , susijusias su numatomo atnaujinimo rizika,
  teikia rekomendacijas dėl numatomo pateikti prašymo pratęsti leidimo galiojimą turinio. Tarnybos patarimai teikiami nepažeidžiant paskesnio mokslinių grupių atliekamo prašymų pratęsti leidimo galiojimą vertinimo ir yra neprivalomo pobūdžio. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Jeigu Sąjungos maistui skirtuose teisės aktuose numatyta, kad leidimo galiojimą galima pratęsti, potencialus prašymo pratęsti leidimo galiojimą pateikėjas praneša Tarnybai apie tyrimus, kuriuos ketina atlikti tuo tikslu. Gavusi tokį pranešimą Tarnyba surengia konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais ir visuomene dėl numatytų tyrimų siekiant pratęsti leidimo galiojimą ir atsižvelgdama į gautas pastabas teikia rekomendacijas dėl numatomo pateikti prašymo pratęsti leidimo galiojimą turinio. Tarnybos patarimai teikiami nepažeidžiant paskesnio mokslinių grupių atliekamo prašymų pratęsti leidimo galiojimą vertinimo ir yra neprivalomo pobūdžio.

1.   Jeigu Sąjungos maistui skirtuose teisės aktuose numatyta, kad leidimo galiojimą galima pratęsti, potencialus prašymo pratęsti leidimo galiojimą pateikėjas praneša Tarnybai apie tyrimus, kuriuos ketina atlikti tuo tikslu. Gavusi tokį pranešimą Tarnyba surengia konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais ir visuomene dėl numatytų tyrimų siekiant pratęsti leidimo galiojimą ir atsižvelgdama į gautas pastabas
  , susijusias su numatomo atnaujinimo rizika,
  teikia rekomendacijas dėl numatomo pateikti prašymo pratęsti leidimo galiojimą turinio. Tarnybos patarimai teikiami nepažeidžiant paskesnio mokslinių grupių atliekamo prašymų pratęsti leidimo galiojimą vertinimo ir yra neprivalomo pobūdžio.

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

32c straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Tarnyba
  konsultuojasi
  su suinteresuotaisiais subjektais ir visuomene dėl tyrimų, kuriais grindžiami prašymai suteikti leidimą, po to, kai Tarnyba juos paskelbia viešai pagal 38 ir 39–39f straipsnius, siekdama nustatyti, ar dėl prašymo suteikti leidimą dalyko yra kokių nors kitų svarbių mokslinių duomenų arba tyrimų. Ši nuostata netaikoma, kai vykstant rizikos vertinimo procesui pareiškėjai teikia kokią nors papildomą informaciją. | 2.   
  Per du mėnesius
  Tarnyba
  pasikonsultuoja
  su suinteresuotaisiais subjektais ir visuomene dėl tyrimų, kuriais grindžiami prašymai suteikti leidimą, po to, kai Tarnyba juos paskelbia viešai pagal 38 ir 39–39f straipsnius, siekdama nustatyti, ar dėl prašymo suteikti leidimą dalyko yra kokių nors kitų svarbių mokslinių duomenų arba tyrimų
  , kurie remiasi nepriklausoma recenzuota literatūra ir kurie buvo atlikti pagal tarptautines gaires ir gerą laboratorinę praktiką, ir tai nedaro poveikio Tarnybos įsipareigojimams pagal 33 straipsnį
  . Ši nuostata netaikoma, kai vykstant rizikos vertinimo procesui pareiškėjai teikia kokią nors papildomą informaciją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Tarnyba
  konsultuojasi
  su suinteresuotaisiais subjektais ir visuomene dėl tyrimų, kuriais grindžiami prašymai suteikti leidimą, po to, kai Tarnyba juos paskelbia viešai pagal 38 ir 39–39f straipsnius, siekdama nustatyti, ar dėl prašymo suteikti leidimą dalyko yra kokių nors kitų svarbių mokslinių duomenų arba tyrimų. Ši nuostata netaikoma, kai vykstant rizikos vertinimo procesui pareiškėjai teikia kokią nors papildomą informaciją.

2.   
  Per du mėnesius
  Tarnyba
  pasikonsultuoja
  su suinteresuotaisiais subjektais ir visuomene dėl tyrimų, kuriais grindžiami prašymai suteikti leidimą, po to, kai Tarnyba juos paskelbia viešai pagal 38 ir 39–39f straipsnius, siekdama nustatyti, ar dėl prašymo suteikti leidimą dalyko yra kokių nors kitų svarbių mokslinių duomenų arba tyrimų
  , kurie remiasi nepriklausoma recenzuota literatūra ir kurie buvo atlikti pagal tarptautines gaires ir gerą laboratorinę praktiką, ir tai nedaro poveikio Tarnybos įsipareigojimams pagal 33 straipsnį
  . Ši nuostata netaikoma, kai vykstant rizikos vertinimo procesui pareiškėjai teikia kokią nors papildomą informaciją.

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

32d straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisijos ekspertai taiko kontrolės priemones, įskaitant auditą, siekdami įsitikinti, kad bandymų įranga atitinka taikytinus bandymų ir tyrimų, kurie yra pateikiami Tarnybai kartu su prašymu suteikti leidimą pagal Sąjungos maistui skirtus teisės aktus, atlikimo standartus. Tokios kontrolės priemonės taikomos bendradarbiaujant su valstybių narių kompetentingomis institucijomis. | Komisijos
  Sveikatos ir maisto audito ir analizės direktorato
  ekspertai taiko kontrolės priemones, įskaitant auditą, siekdami įsitikinti, kad bandymų įranga
  Sąjungoje ir trečiosiose valstybėse
  atitinka taikytinus bandymų ir tyrimų, kurie yra pateikiami Tarnybai kartu su prašymu suteikti leidimą pagal Sąjungos maistui skirtus teisės aktus, atlikimo standartus. Tokios kontrolės priemonės taikomos bendradarbiaujant su valstybių narių
  arba atitinkamų trečiųjų valstybių
  kompetentingomis institucijomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisijos ekspertai taiko kontrolės priemones, įskaitant auditą, siekdami įsitikinti, kad bandymų įranga atitinka taikytinus bandymų ir tyrimų, kurie yra pateikiami Tarnybai kartu su prašymu suteikti leidimą pagal Sąjungos maistui skirtus teisės aktus, atlikimo standartus. Tokios kontrolės priemonės taikomos bendradarbiaujant su valstybių narių kompetentingomis institucijomis.

Komisijos
  Sveikatos ir maisto audito ir analizės direktorato
  ekspertai taiko kontrolės priemones, įskaitant auditą, siekdami įsitikinti, kad bandymų įranga
  Sąjungoje ir trečiosiose valstybėse
  atitinka taikytinus bandymų ir tyrimų, kurie yra pateikiami Tarnybai kartu su prašymu suteikti leidimą pagal Sąjungos maistui skirtus teisės aktus, atlikimo standartus. Tokios kontrolės priemonės taikomos bendradarbiaujant su valstybių narių
  arba atitinkamų trečiųjų valstybių
  kompetentingomis institucijomis.

Sveikatos ir maisto audito ir analizės direktorato

Sąjungoje ir trečiosiose valstybėse

arba atitinkamų trečiųjų valstybių

Pakeitimas 161

Pakeitimas 161

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

32e straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nepažeisdama pareiškėjų prievolės pagal maistui skirtus teisės aktus įrodyti tvirtinti pateikimo produkto saugą,
  išimtinėmis aplinkybėmis
  Komisija gali prašyti Tarnybos užsakyti mokslinius tyrimus siekiant patvirtinti rizikos vertinimo procese naudojamus įrodymus. Užsakytų tyrimų taikymo sritis gali būti didesnė nei įrodymų, kuriuos reikia patvirtinti. | Nepažeisdama pareiškėjų prievolės pagal maistui skirtus teisės aktus įrodyti tvirtinti pateikimo produkto saugą,
  jei mokslinės išvados skiriasi,
  Komisija gali prašyti Tarnybos užsakyti mokslinius tyrimus siekiant patvirtinti rizikos vertinimo procese naudojamus įrodymus. Užsakytų tyrimų taikymo sritis gali būti didesnė nei įrodymų, kuriuos reikia patvirtinti
  vykdant rizikos vertinimo procesą. Patvirtinamieji tyrimai finansuojami naudojant pareiškėjų įmokas į bendrą fondą. Komisija priima deleguotąjį aktą pagal 57a straipsnį, kad nustatytų to fondo veikimo sąlygas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nepažeisdama pareiškėjų prievolės pagal maistui skirtus teisės aktus įrodyti tvirtinti pateikimo produkto saugą,
  išimtinėmis aplinkybėmis
  Komisija gali prašyti Tarnybos užsakyti mokslinius tyrimus siekiant patvirtinti rizikos vertinimo procese naudojamus įrodymus. Užsakytų tyrimų taikymo sritis gali būti didesnė nei įrodymų, kuriuos reikia patvirtinti.

išimtinėmis aplinkybėmis

Nepažeisdama pareiškėjų prievolės pagal maistui skirtus teisės aktus įrodyti tvirtinti pateikimo produkto saugą,
  jei mokslinės išvados skiriasi,
  Komisija gali prašyti Tarnybos užsakyti mokslinius tyrimus siekiant patvirtinti rizikos vertinimo procese naudojamus įrodymus. Užsakytų tyrimų taikymo sritis gali būti didesnė nei įrodymų, kuriuos reikia patvirtinti
  vykdant rizikos vertinimo procesą. Patvirtinamieji tyrimai finansuojami naudojant pareiškėjų įmokas į bendrą fondą. Komisija priima deleguotąjį aktą pagal 57a straipsnį, kad nustatytų to fondo veikimo sąlygas.

jei mokslinės išvados skiriasi,

vykdant rizikos vertinimo procesą. Patvirtinamieji tyrimai finansuojami naudojant pareiškėjų įmokas į bendrą fondą. Komisija priima deleguotąjį aktą pagal 57a straipsnį, kad nustatytų to fondo veikimo sąlygas.

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

32e straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Vykdant užsakytus tyrimus atsižvelgiama į Direktyvą 2010/63/ES. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Vykdant užsakytus tyrimus atsižvelgiama į Direktyvą 2010/63/ES.

Vykdant užsakytus tyrimus atsižvelgiama į Direktyvą 2010/63/ES.

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 4 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 4 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

33 straipsnio 1 dalies d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a)
     
  33 straipsnio 1 dalis papildoma šiuo punktu:










  „da) | kombinatorinis ir kaupiamasis poveikis.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a)
     
  33 straipsnio 1 dalis papildoma šiuo punktu:

„da)

kombinatorinis ir kaupiamasis poveikis.“;

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto a papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

38 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Tarnyba vykdo savo veiklą labai skaidriai. Ji nedelsdama viešai skelbia šiuos dalykus: | 1.   Tarnyba vykdo savo veiklą labai skaidriai
  , laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 1367/2006 ir nepažeisdama Reglamento (EB) Nr. 1049/2001
  . Ji nedelsdama viešai skelbia šiuos dalykus: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Tarnyba vykdo savo veiklą labai skaidriai. Ji nedelsdama viešai skelbia šiuos dalykus:

1.   Tarnyba vykdo savo veiklą labai skaidriai
  , laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 1367/2006 ir nepažeisdama Reglamento (EB) Nr. 1049/2001
  . Ji nedelsdama viešai skelbia šiuos dalykus:

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto a papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

38 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | Mokslo
  komiteto ir mokslinių grupių bei jų darbo grupių darbotvarkes ir protokolus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

Mokslo
  komiteto ir mokslinių grupių bei jų darbo grupių darbotvarkes ir protokolus;

Mokslo

| a) | Valdančiosios tarybos, Patariamojo komiteto, Mokslo
  komiteto ir mokslinių grupių bei jų darbo grupių darbotvarkes
  , dalyvių sąrašus
  ir protokolus; |
| --- | --- |

a)

Valdančiosios tarybos, Patariamojo komiteto, Mokslo
  komiteto ir mokslinių grupių bei jų darbo grupių darbotvarkes
  , dalyvių sąrašus
  ir protokolus;

Valdančiosios tarybos, Patariamojo komiteto, Mokslo

, dalyvių sąrašus

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto a papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

38 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | mokslinius duomenis, tyrimus ir kitą prašymų suteikti leidimą pagal Sąjungos maistui skirtus teisės aktus patvirtinamąją informaciją, įskaitant papildomą pareiškėjų pateiktą informaciją, taip pat kitus mokslinius duomenis ir informaciją, kuriais grindžiami Europos Parlamento, Komisijos ir valstybių narių prašymai paskelbti mokslinio darbo rezultatus, įskaitant mokslinę nuomonę, atsižvelgiant į konfidencialios informacijos ir asmens duomenų apsaugą pagal 39–39f straipsnius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

mokslinius duomenis, tyrimus ir kitą prašymų suteikti leidimą pagal Sąjungos maistui skirtus teisės aktus patvirtinamąją informaciją, įskaitant papildomą pareiškėjų pateiktą informaciją, taip pat kitus mokslinius duomenis ir informaciją, kuriais grindžiami Europos Parlamento, Komisijos ir valstybių narių prašymai paskelbti mokslinio darbo rezultatus, įskaitant mokslinę nuomonę, atsižvelgiant į konfidencialios informacijos ir asmens duomenų apsaugą pagal 39–39f straipsnius;

| c) | mokslinius duomenis, tyrimus ir kitą prašymų suteikti leidimą pagal Sąjungos maistui skirtus teisės aktus patvirtinamąją informaciją, įskaitant papildomą pareiškėjų pateiktą informaciją, taip pat kitus mokslinius duomenis ir informaciją, kuriais grindžiami Europos Parlamento, Komisijos ir valstybių narių prašymai paskelbti mokslinio darbo rezultatus, įskaitant mokslinę nuomonę, atsižvelgiant į 
  viršesnį viešąjį interesą atskleisti informaciją ir
  konfidencialios informacijos ir asmens duomenų apsaugą pagal 39–39f straipsnius; |
| --- | --- |

c)

mokslinius duomenis, tyrimus ir kitą prašymų suteikti leidimą pagal Sąjungos maistui skirtus teisės aktus patvirtinamąją informaciją, įskaitant papildomą pareiškėjų pateiktą informaciją, taip pat kitus mokslinius duomenis ir informaciją, kuriais grindžiami Europos Parlamento, Komisijos ir valstybių narių prašymai paskelbti mokslinio darbo rezultatus, įskaitant mokslinę nuomonę, atsižvelgiant į 
  viršesnį viešąjį interesą atskleisti informaciją ir
  konfidencialios informacijos ir asmens duomenų apsaugą pagal 39–39f straipsnius;

viršesnį viešąjį interesą atskleisti informaciją ir

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto a papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

38 straipsnio 1 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | informaciją, kurią grindžiami mokslinio darbo rezultatai, įskaitant mokslines nuomones, atsižvelgiant į konfidencialios informacijos ir asmens duomenų apsaugą pagal 39–39f straipsnius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

informaciją, kurią grindžiami mokslinio darbo rezultatai, įskaitant mokslines nuomones, atsižvelgiant į konfidencialios informacijos ir asmens duomenų apsaugą pagal 39–39f straipsnius;

| d) | informaciją, kurią grindžiami mokslinio darbo rezultatai, įskaitant mokslines nuomones, atsižvelgiant į 
  viršesnį viešąjį interesą atskleisti informaciją ir
  konfidencialios informacijos ir asmens duomenų apsaugą pagal 39–39f straipsnius; |
| --- | --- |

d)

informaciją, kurią grindžiami mokslinio darbo rezultatai, įskaitant mokslines nuomones, atsižvelgiant į 
  viršesnį viešąjį interesą atskleisti informaciją ir
  konfidencialios informacijos ir asmens duomenų apsaugą pagal 39–39f straipsnius;

viršesnį viešąjį interesą atskleisti informaciją ir

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto a papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

38 straipsnio 1 dalies h a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ha) | informacija apie pareiškėjo pavadinimą ir paraiškos pavadinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ha)

ha)

informacija apie pareiškėjo pavadinimą ir paraiškos pavadinimą;

informacija apie pareiškėjo pavadinimą ir paraiškos pavadinimą;

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto a papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

38 straipsnio 1 dalies i punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | rekomendacijas
  ,
  kurias
  Tarnyba
  pateikė
  potencialiems pareiškėjams etape prieš prašymo pateikimą, kaip numatyta 32a ir 32c straipsniuose. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

rekomendacijas
  ,
  kurias
  Tarnyba
  pateikė
  potencialiems pareiškėjams etape prieš prašymo pateikimą, kaip numatyta 32a ir 32c straipsniuose.

rekomendacijas

kurias

pateikė

| i) | bendruosius patarimus
  ,
  kuriuos
  Tarnyba
  teikia
  potencialiems pareiškėjams etape prieš prašymo pateikimą, kaip numatyta 32a ir 32c straipsniuose. |
| --- | --- |

i)

bendruosius patarimus
  ,
  kuriuos
  Tarnyba
  teikia
  potencialiems pareiškėjams etape prieš prašymo pateikimą, kaip numatyta 32a ir 32c straipsniuose.

bendruosius patarimus

kuriuos

teikia

Pakeitimas 78

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto a papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

38 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pirmoje pastraipoje išvardyta informacija skelbiama specialiame Tarnybos interneto svetainės skirsnyje. Tas skirsnis yra lengvai prieinamas visuomenei. Tam tikrą informaciją galima atsisiųsti, atsispausdinti ir atlikti jos paiešką elektroniniu formatu. | Pirmoje pastraipoje išvardyta informacija skelbiama specialiame Tarnybos interneto svetainės skirsnyje. Tas skirsnis yra lengvai prieinamas visuomenei
  , tačiau elektroniniu būdu aiškiai užfiksuojami prieigą prie skirsnio gavusių asmenų įsipareigojimai ir taikomos veiksmingos, proporcingos ir nuo naudojimo komerciniais tikslais atgrasančios priemonės
  . Tam tikrą informaciją galima atsisiųsti, atsispausdinti
  su vandenženkliais dėl atsekamumo
  ir atlikti jos paiešką elektroniniu
  , kompiuterio skaitomu
  formatu.
  Tos priemonės orientuotos į komercinį dokumentų naudojimą ir jų pateikimą. Tokios priemonės sukuriamos taip, kad užtikrintų veiksmingą pirmoje pastraipoje nurodytos informacijos apsaugą nuo panaudojimo komerciniais tikslais Sąjungoje ir trečiosiose šalyse. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pirmoje pastraipoje išvardyta informacija skelbiama specialiame Tarnybos interneto svetainės skirsnyje. Tas skirsnis yra lengvai prieinamas visuomenei. Tam tikrą informaciją galima atsisiųsti, atsispausdinti ir atlikti jos paiešką elektroniniu formatu.

Pirmoje pastraipoje išvardyta informacija skelbiama specialiame Tarnybos interneto svetainės skirsnyje. Tas skirsnis yra lengvai prieinamas visuomenei
  , tačiau elektroniniu būdu aiškiai užfiksuojami prieigą prie skirsnio gavusių asmenų įsipareigojimai ir taikomos veiksmingos, proporcingos ir nuo naudojimo komerciniais tikslais atgrasančios priemonės
  . Tam tikrą informaciją galima atsisiųsti, atsispausdinti
  su vandenženkliais dėl atsekamumo
  ir atlikti jos paiešką elektroniniu
  , kompiuterio skaitomu
  formatu.
  Tos priemonės orientuotos į komercinį dokumentų naudojimą ir jų pateikimą. Tokios priemonės sukuriamos taip, kad užtikrintų veiksmingą pirmoje pastraipoje nurodytos informacijos apsaugą nuo panaudojimo komerciniais tikslais Sąjungoje ir trečiosiose šalyse.

, tačiau elektroniniu būdu aiškiai užfiksuojami prieigą prie skirsnio gavusių asmenų įsipareigojimai ir taikomos veiksmingos, proporcingos ir nuo naudojimo komerciniais tikslais atgrasančios priemonės

su vandenženkliais dėl atsekamumo

, kompiuterio skaitomu

Tos priemonės orientuotos į komercinį dokumentų naudojimą ir jų pateikimą. Tokios priemonės sukuriamos taip, kad užtikrintų veiksmingą pirmoje pastraipoje nurodytos informacijos apsaugą nuo panaudojimo komerciniais tikslais Sąjungoje ir trečiosiose šalyse.

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto b papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

38 straipsnio 1a dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1a.   1 dalies c 
  punkte
  nurodyta informacija atskleidžiama visuomenei nepažeidžiant: | 1a.   1 dalies c
  , d ir i punktuose
  nurodyta informacija atskleidžiama visuomenei nepažeidžiant: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.   1 dalies c 
  punkte
  nurodyta informacija atskleidžiama visuomenei nepažeidžiant:

1a.   1 dalies c
  , d ir i punktuose
  nurodyta informacija atskleidžiama visuomenei nepažeidžiant:

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto b papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

38 straipsnio 1a dalies 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | jokių intelektinės nuosavybės teisių, susijusių su dokumentais arba jų turiniu ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

a)

jokių intelektinės nuosavybės teisių, susijusių su dokumentais arba jų turiniu ir

jokių intelektinės nuosavybės teisių, susijusių su dokumentais arba jų turiniu ir

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 163

Pakeitimas 163

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto b papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

38 straipsnio 1a dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1 dalies c punkte nurodytos informacijos atskleidimas visuomenei nelaikomas aiškiu arba numanomu leidimu arba licencija atitinkamus duomenis ir informaciją ir jų turinį naudoti, dauginti arba kitaip naudoti
  ; Europos
  Sąjunga neatsako už tai, kaip juos naudoja trečiosios šalys. | 1 dalies c punkte nurodytos informacijos atskleidimas visuomenei nelaikomas aiškiu arba numanomu leidimu arba licencija atitinkamus duomenis ir informaciją ir jų turinį naudoti, dauginti arba kitaip naudoti
  komerciniais tikslais. Siekiant išvengti abejonių, paskelbta informacija gali būti naudojama tik viešai ir mokslinei rezultatų patikrai, be kita ko, siekiant geriau suprasti galimą neigiamą poveikį sveikatai ir aplinkai, ir
  Sąjunga neatsako už tai, kaip juos naudoja trečiosios šalys. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1 dalies c punkte nurodytos informacijos atskleidimas visuomenei nelaikomas aiškiu arba numanomu leidimu arba licencija atitinkamus duomenis ir informaciją ir jų turinį naudoti, dauginti arba kitaip naudoti
  ; Europos
  Sąjunga neatsako už tai, kaip juos naudoja trečiosios šalys.

; Europos

1 dalies c punkte nurodytos informacijos atskleidimas visuomenei nelaikomas aiškiu arba numanomu leidimu arba licencija atitinkamus duomenis ir informaciją ir jų turinį naudoti, dauginti arba kitaip naudoti
  komerciniais tikslais. Siekiant išvengti abejonių, paskelbta informacija gali būti naudojama tik viešai ir mokslinei rezultatų patikrai, be kita ko, siekiant geriau suprasti galimą neigiamą poveikį sveikatai ir aplinkai, ir
  Sąjunga neatsako už tai, kaip juos naudoja trečiosios šalys.

komerciniais tikslais. Siekiant išvengti abejonių, paskelbta informacija gali būti naudojama tik viešai ir mokslinei rezultatų patikrai, be kita ko, siekiant geriau suprasti galimą neigiamą poveikį sveikatai ir aplinkai, ir

Pakeitimas 82

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto c a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punkto c a papunktis (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

38 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | įterpiama ši dalis:





  „3a.
     
  Šis straipsnis nedaro poveikio Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/4/EB ir reglamentų (EB) Nr. 1049/2001 ir (EB) Nr. 1367/2006 taikymui.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

įterpiama ši dalis:

įterpiama ši dalis:

„3a.
     
  Šis straipsnis nedaro poveikio Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/4/EB ir reglamentų (EB) Nr. 1049/2001 ir (EB) Nr. 1367/2006 taikymui.“

Pakeitimas 83

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

39 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Nukrypdama nuo 38 straipsnio Tarnyba neskelbia informacijos, kurią prašoma laikyti konfidencialia, šiame straipsnyje
  nustatytomis sąlygomis
  . | 1.   Nukrypdama nuo 38 straipsnio
  ir nederant poveikio Reglamentui (EB) Nr. 1049/2001, Direktyvai 2003/4/EB ir bendrajam principui, kad visuomenės sveikatos interesams teiktina pirmenybė prieš privačius interesus,
  Tarnyba neskelbia informacijos, kurią prašoma
  ir leidžiama
  laikyti konfidencialia
  laikantis
  šiame straipsnyje
  nustatytų sąlygų
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Nukrypdama nuo 38 straipsnio Tarnyba neskelbia informacijos, kurią prašoma laikyti konfidencialia, šiame straipsnyje
  nustatytomis sąlygomis
  .

1.   Nukrypdama nuo 38 straipsnio
  ir nederant poveikio Reglamentui (EB) Nr. 1049/2001, Direktyvai 2003/4/EB ir bendrajam principui, kad visuomenės sveikatos interesams teiktina pirmenybė prieš privačius interesus,
  Tarnyba neskelbia informacijos, kurią prašoma
  ir leidžiama
  laikyti konfidencialia
  laikantis
  šiame straipsnyje
  nustatytų sąlygų
  .

Pakeitimas 84

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

39 straipsnio 2 dalies 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1) | metodas ir kitos su tuo metodu susijusios techninės ir pramoninės specifikacijos, naudojamos gaminant produktą, kuris yra prašymo atskleisti mokslinio darbo rezultatus, įskaitant mokslinę nuomonę, dalykas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)

metodas ir kitos su tuo metodu susijusios techninės ir pramoninės specifikacijos, naudojamos gaminant produktą, kuris yra prašymo atskleisti mokslinio darbo rezultatus, įskaitant mokslinę nuomonę, dalykas;

| 1) | metodas ir kitos su tuo metodu susijusios techninės ir pramoninės specifikacijos, naudojamos gaminant produktą, kuris yra prašymo atskleisti mokslinio darbo rezultatus, įskaitant mokslinę nuomonę, dalykas
  , išskyrus atvejus, kai tai yra svarbu siekiant suvokti galimą poveikį sveikatai ir aplinkai, jei pareiškėjas, pateikdamas patikrinamą pagrindimą, įrodo, kad, taikant tokį metodą, į aplinką nebus išmetami teršalai ir nebus daromas žalingas poveikis sveikatai ir aplinkai
  ; |
| --- | --- |

1)

metodas ir kitos su tuo metodu susijusios techninės ir pramoninės specifikacijos, naudojamos gaminant produktą, kuris yra prašymo atskleisti mokslinio darbo rezultatus, įskaitant mokslinę nuomonę, dalykas
  , išskyrus atvejus, kai tai yra svarbu siekiant suvokti galimą poveikį sveikatai ir aplinkai, jei pareiškėjas, pateikdamas patikrinamą pagrindimą, įrodo, kad, taikant tokį metodą, į aplinką nebus išmetami teršalai ir nebus daromas žalingas poveikis sveikatai ir aplinkai
  ;

, išskyrus atvejus, kai tai yra svarbu siekiant suvokti galimą poveikį sveikatai ir aplinkai, jei pareiškėjas, pateikdamas patikrinamą pagrindimą, įrodo, kad, taikant tokį metodą, į aplinką nebus išmetami teršalai ir nebus daromas žalingas poveikis sveikatai ir aplinkai

Pakeitimas 85

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

39 straipsnio 2 dalies 3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3) | komercinė informacija, atskleidžianti pareiškėjo šaltinius, rinkos dalis arba verslo strategiją
  ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)

komercinė informacija, atskleidžianti pareiškėjo šaltinius, rinkos dalis arba verslo strategiją
  ir

ir

| 3) | komercinė informacija, atskleidžianti pareiškėjo šaltinius,
  novatoriškas produkto ir (arba) medžiagos idėjas,
  rinkos dalis arba verslo strategiją; |
| --- | --- |

3)

komercinė informacija, atskleidžianti pareiškėjo šaltinius,
  novatoriškas produkto ir (arba) medžiagos idėjas,
  rinkos dalis arba verslo strategiją;

novatoriškas produkto ir (arba) medžiagos idėjas,

(Šis pakeitimas taikomas visam tekstui. Jį priėmus reikės padaryti atitinkamus viso teksto pakeitimus.)

(Šis pakeitimas taikomas visam tekstui. Jį priėmus reikės padaryti atitinkamus viso teksto pakeitimus.)

Pakeitimas 86

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

39 straipsnio 2 dalies 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4) | produkto, kuris yra prašymo atskleisti mokslinio darbo rezultatus, įskaitant mokslinę nuomonę, dalykas, kiekybinė sudėtis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4)

produkto, kuris yra prašymo atskleisti mokslinio darbo rezultatus, įskaitant mokslinę nuomonę, dalykas, kiekybinė sudėtis.

| 4) | produkto, kuris yra prašymo atskleisti mokslinio darbo rezultatus, įskaitant mokslinę nuomonę, dalykas, kiekybinė sudėtis
  , išskyrus atvejus, kai tai yra svarbu siekiant suvokti galimą poveikį sveikatai ir aplinkai
  . |
| --- | --- |

4)

produkto, kuris yra prašymo atskleisti mokslinio darbo rezultatus, įskaitant mokslinę nuomonę, dalykas, kiekybinė sudėtis
  , išskyrus atvejus, kai tai yra svarbu siekiant suvokti galimą poveikį sveikatai ir aplinkai
  .

, išskyrus atvejus, kai tai yra svarbu siekiant suvokti galimą poveikį sveikatai ir aplinkai

Pakeitimas 87

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

39 straipsnio 4 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | kai būtina imtis skubių veiksmų siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą, gyvūnų sveikatą arba aplinką, kaip antai ekstremaliosiose situacijose, Tarnyba gali atskleisti 2 ir 3 dalyse nurodytą informaciją
  ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

kai būtina imtis skubių veiksmų siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą, gyvūnų sveikatą arba aplinką, kaip antai ekstremaliosiose situacijose, Tarnyba gali atskleisti 2 ir 3 dalyse nurodytą informaciją
  ir

ir

| a) | kai būtina imtis skubių veiksmų siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą, gyvūnų sveikatą arba aplinką, kaip antai ekstremaliosiose situacijose, Tarnyba gali atskleisti 2 ir 3 dalyse nurodytą informaciją
  arba |
| --- | --- |

a)

kai būtina imtis skubių veiksmų siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą, gyvūnų sveikatą arba aplinką, kaip antai ekstremaliosiose situacijose, Tarnyba gali atskleisti 2 ir 3 dalyse nurodytą informaciją
  arba

arba

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

39 straipsnio 4 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | informacija, įtraukta į mokslinio darbo išvadas, įskaitant mokslines nuomones, kurią pateikia Tarnyba ir kuri yra susijusi su nuspėjamu poveikiu sveikatai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

informacija, įtraukta į mokslinio darbo išvadas, įskaitant mokslines nuomones, kurią pateikia Tarnyba ir kuri yra susijusi su nuspėjamu poveikiu sveikatai.

| b) | informacija, įtraukta į mokslinio darbo išvadas, įskaitant mokslines nuomones, kurią pateikia Tarnyba ir kuri yra susijusi su nuspėjamu poveikiu
  visuomenės
  sveikatai
  , gyvūnų sveikatai ir aplinkai
  . |
| --- | --- |

b)

informacija, įtraukta į mokslinio darbo išvadas, įskaitant mokslines nuomones, kurią pateikia Tarnyba ir kuri yra susijusi su nuspėjamu poveikiu
  visuomenės
  sveikatai
  , gyvūnų sveikatai ir aplinkai
  .

visuomenės

, gyvūnų sveikatai ir aplinkai

Pakeitimas 89

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

39 straipsnio 4 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | kai yra viršesnis viešasis interesas atskleisti informaciją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

kai yra viršesnis viešasis interesas atskleisti informaciją.

kai yra viršesnis viešasis interesas atskleisti informaciją.

Pakeitimas 90

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

39 straipsnio 4 dalies b b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | bb) | informacija, kurios atskleidimą pateisina viršesnis viešasis interesas pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnio 2 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 1367/2006 6 straipsnį, visų pirma tais atvejais, kai informacija yra susijusi su teršalų išmetimu į aplinką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

bb)

bb)

informacija, kurios atskleidimą pateisina viršesnis viešasis interesas pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnio 2 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 1367/2006 6 straipsnį, visų pirma tais atvejais, kai informacija yra susijusi su teršalų išmetimu į aplinką.

informacija, kurios atskleidimą pateisina viršesnis viešasis interesas pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnio 2 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 1367/2006 6 straipsnį, visų pirma tais atvejais, kai informacija yra susijusi su teršalų išmetimu į aplinką.

Pakeitimas 91

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

39 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Šis straipsnis nedaro poveikio Direktyvai 2003/4/EB ir reglamentams (EB) Nr. 1049/2001 ir (EB) Nr. 1367/2006. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Šis straipsnis nedaro poveikio Direktyvai 2003/4/EB ir reglamentams (EB) Nr. 1049/2001 ir (EB) Nr. 1367/2006.

Pakeitimas 92

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

39a straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Kai pareiškėjas pateikia prašymą laikyti informaciją konfidencialia, jis pateikia nekonfidencialų ir konfidencialų informacijos variantą standartiniais duomenų formatais, jei jie nustatyti, kaip numatyta 39f straipsnyje. Nekonfidencialiame informacijos variante
  nėra informacijos
  , kurią pareiškėjas
  laiko
  konfidencialia pagal 39 straipsnio 2 ir 3 dalis. Konfidencialiame informacijos variante pateikiama visa informacija, įskaitant informaciją,
  kurią pareiškėjas laiko konfidencialia
  . Informacija, kurią prašoma laikyti konfidencialia, konfidencialiame variante yra aiškiai pažymėta. Pareiškėjas aiškiai nurodo
  pagrindus
  , dėl kurių tam tikrą informaciją prašoma laikyti konfidencialia. | 2.   Kai pareiškėjas pateikia prašymą laikyti informaciją konfidencialia, jis pateikia nekonfidencialų ir konfidencialų informacijos variantą standartiniais duomenų formatais, jei jie nustatyti, kaip numatyta 39f straipsnyje. Nekonfidencialiame informacijos variante
  juodomis juostomis visiškai užbraukiama informacija
  , kurią pareiškėjas
  prašo laikyti
  konfidencialia pagal 39 straipsnio 2 ir 3 dalis. Konfidencialiame informacijos variante pateikiama visa informacija, įskaitant informaciją,
  kuri, pareiškėjo manymu, yra konfidenciali
  . Informacija, kurią prašoma laikyti konfidencialia, konfidencialiame variante yra aiškiai pažymėta. Pareiškėjas aiškiai nurodo
  patikrinamus pagrindimus ir įrodymus
  , dėl kurių tam tikrą informaciją prašoma laikyti konfidencialia. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Kai pareiškėjas pateikia prašymą laikyti informaciją konfidencialia, jis pateikia nekonfidencialų ir konfidencialų informacijos variantą standartiniais duomenų formatais, jei jie nustatyti, kaip numatyta 39f straipsnyje. Nekonfidencialiame informacijos variante
  nėra informacijos
  , kurią pareiškėjas
  laiko
  konfidencialia pagal 39 straipsnio 2 ir 3 dalis. Konfidencialiame informacijos variante pateikiama visa informacija, įskaitant informaciją,
  kurią pareiškėjas laiko konfidencialia
  . Informacija, kurią prašoma laikyti konfidencialia, konfidencialiame variante yra aiškiai pažymėta. Pareiškėjas aiškiai nurodo
  pagrindus
  , dėl kurių tam tikrą informaciją prašoma laikyti konfidencialia.

2.   Kai pareiškėjas pateikia prašymą laikyti informaciją konfidencialia, jis pateikia nekonfidencialų ir konfidencialų informacijos variantą standartiniais duomenų formatais, jei jie nustatyti, kaip numatyta 39f straipsnyje. Nekonfidencialiame informacijos variante
  juodomis juostomis visiškai užbraukiama informacija
  , kurią pareiškėjas
  prašo laikyti
  konfidencialia pagal 39 straipsnio 2 ir 3 dalis. Konfidencialiame informacijos variante pateikiama visa informacija, įskaitant informaciją,
  kuri, pareiškėjo manymu, yra konfidenciali
  . Informacija, kurią prašoma laikyti konfidencialia, konfidencialiame variante yra aiškiai pažymėta. Pareiškėjas aiškiai nurodo
  patikrinamus pagrindimus ir įrodymus
  , dėl kurių tam tikrą informaciją prašoma laikyti konfidencialia.

Pakeitimas 167

Pakeitimas 167

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

39b straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | nedelsdama paskelbia pareiškėjo pateiktą nekonfidencialų variantą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

nedelsdama paskelbia pareiškėjo pateiktą nekonfidencialų variantą;

| a) | nedelsdama paskelbia pareiškėjo pateiktą nekonfidencialų
  paraiškos
  variantą
  , kai tik nusprendžiama, kad paraiška priimtina
  ; |
| --- | --- |

a)

nedelsdama paskelbia pareiškėjo pateiktą nekonfidencialų
  paraiškos
  variantą
  , kai tik nusprendžiama, kad paraiška priimtina
  ;

paraiškos

, kai tik nusprendžiama, kad paraiška priimtina

Pakeitimas 93

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

39b straipsnio 1 dalies 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | raštu praneša pareiškėjui apie savo ketinimą atskleisti informaciją ir pagrindimą prieš Tarnybai oficialiai priimant sprendimą dėl prašymo laikyti informaciją konfidencialia. Jeigu pareiškėjas
  nesutinka su
  Tarnybos
  įvertinimu
  , jis gali pareikšti savo nuomonę
  arba
  atsiimti savo prašymą per
  dvi
  savaites nuo pranešimo apie Tarnybos poziciją datos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

raštu praneša pareiškėjui apie savo ketinimą atskleisti informaciją ir pagrindimą prieš Tarnybai oficialiai priimant sprendimą dėl prašymo laikyti informaciją konfidencialia. Jeigu pareiškėjas
  nesutinka su
  Tarnybos
  įvertinimu
  , jis gali pareikšti savo nuomonę
  arba
  atsiimti savo prašymą per
  dvi
  savaites nuo pranešimo apie Tarnybos poziciją datos;

nesutinka su

įvertinimu

arba

dvi

| c) | raštu praneša pareiškėjui apie savo ketinimą atskleisti informaciją ir pagrindimą prieš Tarnybai oficialiai priimant sprendimą dėl prašymo laikyti informaciją konfidencialia. Jeigu pareiškėjas
  prieštarauja
  Tarnybos
  įvertinimui
  , jis gali 1) pareikšti savo nuomonę
  , 2)
  atsiimti savo prašymą
  arba 3) paprašyti, kad Tarnybos apeliacinė taryba jį peržiūrėtų
  per
  keturias
  savaites nuo pranešimo apie Tarnybos poziciją datos
  . Pareiškėjas Tarnybai gali įteikti rašytinį pranešimą, prašydamas, kad Tarnybos apeliacinė taryba iš naujo išnagrinėtų nuomonę. Tuo atveju pareiškėjas per 60 dienų nuo išvados gavimo siunčia Tarnybai išsamų savo prašymo pagrindimą. Gavusi prašymo pagrindimą Tarnybos apeliacinė taryba per 60 dienų pakartotinai išnagrinėja savo nuomonę. |
| --- | --- |

c)

raštu praneša pareiškėjui apie savo ketinimą atskleisti informaciją ir pagrindimą prieš Tarnybai oficialiai priimant sprendimą dėl prašymo laikyti informaciją konfidencialia. Jeigu pareiškėjas
  prieštarauja
  Tarnybos
  įvertinimui
  , jis gali 1) pareikšti savo nuomonę
  , 2)
  atsiimti savo prašymą
  arba 3) paprašyti, kad Tarnybos apeliacinė taryba jį peržiūrėtų
  per
  keturias
  savaites nuo pranešimo apie Tarnybos poziciją datos
  . Pareiškėjas Tarnybai gali įteikti rašytinį pranešimą, prašydamas, kad Tarnybos apeliacinė taryba iš naujo išnagrinėtų nuomonę. Tuo atveju pareiškėjas per 60 dienų nuo išvados gavimo siunčia Tarnybai išsamų savo prašymo pagrindimą. Gavusi prašymo pagrindimą Tarnybos apeliacinė taryba per 60 dienų pakartotinai išnagrinėja savo nuomonę.

prieštarauja

įvertinimui

, 2)

arba 3) paprašyti, kad Tarnybos apeliacinė taryba jį peržiūrėtų

keturias

. Pareiškėjas Tarnybai gali įteikti rašytinį pranešimą, prašydamas, kad Tarnybos apeliacinė taryba iš naujo išnagrinėtų nuomonę. Tuo atveju pareiškėjas per 60 dienų nuo išvados gavimo siunčia Tarnybai išsamų savo prašymo pagrindimą. Gavusi prašymo pagrindimą Tarnybos apeliacinė taryba per 60 dienų pakartotinai išnagrinėja savo nuomonę.

Pakeitimas 94

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

39b straipsnio 1 dalies 1 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | per
  dešimt savaičių
  po prašymo informaciją, susijusią su prašymais suteikti leidimą, laikyti konfidencialia gavimo ir
  nepagrįstai nedelsdama (
  papildomų duomenų ir informacijos
  atveju)
  priima pagrįstą sprendimą dėl prašymo laikyti informaciją konfidencialia, atsižvelgdama į pareiškėjo pastabas, ir apie savo sprendimą praneša pareiškėjui ir Komisijai ir
  , jei tinkama,
  valstybėms narėms; ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

per
  dešimt savaičių
  po prašymo informaciją, susijusią su prašymais suteikti leidimą, laikyti konfidencialia gavimo ir
  nepagrįstai nedelsdama (
  papildomų duomenų ir informacijos
  atveju)
  priima pagrįstą sprendimą dėl prašymo laikyti informaciją konfidencialia, atsižvelgdama į pareiškėjo pastabas, ir apie savo sprendimą praneša pareiškėjui ir Komisijai ir
  , jei tinkama,
  valstybėms narėms; ir

dešimt savaičių

nepagrįstai nedelsdama (

atveju)

, jei tinkama,

| d) | per
  aštuonias savaites
  po prašymo informaciją, susijusią su prašymais suteikti leidimą, laikyti konfidencialia gavimo ir
  be nepagrįsto delsimo, jei reikia
  papildomų duomenų ir informacijos, priima pagrįstą sprendimą dėl prašymo laikyti informaciją konfidencialia, atsižvelgdama į pareiškėjo pastabas, ir apie savo sprendimą praneša pareiškėjui ir Komisijai ir
  visais atvejais
  valstybėms narėms ir |
| --- | --- |

d)

per
  aštuonias savaites
  po prašymo informaciją, susijusią su prašymais suteikti leidimą, laikyti konfidencialia gavimo ir
  be nepagrįsto delsimo, jei reikia
  papildomų duomenų ir informacijos, priima pagrįstą sprendimą dėl prašymo laikyti informaciją konfidencialia, atsižvelgdama į pareiškėjo pastabas, ir apie savo sprendimą praneša pareiškėjui ir Komisijai ir
  visais atvejais
  valstybėms narėms ir

aštuonias savaites

be nepagrįsto delsimo, jei reikia

visais atvejais

Pakeitimas 140

Pakeitimas 140

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

39b straipsnio 1 dalies 1 pastraipos e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | pagrįstais atvejais paskelbia bet kokius papildomus duomenis ir informaciją,
  dėl
  kurių prašymas
  laikyti informaciją konfidencialia
  nebuvo patenkintas
  ,
  ne anksčiau nei praėjus dviem savaitėms po pranešimo apie sprendimą pareiškėjui, kaip numatyta d punkte
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

pagrįstais atvejais paskelbia bet kokius papildomus duomenis ir informaciją,
  dėl
  kurių prašymas
  laikyti informaciją konfidencialia
  nebuvo patenkintas
  ,
  ne anksčiau nei praėjus dviem savaitėms po pranešimo apie sprendimą pareiškėjui, kaip numatyta d punkte
  .

pagrįstais atvejais paskelbia bet kokius papildomus duomenis ir informaciją,

kurių prašymas

nebuvo patenkintas

ne anksčiau nei praėjus dviem savaitėms po pranešimo apie sprendimą pareiškėjui, kaip numatyta d punkte

| e) | paskelbia su paraiška susijusius nekonfidencialius duomenis ir informaciją tik priėmus galutinį sprendimą
  dėl
  prašymo
  laikyti informaciją konfidencialia
  pagal šį straipsnį ir Tarnybai paskelbus savo mokslinės nuomonės projektą pagal 38 straipsnį. Jei pareiškėjas atsiima prašymą suteikti leidimą pagal 39 straipsnio c punktą dėl to, kad
  ,
  jo manymu, Tarnyba planuoja paskelbti pernelyg išsamią informaciją, Tarnyba, Komisija ir valstybės narės neskelbia jokios informacijos apie prašymą suteikti leidimą
  . |
| --- | --- |

e)

paskelbia su paraiška susijusius nekonfidencialius duomenis ir informaciją tik priėmus galutinį sprendimą
  dėl
  prašymo
  laikyti informaciją konfidencialia
  pagal šį straipsnį ir Tarnybai paskelbus savo mokslinės nuomonės projektą pagal 38 straipsnį. Jei pareiškėjas atsiima prašymą suteikti leidimą pagal 39 straipsnio c punktą dėl to, kad
  ,
  jo manymu, Tarnyba planuoja paskelbti pernelyg išsamią informaciją, Tarnyba, Komisija ir valstybės narės neskelbia jokios informacijos apie prašymą suteikti leidimą
  .

paskelbia su paraiška susijusius nekonfidencialius duomenis ir informaciją tik priėmus galutinį sprendimą

prašymo

pagal šį straipsnį ir Tarnybai paskelbus savo mokslinės nuomonės projektą pagal 38 straipsnį. Jei pareiškėjas atsiima prašymą suteikti leidimą pagal 39 straipsnio c punktą dėl to, kad

jo manymu, Tarnyba planuoja paskelbti pernelyg išsamią informaciją, Tarnyba, Komisija ir valstybės narės neskelbia jokios informacijos apie prašymą suteikti leidimą

Pakeitimas 96

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

39b straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Dėl Tarnybos sprendimų, priimtų pagal šį straipsnį, gali būti kreipiamasi į Europos Sąjungos Teisingumo
  Teismą atitinkamai
  Sutarties 263
  ir 278 straipsniuose
  nustatytomis sąlygomis. | Dėl Tarnybos sprendimų, priimtų pagal šį straipsnį, gali būti kreipiamasi į 
  Tarnybos apeliacinę tarybą, kurią įsteigia Komisija priimdama deleguotuosius aktus. Šie deleguotieji aktai priimami pagal šio reglamento 57a straipsnį. Pagal šią dalį pateiktas skundas turi stabdomąjį poveikį. Pareiškėjas Tarnybai gali įteikti rašytinį pranešimą, prašydamas, kad Tarnybos apeliacinė taryba iš naujo išnagrinėtų nuomonę. Tokiu atveju pareiškėjas per 60 dienų nuo išvados gavimo siunčia Tarnybai išsamų savo prašymo pagrindimą. Gavusi prašymo pagrindimą Tarnybos apeliacinė taryba per 60 dienų pakartotinai išnagrinėja savo nuomonę. Jeigu Tarnybos apeliacinės tarybos priimtas sprendimas ginčijamas, byla gali būti iškelta
  Europos Sąjungos Teisingumo
  Teisme
  Sutarties 263
  straipsnyje
  nustatytomis sąlygomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Dėl Tarnybos sprendimų, priimtų pagal šį straipsnį, gali būti kreipiamasi į Europos Sąjungos Teisingumo
  Teismą atitinkamai
  Sutarties 263
  ir 278 straipsniuose
  nustatytomis sąlygomis.

Teismą atitinkamai

ir 278 straipsniuose

Dėl Tarnybos sprendimų, priimtų pagal šį straipsnį, gali būti kreipiamasi į 
  Tarnybos apeliacinę tarybą, kurią įsteigia Komisija priimdama deleguotuosius aktus. Šie deleguotieji aktai priimami pagal šio reglamento 57a straipsnį. Pagal šią dalį pateiktas skundas turi stabdomąjį poveikį. Pareiškėjas Tarnybai gali įteikti rašytinį pranešimą, prašydamas, kad Tarnybos apeliacinė taryba iš naujo išnagrinėtų nuomonę. Tokiu atveju pareiškėjas per 60 dienų nuo išvados gavimo siunčia Tarnybai išsamų savo prašymo pagrindimą. Gavusi prašymo pagrindimą Tarnybos apeliacinė taryba per 60 dienų pakartotinai išnagrinėja savo nuomonę. Jeigu Tarnybos apeliacinės tarybos priimtas sprendimas ginčijamas, byla gali būti iškelta
  Europos Sąjungos Teisingumo
  Teisme
  Sutarties 263
  straipsnyje
  nustatytomis sąlygomis.

Tarnybos apeliacinę tarybą, kurią įsteigia Komisija priimdama deleguotuosius aktus. Šie deleguotieji aktai priimami pagal šio reglamento 57a straipsnį. Pagal šią dalį pateiktas skundas turi stabdomąjį poveikį. Pareiškėjas Tarnybai gali įteikti rašytinį pranešimą, prašydamas, kad Tarnybos apeliacinė taryba iš naujo išnagrinėtų nuomonę. Tokiu atveju pareiškėjas per 60 dienų nuo išvados gavimo siunčia Tarnybai išsamų savo prašymo pagrindimą. Gavusi prašymo pagrindimą Tarnybos apeliacinė taryba per 60 dienų pakartotinai išnagrinėja savo nuomonę. Jeigu Tarnybos apeliacinės tarybos priimtas sprendimas ginčijamas, byla gali būti iškelta

Teisme

straipsnyje

Pakeitimas 97

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

39d straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisija ir valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad pagal Sąjungos maistui skirtus teisės aktus jų gauta informacija, kurią prašoma laikyti konfidencialia, nebūtų skelbiama viešai, kol Tarnyba nepriims sprendimo dėl prašymo laikyti informaciją konfidencialia ir jis netaps galutinis. Komisija ir valstybės narės taip pat imasi reikiamų priemonių, kad informacija, kurią Tarnyba sutiko laikyti konfidencialia, nebūtų paskelbta. | 2.   Komisija ir valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad pagal Sąjungos maistui skirtus teisės aktus jų gauta informacija, kurią prašoma laikyti konfidencialia, nebūtų skelbiama viešai, kol Tarnyba nepriims sprendimo dėl prašymo laikyti informaciją konfidencialia ir jis netaps galutinis
  , išskyrus atvejus, kai su informacija prašoma leisti susipažinti pagal Direktyvą 2003/4/EB arba nacionalinį įstatymą, kuriuo reglamentuojama galimybė susipažinti su dokumentais
  . Komisija ir valstybės narės taip pat imasi reikiamų priemonių, kad informacija, kurią Tarnyba sutiko laikyti konfidencialia, nebūtų paskelbta
  , išskyrus atvejus, kai su informacija prašoma leisti susipažinti pagal Direktyvą 2003/4/EB arba nacionalinės teisės aktus, kuriais reglamentuojama galimybė susipažinti su dokumentais
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Komisija ir valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad pagal Sąjungos maistui skirtus teisės aktus jų gauta informacija, kurią prašoma laikyti konfidencialia, nebūtų skelbiama viešai, kol Tarnyba nepriims sprendimo dėl prašymo laikyti informaciją konfidencialia ir jis netaps galutinis. Komisija ir valstybės narės taip pat imasi reikiamų priemonių, kad informacija, kurią Tarnyba sutiko laikyti konfidencialia, nebūtų paskelbta.

2.   Komisija ir valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad pagal Sąjungos maistui skirtus teisės aktus jų gauta informacija, kurią prašoma laikyti konfidencialia, nebūtų skelbiama viešai, kol Tarnyba nepriims sprendimo dėl prašymo laikyti informaciją konfidencialia ir jis netaps galutinis
  , išskyrus atvejus, kai su informacija prašoma leisti susipažinti pagal Direktyvą 2003/4/EB arba nacionalinį įstatymą, kuriuo reglamentuojama galimybė susipažinti su dokumentais
  . Komisija ir valstybės narės taip pat imasi reikiamų priemonių, kad informacija, kurią Tarnyba sutiko laikyti konfidencialia, nebūtų paskelbta
  , išskyrus atvejus, kai su informacija prašoma leisti susipažinti pagal Direktyvą 2003/4/EB arba nacionalinės teisės aktus, kuriais reglamentuojama galimybė susipažinti su dokumentais
  .

Pakeitimas 98

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

39d straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Jeigu vykstant leidimo suteikimo procedūrai pareiškėjas atsiima arba atsiėmė prašymą, Tarnyba, Komisija ir valstybės narės laiko komercinę ir pramoninę informaciją konfidencialia, kaip Tarnyba buvo nusprendusi pagal 39–39f straipsnius. Prašymas laikomas atsiimtu nuo to momento, kai pirminį prašymą gavusi kompetentinga institucija gauna raštišką prašymą.
  Jeigu prašymas atsiimamas, kol
  Tarnyba
  dar nepriėmė sprendimo dėl atitinkamo prašymo laikyti informaciją konfidencialia
  ,
  Tarnyba, Komisija ir valstybės narės neskelbia informacijos, kurią prašoma laikyti konfidencialia
  . | 3.   Jeigu vykstant leidimo suteikimo procedūrai pareiškėjas atsiima arba atsiėmė prašymą, Tarnyba, Komisija ir valstybės narės laiko komercinę ir pramoninę informaciją konfidencialia, kaip Tarnyba buvo nusprendusi pagal 39–39f straipsnius. Prašymas laikomas atsiimtu nuo to momento, kai pirminį prašymą gavusi kompetentinga institucija gauna raštišką prašymą. Tarnyba
  neskelbia jokios konfidencialios ar nekonfidencialios informacijos
  ,
  jeigu pareiškėjas nusprendžia atsiimti savo paraišką
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Jeigu vykstant leidimo suteikimo procedūrai pareiškėjas atsiima arba atsiėmė prašymą, Tarnyba, Komisija ir valstybės narės laiko komercinę ir pramoninę informaciją konfidencialia, kaip Tarnyba buvo nusprendusi pagal 39–39f straipsnius. Prašymas laikomas atsiimtu nuo to momento, kai pirminį prašymą gavusi kompetentinga institucija gauna raštišką prašymą.
  Jeigu prašymas atsiimamas, kol
  Tarnyba
  dar nepriėmė sprendimo dėl atitinkamo prašymo laikyti informaciją konfidencialia
  ,
  Tarnyba, Komisija ir valstybės narės neskelbia informacijos, kurią prašoma laikyti konfidencialia
  .

3.   Jeigu vykstant leidimo suteikimo procedūrai pareiškėjas atsiima arba atsiėmė prašymą, Tarnyba, Komisija ir valstybės narės laiko komercinę ir pramoninę informaciją konfidencialia, kaip Tarnyba buvo nusprendusi pagal 39–39f straipsnius. Prašymas laikomas atsiimtu nuo to momento, kai pirminį prašymą gavusi kompetentinga institucija gauna raštišką prašymą. Tarnyba
  neskelbia jokios konfidencialios ar nekonfidencialios informacijos
  ,
  jeigu pareiškėjas nusprendžia atsiimti savo paraišką
  .

Pakeitimas 99

Pakeitimas 99

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

39e straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | visų Mokslo komiteto ir mokslinių grupių ir
  jų
  darbo
  grupių
  posėdžių dalyvių vardus ir pavardes. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

visų Mokslo komiteto ir mokslinių grupių ir
  jų
  darbo
  grupių
  posėdžių dalyvių vardus ir pavardes.

jų

grupių

| c) | visų Mokslo komiteto ir mokslinių grupių
  , jų darbo grupių
  ir
  bet kurio kito ad hoc
  darbo
  grupės atitinkama tema
  posėdžių dalyvių
  ir stebėtojų
  vardus ir pavardes. |
| --- | --- |

c)

visų Mokslo komiteto ir mokslinių grupių
  , jų darbo grupių
  ir
  bet kurio kito ad hoc
  darbo
  grupės atitinkama tema
  posėdžių dalyvių
  ir stebėtojų
  vardus ir pavardes.

, jų darbo grupių

bet kurio kito ad hoc

grupės atitinkama tema

ir stebėtojų

Pakeitimas 101

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

39f straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   38 straipsnio 1 dalies c punkto tikslais ir siekiant užtikrinti veiksmingą Tarnybai teikiamų prašymų paskelbti mokslinio darbo rezultatus tvarkymą patvirtinami standartiniai duomenų formatai ir programinės įrangos paketai, kad būtų galima teikti, ieškoti, kopijuoti ir spausdinti dokumentus kartu užtikrinant Sąjungos maistui skirtuose teisės aktuose nustatytų reglamentavimo reikalavimų laikymąsi. Tokių standartinių duomenų formatų ir programinės įrangos paketų projektai nėra grindžiami nuosavybiniais standartais ir, kiek įmanoma, užtikrinamas suderinamumas su šiuo metu taikomais duomenų pateikimo būdais. | 1.   38 straipsnio 1 dalies c punkto tikslais ir siekiant užtikrinti veiksmingą Tarnybai teikiamų prašymų paskelbti mokslinio darbo rezultatus tvarkymą patvirtinami standartiniai duomenų formatai ir programinės įrangos paketai, kad būtų galima teikti, ieškoti, kopijuoti ir spausdinti dokumentus kartu užtikrinant Sąjungos maistui skirtuose teisės aktuose nustatytų reglamentavimo reikalavimų laikymąsi
  ir atsižvelgiant į mažųjų ir vidutinių įmonių galimybes
  . Tokių standartinių duomenų formatų ir programinės įrangos paketų projektai nėra grindžiami nuosavybiniais standartais ir, kiek įmanoma, užtikrinamas suderinamumas su šiuo metu taikomais duomenų pateikimo būdais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   38 straipsnio 1 dalies c punkto tikslais ir siekiant užtikrinti veiksmingą Tarnybai teikiamų prašymų paskelbti mokslinio darbo rezultatus tvarkymą patvirtinami standartiniai duomenų formatai ir programinės įrangos paketai, kad būtų galima teikti, ieškoti, kopijuoti ir spausdinti dokumentus kartu užtikrinant Sąjungos maistui skirtuose teisės aktuose nustatytų reglamentavimo reikalavimų laikymąsi. Tokių standartinių duomenų formatų ir programinės įrangos paketų projektai nėra grindžiami nuosavybiniais standartais ir, kiek įmanoma, užtikrinamas suderinamumas su šiuo metu taikomais duomenų pateikimo būdais.

1.   38 straipsnio 1 dalies c punkto tikslais ir siekiant užtikrinti veiksmingą Tarnybai teikiamų prašymų paskelbti mokslinio darbo rezultatus tvarkymą patvirtinami standartiniai duomenų formatai ir programinės įrangos paketai, kad būtų galima teikti, ieškoti, kopijuoti ir spausdinti dokumentus kartu užtikrinant Sąjungos maistui skirtuose teisės aktuose nustatytų reglamentavimo reikalavimų laikymąsi
  ir atsižvelgiant į mažųjų ir vidutinių įmonių galimybes
  . Tokių standartinių duomenų formatų ir programinės įrangos paketų projektai nėra grindžiami nuosavybiniais standartais ir, kiek įmanoma, užtikrinamas suderinamumas su šiuo metu taikomais duomenų pateikimo būdais.

Pakeitimas 102

Pakeitimas 102

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

39f straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Standartiniai duomenų formatai ir programinės įrangos paketai taikomi tik tiems duomenims, kurie buvo gauti priėmus įgyvendinimo aktus pagal 2 dalies b punktą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Standartiniai duomenų formatai ir programinės įrangos paketai taikomi tik tiems duomenims, kurie buvo gauti priėmus įgyvendinimo aktus pagal 2 dalies b punktą.

Pakeitimas 103

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

39 g straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Informacinės sistemos, kurias Tarnyba naudoja savo duomenims saugoti, įskaitant konfidencialius ir asmens duomenis, projektuojamos
  užtikrinant aukštą
  saugumo
  lygį
  ,
  atitinkantį
  kylančią saugumo riziką, atsižvelgiant į šio reglamento 39–39f straipsnius. Prisijungti galima įdiegus sistemą, kurioje taikomas bent dviejų pakopų tapatumo nustatymas arba užtikrinamas lygiavertis saugumo lygis. Sistemoje užtikrinama, kad visus prisijungimo prie jos atvejus būtų galima patikrinti atliekant auditą. | Informacinės sistemos, kurias Tarnyba naudoja savo duomenims saugoti, įskaitant konfidencialius ir asmens duomenis, projektuojamos
  taip, kad būtų galima užtikrinti aukščiausius
  saugumo
  standartus
  ,
  atitinkančius
  kylančią saugumo riziką, atsižvelgiant į šio reglamento 39–39f straipsnius. Prisijungti galima įdiegus sistemą, kurioje taikomas bent dviejų pakopų tapatumo nustatymas arba užtikrinamas lygiavertis saugumo lygis. Sistemoje užtikrinama, kad visus prisijungimo prie jos atvejus būtų galima patikrinti atliekant auditą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Informacinės sistemos, kurias Tarnyba naudoja savo duomenims saugoti, įskaitant konfidencialius ir asmens duomenis, projektuojamos
  užtikrinant aukštą
  saugumo
  lygį
  ,
  atitinkantį
  kylančią saugumo riziką, atsižvelgiant į šio reglamento 39–39f straipsnius. Prisijungti galima įdiegus sistemą, kurioje taikomas bent dviejų pakopų tapatumo nustatymas arba užtikrinamas lygiavertis saugumo lygis. Sistemoje užtikrinama, kad visus prisijungimo prie jos atvejus būtų galima patikrinti atliekant auditą.

užtikrinant aukštą

lygį

atitinkantį

Informacinės sistemos, kurias Tarnyba naudoja savo duomenims saugoti, įskaitant konfidencialius ir asmens duomenis, projektuojamos
  taip, kad būtų galima užtikrinti aukščiausius
  saugumo
  standartus
  ,
  atitinkančius
  kylančią saugumo riziką, atsižvelgiant į šio reglamento 39–39f straipsnius. Prisijungti galima įdiegus sistemą, kurioje taikomas bent dviejų pakopų tapatumo nustatymas arba užtikrinamas lygiavertis saugumo lygis. Sistemoje užtikrinama, kad visus prisijungimo prie jos atvejus būtų galima patikrinti atliekant auditą.

taip, kad būtų galima užtikrinti aukščiausius

standartus

atitinkančius

Pakeitimas 104

Pakeitimas 104

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 9 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 9 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

41 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kalbant apie informaciją apie aplinką, taip pat
  taikomi
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamento
  (EB) Nr. 1367/2006 (39)

  6 ir 7
  straipsniai. | Tarnyba užtikrina, kad su jos turimais dokumentais būtų galima netrukdomai susipažinti.
  Kalbant apie informaciją apie aplinką, taip pat
  taikomas
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamentas
  (EB) Nr. 1367/2006 (39)

  . Šio reglamento 38–39d
  straipsniai
  taikomi nedarant poveikio reglamentų (EB) Nr. 1049/2001 ir (EB) Nr. 1367/2006 taikymui
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kalbant apie informaciją apie aplinką, taip pat
  taikomi
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamento
  (EB) Nr. 1367/2006 (39)

  6 ir 7
  straipsniai.

taikomi

reglamento

39

6 ir 7

Tarnyba užtikrina, kad su jos turimais dokumentais būtų galima netrukdomai susipažinti.
  Kalbant apie informaciją apie aplinką, taip pat
  taikomas
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamentas
  (EB) Nr. 1367/2006 (39)

  . Šio reglamento 38–39d
  straipsniai
  taikomi nedarant poveikio reglamentų (EB) Nr. 1049/2001 ir (EB) Nr. 1367/2006 taikymui
  .

Tarnyba užtikrina, kad su jos turimais dokumentais būtų galima netrukdomai susipažinti.

taikomas

reglamentas

39

. Šio reglamento 38–39d

taikomi nedarant poveikio reglamentų (EB) Nr. 1049/2001 ir (EB) Nr. 1367/2006 taikymui

Pakeitimas 106

Pakeitimas 106

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 9 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 9 b punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

51 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9b) | 51 straipsnyje įterpiama ši dalis:




  „1a.
     
  Komisija pagal 57a straipsnį priima deleguotąjį aktą, kad būtų sukurta suderinta Komisijos ir valstybių narių įspėjimo apie maisto produktus tinklų valdymo sistema.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9b)

9b)

51 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„1a.
     
  Komisija pagal 57a straipsnį priima deleguotąjį aktą, kad būtų sukurta suderinta Komisijos ir valstybių narių įspėjimo apie maisto produktus tinklų valdymo sistema.“

Pakeitimas 107

Pakeitimas 107

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 10 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 10 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

57a straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   8 straipsnio c punkte nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
  neribotam laikotarpiui
  nuo [šio reglamento įsigaliojimo dienos]. | 2.   8 straipsnio c punkte
  , 32b straipsnio 4 punkte, 39b straipsnio 1 punkto 2 pastraipoje ir 51 straipsnio 1a punkte
  nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
  penkeriems metams
  nuo [šio reglamento įsigaliojimo dienos]. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   8 straipsnio c punkte nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
  neribotam laikotarpiui
  nuo [šio reglamento įsigaliojimo dienos].

2.   8 straipsnio c punkte
  , 32b straipsnio 4 punkte, 39b straipsnio 1 punkto 2 pastraipoje ir 51 straipsnio 1a punkte
  nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
  penkeriems metams
  nuo [šio reglamento įsigaliojimo dienos].

Pakeitimas 108

Pakeitimas 108

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 11 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 11 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 178/2002

61 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 61 straipsnis | 61 straipsnis |
| Nuostata dėl peržiūros | Nuostata dėl peržiūros |
| 1.   Komisija užtikrina, kad šio reglamento taikymas būtų reguliariai peržiūrimas. | 1.   Komisija užtikrina, kad šio reglamento taikymas būtų reguliariai peržiūrimas. |
| 2.   Ne vėliau nei praėjus penkeriems metams po straipsnyje nurodytos datos [reglamento, kuriuo iš dalies pakeičiami bendrieji maistui skirti teisės aktai, įsigaliojimo datos] ir vėliau kas penkerius metus Komisija
  vertina
  Tarnybos veiklos
  rezultatus
  ,
  susijusius
  su jos tikslais, įgaliojimais, užduotimis, procedūromis ir
  vieta
  ,
  kaip numatyta Komisijos gairėse
  .
  Vertinamas
  galimas poreikis keisti Tarnybos įgaliojimus
  ir
  tokio pakeitimo finansinis poveikis. | 2.   Ne vėliau nei praėjus penkeriems metams po straipsnyje nurodytos datos [reglamento, kuriuo iš dalies pakeičiami bendrieji maistui skirti teisės aktai, įsigaliojimo datos] ir vėliau kas penkerius metus
  Tarnyba kartu su
  Komisija
  užsako nepriklausomą
  Tarnybos
  ir Komisijos
  veiklos
  rezultatų ir pasiekimų
  ,
  susijusių
  su jos tikslais, įgaliojimais, užduotimis, procedūromis ir
  vietomis
  ,
  išorės vertinimą. Vertinimas grindžiamas Administracinės valdybos darbo programa susitarus su Komisija
  .
  Visų pirma įvertinama Tarnybos darbo praktika bei poveikis ir
  galimas poreikis keisti Tarnybos įgaliojimus
  , taip pat
  tokio pakeitimo finansinis poveikis.
  Taip pat įvertinamas galimas poreikis Agentūros veiksmus labiau koordinuoti ir derinti su valstybių narių kompetentingų institucijų ir kitų Sąjungos agentūrų veiksmais. Vertinant atsižvelgiama į suinteresuotųjų šalių nuomonę Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis. |
| | 2a.
     
  Valdančioji taryba išnagrinėja vertinimo išvadas ir pateikia Komisijai rekomendacijų, kurios gali būti rekomendacijos dėl Tarnybos pakeitimų. |
| 3.
     
  Komisija, nusprendusi, kad, atsižvelgiant į Tarnybos tikslus, įgaliojimus ir uždavinius, nebetikslinga tęsti jos veiklą, gali siūlyti tam tikras šio reglamento nuostatas atitinkamai pakeisti arba panaikinti. | |
| 4.   
  Komisija vertinimo išvadas pateikia Europos Parlamentui
  , Tarybai ir Valdančiajai tarybai. Vertinimo rezultatai
  skelbiami
  viešai. | 4.   
  Šio straipsnio 2 ir 2a dalyse nurodyti vertinimai ir rekomendacijos pateikiami Komisijai
  , Tarybai
  , Europos Parlamentui
  ir Valdančiajai tarybai. Vertinimo rezultatai
  ir rekomendacijos paskelbiami
  viešai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

61 straipsnis

61 straipsnis

Nuostata dėl peržiūros

Nuostata dėl peržiūros

1.   Komisija užtikrina, kad šio reglamento taikymas būtų reguliariai peržiūrimas.

1.   Komisija užtikrina, kad šio reglamento taikymas būtų reguliariai peržiūrimas.

2.   Ne vėliau nei praėjus penkeriems metams po straipsnyje nurodytos datos [reglamento, kuriuo iš dalies pakeičiami bendrieji maistui skirti teisės aktai, įsigaliojimo datos] ir vėliau kas penkerius metus Komisija
  vertina
  Tarnybos veiklos
  rezultatus
  ,
  susijusius
  su jos tikslais, įgaliojimais, užduotimis, procedūromis ir
  vieta
  ,
  kaip numatyta Komisijos gairėse
  .
  Vertinamas
  galimas poreikis keisti Tarnybos įgaliojimus
  ir
  tokio pakeitimo finansinis poveikis.

2.   Ne vėliau nei praėjus penkeriems metams po straipsnyje nurodytos datos [reglamento, kuriuo iš dalies pakeičiami bendrieji maistui skirti teisės aktai, įsigaliojimo datos] ir vėliau kas penkerius metus
  Tarnyba kartu su
  Komisija
  užsako nepriklausomą
  Tarnybos
  ir Komisijos
  veiklos
  rezultatų ir pasiekimų
  ,
  susijusių
  su jos tikslais, įgaliojimais, užduotimis, procedūromis ir
  vietomis
  ,
  išorės vertinimą. Vertinimas grindžiamas Administracinės valdybos darbo programa susitarus su Komisija
  .
  Visų pirma įvertinama Tarnybos darbo praktika bei poveikis ir
  galimas poreikis keisti Tarnybos įgaliojimus
  , taip pat
  tokio pakeitimo finansinis poveikis.
  Taip pat įvertinamas galimas poreikis Agentūros veiksmus labiau koordinuoti ir derinti su valstybių narių kompetentingų institucijų ir kitų Sąjungos agentūrų veiksmais. Vertinant atsižvelgiama į suinteresuotųjų šalių nuomonę Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis.

2a.
     
  Valdančioji taryba išnagrinėja vertinimo išvadas ir pateikia Komisijai rekomendacijų, kurios gali būti rekomendacijos dėl Tarnybos pakeitimų.

3.
     
  Komisija, nusprendusi, kad, atsižvelgiant į Tarnybos tikslus, įgaliojimus ir uždavinius, nebetikslinga tęsti jos veiklą, gali siūlyti tam tikras šio reglamento nuostatas atitinkamai pakeisti arba panaikinti.

4.   
  Komisija vertinimo išvadas pateikia Europos Parlamentui
  , Tarybai ir Valdančiajai tarybai. Vertinimo rezultatai
  skelbiami
  viešai.

4.   
  Šio straipsnio 2 ir 2a dalyse nurodyti vertinimai ir rekomendacijos pateikiami Komisijai
  , Tarybai
  , Europos Parlamentui
  ir Valdančiajai tarybai. Vertinimo rezultatai
  ir rekomendacijos paskelbiami
  viešai.

Pakeitimas 109

Pakeitimas 109

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 2 a punktas (naujas)

2 straipsnio 1 pastraipos 2 a punktas (naujas)

Direktyva 2001/18/EB

24 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a) | 24 straipsnis papildomas tokia dalimi:




  „2a.
     
  Pareiga iniciatyviai skleisti šio straipsnio 1 dalyje nurodytą informaciją, laikantis šios direktyvos 25 straipsnio ir Reglamento (EB) Nr. 178/2002 38 ir 39 straipsnių, nedaro poveikio jokio fizinio ar juridinio asmens teisei pateikus prašymą susipažinti su dokumentais, kaip nurodyta reglamentuose (EB) Nr. 1049/2001 ir (EB) Nr. 1367/2006.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a)

2a)

24 straipsnis papildomas tokia dalimi:

„2a.
     
  Pareiga iniciatyviai skleisti šio straipsnio 1 dalyje nurodytą informaciją, laikantis šios direktyvos 25 straipsnio ir Reglamento (EB) Nr. 178/2002 38 ir 39 straipsnių, nedaro poveikio jokio fizinio ar juridinio asmens teisei pateikus prašymą susipažinti su dokumentais, kaip nurodyta reglamentuose (EB) Nr. 1049/2001 ir (EB) Nr. 1367/2006.“

Pakeitimas 110

Pakeitimas 110

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos 9 punktas

3 straipsnio 1 pastraipos 9 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003

29 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Tarnyba paskelbia prašymą suteikti leidimą, svarbią patvirtinamąją informaciją ir pareiškėjo pateiktą papildomą informaciją, savo mokslines nuomones ir Direktyvos 2001/18/EB 4 straipsnyje nurodytų kompetentingų institucijų nuomones, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 178/2002 38, 39–39f ir 40 straipsniuose ir atsižvelgiant į šio reglamento 30 straipsnį. | 1.   Tarnyba paskelbia prašymą suteikti leidimą, svarbią patvirtinamąją informaciją ir pareiškėjo pateiktą papildomą informaciją,
  stebėsenos ataskaitas,
  savo mokslines nuomones ir Direktyvos 2001/18/EB 4 straipsnyje nurodytų kompetentingų institucijų nuomones, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 178/2002 38, 39–39f ir 40 straipsniuose ir atsižvelgiant į šio reglamento 30 straipsnį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Tarnyba paskelbia prašymą suteikti leidimą, svarbią patvirtinamąją informaciją ir pareiškėjo pateiktą papildomą informaciją, savo mokslines nuomones ir Direktyvos 2001/18/EB 4 straipsnyje nurodytų kompetentingų institucijų nuomones, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 178/2002 38, 39–39f ir 40 straipsniuose ir atsižvelgiant į šio reglamento 30 straipsnį.

1.   Tarnyba paskelbia prašymą suteikti leidimą, svarbią patvirtinamąją informaciją ir pareiškėjo pateiktą papildomą informaciją,
  stebėsenos ataskaitas,
  savo mokslines nuomones ir Direktyvos 2001/18/EB 4 straipsnyje nurodytų kompetentingų institucijų nuomones, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 178/2002 38, 39–39f ir 40 straipsniuose ir atsižvelgiant į šio reglamento 30 straipsnį.

Pakeitimas 111

Pakeitimas 111

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos 9 punktas

3 straipsnio 1 pastraipos 9 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003

29 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Pareiga iniciatyviai skleisti šio straipsnio 1 dalyje nurodytą informaciją, laikantis šio reglamento 30 straipsnio ir Reglamento (EB) Nr. 178/2002 38 ir 39 straipsnių, nedaro poveikio fizinių ar juridinių asmenų teisei pateikus prašymą susipažinti su dokumentais, kaip nurodyta reglamentuose (EB) Nr. 1049/2001 ir (EB) Nr. 1367/2006. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Pareiga iniciatyviai skleisti šio straipsnio 1 dalyje nurodytą informaciją, laikantis šio reglamento 30 straipsnio ir Reglamento (EB) Nr. 178/2002 38 ir 39 straipsnių, nedaro poveikio fizinių ar juridinių asmenų teisei pateikus prašymą susipažinti su dokumentais, kaip nurodyta reglamentuose (EB) Nr. 1049/2001 ir (EB) Nr. 1367/2006.

Pakeitimas 112

Pakeitimas 112

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos 1 a punktas (naujas)

4 straipsnio 1 pastraipos 1 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1831/2003

17 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a) | 17 straipsnis papildomas tokia dalimi:




  „2a.
     
  Pareiga iniciatyviai skleisti šiame straipsnyje nurodytą informaciją, laikantis Reglamento (EB) Nr. 178/2002 38 ir 39 straipsnių, nedaro poveikio fizinio ar juridinio asmens teisei pateikus prašymą susipažinti su dokumentais, kaip nurodyta reglamentuose (EB) Nr. 1049/2001 ir (EB) Nr. 1367/2006.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a)

1a)

17 straipsnis papildomas tokia dalimi:

„2a.
     
  Pareiga iniciatyviai skleisti šiame straipsnyje nurodytą informaciją, laikantis Reglamento (EB) Nr. 178/2002 38 ir 39 straipsnių, nedaro poveikio fizinio ar juridinio asmens teisei pateikus prašymą susipažinti su dokumentais, kaip nurodyta reglamentuose (EB) Nr. 1049/2001 ir (EB) Nr. 1367/2006.“

Pakeitimas 113

Pakeitimas 113

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

4 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1831/2003

18 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.
     
  Be Reglamento (EB) Nr. 178/2002 39 straipsnio 2 dalyje išvardytos informacijos, ir pagal to reglamento 39 straipsnio 3 dalį Tarnyba taip pat leisti laikyti konfidencialia toliau išvardytą informaciją, kurią atskleidus, kaip matyti iš įmanomo patikrinti pagrindimo, gali būti padaryta didelė žala tam tikriems interesams: | Išbraukta. |
| a) | tyrimo planą dėl tyrimų, kuriais įrodomas pašarų priedo veiksmingumas, susijęs su naudojimo pagal paskirtį tikslais, kaip apibrėžta šio reglamento 6 straipsnio 1 dalyje ir I priede; ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.
     
  Be Reglamento (EB) Nr. 178/2002 39 straipsnio 2 dalyje išvardytos informacijos, ir pagal to reglamento 39 straipsnio 3 dalį Tarnyba taip pat leisti laikyti konfidencialia toliau išvardytą informaciją, kurią atskleidus, kaip matyti iš įmanomo patikrinti pagrindimo, gali būti padaryta didelė žala tam tikriems interesams:

Išbraukta.

Išbraukta.

a)

a)

tyrimo planą dėl tyrimų, kuriais įrodomas pašarų priedo veiksmingumas, susijęs su naudojimo pagal paskirtį tikslais, kaip apibrėžta šio reglamento 6 straipsnio 1 dalyje ir I priede; ir

tyrimo planą dėl tyrimų, kuriais įrodomas pašarų priedo veiksmingumas, susijęs su naudojimo pagal paskirtį tikslais, kaip apibrėžta šio reglamento 6 straipsnio 1 dalyje ir I priede; ir

| b) | veikliosios medžiagos priemaišų specifikacijas ir atitinkamus tyrimo metodus, kuriuos savo organizacijos viduje sukūrė pareiškėjas, išskyrus priemaišas, kurios gali padaryti neigiamą poveikį gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai arba aplinkai. |
| --- | --- |

b)

b)

veikliosios medžiagos priemaišų specifikacijas ir atitinkamus tyrimo metodus, kuriuos savo organizacijos viduje sukūrė pareiškėjas, išskyrus priemaišas, kurios gali padaryti neigiamą poveikį gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai arba aplinkai.

veikliosios medžiagos priemaišų specifikacijas ir atitinkamus tyrimo metodus, kuriuos savo organizacijos viduje sukūrė pareiškėjas, išskyrus priemaišas, kurios gali padaryti neigiamą poveikį gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai arba aplinkai.

Pakeitimas 114

Pakeitimas 114

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

4 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1831/2003

18 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Tarnyba, tvarkydama prašymus leisti susipažinti su jos laikomais dokumentais, taiko Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 principus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Tarnyba, tvarkydama prašymus leisti susipažinti su jos laikomais dokumentais, taiko Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 principus.

Pakeitimas 115

Pakeitimas 115

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

4 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1831/2003

18 straipsnio 3 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Valstybės narės, Komisija ir Tarnyba visą informaciją, pagal šio straipsnio 2 dalį įvardytą kaip konfidencialią, laiko slaptai, išskyrus atvejus, kai tam, kad būtų apsaugota žmonių sveikata, gyvūnų sveikata ar aplinka, tokią informaciją reikia išslaptinti. Valstybės narės tvarko prašymus dėl galimybės susipažinti su pagal šį reglamentą gautais dokumentais pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 5 straipsnio nuostatas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3b.
     
  Valstybės narės, Komisija ir Tarnyba visą informaciją, pagal šio straipsnio 2 dalį įvardytą kaip konfidencialią, laiko slaptai, išskyrus atvejus, kai tam, kad būtų apsaugota žmonių sveikata, gyvūnų sveikata ar aplinka, tokią informaciją reikia išslaptinti. Valstybės narės tvarko prašymus dėl galimybės susipažinti su pagal šį reglamentą gautais dokumentais pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 5 straipsnio nuostatas.

Pakeitimas 116

Pakeitimas 116

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

5 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 2065/2003

14 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Pareiga iniciatyviai skleisti šio straipsnio 1 dalyje nurodytą informaciją, laikantis Reglamento (EB) Nr. 178/2002 38 ir 39 straipsnių, nedaro poveikio fizinio ar juridinio asmens teisei pateikus prašymą susipažinti su dokumentais, kaip nurodyta reglamentuose (EB) Nr. 1049/2001 ir (EB) Nr. 1367/2006. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Pareiga iniciatyviai skleisti šio straipsnio 1 dalyje nurodytą informaciją, laikantis Reglamento (EB) Nr. 178/2002 38 ir 39 straipsnių, nedaro poveikio fizinio ar juridinio asmens teisei pateikus prašymą susipažinti su dokumentais, kaip nurodyta reglamentuose (EB) Nr. 1049/2001 ir (EB) Nr. 1367/2006.

Pakeitimas 117

Pakeitimas 117

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 pastraipos 2 a punktas (naujas)

6 straipsnio 1 pastraipos 2 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1935/2004

19 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a) | 19 straipsnis papildomas tokia dalimi:




  „2a.
     
  Šio straipsnio 1 dalyje, taip pat šio reglamento 20 straipsnyje ir Reglamento (EB) Nr. 178/2002 38 ir 39 straipsniuose nustatyta pareiga aktyviai skleisti informaciją nedaro poveikio fizinio ar juridinio asmens teisei paprašius susipažinti su dokumentu, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1049/2001 ir Reglamente (EB) Nr. 1367/2006.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a)

2a)

19 straipsnis papildomas tokia dalimi:

„2a.
     
  Šio straipsnio 1 dalyje, taip pat šio reglamento 20 straipsnyje ir Reglamento (EB) Nr. 178/2002 38 ir 39 straipsniuose nustatyta pareiga aktyviai skleisti informaciją nedaro poveikio fizinio ar juridinio asmens teisei paprašius susipažinti su dokumentu, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1049/2001 ir Reglamente (EB) Nr. 1367/2006.“

Pakeitimas 119

Pakeitimas 119

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

6 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1935/2004

20 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | prekių ženklą, kuriuo medžiaga bus pateikiama rinkai, ir preparatų, medžiagų ar gaminių, kuriuose ji bus naudojama, jei taikoma, prekių pavadinimą; ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

b)

prekių ženklą, kuriuo medžiaga bus pateikiama rinkai, ir preparatų, medžiagų ar gaminių, kuriuose ji bus naudojama, jei taikoma, prekių pavadinimą; ir

prekių ženklą, kuriuo medžiaga bus pateikiama rinkai, ir preparatų, medžiagų ar gaminių, kuriuose ji bus naudojama, jei taikoma, prekių pavadinimą; ir

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimai 120 ir 121

Pakeitimai 120 ir 121

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

7 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1331/2008

11 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Pareiga iniciatyviai skleisti šio straipsnio 1 dalyje nurodytą informaciją, laikantis šio reglamento 12 straipsnio ir Reglamento (EB) Nr. 178/2002 38 ir 39 straipsnių, nedaro poveikio fizinio ar juridinio asmens teisei pateikus prašymą susipažinti su dokumentais, kaip nustatyta reglamentuose (EB) Nr. 1049/2001 ir (EB) Nr. 1367/2006. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Pareiga iniciatyviai skleisti šio straipsnio 1 dalyje nurodytą informaciją, laikantis šio reglamento 12 straipsnio ir Reglamento (EB) Nr. 178/2002 38 ir 39 straipsnių, nedaro poveikio fizinio ar juridinio asmens teisei pateikus prašymą susipažinti su dokumentais, kaip nustatyta reglamentuose (EB) Nr. 1049/2001 ir (EB) Nr. 1367/2006.

Pakeitimas 122

Pakeitimas 122

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

7 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1331/2008

12 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Šio reglamento 11 ir 12 straipsniuose ir Reglamento (EB) Nr. 178/2002 38 ir 39 straipsniuose įtvirtintos aktyvios sklaidos nuostatos nedaro poveikio teisei pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 pateikus prašymą susipažinti su dokumentais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Šio reglamento 11 ir 12 straipsniuose ir Reglamento (EB) Nr. 178/2002 38 ir 39 straipsniuose įtvirtintos aktyvios sklaidos nuostatos nedaro poveikio teisei pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 pateikus prašymą susipažinti su dokumentais.

Pakeitimas 170

Pakeitimas 170

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

8 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009

16 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Tarnyba nedelsdama įvertina kiekvieną prašymą laikyti informaciją konfidencialia ir sudaro visuomenei galimybę susipažinti su pagal 15 straipsnį pareiškėjo pateikta informacija ir bet kokia pareiškėjo pateikta papildoma informacija, išskyrus informaciją, kurią prašoma laikyti konfidencialia ir Tarnyba tam pritarė, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 178/2002 38, 39–39f ir 40 straipsniuose, kurie yra taikomi mutatis mutandis, ir laikantis šio reglamento 63 straipsnio. | Tarnyba nedelsdama įvertina kiekvieną prašymą laikyti informaciją konfidencialia ir sudaro visuomenei galimybę susipažinti su pagal 15 straipsnį pareiškėjo pateikta informacija ir bet kokia pareiškėjo pateikta papildoma informacija, išskyrus informaciją, kurią prašoma laikyti konfidencialia ir Tarnyba tam pritarė, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 178/2002 38, 39–39f ir 40 straipsniuose, kurie yra taikomi mutatis mutandis, ir laikantis šio reglamento 63 straipsnio
  , nebent būtų viršesnis viešasis interesas atskleisti informaciją
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Tarnyba nedelsdama įvertina kiekvieną prašymą laikyti informaciją konfidencialia ir sudaro visuomenei galimybę susipažinti su pagal 15 straipsnį pareiškėjo pateikta informacija ir bet kokia pareiškėjo pateikta papildoma informacija, išskyrus informaciją, kurią prašoma laikyti konfidencialia ir Tarnyba tam pritarė, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 178/2002 38, 39–39f ir 40 straipsniuose, kurie yra taikomi mutatis mutandis, ir laikantis šio reglamento 63 straipsnio.

Tarnyba nedelsdama įvertina kiekvieną prašymą laikyti informaciją konfidencialia ir sudaro visuomenei galimybę susipažinti su pagal 15 straipsnį pareiškėjo pateikta informacija ir bet kokia pareiškėjo pateikta papildoma informacija, išskyrus informaciją, kurią prašoma laikyti konfidencialia ir Tarnyba tam pritarė, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 178/2002 38, 39–39f ir 40 straipsniuose, kurie yra taikomi mutatis mutandis, ir laikantis šio reglamento 63 straipsnio
  , nebent būtų viršesnis viešasis interesas atskleisti informaciją
  .

, nebent būtų viršesnis viešasis interesas atskleisti informaciją

Pakeitimas 123

Pakeitimas 123

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 pastraipos 4 a punktas (naujas)

8 straipsnio 1 pastraipos 4 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009

23 straipsnio 1 dalies paskutinis sakinys

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a) | 23 straipsnio 1 dalies paskutinis sakinys pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a)

4a)

23 straipsnio 1 dalies paskutinis sakinys pakeičiamas taip:

Šiame
  reglamente veiklioji medžiaga, atitinkanti Reglamento (EB) Nr. 178/2002 2 straipsnyje apibrėžto maisto produkto kriterijus, laikoma pagrindine medžiaga.

Šiame

| | „Šiame
  reglamente veiklioji medžiaga, atitinkanti Reglamento (EB) Nr. 178/2002 2 straipsnyje apibrėžto maisto produkto kriterijus, laikoma
  patvirtinta
  pagrindine medžiaga.“ |
| --- | --- |

„Šiame
  reglamente veiklioji medžiaga, atitinkanti Reglamento (EB) Nr. 178/2002 2 straipsnyje apibrėžto maisto produkto kriterijus, laikoma
  patvirtinta
  pagrindine medžiaga.“

Pakeitimas 124

Pakeitimas 124

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 pastraipos 5 punktas

8 straipsnio 1 pastraipos 5 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009

63 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Pagal Reglamento (EB) Nr. 178/2002 39 straipsnyje nustatytas sąlygas ir procedūras bei šį straipsnį, pareiškėjas, pateikęs įmanomą patikrinti pagrindimą, gali prašyti, kad tam tikra informacija pagal šį reglamentą būtų laikoma konfidencialia; | 1.   Pagal Reglamento (EB) Nr. 178/2002 39 straipsnyje nustatytas sąlygas ir procedūras bei šį straipsnį,
  išskyrus atvejus, kai informacija laikoma svarbi toksikologiniu, ekotoksikologiniu arba aplinkosauginiu požiūriu,
  pareiškėjas, pateikęs įmanomą patikrinti pagrindimą, gali prašyti, kad tam tikra informacija pagal šį reglamentą būtų laikoma konfidencialia;
  Pagrindimas apima patikrinamus įrodymus siekiant parodyti, kad šios informacijos atskleidimas gali padaryti žalos jo komerciniams interesams arba asmenų privatumui ir orumui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Pagal Reglamento (EB) Nr. 178/2002 39 straipsnyje nustatytas sąlygas ir procedūras bei šį straipsnį, pareiškėjas, pateikęs įmanomą patikrinti pagrindimą, gali prašyti, kad tam tikra informacija pagal šį reglamentą būtų laikoma konfidencialia;

1.   Pagal Reglamento (EB) Nr. 178/2002 39 straipsnyje nustatytas sąlygas ir procedūras bei šį straipsnį,
  išskyrus atvejus, kai informacija laikoma svarbi toksikologiniu, ekotoksikologiniu arba aplinkosauginiu požiūriu,
  pareiškėjas, pateikęs įmanomą patikrinti pagrindimą, gali prašyti, kad tam tikra informacija pagal šį reglamentą būtų laikoma konfidencialia;
  Pagrindimas apima patikrinamus įrodymus siekiant parodyti, kad šios informacijos atskleidimas gali padaryti žalos jo komerciniams interesams arba asmenų privatumui ir orumui;

Pakeitimas 126

Pakeitimas 126

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 pastraipos 5 a punktas (naujas)

8 straipsnio 1 pastraipos 5 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009

63 straipsnio 3 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a)
     
  63 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip: |
| 3.
     Šis straipsnis neturi poveikio 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvos
  2003/4/EB dėl visuomenės galimybės susipažinti su informacija apie aplinką
  taikymui
  . | „3.   Šis straipsnis neturi poveikio 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvai
  2003/4/EB dėl visuomenės galimybės susipažinti su informacija apie aplinką
  ir reglamentams (EB) Nr. 1049/2001 ir (EB) Nr
  .
  1367/2006.“ |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a)
     
  63 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

3.
     Šis straipsnis neturi poveikio 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvos
  2003/4/EB dėl visuomenės galimybės susipažinti su informacija apie aplinką
  taikymui
  .

„3.   Šis straipsnis neturi poveikio 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvai
  2003/4/EB dėl visuomenės galimybės susipažinti su informacija apie aplinką
  ir reglamentams (EB) Nr. 1049/2001 ir (EB) Nr
  .
  1367/2006.“

Pakeitimas 127

Pakeitimas 127

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 pastraipos 1 punkto a papunktis

9 straipsnio 1 pastraipos 1 punkto a papunktis

Reglamentas (ES) 2015/2283

10 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Leidimo naują maisto produktą pateikti rinkai Sąjungoje suteikimo ir šio reglamento 9 straipsnyje numatyto Sąjungos sąrašo atnaujinimo procedūra pradedama Komisijos iniciatyva arba pareiškėjui pateikus paraišką Komisijai naudojant standartinius duomenų formatus, jeigu jie patvirtinti pagal Reglamento (EB) Nr. 178/2002 39f straipsnį. Komisija nedelsdama supažindina valstybes nares su ta paraiška. | 1.   Leidimo naują maisto produktą pateikti rinkai Sąjungoje suteikimo ir šio reglamento 9 straipsnyje numatyto Sąjungos sąrašo atnaujinimo procedūra pradedama Komisijos iniciatyva arba pareiškėjui pateikus paraišką Komisijai naudojant standartinius duomenų formatus, jeigu jie patvirtinti pagal Reglamento (EB) Nr. 178/2002 39f straipsnį. Komisija nedelsdama supažindina valstybes nares su ta paraiška
  ir viešai prieinama paraiškos santrauka
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Leidimo naują maisto produktą pateikti rinkai Sąjungoje suteikimo ir šio reglamento 9 straipsnyje numatyto Sąjungos sąrašo atnaujinimo procedūra pradedama Komisijos iniciatyva arba pareiškėjui pateikus paraišką Komisijai naudojant standartinius duomenų formatus, jeigu jie patvirtinti pagal Reglamento (EB) Nr. 178/2002 39f straipsnį. Komisija nedelsdama supažindina valstybes nares su ta paraiška.

1.   Leidimo naują maisto produktą pateikti rinkai Sąjungoje suteikimo ir šio reglamento 9 straipsnyje numatyto Sąjungos sąrašo atnaujinimo procedūra pradedama Komisijos iniciatyva arba pareiškėjui pateikus paraišką Komisijai naudojant standartinius duomenų formatus, jeigu jie patvirtinti pagal Reglamento (EB) Nr. 178/2002 39f straipsnį. Komisija nedelsdama supažindina valstybes nares su ta paraiška
  ir viešai prieinama paraiškos santrauka
  .

Pakeitimas 128

Pakeitimas 128

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

9 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

Reglamentas (ES) 2015/2283

23 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Šio reglamento 23 straipsnyje ir Reglamento (EB) Nr. 178/2002 38 ir 39 straipsniuose įtvirtintos aktyvios sklaidos nuostatos nedaro poveikio teisei pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 pateikus prašymą susipažinti su dokumentais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Šio reglamento 23 straipsnyje ir Reglamento (EB) Nr. 178/2002 38 ir 39 straipsniuose įtvirtintos aktyvios sklaidos nuostatos nedaro poveikio teisei pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 pateikus prašymą susipažinti su dokumentais.

Pakeitimas 129

Pakeitimas 129

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

9 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

Reglamentas (ES) 2015/2283

23 straipsnio 4 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Komisija įgyvendinimo aktais gali priimti 1–4 dalims įgyvendinti būtinas išsamias taisykles. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 30 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4b.
     
  Komisija įgyvendinimo aktais gali priimti 1–4 dalims įgyvendinti būtinas išsamias taisykles. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 30 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Pakeitimas 130

Pakeitimas 130

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 pastraipos 4 a punktas (naujas)

9 straipsnio 1 pastraipos 4 a punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2015/2283

25 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a)
     
  25 straipsnis papildomas tokia dalimi:






  „1a.
     
  Pareiga iniciatyviai skleisti šiame reglamente nurodytą informaciją, laikantis Reglamento (EB) Nr. 178/2002 38 ir 39 straipsnių, nedaro poveikio fizinio ar juridinio asmens teisei pateikus prašymą susipažinti su dokumentais, kaip nurodyta reglamentuose (EB) Nr. 1049/2001 ir (EB) Nr. 1367/2006.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a)
     
  25 straipsnis papildomas tokia dalimi:

„1a.
     
  Pareiga iniciatyviai skleisti šiame reglamente nurodytą informaciją, laikantis Reglamento (EB) Nr. 178/2002 38 ir 39 straipsnių, nedaro poveikio fizinio ar juridinio asmens teisei pateikus prašymą susipažinti su dokumentais, kaip nurodyta reglamentuose (EB) Nr. 1049/2001 ir (EB) Nr. 1367/2006.“

Pakeitimas 131

Pakeitimas 131

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 a straipsnis (naujas)

9 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9a straipsnis |
| | Skaidrus rizikos valdymas |
| | 1.
     
  Komisija ir valstybės narės rizikos valdymo veiklą pagal 1–9 straipsniuose nurodytus teisės aktus vykdo labai skaidriai. Jos be nepagrįsto delsimo viešai paskelbia visų pirma šiuos dokumentus: |
| | a) | ankstyvuoju rizikos valdymo proceso etapu – numatytus rizikos valdymo priemonių projektus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9a straipsnis

9a straipsnis

Skaidrus rizikos valdymas

Skaidrus rizikos valdymas

1.
     
  Komisija ir valstybės narės rizikos valdymo veiklą pagal 1–9 straipsniuose nurodytus teisės aktus vykdo labai skaidriai. Jos be nepagrįsto delsimo viešai paskelbia visų pirma šiuos dokumentus:

a)

a)

ankstyvuoju rizikos valdymo proceso etapu – numatytus rizikos valdymo priemonių projektus;

ankstyvuoju rizikos valdymo proceso etapu – numatytus rizikos valdymo priemonių projektus;

| b) | posėdžių, kuriuose aptariamos rizikos valdymo priemonės ir dėl jų balsuojama, darbotvarkes, darbo tvarką ir išsamias ataskaitų santraukas, projektus priemonių, kurios prireikus bus tvirtinamos priimant deleguotuosius ar įgyvendinimo aktus, įskaitant atskirų valstybių narių balsavimo komitetų, apibrėžtų Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011

   (1a)

  , posėdžiuose rezultatus ir paaiškinimus, taip pat ir apeliaciniuose komitetuose, kurie padeda Komisijai įgyvendinti [Reglamentą (EB) Nr. 178/2002, Direktyvą 2001/18/EB, Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, Reglamentą (EB) Nr. 1831/2003, Reglamentą (EB) Nr. 2065/2003, Reglamentą (EB) Nr. 1935/2004, Reglamentą (EB) Nr. 1331/2008, Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 ir Reglamentą (ES) 2015/2283], ir |
| --- | --- |

b)

b)

posėdžių, kuriuose aptariamos rizikos valdymo priemonės ir dėl jų balsuojama, darbotvarkes, darbo tvarką ir išsamias ataskaitų santraukas, projektus priemonių, kurios prireikus bus tvirtinamos priimant deleguotuosius ar įgyvendinimo aktus, įskaitant atskirų valstybių narių balsavimo komitetų, apibrėžtų Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011

   (1a)

  , posėdžiuose rezultatus ir paaiškinimus, taip pat ir apeliaciniuose komitetuose, kurie padeda Komisijai įgyvendinti [Reglamentą (EB) Nr. 178/2002, Direktyvą 2001/18/EB, Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, Reglamentą (EB) Nr. 1831/2003, Reglamentą (EB) Nr. 2065/2003, Reglamentą (EB) Nr. 1935/2004, Reglamentą (EB) Nr. 1331/2008, Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 ir Reglamentą (ES) 2015/2283], ir

posėdžių, kuriuose aptariamos rizikos valdymo priemonės ir dėl jų balsuojama, darbotvarkes, darbo tvarką ir išsamias ataskaitų santraukas, projektus priemonių, kurios prireikus bus tvirtinamos priimant deleguotuosius ar įgyvendinimo aktus, įskaitant atskirų valstybių narių balsavimo komitetų, apibrėžtų Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011

1a

, posėdžiuose rezultatus ir paaiškinimus, taip pat ir apeliaciniuose komitetuose, kurie padeda Komisijai įgyvendinti [Reglamentą (EB) Nr. 178/2002, Direktyvą 2001/18/EB, Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, Reglamentą (EB) Nr. 1831/2003, Reglamentą (EB) Nr. 2065/2003, Reglamentą (EB) Nr. 1935/2004, Reglamentą (EB) Nr. 1331/2008, Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 ir Reglamentą (ES) 2015/2283], ir

| c) | valstybių narių darbo grupės posėdžių, per kuriuos buvo aptartos atitinkamos rizikos valdymo priemonės, darbotvarkes ir išsamius protokolus. |
| --- | --- |

c)

c)

valstybių narių darbo grupės posėdžių, per kuriuos buvo aptartos atitinkamos rizikos valdymo priemonės, darbotvarkes ir išsamius protokolus.

valstybių narių darbo grupės posėdžių, per kuriuos buvo aptartos atitinkamos rizikos valdymo priemonės, darbotvarkes ir išsamius protokolus.

2.
     
  Taikant šio straipsnio 1 dalį, Komisija prie kiekvienos priemonės, kuri bus priimta pagal [Maisto srities teisės aktų bendrųjų principų reglamento] 58 straipsnį, Direktyvos 2001/18/EB 30 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 22 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 2065/2003 19 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 1935/2004 23 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 1331/2008 14 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 79 straipsnį ir Reglamento (ES) 2015/2283 30 ir 32 straipsnius, projekto prideda aiškinamąją dalį, kurią sudaro:

| a) | priemonės priežastys ir tikslai; |
| --- | --- |

a)

a)

priemonės priežastys ir tikslai;

priemonės priežastys ir tikslai;

| b) | priemonės pagrindimas reikalingumo ir proporcingumo požiūriu; |
| --- | --- |

b)

b)

priemonės pagrindimas reikalingumo ir proporcingumo požiūriu;

priemonės pagrindimas reikalingumo ir proporcingumo požiūriu;

| c) | priemonės poveikis visuomenės sveikatai, gyvūnų sveikatai, aplinkai, visuomenei ir maisto gamintojams, kaip nurodyta poveikio vertinime, ir |
| --- | --- |

c)

c)

priemonės poveikis visuomenės sveikatai, gyvūnų sveikatai, aplinkai, visuomenei ir maisto gamintojams, kaip nurodyta poveikio vertinime, ir

priemonės poveikis visuomenės sveikatai, gyvūnų sveikatai, aplinkai, visuomenei ir maisto gamintojams, kaip nurodyta poveikio vertinime, ir

| d) | konsultavimosi su visuomene, taip pat ir pagal [Maisto srities teisės aktų bendrųjų principų reglamento] 9 straipsnį, rezultatai. |
| --- | --- |

d)

d)

konsultavimosi su visuomene, taip pat ir pagal [Maisto srities teisės aktų bendrųjų principų reglamento] 9 straipsnį, rezultatai.

konsultavimosi su visuomene, taip pat ir pagal [Maisto srities teisės aktų bendrųjų principų reglamento] 9 straipsnį, rezultatai.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0417/2018).

1

(22)  
  https://europa.eu/european-union/sites/europaeu/files/docs/body/joint_statement_and_common_approach_2012_lt.pdf
  .

22

https://europa.eu/european-union/sites/europaeu/files/docs/body/joint_statement_and_common_approach_2012_lt.pdf

(23)  Komisijos komunikatas dėl Europos piliečių iniciatyvos „Uždrausti glifosatą ir apsaugoti žmones ir aplinką nuo toksiškų pesticidų“, C(2017)8414.

23

(23)  Komisijos komunikatas dėl Europos piliečių iniciatyvos „Uždrausti glifosatą ir apsaugoti žmones ir aplinką nuo toksiškų pesticidų“, C(2017)8414.

23

(1a)  
  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

1a

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

(24)  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

24

(25)  ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES)
  Nr.
   2016/679

25

Nr.

(24)  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

24

(25)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

25

(26)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

26

(26)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

26

(1)  
  2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (OL L 264, 2006 9 25, p. 13).

1

2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (OL L 264, 2006 9 25, p. 13).

(1a)  
  2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/63/ES dėl mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsaugos (OL L 276, 2010 10 20, p. 33).

1a

2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/63/ES dėl mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsaugos (OL L 276, 2010 10 20, p. 33).

(39)  2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (OL L 264, 2006 9 25, p. 13).

39

(39)  2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (OL L 264, 2006 9 25, p. 13).

39

(1a)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

1a

2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/274 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/274

---

P8_TA(2018)0490

Europos profesinio mokymo plėtros centras (CEDEFOP) ***I

2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Europos profesinio mokymo plėtros centras (Cedefop) ir panaikinamas Reglamentas (EEB) Nr. 337/75 (COM(2016)0532 – C8-0343/2016 – 2016/0257(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 388/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0532), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0532),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 166 straipsnio 4 dalį, 165 straipsnio 4 dalį ir į 149 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0343/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 166 straipsnio 4 dalį, 165 straipsnio 4 dalį ir į 149 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0343/2016),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 30 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 30 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. lapkričio 9 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. lapkričio 9 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 39 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 39 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto nuomonę (A8-0273/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto nuomonę (A8-0273/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 209, 2017 6 30, p. 49.

---

P8_TC1-COD(2016)0257

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gruodžio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo įsteigiamas Europos profesinio mokymo plėtros centras (CEDEFOP) ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 337/75

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2019/128.)

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/275 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/275

---

P8_TA(2018)0491

Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra (EU-OSHA) ***I

2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra (EU-OSHA) ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2062/94 (COM(2016)0528 – C8-0344/2016 – 2016/0254(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 388/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0528), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0528),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 153 straipsnio 2 dalies a punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0344/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 153 straipsnio 2 dalies a punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0344/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 30 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 30 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. lapkričio 9 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. lapkričio 9 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto nuomonę (A8-0274/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto nuomonę (A8-0274/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 209, 2017 6 30, p. 49.

---

P8_TC1-COD(2016)0254

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gruodžio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo įsteigiama Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra (EU-OSHA) ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2062/94

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2019/126.)

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/276 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/276

---

P8_TA(2018)0492

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas (EUROFOUND) ***I

2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas (EUROFOUND) ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1365/75 (COM(2016)0531 – C8-0342/2016 – 2016/0256(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 388/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0531), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0531),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 153 straipsnio 2 dalies a punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0342/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 153 straipsnio 2 dalies a punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0342/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 30 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 30 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. lapkričio 9 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. lapkričio 9 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto nuomonę (A8-0275/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto nuomonę (A8-0275/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 209, 2017 6 30, p. 49.

---

P8_TC1-COD(2016)0256

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gruodžio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo įsteigiamas Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas (EUROFOUND) ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1365/75

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2019/127.)

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/277 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/277

---

P8_TA(2018)0493

ES teisės aktų dėl tipo patvirtinimo papildymas dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos ***I

2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos papildomi ES teisės aktai dėl tipo patvirtinimo (COM(2018)0397 – C8-0250/2018 – 2018/0220(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 388/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0397), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0397),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0250/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0250/2018),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. lapkričio 28 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. lapkričio 28 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0359/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0359/2018),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 440, 2018 12 6, p. 95.

---

P8_TC1-COD(2018)0220

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gruodžio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos papildomi Sąjungos tipo patvirtinimo teisės aktai

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2019/26.)

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/278 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/278

---

P8_TA(2018)0495

Vizų kodeksas ***I

2018 m. gruodžio 11 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 810/2009, nustatantis Bendrijos vizų kodeksą (Vizų kodeksas) (COM(2018)0252 – C8-0114/2018 – 2018/0061(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 388/28)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | Europos Sąjungos bendra trumpalaikio buvimo vizų politika yra neatsiejama erdvės be vidaus sienų kūrimo dalis. Vizų politika
  ir toliau turėtų būti pagrindinė priemonė siekiant sudaryti palankesnes turizmo
  ir
  verslo sąlygas, drauge šalinant saugumo pavojus ir neteisėtos migracijos į Sąjungą riziką
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

Europos Sąjungos bendra trumpalaikio buvimo vizų politika yra neatsiejama erdvės be vidaus sienų kūrimo dalis. Vizų politika
  ir toliau turėtų būti pagrindinė priemonė siekiant sudaryti palankesnes turizmo
  ir
  verslo sąlygas, drauge šalinant saugumo pavojus ir neteisėtos migracijos į Sąjungą riziką
  ;

| (1) | Europos Sąjungos bendra trumpalaikio buvimo vizų politika yra neatsiejama erdvės be vidaus sienų kūrimo dalis. Vizų politika,
  kuria atsižvelgiama į žmogaus teises ir pagrindines laisves, turėtų palengvinti trečiųjų šalių piliečių keliones į ES ir kartu užtikrinti laisvą asmenų judėjimą
  ir
  jų saugumą ES teritorijoje. Bendra vizų politika turėtų būti suderinta su kitų sričių Sąjungos politika, įskaitant politiką, susijusią su judėjimo, apsigyvenimo ir judumo laisve; |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjungos bendra trumpalaikio buvimo vizų politika yra neatsiejama erdvės be vidaus sienų kūrimo dalis. Vizų politika,
  kuria atsižvelgiama į žmogaus teises ir pagrindines laisves, turėtų palengvinti trečiųjų šalių piliečių keliones į ES ir kartu užtikrinti laisvą asmenų judėjimą
  ir
  jų saugumą ES teritorijoje. Bendra vizų politika turėtų būti suderinta su kitų sričių Sąjungos politika, įskaitant politiką, susijusią su judėjimo, apsigyvenimo ir judumo laisve;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2a) | taikydamos šį reglamentą valstybės narės turėtų paisyti savo atitinkamų įsipareigojimų, prisiimtų pagal tarptautinę teisę, pirmiausia pagal Jungtinių Tautų konvenciją dėl pabėgėlių statuso, Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Jungtinių Tautų konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją ir kitus susijusius tarptautinius dokumentus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2a)

taikydamos šį reglamentą valstybės narės turėtų paisyti savo atitinkamų įsipareigojimų, prisiimtų pagal tarptautinę teisę, pirmiausia pagal Jungtinių Tautų konvenciją dėl pabėgėlių statuso, Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Jungtinių Tautų konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją ir kitus susijusius tarptautinius dokumentus;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | prašymų išduoti vizą procedūra asmenims, teikiantiems prašymus išduoti vizą, turėtų būti kuo paprastesnė. Turėtų būti aišku, kuri valstybė narė kompetentinga nagrinėti prašymą išduoti vizą, ypač, kai numatoma lankytis keliose valstybėse narėse. Valstybės narės turėtų
  , kai tai įmanoma,
  leisti prašymų išduoti vizą formas užpildyti ir pateikti elektroninėmis priemonėmis. Turėtų būti nustatyti skirtingų procedūros etapų terminai, visų pirma tam, kad keliautojai galėtų planuoti kelionę
  iš anksto
  ir išvengtų didžiausio aktyvumo konsulatuose laikotarpių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

prašymų išduoti vizą procedūra asmenims, teikiantiems prašymus išduoti vizą, turėtų būti kuo paprastesnė. Turėtų būti aišku, kuri valstybė narė kompetentinga nagrinėti prašymą išduoti vizą, ypač, kai numatoma lankytis keliose valstybėse narėse. Valstybės narės turėtų
  , kai tai įmanoma,
  leisti prašymų išduoti vizą formas užpildyti ir pateikti elektroninėmis priemonėmis. Turėtų būti nustatyti skirtingų procedūros etapų terminai, visų pirma tam, kad keliautojai galėtų planuoti kelionę
  iš anksto
  ir išvengtų didžiausio aktyvumo konsulatuose laikotarpių;

| (4) | prašymų išduoti vizą procedūra asmenims, teikiantiems prašymus išduoti vizą, turėtų būti kuo paprastesnė
  ir prieinamos kainos
  . Turėtų būti aišku, kuri valstybė narė kompetentinga nagrinėti prašymą išduoti vizą, ypač kai numatoma lankytis keliose valstybėse narėse. Valstybės narės turėtų leisti prašymų išduoti vizą formas užpildyti ir pateikti elektroninėmis priemonėmis. Turėtų būti nustatyti skirtingų procedūros etapų terminai, visų pirma tam, kad keliautojai galėtų planuoti kelionę
  likus pakankamai laiko
  ir išvengtų didžiausio aktyvumo konsulatuose laikotarpių
  . Toliau plėtojant acquis, kad būtų sukurta tikrai bendra vizų politika, vizų išdavimo procedūros ir sąlygos turėtų būti dar labiau suderintos ir suvienodintas jų taikymas; |
| --- | --- |

(4)

prašymų išduoti vizą procedūra asmenims, teikiantiems prašymus išduoti vizą, turėtų būti kuo paprastesnė
  ir prieinamos kainos
  . Turėtų būti aišku, kuri valstybė narė kompetentinga nagrinėti prašymą išduoti vizą, ypač kai numatoma lankytis keliose valstybėse narėse. Valstybės narės turėtų leisti prašymų išduoti vizą formas užpildyti ir pateikti elektroninėmis priemonėmis. Turėtų būti nustatyti skirtingų procedūros etapų terminai, visų pirma tam, kad keliautojai galėtų planuoti kelionę
  likus pakankamai laiko
  ir išvengtų didžiausio aktyvumo konsulatuose laikotarpių
  . Toliau plėtojant acquis, kad būtų sukurta tikrai bendra vizų politika, vizų išdavimo procedūros ir sąlygos turėtų būti dar labiau suderintos ir suvienodintas jų taikymas;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | prašymus išduoti vizą ir sprendimus dėl tokių prašymų nagrinėja ir priima konsulatai. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jos dalyvautų arba joms atstovautų kita valstybė narė trečiosiose šalyse, kurių piliečiams taikomas vizos reikalavimas, ir užtikrinti, kad konsulatai turėtų pakankamai žinių apie vietos padėtį, kad būtų galima užtikrinti prašymo suteikti vizą procedūros vientisumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

prašymus išduoti vizą ir sprendimus dėl tokių prašymų nagrinėja ir priima konsulatai. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jos dalyvautų arba joms atstovautų kita valstybė narė trečiosiose šalyse, kurių piliečiams taikomas vizos reikalavimas, ir užtikrinti, kad konsulatai turėtų pakankamai žinių apie vietos padėtį, kad būtų galima užtikrinti prašymo suteikti vizą procedūros vientisumą;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | valstybės narės neturėtų būti įpareigotos toliau sudaryti galimybę prašymus pateikti tiesiogiai konsulate tose vietovėse, kur išorės paslaugų teikėjui jų vardu suteikti įgaliojimai priimti prašymus išduoti vizą, nedarant poveikio valstybių narių įsipareigojimams, nustatytiems Direktyva 2004/38/EB

   (18)

  , visų pirma jos 5 straipsnio 2 dalimi; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

valstybės narės neturėtų būti įpareigotos toliau sudaryti galimybę prašymus pateikti tiesiogiai konsulate tose vietovėse, kur išorės paslaugų teikėjui jų vardu suteikti įgaliojimai priimti prašymus išduoti vizą, nedarant poveikio valstybių narių įsipareigojimams, nustatytiems Direktyva 2004/38/EB

   (18)

  , visų pirma jos 5 straipsnio 2 dalimi;

Išbraukta.

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | prašymą išduoti trumpalaikę vizą pateikiantiems asmenims neturėtų būti taikomas reikalavimas pateikti sveikatos draudimą. Tai neproporcingai didelė našta prašymą išduoti vizą teikiantiems asmenims ir nėra jokių įrodymų, kad trumpalaikių vizų turėtojai keltų didesnę riziką, susijusią su viešosiomis medicinos išlaidomis valstybėse narėse, palyginti su trečiųjų šalių piliečiais, kuriems netaikomas vizų reikalavimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

prašymą išduoti trumpalaikę vizą pateikiantiems asmenims neturėtų būti taikomas reikalavimas pateikti sveikatos draudimą. Tai neproporcingai didelė našta prašymą išduoti vizą teikiantiems asmenims ir nėra jokių įrodymų, kad trumpalaikių vizų turėtojai keltų didesnę riziką, susijusią su viešosiomis medicinos išlaidomis valstybėse narėse, palyginti su trečiųjų šalių piliečiais, kuriems netaikomas vizų reikalavimas;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | vizos mokesčiu turėtų būti užtikrinti pakankami finansiniai ištekliai prašymų išduoti vizą tvarkymo išlaidoms padengti, be kita ko, deramoms struktūroms ir pakankamam darbuotojų skaičiui garantuoti, kad būtų užtikrinama prašymų išduoti vizą nagrinėjimo procedūrų kokybė ir vientisumas. Vizos mokesčio dydis turėtų būti peržiūrimas kas dvejus metus remiantis objektyviais kriterijais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

vizos mokesčiu turėtų būti užtikrinti pakankami finansiniai ištekliai prašymų išduoti vizą tvarkymo išlaidoms padengti, be kita ko, deramoms struktūroms ir pakankamam darbuotojų skaičiui garantuoti, kad būtų užtikrinama prašymų išduoti vizą nagrinėjimo procedūrų kokybė ir vientisumas. Vizos mokesčio dydis turėtų būti peržiūrimas kas dvejus metus remiantis objektyviais kriterijais;

| (6) | vizos mokesčiu turėtų būti užtikrinti pakankami finansiniai ištekliai prašymų išduoti vizą tvarkymo išlaidoms padengti, be kita ko, deramoms struktūroms ir pakankamam darbuotojų skaičiui garantuoti, kad būtų užtikrinama prašymų išduoti vizą nagrinėjimo procedūrų kokybė
  , sparta
  ir vientisumas. Vizos mokesčio dydis turėtų būti peržiūrimas kas dvejus metus remiantis objektyviais
  vertinimo
  kriterijais; |
| --- | --- |

(6)

vizos mokesčiu turėtų būti užtikrinti pakankami finansiniai ištekliai prašymų išduoti vizą tvarkymo išlaidoms padengti, be kita ko, deramoms struktūroms ir pakankamam darbuotojų skaičiui garantuoti, kad būtų užtikrinama prašymų išduoti vizą nagrinėjimo procedūrų kokybė
  , sparta
  ir vientisumas. Vizos mokesčio dydis turėtų būti peržiūrimas kas dvejus metus remiantis objektyviais
  vertinimo
  kriterijais;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6a) | prašymus išduoti vizą teikiančių asmenų priėmimo tvarka turėtų būti nustatoma užtikrinant deramą pagarbą žmogiškajam orumui ir pagrindinėms teisėms, įvardytoms Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje ir Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje. Prašymai išduoti vizą turėtų būti nagrinėjami nediskriminuojant, profesionaliai, gerbiant prašymus išduoti vizą teikiančius asmenis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

prašymus išduoti vizą teikiančių asmenų priėmimo tvarka turėtų būti nustatoma užtikrinant deramą pagarbą žmogiškajam orumui ir pagrindinėms teisėms, įvardytoms Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje ir Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje. Prašymai išduoti vizą turėtų būti nagrinėjami nediskriminuojant, profesionaliai, gerbiant prašymus išduoti vizą teikiančius asmenis;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | siekiant užtikrinti, kad trečiųjų šalių piliečiai, kuriems taikomas reikalavimas turėti vizą, prašymą išduoti vizą galėtų pateikti
  savo gyvenamosios vietos
  šalyje,
  net jei nė viena valstybė narė šiuo tikslu nerenka prašymų išduoti vizą
  , išorės paslaugų teikėjams turėtų būti leista
  teikti būtinas paslaugas
  imant mokestį, viršijantį bendrą didžiausią lygį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

siekiant užtikrinti, kad trečiųjų šalių piliečiai, kuriems taikomas reikalavimas turėti vizą, prašymą išduoti vizą galėtų pateikti
  savo gyvenamosios vietos
  šalyje,
  net jei nė viena valstybė narė šiuo tikslu nerenka prašymų išduoti vizą
  , išorės paslaugų teikėjams turėtų būti leista
  teikti būtinas paslaugas
  imant mokestį, viršijantį bendrą didžiausią lygį;

| (7) | siekiant užtikrinti, kad trečiųjų šalių piliečiai, kuriems taikomas reikalavimas turėti vizą, prašymą išduoti vizą galėtų pateikti šalyje,
  esančioje kuo arčiau jų gyvenamosios vietos
  , išorės paslaugų teikėjams turėtų būti leista
  priimti prašymus
  imant mokestį, viršijantį bendrą didžiausią lygį; |
| --- | --- |

(7)

siekiant užtikrinti, kad trečiųjų šalių piliečiai, kuriems taikomas reikalavimas turėti vizą, prašymą išduoti vizą galėtų pateikti šalyje,
  esančioje kuo arčiau jų gyvenamosios vietos
  , išorės paslaugų teikėjams turėtų būti leista
  priimti prašymus
  imant mokestį, viršijantį bendrą didžiausią lygį;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | atstovavimo susitarimai turėtų būti supaprastinti ir turėtų būti vengiama sudaryti kliūtis tokių valstybių narių susitarimų sudarymui. Atstovaujančioji valstybė narė turėtų atsakyti už visą prašymų išduoti vizą tvarkymo procedūrą nedalyvaujant atstovaujamajai valstybei narei; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

atstovavimo susitarimai turėtų būti supaprastinti ir turėtų būti vengiama sudaryti kliūtis tokių valstybių narių susitarimų sudarymui. Atstovaujančioji valstybė narė turėtų atsakyti už visą prašymų išduoti vizą tvarkymo procedūrą nedalyvaujant atstovaujamajai valstybei narei;

| (8) | atstovavimo susitarimai turėtų būti supaprastinti
  , palengvinti
  ir turėtų būti vengiama sudaryti kliūtis tokių valstybių narių susitarimų sudarymui. Atstovaujančioji valstybė narė turėtų atsakyti už visą prašymų išduoti vizą tvarkymo procedūrą nedalyvaujant atstovaujamajai valstybei narei; |
| --- | --- |

(8)

atstovavimo susitarimai turėtų būti supaprastinti
  , palengvinti
  ir turėtų būti vengiama sudaryti kliūtis tokių valstybių narių susitarimų sudarymui. Atstovaujančioji valstybė narė turėtų atsakyti už visą prašymų išduoti vizą tvarkymo procedūrą nedalyvaujant atstovaujamajai valstybei narei;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | jeigu tam tikros trečiosios šalys nebendradarbiauja sulaikytų neteisėtai esančių savo piliečių readmisijos srityje ir veiksmingai nebendradarbiauja grąžinimo procese, siekiant gerinti atitinkamos trečiosios šalies bendradarbiavimą neteisėtų migrantų grąžinimo srityje tam tikrų Reglamento (EB) Nr. 810/2009 nuostatų taikymas turėtų būti laikinai ribojamas remiantis skaidriu mechanizmu, pagrįstu objektyviais kriterijais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

jeigu tam tikros trečiosios šalys nebendradarbiauja sulaikytų neteisėtai esančių savo piliečių readmisijos srityje ir veiksmingai nebendradarbiauja grąžinimo procese, siekiant gerinti atitinkamos trečiosios šalies bendradarbiavimą neteisėtų migrantų grąžinimo srityje tam tikrų Reglamento (EB) Nr. 810/2009 nuostatų taikymas turėtų būti laikinai ribojamas remiantis skaidriu mechanizmu, pagrįstu objektyviais kriterijais;

| (11) | jeigu tam tikros trečiosios šalys
  pakankamai bendradarbiauja arba
  nebendradarbiauja sulaikytų neteisėtai esančių savo piliečių readmisijos srityje ir
  rodo norą
  veiksmingai
  tinkamai bendradarbiauti arba
  nebendradarbiauja grąžinimo procese, siekiant gerinti
  arba paskatinti tolesnį
  atitinkamos trečiosios šalies bendradarbiavimą neteisėtų migrantų grąžinimo srityje tam tikrų Reglamento (EB) Nr. 810/2009 nuostatų taikymas turėtų būti laikinai ribojamas remiantis skaidriu mechanizmu, pagrįstu objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

(11)

jeigu tam tikros trečiosios šalys
  pakankamai bendradarbiauja arba
  nebendradarbiauja sulaikytų neteisėtai esančių savo piliečių readmisijos srityje ir
  rodo norą
  veiksmingai
  tinkamai bendradarbiauti arba
  nebendradarbiauja grąžinimo procese, siekiant gerinti
  arba paskatinti tolesnį
  atitinkamos trečiosios šalies bendradarbiavimą neteisėtų migrantų grąžinimo srityje tam tikrų Reglamento (EB) Nr. 810/2009 nuostatų taikymas turėtų būti laikinai ribojamas remiantis skaidriu mechanizmu, pagrįstu objektyviais kriterijais;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | prašymą išduoti vizą pateikę asmenys, kuriems buvo atsisakyta išduoti vizą, turėtų turėti teisę pateikti apeliacinį skundą,
  kuriuo tam tikroje procedūros stadijoje garantuojama teisė kreiptis į teismą
  . Pranešime apie atsisakymą išduoti vizą turėtų būti pateikta
  išsamesnės
  informacijos apie atsisakymo priežastis ir nurodytos procedūros, pagal kurias neigiamo sprendimo atveju teikiamas skundas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

prašymą išduoti vizą pateikę asmenys, kuriems buvo atsisakyta išduoti vizą, turėtų turėti teisę pateikti apeliacinį skundą,
  kuriuo tam tikroje procedūros stadijoje garantuojama teisė kreiptis į teismą
  . Pranešime apie atsisakymą išduoti vizą turėtų būti pateikta
  išsamesnės
  informacijos apie atsisakymo priežastis ir nurodytos procedūros, pagal kurias neigiamo sprendimo atveju teikiamas skundas;

| (12) | prašymą išduoti vizą pateikę asmenys, kuriems buvo atsisakyta išduoti vizą, turėtų turėti teisę pateikti apeliacinį skundą, 
  – tai turėtų garantuoti veiksmingą ir greitą skundo nagrinėjimą
  . Pranešime apie atsisakymą išduoti vizą turėtų būti pateikta
  išsamios
  informacijos apie atsisakymo priežastis ir nurodytos procedūros, pagal kurias neigiamo sprendimo atveju teikiamas skundas; |
| --- | --- |

(12)

prašymą išduoti vizą pateikę asmenys, kuriems buvo atsisakyta išduoti vizą, turėtų turėti teisę pateikti apeliacinį skundą, 
  – tai turėtų garantuoti veiksmingą ir greitą skundo nagrinėjimą
  . Pranešime apie atsisakymą išduoti vizą turėtų būti pateikta
  išsamios
  informacijos apie atsisakymo priežastis ir nurodytos procedūros, pagal kurias neigiamo sprendimo atveju teikiamas skundas;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13a) | šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, visų pirma pripažintų tarptautinėse sutartyse ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Juo visų pirma siekiama užtikrinti visišką pagarbą teisei į asmens duomenų apsaugą, kaip nustatyta SESV 16 straipsnyje, teisei į privatų ir šeimos gyvenimą, kaip nustatyta 7 straipsnyje, teisei į prieglobstį, kaip nustatyta 18 straipsnyje, vaiko teisėms, nustatytoms Chartijos 24 straipsnyje, ir pažeidžiamų gyventojų apsaugai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, visų pirma pripažintų tarptautinėse sutartyse ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Juo visų pirma siekiama užtikrinti visišką pagarbą teisei į asmens duomenų apsaugą, kaip nustatyta SESV 16 straipsnyje, teisei į privatų ir šeimos gyvenimą, kaip nustatyta 7 straipsnyje, teisei į prieglobstį, kaip nustatyta 18 straipsnyje, vaiko teisėms, nustatytoms Chartijos 24 straipsnyje, ir pažeidžiamų gyventojų apsaugai;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | turėtų būti parengtos lanksčios taisyklės, kad valstybės narės galėtų optimaliai dalytis ištekliais ir plėsti konsulinį atstovavimą. Valstybės narės galėtų vykdyti įvairių formų bendradarbiavimą (Šengeno vizų centrai), pritaikytą prie vietos aplinkybių, kuriuo siekiama plėsti geografinį konsulinį atstovavimą, mažinti valstybių narių sąnaudas, didinti Sąjungos matomumą ir gerinti prašymus išduoti vizą pateikiantiems asmenims teikiamas paslaugas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

turėtų būti parengtos lanksčios taisyklės, kad valstybės narės galėtų optimaliai dalytis ištekliais ir plėsti konsulinį atstovavimą. Valstybės narės galėtų vykdyti įvairių formų bendradarbiavimą (Šengeno vizų centrai), pritaikytą prie vietos aplinkybių, kuriuo siekiama plėsti geografinį konsulinį atstovavimą, mažinti valstybių narių sąnaudas, didinti Sąjungos matomumą ir gerinti prašymus išduoti vizą pateikiantiems asmenims teikiamas paslaugas;

| (16) | turėtų būti parengtos lanksčios taisyklės, kad valstybės narės galėtų optimaliai dalytis ištekliais ir plėsti konsulinį atstovavimą. Valstybės narės galėtų vykdyti įvairių formų bendradarbiavimą (Šengeno vizų centrai), pritaikytą prie vietos aplinkybių, kuriuo siekiama plėsti geografinį konsulinį atstovavimą, mažinti valstybių narių sąnaudas, didinti Sąjungos matomumą ir gerinti prašymus išduoti vizą pateikiantiems asmenims teikiamas paslaugas. Bendra vizų politika turėtų būti prisidedama prie ekonomikos augimo ir ji turėtų derėti su kitose srityse, pavyzdžiui, išorės santykių, prekybos, švietimo, kultūros ir turizmo, vykdoma Sąjungos politika; |
| --- | --- |

(16)

turėtų būti parengtos lanksčios taisyklės, kad valstybės narės galėtų optimaliai dalytis ištekliais ir plėsti konsulinį atstovavimą. Valstybės narės galėtų vykdyti įvairių formų bendradarbiavimą (Šengeno vizų centrai), pritaikytą prie vietos aplinkybių, kuriuo siekiama plėsti geografinį konsulinį atstovavimą, mažinti valstybių narių sąnaudas, didinti Sąjungos matomumą ir gerinti prašymus išduoti vizą pateikiantiems asmenims teikiamas paslaugas. Bendra vizų politika turėtų būti prisidedama prie ekonomikos augimo ir ji turėtų derėti su kitose srityse, pavyzdžiui, išorės santykių, prekybos, švietimo, kultūros ir turizmo, vykdoma Sąjungos politika;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | valstybių narių sukurtos elektroninės prašymų išduoti vizas sistemos
  padeda lengvinti
  vizų išdavimo procedūras prašymus teikiantiems asmenims ir konsulatams. Iki galo išnaudojant pastarojo meto teisinius ir technologinius pokyčius, turėtų būti surastas būdas, leidžiantis pasinaudoti visiško skaitmeninimo galimybėmis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

valstybių narių sukurtos elektroninės prašymų išduoti vizas sistemos
  padeda lengvinti
  vizų išdavimo procedūras prašymus teikiantiems asmenims ir konsulatams. Iki galo išnaudojant pastarojo meto teisinius ir technologinius pokyčius, turėtų būti surastas būdas, leidžiantis pasinaudoti visiško skaitmeninimo galimybėmis;

| (17) | valstybių narių sukurtos elektroninės prašymų išduoti vizas sistemos
  yra labai svarbios palengvinant
  vizų išdavimo procedūras prašymus teikiantiems asmenims ir konsulatams. Iki galo išnaudojant pastarojo meto teisinius ir technologinius pokyčius,
  iki 2025 m.
  turėtų būti surastas būdas
  (sukurta interneto platforma ir parengta elektroninės ES vizos tvarka)
  , leidžiantis pasinaudoti visiško skaitmeninimo galimybėmis
  , taip sudarant galimybę prašymus išduoti vizą teikti internetu, siekiant patenkinti prašymus teikiančių asmenų poreikius ir pritraukti daugiau lankytojų į Šengeno erdvę. Turėtų būti sudarytos visapusiškos galimybės neįgaliesiems naudotis elektronine prašymų išduoti vizas sistema. Turėtų būti stiprinamos ir vienodai taikomos nesudėtingos ir paprastos procedūrinės garantijos; |
| --- | --- |

(17)

valstybių narių sukurtos elektroninės prašymų išduoti vizas sistemos
  yra labai svarbios palengvinant
  vizų išdavimo procedūras prašymus teikiantiems asmenims ir konsulatams. Iki galo išnaudojant pastarojo meto teisinius ir technologinius pokyčius,
  iki 2025 m.
  turėtų būti surastas būdas
  (sukurta interneto platforma ir parengta elektroninės ES vizos tvarka)
  , leidžiantis pasinaudoti visiško skaitmeninimo galimybėmis
  , taip sudarant galimybę prašymus išduoti vizą teikti internetu, siekiant patenkinti prašymus teikiančių asmenų poreikius ir pritraukti daugiau lankytojų į Šengeno erdvę. Turėtų būti sudarytos visapusiškos galimybės neįgaliesiems naudotis elektronine prašymų išduoti vizas sistema. Turėtų būti stiprinamos ir vienodai taikomos nesudėtingos ir paprastos procedūrinės garantijos;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

17 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (17a) | valstybės narės, taikydamos Reglamentą (EB) Nr. 810/2009, turėtų paisyti atitinkamų savo įsipareigojimų pagal tarptautinę teisę, visų pirma pagal Jungtinių Tautų konvenciją dėl pabėgėlių statuso, Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Jungtinių Tautų konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją ir kitus susijusius tarptautinius dokumentus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17a)

valstybės narės, taikydamos Reglamentą (EB) Nr. 810/2009, turėtų paisyti atitinkamų savo įsipareigojimų pagal tarptautinę teisę, visų pirma pagal Jungtinių Tautų konvenciją dėl pabėgėlių statuso, Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Jungtinių Tautų konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją ir kitus susijusius tarptautinius dokumentus;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

27 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (27a) | reikia nustatyti tinkamas šio reglamento įgyvendinimo priemones. Įgaliojimai priimti teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį dėl šio reglamento priedų techninių pakeitimų turėtų būti suteikti Komisijai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(27a)

reikia nustatyti tinkamas šio reglamento įgyvendinimo priemones. Įgaliojimai priimti teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį dėl šio reglamento priedų techninių pakeitimų turėtų būti suteikti Komisijai;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

27 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (27b) | turėtų būti priimtos tinkamos šio reglamento taikymo stebėsenos ir vertinimo priemonės, susijusios su prašymų išduoti vizą nagrinėjimo suderinimu. Vykdant stebėseną ir vertinimą, taip pat turi būti siekiama stebėti, kad nagrinėdamos prašymus valstybės narės visapusiškai paisytų pagrindinių teisių, taikytų nediskriminavimo principą ir užtikrintų asmens duomenų apsaugą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(27b)

turėtų būti priimtos tinkamos šio reglamento taikymo stebėsenos ir vertinimo priemonės, susijusios su prašymų išduoti vizą nagrinėjimo suderinimu. Vykdant stebėseną ir vertinimą, taip pat turi būti siekiama stebėti, kad nagrinėdamos prašymus valstybės narės visapusiškai paisytų pagrindinių teisių, taikytų nediskriminavimo principą ir užtikrintų asmens duomenų apsaugą;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

1 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Šiuo reglamentu nustatomos sąlygos ir procedūros, taikomos išduodant vizas numatomam buvimui valstybių narių teritorijoje, neviršijančiam 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį. | 1.   Šiuo reglamentu nustatomos sąlygos ir procedūros, taikomos išduodant vizas numatomam buvimui valstybių narių teritorijoje, neviršijančiam 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį
  , taip pat numatomam sporto ir kultūros specialistų iki vienų metų buvimui, vienos valstybės narės teritorijoje būnant ne ilgiau kaip 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Šiuo reglamentu nustatomos sąlygos ir procedūros, taikomos išduodant vizas numatomam buvimui valstybių narių teritorijoje, neviršijančiam 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį.

1.   Šiuo reglamentu nustatomos sąlygos ir procedūros, taikomos išduodant vizas numatomam buvimui valstybių narių teritorijoje, neviršijančiam 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį
  , taip pat numatomam sporto ir kultūros specialistų iki vienų metų buvimui, vienos valstybės narės teritorijoje būnant ne ilgiau kaip 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį
  .

Pakeitimas 24

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 1 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 1 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

1 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a) | 1 straipsnis papildomas šia dalimi:




  „3a.
     
  Taikydamos šį reglamentą, valstybės narės veikia visapusiškai laikydamosi atitinkamos Sąjungos teisės, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), atitinkamos tarptautinės teisės, įskaitant Ženevos konvenciją dėl pabėgėlių statuso (toliau – Ženevos konvencija), su galimybe gauti tarptautinę apsaugą susijusių įpareigojimų, visų pirma negrąžinimo principo, ir pagrindinių teisių. Laikantis bendrų Sąjungos teisės principų, pagal šį reglamentą priimami sprendimai turi būti priimami atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a)

1a)

1 straipsnis papildomas šia dalimi:

„3a.
     
  Taikydamos šį reglamentą, valstybės narės veikia visapusiškai laikydamosi atitinkamos Sąjungos teisės, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), atitinkamos tarptautinės teisės, įskaitant Ženevos konvenciją dėl pabėgėlių statuso (toliau – Ženevos konvencija), su galimybe gauti tarptautinę apsaugą susijusių įpareigojimų, visų pirma negrąžinimo principo, ir pagrindinių teisių. Laikantis bendrų Sąjungos teisės principų, pagal šį reglamentą priimami sprendimai turi būti priimami atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį.“;

Pakeitimas 25

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 1 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 1 b punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

1 straipsnio 3 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b) | 1 straipsnis papildomas šia dalimi:




  „3b)
     
  Europos Komisija ne vėliau kaip 2025 m. pristato elektroninę prašymų išduoti vizas sistemą ir elektroninę vizą;“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1b)

1b)

1 straipsnis papildomas šia dalimi:

„3b)
     
  Europos Komisija ne vėliau kaip 2025 m. pristato elektroninę prašymų išduoti vizas sistemą ir elektroninę vizą;“;

Pakeitimas 26

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto d papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto d papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

2 straipsnio 12 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12a. | Sporto ir kultūros specialistai: trečiųjų šalių piliečiai, kurie nėra Sąjungos piliečiai pagal Sutarties 20 straipsnio 1 dalį, ir kurie priskiriami šioms kategorijoms: scenos menininkai ir jų pagalbinis personalas, aukščiausio lygio sportininkai ir jų pagalbinis personalas, ir, jei taikytina, šių kategorijų asmenų šeimos nariai, kurie aiškiai parodė, kad, rengiant ilgiau nei tris mėnesius trunkančias gastroles ar varžybas keliose Šengeno erdvės valstybėse narėse, susiduriama su administracinėmis ir logistinėmis kliūtimis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12a.

12a.

Sporto ir kultūros specialistai: trečiųjų šalių piliečiai, kurie nėra Sąjungos piliečiai pagal Sutarties 20 straipsnio 1 dalį, ir kurie priskiriami šioms kategorijoms: scenos menininkai ir jų pagalbinis personalas, aukščiausio lygio sportininkai ir jų pagalbinis personalas, ir, jei taikytina, šių kategorijų asmenų šeimos nariai, kurie aiškiai parodė, kad, rengiant ilgiau nei tris mėnesius trunkančias gastroles ar varžybas keliose Šengeno erdvės valstybėse narėse, susiduriama su administracinėmis ir logistinėmis kliūtimis.

Pakeitimas 27

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto a papunktis (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

3 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3) | 3 straipsnio 5 dalies b ir c punktai pakeičiami taip: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)

3 straipsnio 5 dalies b ir c punktai pakeičiami taip:

| 3) | 3 straipsnio 5 dalies b ir c punktai pakeičiami taip: |
| --- | --- |

3)

3 straipsnio 5 dalies b ir c punktai pakeičiami taip:

| | „b) | trečiųjų šalių piliečiams, turintiems valstybės narės, nedalyvaujančios priimant šį reglamentą, ar valstybės narės, kol kas taikančios ne visas Šengeno acquis nuostatas, išduotą galiojantį leidimą gyventi, arba trečiųjų šalių piliečiams, turintiems vieną iš V priede nurodytų Andoros, Kanados, Japonijos, San Marino arba Jungtinių Amerikos Valstijų išduotų galiojančių leidimų gyventi, kuriuo jo turėtojui užtikrinama besąlyginė readmisija, arba turintiems leidimą gyventi Nyderlandų Karalystei priklausančiose Karibų salyno dalyse (Aruboje, Kiurasao, San Martene, Bonere, Sint Eustatijuse ir Saboje); |
| --- | --- | --- |

„b)

„b)

trečiųjų šalių piliečiams, turintiems valstybės narės, nedalyvaujančios priimant šį reglamentą, ar valstybės narės, kol kas taikančios ne visas Šengeno acquis nuostatas, išduotą galiojantį leidimą gyventi, arba trečiųjų šalių piliečiams, turintiems vieną iš V priede nurodytų Andoros, Kanados, Japonijos, San Marino arba Jungtinių Amerikos Valstijų išduotų galiojančių leidimų gyventi, kuriuo jo turėtojui užtikrinama besąlyginė readmisija, arba turintiems leidimą gyventi Nyderlandų Karalystei priklausančiose Karibų salyno dalyse (Aruboje, Kiurasao, San Martene, Bonere, Sint Eustatijuse ir Saboje);

trečiųjų šalių piliečiams, turintiems valstybės narės, nedalyvaujančios priimant šį reglamentą, ar valstybės narės, kol kas taikančios ne visas Šengeno

| | c) | trečiųjų šalių piliečiams, turintiems valstybės narės, nedalyvaujančios priimant šį reglamentą, arba valstybės narės, kol kas taikančios ne visas Šengeno acquis nuostatas, arba Europos ekonominės erdvės susitarimo šalies, arba Kanados, Japonijos arba Jungtinių Amerikos Valstijų išduotą galiojančią vizą, arba Nyderlandų Karalystei priklausančių Karibų salyno dalių (Arubos, Kiurasao, San Marteno, Bonero, Sint Eustatijaus ir Sabos) išduotą galiojančią vizą, kai jie vyksta į vizą išdavusią šalį ar į bet kurią kitą trečiąją šalį arba pasinaudoję viza grįžta iš ją išdavusios šalies;“; |
| --- | --- | --- |

c)

c)

trečiųjų šalių piliečiams, turintiems valstybės narės, nedalyvaujančios priimant šį reglamentą, arba valstybės narės, kol kas taikančios ne visas Šengeno acquis nuostatas, arba Europos ekonominės erdvės susitarimo šalies, arba Kanados, Japonijos arba Jungtinių Amerikos Valstijų išduotą galiojančią vizą, arba Nyderlandų Karalystei priklausančių Karibų salyno dalių (Arubos, Kiurasao, San Marteno, Bonero, Sint Eustatijaus ir Sabos) išduotą galiojančią vizą, kai jie vyksta į vizą išdavusią šalį ar į bet kurią kitą trečiąją šalį arba pasinaudoję viza grįžta iš ją išdavusios šalies;“;

trečiųjų šalių piliečiams, turintiems valstybės narės, nedalyvaujančios priimant šį reglamentą, arba valstybės narės, kol kas taikančios ne visas Šengeno

Pakeitimas 28

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

5 straipsnio 1 b dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | jei ketinama apsilankyti daugiau nei vienoje valstybėje narėje arba per dviejų mėnesių laikotarpį numatomi keli apsilankymai, valstybė narė, kurios teritorija yra pagrindinis apsilankymo (-ų) tikslas, atsižvelgiant į buvimo trukmę, apskaičiuotą dienomis, arba. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

jei ketinama apsilankyti daugiau nei vienoje valstybėje narėje arba per dviejų mėnesių laikotarpį numatomi keli apsilankymai, valstybė narė, kurios teritorija yra pagrindinis apsilankymo (-ų) tikslas, atsižvelgiant į buvimo trukmę, apskaičiuotą dienomis, arba.

| b) | jei ketinama apsilankyti daugiau nei vienoje valstybėje narėje arba per dviejų mėnesių laikotarpį numatomi keli apsilankymai, valstybė narė,
  kurioje yra priimančiosios organizacijos arba įmonės buveinė, arba prireikus valstybė narė,
  kurios teritorija yra pagrindinis apsilankymo (-ų) tikslas, atsižvelgiant į buvimo trukmę, apskaičiuotą dienomis, arba
  , jeigu pagrindinio apsilankymo (-ų) tikslo nustatyti negalima, valstybė narė, kurios išorės sieną prašymą išduoti vizą pateikęs asmuo ketina kirsti, kad atvyktų į valstybių narių teritoriją; |
| --- | --- |

b)

jei ketinama apsilankyti daugiau nei vienoje valstybėje narėje arba per dviejų mėnesių laikotarpį numatomi keli apsilankymai, valstybė narė,
  kurioje yra priimančiosios organizacijos arba įmonės buveinė, arba prireikus valstybė narė,
  kurios teritorija yra pagrindinis apsilankymo (-ų) tikslas, atsižvelgiant į buvimo trukmę, apskaičiuotą dienomis, arba
  , jeigu pagrindinio apsilankymo (-ų) tikslo nustatyti negalima, valstybė narė, kurios išorės sieną prašymą išduoti vizą pateikęs asmuo ketina kirsti, kad atvyktų į valstybių narių teritoriją;

kurioje yra priimančiosios organizacijos arba įmonės buveinė, arba prireikus valstybė narė,

, jeigu pagrindinio apsilankymo (-ų) tikslo nustatyti negalima, valstybė narė, kurios išorės sieną prašymą išduoti vizą pateikęs asmuo ketina kirsti, kad atvyktų į valstybių narių teritoriją;

Pakeitimas 29

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 5 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 5 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

5 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a) | 5 straipsnyje įterpiama ši dalis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a)

5a)

5 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„2a.
     
  Jeigu valstybė narė, kuri yra kompetentinga pagal 1 dalies a arba b punktą, neturi atstovo ir jai nėra atstovaujama trečiojoje šalyje, kurioje asmuo pateikia prašymą pagal 10 straipsnį, prašymą išduoti vizą teikiantis asmuo turi teisę prašymą pateikti:

| a) | valstybės narės, kuri yra numatomo apsilankymo tikslas, konsulate; |
| --- | --- |

a)

a)

valstybės narės, kuri yra numatomo apsilankymo tikslas, konsulate;

valstybės narės, kuri yra numatomo apsilankymo tikslas, konsulate;

| b) | valstybės narės, į kurią vykstama pirmiausia, konsulate, jei a punktas netaikytinas; |
| --- | --- |

b)

b)

valstybės narės, į kurią vykstama pirmiausia, konsulate, jei a punktas netaikytinas;

valstybės narės, į kurią vykstama pirmiausia, konsulate, jei a punktas netaikytinas;

| c) | visais kitais atvejais – bet kurios valstybės narės, kuriai atstovaujama šalyje, kurioje asmuo pateikia prašymą, konsulate. |
| --- | --- |

c)

c)

visais kitais atvejais – bet kurios valstybės narės, kuriai atstovaujama šalyje, kurioje asmuo pateikia prašymą, konsulate.

visais kitais atvejais – bet kurios valstybės narės, kuriai atstovaujama šalyje, kurioje asmuo pateikia prašymą, konsulate.

Jeigu valstybės narės, kompetentingos pagal 1 dalies nuostatas, konsulatas arba šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytos valstybės narės konsulatas yra didesniu nei 500 km atstumu nuo prašymą teikiančio asmens gyvenamosios vietos, arba jeigu keliaujant į abi puses viešuoju transportu iš prašymą teikiančio asmens gyvenamosios vietos tektų sustoti nakvynės, o kitos valstybės narės konsulatas yra arčiau prašymą teikiančio asmens gyvenamosios vietos, jis gali pateikti prašymą šios valstybės narės konsulate.“;

Jeigu valstybės narės, kompetentingos pagal 1 dalies nuostatas, konsulatas arba šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytos valstybės narės konsulatas yra didesniu nei 500 km atstumu nuo prašymą teikiančio asmens gyvenamosios vietos, arba jeigu keliaujant į abi puses viešuoju transportu iš prašymą teikiančio asmens gyvenamosios vietos tektų sustoti nakvynės, o kitos valstybės narės konsulatas yra arčiau prašymą teikiančio asmens gyvenamosios vietos, jis gali pateikti prašymą šios valstybės narės konsulate.“;

Pakeitimas 30

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 5 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 5 b punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

5 straipsnio 2 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5b) | 5 straipsnyje įterpiama ši dalis:




  „2b.
     
  Jei pagal 1 arba 2 dalį kompetentinga valstybė narė, vadovaudamasi 8 straipsniu, sudarė atstovavimo susitarimą su kita valstybe nare, kad ši nagrinėtų prašymus ir išduotų vizas jos vardu, prašymą teikiantis asmuo pateikia prašymą atstovaujančiosios valstybės narės konsulatui.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5b)

5b)

5 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„2b.
     
  Jei pagal 1 arba 2 dalį kompetentinga valstybė narė, vadovaudamasi 8 straipsniu, sudarė atstovavimo susitarimą su kita valstybe nare, kad ši nagrinėtų prašymus ir išduotų vizas jos vardu, prašymą teikiantis asmuo pateikia prašymą atstovaujančiosios valstybės narės konsulatui.“;

Pakeitimas 31

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punkto -a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punkto -a papunktis (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

8 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Valstybė
  narė gali sutikti atstovauti kitai valstybei narei, kuri yra kompetentinga pagal 5 straipsnį, nagrinėjant prašymus ir išduodant vizas tos valstybės narės vardu. Valstybė narė taip pat gali ribotai atstovauti kitai valstybei narei tik prašymų priėmimo ir biometrinių identifikatorių registravimo tikslais. | „1.
     
  Nedarant poveikio 6 straipsniui, valstybė
  narė gali sutikti atstovauti kitai valstybei narei, kuri yra kompetentinga pagal 5 straipsnį, nagrinėjant prašymus ir išduodant vizas tos valstybės narės vardu. Valstybė narė taip pat gali ribotai atstovauti kitai valstybei narei tik prašymų priėmimo ir biometrinių identifikatorių registravimo tikslais.“; |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Valstybė
  narė gali sutikti atstovauti kitai valstybei narei, kuri yra kompetentinga pagal 5 straipsnį, nagrinėjant prašymus ir išduodant vizas tos valstybės narės vardu. Valstybė narė taip pat gali ribotai atstovauti kitai valstybei narei tik prašymų priėmimo ir biometrinių identifikatorių registravimo tikslais.

„1.
     
  Nedarant poveikio 6 straipsniui, valstybė
  narė gali sutikti atstovauti kitai valstybei narei, kuri yra kompetentinga pagal 5 straipsnį, nagrinėjant prašymus ir išduodant vizas tos valstybės narės vardu. Valstybė narė taip pat gali ribotai atstovauti kitai valstybei narei tik prašymų priėmimo ir biometrinių identifikatorių registravimo tikslais.“;

Pakeitimas 32

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punkto b a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punkto b a papunktis (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

8 straipsnio 6 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | 8 straipsnio 6 dalis iš dalies pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

8 straipsnio 6 dalis iš dalies pakeičiama taip:

8 straipsnio 6 dalis iš dalies pakeičiama taip:

6.   Siekiant užtikrinti, kad dėl blogos transporto infrastruktūros ar didelių atstumų konkrečiame regione ar geografiniame rajone prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims nebūtų pernelyg sunku pasiekti konsulatą, valstybės narės, neturinčios konsulato tame regione ar zonoje, stengiasi sudaryti susitarimus dėl atstovavimo su valstybėmis narėmis, kurios turi konsulatus tame regione arba rajone.

„6.
     Siekiant užtikrinti, kad dėl blogos transporto infrastruktūros ar didelių atstumų konkrečiame regione ar geografiniame rajone prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims nebūtų pernelyg sunku pasiekti konsulatą, valstybės narės, neturinčios konsulato tame regione ar zonoje, stengiasi sudaryti susitarimus dėl atstovavimo su valstybėmis narėmis, kurios turi konsulatus tame regione arba rajone
  , kad nebūtų diskriminuojami trečiųjų šalių piliečiai suteikiant nevienodas galimybes gauti konsulines paslaugas
  .

Tokio tipo susitarimai gali būti sudaromi ir su ES valstybės narės atstovybe atitinkamos trečiosios šalies kaimyninėje šalyje, jeigu ji yra arčiau prašymą išduoti vizą teikiančio asmens gyvenamosios vietos.“;

Tokio tipo susitarimai gali būti sudaromi ir su ES valstybės narės atstovybe atitinkamos trečiosios šalies kaimyninėje šalyje, jeigu ji yra arčiau prašymą išduoti vizą teikiančio asmens gyvenamosios vietos.“;

Pakeitimas 33

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punkto a papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

9 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Prašymai gali būti pateikiami ne anksčiau kaip prieš
  šešis
  mėnesius iki numatomo apsilankymo pradžios
  (jūrininkų prašymai, susiję su jų pareigų atlikimu, – ne anksčiau kaip prieš devynis mėnesius) ir likus ne mažiau kaip 15 kalendorinių dienų iki numatomo apsilankymo pradžios
  .; | Prašymai gali būti pateikiami ne anksčiau kaip prieš
  devynis
  mėnesius
  ir likus ne mažiau kaip 15 kalendorinių dienų
  iki numatomo apsilankymo pradžios
  . Pagrįstais atskirais skubiais atvejais, be kita ko, kai tai būtina dėl profesinių ar humanitarinių priežasčių, nacionalinių interesų ar tarptautinių įsipareigojimų, konsulatas gali netaikyti minėto laikotarpio
  .“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Prašymai gali būti pateikiami ne anksčiau kaip prieš
  šešis
  mėnesius iki numatomo apsilankymo pradžios
  (jūrininkų prašymai, susiję su jų pareigų atlikimu, – ne anksčiau kaip prieš devynis mėnesius) ir likus ne mažiau kaip 15 kalendorinių dienų iki numatomo apsilankymo pradžios
  .;

šešis

(jūrininkų prašymai, susiję su jų pareigų atlikimu, – ne anksčiau kaip prieš devynis mėnesius) ir likus ne mažiau kaip 15 kalendorinių dienų iki numatomo apsilankymo pradžios

Prašymai gali būti pateikiami ne anksčiau kaip prieš
  devynis
  mėnesius
  ir likus ne mažiau kaip 15 kalendorinių dienų
  iki numatomo apsilankymo pradžios
  . Pagrįstais atskirais skubiais atvejais, be kita ko, kai tai būtina dėl profesinių ar humanitarinių priežasčių, nacionalinių interesų ar tarptautinių įsipareigojimų, konsulatas gali netaikyti minėto laikotarpio
  .“;

devynis

ir likus ne mažiau kaip 15 kalendorinių dienų

. Pagrįstais atskirais skubiais atvejais, be kita ko, kai tai būtina dėl profesinių ar humanitarinių priežasčių, nacionalinių interesų ar tarptautinių įsipareigojimų, konsulatas gali netaikyti minėto laikotarpio

Pakeitimas 34

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punkto a a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punkto a a papunktis (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

9 straipsnio 3 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | 9 straipsnio 3 dalis iš dalies pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

9 straipsnio 3 dalis iš dalies pakeičiama taip:

9 straipsnio 3 dalis iš dalies pakeičiama taip:

Pagrįstais skubos atvejais konsulatas gali leisti prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims pateikti jį nesusitarus dėl susitikimo arba susitikimas paskiriamas nedelsiant.

„Pagrįstais skubos atvejais konsulatas gali leisti prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims pateikti jį nesusitarus dėl susitikimo arba susitikimas paskiriamas nedelsiant.

Jeigu atsakymas negaunamas vykdant elektroninę procedūrą per mėnesį po prašymo pateikimo, nustatoma galimybė pateikti skundą siekiant, kad prašymas būtų išnagrinėtas bet kokiu atveju.“;

Jeigu atsakymas negaunamas vykdant elektroninę procedūrą per mėnesį po prašymo pateikimo, nustatoma galimybė pateikti skundą siekiant, kad prašymas būtų išnagrinėtas bet kokiu atveju.“;

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punkto b papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

9 straipsnio 4 dalies a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | prašymą išduoti vizą teikiančio asmens įgaliotieji atstovai, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

prašymą išduoti vizą teikiančio asmens įgaliotieji atstovai,

prašymą išduoti vizą teikiančio asmens įgaliotieji atstovai,

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 8 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 8 punkto a papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

10 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Prašymą išduoti vizą pateikiantys asmenys asmeniškai atvyksta
  ,
  kad būtų paimti jų pirštų atspaudai
  ,
  kaip nurodyta 13 straipsnio 2 ir 3 dalyse ir 7 dalies b punkte
  . | Nepažeidžiant 13, 42
  ,
  43 ir 45 straipsnių nuostatų
  ,
  prašymą išduoti vizą teikiantys asmenys gali jį pateikti asmeniškai arba elektroniniu būdu
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Prašymą išduoti vizą pateikiantys asmenys asmeniškai atvyksta
  ,
  kad būtų paimti jų pirštų atspaudai
  ,
  kaip nurodyta 13 straipsnio 2 ir 3 dalyse ir 7 dalies b punkte
  .

Prašymą išduoti vizą pateikiantys asmenys asmeniškai atvyksta

kad būtų paimti jų pirštų atspaudai

kaip nurodyta 13 straipsnio 2 ir 3 dalyse ir 7 dalies b punkte

Nepažeidžiant 13, 42
  ,
  43 ir 45 straipsnių nuostatų
  ,
  prašymą išduoti vizą teikiantys asmenys gali jį pateikti asmeniškai arba elektroniniu būdu
  .

Nepažeidžiant 13, 42

43 ir 45 straipsnių nuostatų

prašymą išduoti vizą teikiantys asmenys gali jį pateikti asmeniškai arba elektroniniu būdu

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 9 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 9 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

13 straipsnio 2 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9a) | 13 straipsnio 2 dalis papildoma šia pastraipa:



  „Nedarant poveikio 3 daliai, išorės paslaugų teikėjas negali prašyti prašymą teikiančio asmens atvykti nagrinėjant kiekvieną prašymą, kad kiekvieną kartą patikrintų biometrinius identifikatorius. Kad išorės paslaugų teikėjai galėtų patikrinti, ar buvo paimti biometriniai identifikatoriai, prašymą teikiančiam asmeniui, paėmus jo biometrinius identifikatorius, išduodamas kvitas.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9a)

9a)

13 straipsnio 2 dalis papildoma šia pastraipa:

„Nedarant poveikio 3 daliai, išorės paslaugų teikėjas negali prašyti prašymą teikiančio asmens atvykti nagrinėjant kiekvieną prašymą, kad kiekvieną kartą patikrintų biometrinius identifikatorius. Kad išorės paslaugų teikėjai galėtų patikrinti, ar buvo paimti biometriniai identifikatoriai, prašymą teikiančiam asmeniui, paėmus jo biometrinius identifikatorius, išduodamas kvitas.“;

„Nedarant poveikio 3 daliai, išorės paslaugų teikėjas negali prašyti prašymą teikiančio asmens atvykti nagrinėjant kiekvieną prašymą, kad kiekvieną kartą patikrintų biometrinius identifikatorius. Kad išorės paslaugų teikėjai galėtų patikrinti, ar buvo paimti biometriniai identifikatoriai, prašymą teikiančiam asmeniui, paėmus jo biometrinius identifikatorius, išduodamas kvitas.“;

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 10 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 10 punkto a papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

14 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Valstybės narės gali reikalauti, kad prašymą išduoti vizą pateikiantys asmenys pateiktų užpildytą rėmimo ir (arba) asmens apgyvendinimo įrodymo formą, kurią nustato
  kiekviena valstybė narė
  . Toje formoje visų pirma nurodoma: | 4.   Valstybės narės gali reikalauti, kad prašymą išduoti vizą pateikiantys asmenys pateiktų užpildytą rėmimo ir (arba) asmens apgyvendinimo įrodymo formą, kurią nustato
  Komisija
  . Toje formoje visų pirma nurodoma: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Valstybės narės gali reikalauti, kad prašymą išduoti vizą pateikiantys asmenys pateiktų užpildytą rėmimo ir (arba) asmens apgyvendinimo įrodymo formą, kurią nustato
  kiekviena valstybė narė
  . Toje formoje visų pirma nurodoma:

4.   Valstybės narės gali reikalauti, kad prašymą išduoti vizą pateikiantys asmenys pateiktų užpildytą rėmimo ir (arba) asmens apgyvendinimo įrodymo formą, kurią nustato
  Komisija
  . Toje formoje visų pirma nurodoma:

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 10 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 10 punkto a papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

14 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Forma parengiama ne tik valstybės narės oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis), bet ir mažiausiai viena kita oficialiąja Sąjungos institucijų kalba.
  Formos pavyzdys perduodamas Komisijai. | Komisija patvirtina formą, priimdama įgyvendinimo aktus pagal 52 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. Forma naudojama siekiant informuoti rėmėją / kviečiantį asmenį apie asmens duomenų tvarkymą ir galiojančias taisykles.
  Forma parengiama ne tik valstybės narės oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis), bet ir mažiausiai viena kita oficialiąja Sąjungos institucijų kalba. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Forma parengiama ne tik valstybės narės oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis), bet ir mažiausiai viena kita oficialiąja Sąjungos institucijų kalba.
  Formos pavyzdys perduodamas Komisijai.

Formos pavyzdys perduodamas Komisijai.

Komisija patvirtina formą, priimdama įgyvendinimo aktus pagal 52 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. Forma naudojama siekiant informuoti rėmėją / kviečiantį asmenį apie asmens duomenų tvarkymą ir galiojančias taisykles.
  Forma parengiama ne tik valstybės narės oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis), bet ir mažiausiai viena kita oficialiąja Sąjungos institucijų kalba.

Komisija patvirtina formą, priimdama įgyvendinimo aktus pagal 52 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. Forma naudojama siekiant informuoti rėmėją / kviečiantį asmenį apie asmens duomenų tvarkymą ir galiojančias taisykles.

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 11 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 11 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

15 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 11) | 15 straipsnis iš dalies keičiamas taip: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

11)

11)

15 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

15 straipsnis išbraukiamas.

15 straipsnis išbraukiamas.

| | a) | 1 dalis pakeičiama taip:





  „1.
     
  Prašymą išduoti vienodą vizą, kurią turint leidžiama atvykti vieną kartą, pateikiantys asmenys įrodo, kad turi tinkamą galiojantį sveikatos draudimą kelionės metu padengti išlaidoms, galinčioms susidaryti dėl grąžinimo dėl sveikatos priežasčių, skubios gydytojo apžiūros ir skubios pagalbos ligoninėje arba mirties jų numatomo buvimo valstybių narių teritorijoje metu.;“ |
| --- | --- | --- |

a)

a)

1 dalis pakeičiama taip:

1 dalis pakeičiama taip:

„1.
     
  Prašymą išduoti vienodą vizą, kurią turint leidžiama atvykti vieną kartą, pateikiantys asmenys įrodo, kad turi tinkamą galiojantį sveikatos draudimą kelionės metu padengti išlaidoms, galinčioms susidaryti dėl grąžinimo dėl sveikatos priežasčių, skubios gydytojo apžiūros ir skubios pagalbos ligoninėje arba mirties jų numatomo buvimo valstybių narių teritorijoje metu.;“

Sveikatos draudimo kelionės metu reikalavimo panaikinimas

Sveikatos draudimo kelionės metu reikalavimo panaikinimas

| | b) | 2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:





  „2.
     
  Prašymą išduoti vienodą vizą, kurią turint leidžiama atvykti daug kartų, pateikiantys asmenys įrodo, kad turi tinkamą galiojantį sveikatos draudimą kelionės metu, kuris apima jų pirmo numatomo apsilankymo laikotarpį.“ |
| --- | --- | --- |

b)

b)

2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„2.
     
  Prašymą išduoti vienodą vizą, kurią turint leidžiama atvykti daug kartų, pateikiantys asmenys įrodo, kad turi tinkamą galiojantį sveikatos draudimą kelionės metu, kuris apima jų pirmo numatomo apsilankymo laikotarpį.“

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 12 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 12 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

16 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 16 straipsnis iš dalies keičiamas taip: |
| 16 straipsnis | „16 straipsnis |
| Vizos mokestis | Vizos mokestis |
| 1.   Prašymą išduoti vizą pateikiantys asmenys moka 80 EUR mokestį. | 1.   Prašymą išduoti vizą pateikiantys asmenys moka 80 EUR mokestį. |
| | 1a.
     
  Prašymą išduoti vizą teikiantys asmenys, kurių duomenys jau yra įregistruoti Vizų informacinė sistemoje, o biometriniai identifikatoriai yra paimti pagal 13 straipsnį, moka 60 EUR vizos mokestį. |
| 2.   Vaikams nuo
  šešerių
  iki
  12
  metų vizos mokestis yra 40 EUR.; | 2.   Vaikams nuo
  12
  iki
  18
  metų vizos mokestis yra 40 EUR. |
| | 2a.
     
  prašymą teikiantys asmenys, kurie priklauso grupei, keliaujančiai meno, sporto ar švietimo tikslais, moka 60 EUR vizos mokestį. |
| 4.   Reikalavimas mokėti vizos mokestį netaikomas prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims, priklausantiems vienai iš šių kategorijų: | 4.   Reikalavimas mokėti vizos mokestį netaikomas prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims, priklausantiems vienai iš šių kategorijų: |
| a) | vaikams iki
  šešerių
  metų; |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

16 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

16 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

16 straipsnis

„16 straipsnis

Vizos mokestis

Vizos mokestis

1.   Prašymą išduoti vizą pateikiantys asmenys moka 80 EUR mokestį.

1.   Prašymą išduoti vizą pateikiantys asmenys moka 80 EUR mokestį.

1a.
     
  Prašymą išduoti vizą teikiantys asmenys, kurių duomenys jau yra įregistruoti Vizų informacinė sistemoje, o biometriniai identifikatoriai yra paimti pagal 13 straipsnį, moka 60 EUR vizos mokestį.

2.   Vaikams nuo
  šešerių
  iki
  12
  metų vizos mokestis yra 40 EUR.;

2.   Vaikams nuo
  12
  iki
  18
  metų vizos mokestis yra 40 EUR.

2a.
     
  prašymą teikiantys asmenys, kurie priklauso grupei, keliaujančiai meno, sporto ar švietimo tikslais, moka 60 EUR vizos mokestį.

4.   Reikalavimas mokėti vizos mokestį netaikomas prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims, priklausantiems vienai iš šių kategorijų:

4.   Reikalavimas mokėti vizos mokestį netaikomas prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims, priklausantiems vienai iš šių kategorijų:

a)

vaikams iki
  šešerių
  metų;

šešerių

| a) | vaikams iki
  dvylikos
  metų; |
| --- | --- |

a)

vaikams iki
  dvylikos
  metų;

dvylikos

| b) | moksleiviams, studentams, magistrantams bei doktorantams ir lydintiesiems mokytojams, vykstantiems į kelionę studijų arba pedagoginio mokymo tikslu; |
| --- | --- |

b)

moksleiviams, studentams, magistrantams bei doktorantams ir lydintiesiems mokytojams, vykstantiems į kelionę studijų arba pedagoginio mokymo tikslu;

| b) | moksleiviams, studentams, magistrantams bei doktorantams ir lydintiesiems mokytojams, vykstantiems į kelionę studijų arba pedagoginio mokymo tikslu; |
| --- | --- |

b)

moksleiviams, studentams, magistrantams bei doktorantams ir lydintiesiems mokytojams, vykstantiems į kelionę studijų arba pedagoginio mokymo tikslu;

| c) | trečiųjų šalių mokslo darbuotojams,
  keliaujantiems mokslinių tyrimų vykdymo tikslais,
  kaip apibrėžta
  2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento ir
  Tarybos
  rekomendacijoje Nr.
  2005/
  761
  /EB (27)

  siekiant supaprastinti valstybių narių vykdomą vienodų trumpalaikių vizų išdavimą trečiųjų šalių mokslo darbuotojams, keliaujantiems Bendrijoje mokslinių tyrimų vykdymo
  tikslais
  (21)
  ; |
| --- | --- |

c)

trečiųjų šalių mokslo darbuotojams,
  keliaujantiems mokslinių tyrimų vykdymo tikslais,
  kaip apibrėžta
  2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento ir
  Tarybos
  rekomendacijoje Nr.
  2005/
  761
  /EB (27)

  siekiant supaprastinti valstybių narių vykdomą vienodų trumpalaikių vizų išdavimą trečiųjų šalių mokslo darbuotojams, keliaujantiems Bendrijoje mokslinių tyrimų vykdymo
  tikslais
  (21)
  ;

keliaujantiems mokslinių tyrimų vykdymo tikslais,

2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento ir

rekomendacijoje Nr.

761

27

siekiant supaprastinti valstybių narių vykdomą vienodų trumpalaikių vizų išdavimą trečiųjų šalių mokslo darbuotojams, keliaujantiems Bendrijoje mokslinių tyrimų vykdymo

(21)

| c) | trečiųjų šalių mokslo darbuotojams, kaip apibrėžta Tarybos direktyvoje 2005/71/EB (27), keliaujantiems mokslinių tyrimų vykdymo arba dalyvavimo moksliniame seminare arba konferencijoje tikslais; |
| --- | --- |

c)

trečiųjų šalių mokslo darbuotojams, kaip apibrėžta Tarybos direktyvoje 2005/71/EB (27), keliaujantiems mokslinių tyrimų vykdymo arba dalyvavimo moksliniame seminare arba konferencijoje tikslais;

27

| d) | ne pelno organizacijų atstovams, jaunesniems nei 25 metų amžiaus, dalyvaujantiems seminaruose, konferencijose, sporto, kultūriniuose ar švietimo renginiuose, kuriuos organizuoja ne pelno organizacijos. |
| --- | --- |

d)

ne pelno organizacijų atstovams, jaunesniems nei 25 metų amžiaus, dalyvaujantiems seminaruose, konferencijose, sporto, kultūriniuose ar švietimo renginiuose, kuriuos organizuoja ne pelno organizacijos.

| d) | ne pelno organizacijų atstovams, jaunesniems nei 25 metų amžiaus, dalyvaujantiems seminaruose, konferencijose, sporto, kultūriniuose ar švietimo renginiuose, kuriuos organizuoja ne pelno organizacijos; |
| --- | --- |

d)

ne pelno organizacijų atstovams, jaunesniems nei 25 metų amžiaus, dalyvaujantiems seminaruose, konferencijose, sporto, kultūriniuose ar švietimo renginiuose, kuriuos organizuoja ne pelno organizacijos;

| e) | Sąjungos piliečių šeimos nariams, kaip nurodyta Direktyvos 2004/38/EB 5 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

e)

e)

Sąjungos piliečių šeimos nariams, kaip nurodyta Direktyvos 2004/38/EB 5 straipsnio 2 dalyje.

Sąjungos piliečių šeimos nariams, kaip nurodyta Direktyvos 2004/38/EB 5 straipsnio 2 dalyje.

5.   Reikalavimas mokėti vizos mokestį gali būti netaikomas:

5.   Reikalavimas mokėti vizos mokestį gali būti netaikomas:

| a) | vaikams nuo
  šešerių
  iki
  12
  metų amžiaus; |
| --- | --- |

a)

vaikams nuo
  šešerių
  iki
  12
  metų amžiaus;

šešerių

12

| a) | vaikams nuo
  12
  iki
  18
  metų amžiaus; |
| --- | --- |

a)

vaikams nuo
  12
  iki
  18
  metų amžiaus;

12

18

| b) | diplomatinių ir tarnybinių pasų turėtojams; |
| --- | --- |

b)

diplomatinių ir tarnybinių pasų turėtojams;

| b) | diplomatinių ir tarnybinių pasų turėtojams; |
| --- | --- |

b)

diplomatinių ir tarnybinių pasų turėtojams;

| c) | seminarų, konferencijų, sporto, kultūrinių ar švietimo renginių, kuriuos organizuoja ne pelno organizacijos, dalyviams, jaunesniems nei 25 metų. |
| --- | --- |

c)

seminarų, konferencijų, sporto, kultūrinių ar švietimo renginių, kuriuos organizuoja ne pelno organizacijos, dalyviams, jaunesniems nei 25 metų.

| c) | seminarų, konferencijų, sporto, kultūrinių ar švietimo renginių, kuriuos organizuoja ne pelno organizacijos, dalyviams, jaunesniems nei 25 metų; |
| --- | --- |

c)

seminarų, konferencijų, sporto, kultūrinių ar švietimo renginių, kuriuos organizuoja ne pelno organizacijos, dalyviams, jaunesniems nei 25 metų;

| d) | asmenims, prašantiems išduoti riboto teritorinio galiojimo vizas dėl humanitarinių priežasčių, nacionalinių interesų ar tarptautinių įsipareigojimų, taip pat asmenims, kuriems taikomos perkėlimo į Sąjungą ar perkėlimo Sąjungoje programos; |
| --- | --- |

d)

d)

asmenims, prašantiems išduoti riboto teritorinio galiojimo vizas dėl humanitarinių priežasčių, nacionalinių interesų ar tarptautinių įsipareigojimų, taip pat asmenims, kuriems taikomos perkėlimo į Sąjungą ar perkėlimo Sąjungoje programos;

asmenims, prašantiems išduoti riboto teritorinio galiojimo vizas dėl humanitarinių priežasčių, nacionalinių interesų ar tarptautinių įsipareigojimų, taip pat asmenims, kuriems taikomos perkėlimo į Sąjungą ar perkėlimo Sąjungoje programos;

| e) | asmenims, prašantiems išduoti riboto teritorinio galiojimo vizas. |
| --- | --- |

e)

e)

asmenims, prašantiems išduoti riboto teritorinio galiojimo vizas.

asmenims, prašantiems išduoti riboto teritorinio galiojimo vizas.

6.   Atskirais atvejais mokėtina vizos mokesčio suma gali būti neimama arba sumažinama, kai šia priemone skatinami kultūriniai ar sportiniai interesai
  bei
  interesai užsienio politikos
  bei
  vystymosi politikos srityse, kitose esminių visuomeninės svarbos interesų srityse
  arba
  dėl humanitarinių priežasčių.

6.   Atskirais atvejais mokėtina vizos mokesčio suma gali būti neimama arba sumažinama, kai šia priemone skatinami kultūriniai ar sportiniai interesai, interesai užsienio politikos
  ir
  vystymosi politikos srityse, kitose esminių visuomeninės svarbos interesų srityse, dėl humanitarinių priežasčių
  arba tarptautinių įsipareigojimų
  .“;

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 13 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 13 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

17 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 13) | 17 straipsnis iš dalies keičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

13)

13)

17 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

„17 straipsnis

„17 straipsnis

Aptarnavimo mokestis

Aptarnavimo mokestis

1.   43 straipsnyje nurodytas išorės paslaugų teikėjas gali imti aptarnavimo mokestį. Aptarnavimo mokestis yra proporcingas išlaidoms, kurių išorės paslaugų teikėjas turėjo vykdydamas vieną ar daugiau 43 straipsnio 6 dalyje nurodytų užduočių.

1.   43 straipsnyje nurodytas išorės paslaugų teikėjas gali imti aptarnavimo mokestį. Aptarnavimo mokestis yra proporcingas išlaidoms, kurių išorės paslaugų teikėjas turėjo vykdydamas vieną ar daugiau 43 straipsnio 6 dalyje nurodytų užduočių.

2.   Aptarnavimo mokestis nustatomas 43 straipsnio 2 dalyje nurodytame teisiniame dokumente.

2.   Aptarnavimo mokestis nustatomas 43 straipsnio 2 dalyje nurodytame teisiniame dokumente.

3.
     
  Vykdydamos bendradarbiavimą Šengeno klausimais vietos lygiu, valstybės narės užtikrina, kad iš prašymą išduoti vizą teikiančio asmens imamas aptarnavimo mokestis tinkamai atspindėtų išorės paslaugų teikėjo teikiamas paslaugas ir būtų pritaikytas vietos aplinkybėms. Be to, jos turi siekti suvienodinti taikomą aptarnavimo mokestį.

4.   Aptarnavimo mokestis neturi viršyti pusės 16 straipsnio 1 dalyje nustatytos vizos mokesčio sumos, neatsižvelgiant į galimą sumažintą vizos mokestį ar galimas vizos mokesčio taikymo išimtis, kaip numatyta 16 straipsnio 2, 4, 5 ir 6 dalyse.

4.   Aptarnavimo mokestis neturi viršyti pusės 16 straipsnio 1 dalyje nustatytos vizos mokesčio sumos, neatsižvelgiant į galimą sumažintą vizos mokestį ar galimas vizos mokesčio taikymo išimtis, kaip numatyta 16 straipsnio 2, 4, 5 ir 6 dalyse.
  Jis apima visas išlaidas, susijusias su prašymo išduoti vizą pateikimu, įskaitant prašymo ir kelionės dokumento persiuntimą iš išorės paslaugų teikėjo konsulatui ir kelionės dokumento grąžinimą išorės paslaugų teikėjui.“

5.   Atitinkamai (-oms) valstybei (-ėms) narei (-ėms)
  turėtų būti palikta
  galimybė visiems prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims
  leisti
  tiesiogiai
  pateikti
  prašymus jos (jų) konsulatuose.

5.   Atitinkamai (-oms) valstybei (-ėms) narei (-ėms)
  išsaugoma
  galimybė visiems prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims tiesiogiai
  teikti
  prašymus jos (jų) konsulatuose
  arba valstybės narės, su kuria ji yra sudariusi atstovavimo susitarimą pagal 40 straipsnį, konsulate
  .

5a.
     
  Prašymą išduoti vizą teikiančiam asmeniui už sumokėtą aptarnavimo mokestį išduodamas kvitas.“;

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 13 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 13 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

19 straipsnio 3 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 13a) | 19 straipsnio 3 dalis: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

13a)

13a)

19 straipsnio 3 dalis:

Kai kompetentingas konsulatas nustato, kad neįvykdytos 1 dalyje nurodytos sąlygos, prašymas yra nepriimtinas ir konsulatas nedelsdamas:

„Kai kompetentingas konsulatas nustato, kad neįvykdytos 1 dalyje nurodytos sąlygos,
  jis tinkamais atvejais apie tai informuoja prašymą išduoti vizą pateikusį asmenį, nurodo trūkumus ir leidžia prašymą išduoti vizą pateikusiam asmeniui juos ištaisyti. Jeigu trūkumai neištaisomi,
  prašymas yra nepriimtinas ir konsulatas nedelsdamas:

jis tinkamais atvejais apie tai informuoja prašymą išduoti vizą pateikusį asmenį, nurodo trūkumus ir leidžia prašymą išduoti vizą pateikusiam asmeniui juos ištaisyti. Jeigu trūkumai neištaisomi,

| — | grąžina prašymo formą bei dokumentus, kuriuos pateikė prašymą išduoti vizą pateikęs asmuo, |
| --- | --- |

—

grąžina prašymo formą bei dokumentus, kuriuos pateikė prašymą išduoti vizą pateikęs asmuo,

| — | grąžina prašymo formą bei dokumentus, kuriuos pateikė prašymą išduoti vizą pateikęs asmuo, |
| --- | --- |

—

grąžina prašymo formą bei dokumentus, kuriuos pateikė prašymą išduoti vizą pateikęs asmuo,

| — | sunaikina paimtus biometrinius duomenis, |
| --- | --- |

—

sunaikina paimtus biometrinius duomenis,

| — | sunaikina paimtus biometrinius duomenis, |
| --- | --- |

—

sunaikina paimtus biometrinius duomenis,

| — | grąžina vizos mokestį, ir |
| --- | --- |

—

grąžina vizos mokestį, ir

| — | grąžina vizos mokestį, ir |
| --- | --- |

—

grąžina vizos mokestį, ir

| — | prašymo toliau nenagrinėja. |
| --- | --- |

—

prašymo toliau nenagrinėja.

| — | prašymo toliau nenagrinėja.“; |
| --- | --- |

—

prašymo toliau nenagrinėja.“;

“;

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 13 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 13 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

19 straipsnio 4 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 13a) | 19 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

13a)

13a)

19 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

4.   Taikant nukrypti leidžiančias nuostatas, 1 dalyje nustatytų reikalavimų neatitinkantis prašymas gali būti laikomas priimtinu dėl humanitarinių motyvų
  ar
  nacionalinių interesų.

„4.   Taikant nukrypti leidžiančias nuostatas, 1 dalyje nustatytų reikalavimų neatitinkantis prašymas gali būti laikomas priimtinu dėl humanitarinių motyvų, nacionalinių interesų
  arba tarptautinių įsipareigojimų
  .“;

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 14 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 14 punkto a papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

21 straipsnio 3 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | 3 dalies e punktas
  pakeičiamas taip: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

3 dalies e punktas
  pakeičiamas taip:

pakeičiamas taip:

| a) | 3 dalies e punktas
  išbraukiamas. |
| --- | --- |

a)

3 dalies e punktas
  išbraukiamas.

išbraukiamas.

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 14 punkto c papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 14 punkto c papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

21 straipsnio 8 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8.   Nagrinėdami prašymus konsulatai gali pagrįstais atvejais surengti pokalbį su prašymą išduoti vizą pateikusiu asmeniu ir paprašyti pateikti papildomus dokumentus. | 8.   Nagrinėdami prašymus konsulatai gali pagrįstais atvejais surengti pokalbį su prašymą išduoti vizą pateikusiu asmeniu ir paprašyti pateikti papildomus dokumentus.
  Tie pokalbiai gali būti rengiami naudojant šiuolaikines skaitmenines technologijas ir nuotolinio ryšio priemones, tokias kaip balso arba vaizdo skambučiai internetu. Šio proceso metu turi būti užtikrintos pagrindinės prašymus išduoti vizą pateikusių asmenų teisės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8.   Nagrinėdami prašymus konsulatai gali pagrįstais atvejais surengti pokalbį su prašymą išduoti vizą pateikusiu asmeniu ir paprašyti pateikti papildomus dokumentus.

8.   Nagrinėdami prašymus konsulatai gali pagrįstais atvejais surengti pokalbį su prašymą išduoti vizą pateikusiu asmeniu ir paprašyti pateikti papildomus dokumentus.
  Tie pokalbiai gali būti rengiami naudojant šiuolaikines skaitmenines technologijas ir nuotolinio ryšio priemones, tokias kaip balso arba vaizdo skambučiai internetu. Šio proceso metu turi būti užtikrintos pagrindinės prašymus išduoti vizą pateikusių asmenų teisės.

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 15 punkto -a a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 15 punkto -a a papunktis (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

22 straipsnio 4 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | 4 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

4 dalis pakeičiama taip:

4 dalis pakeičiama taip:

4.   Komisija
  informuoja valstybes nares apie
  tokius pranešimus.

| | „4.
     Komisija
  paskelbia
  tokius pranešimus.“; |
| --- | --- |

„4.
     Komisija
  paskelbia
  tokius pranešimus.“;

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 16 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 16 punkto a papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

23 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Sprendimas dėl prašymų priimamas per 10 kalendorinių dienų nuo prašymo, kuris yra priimtinas pagal 19 straipsnį, pateikimo datos. | Sprendimas dėl prašymų priimamas per 10 kalendorinių dienų nuo prašymo, kuris yra priimtinas pagal 19 straipsnį, pateikimo datos
  arba per penkias kalendorines dienas nuo prašymo pateikimo datos, jeigu prašymą išduoti vizą pateikusio asmens duomenys jau yra įregistruoti Vizų informacinėje sistemoje, o biometriniai identifikatoriai yra paimti pagal 13 straipsnį
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Sprendimas dėl prašymų priimamas per 10 kalendorinių dienų nuo prašymo, kuris yra priimtinas pagal 19 straipsnį, pateikimo datos.

Sprendimas dėl prašymų priimamas per 10 kalendorinių dienų nuo prašymo, kuris yra priimtinas pagal 19 straipsnį, pateikimo datos
  arba per penkias kalendorines dienas nuo prašymo pateikimo datos, jeigu prašymą išduoti vizą pateikusio asmens duomenys jau yra įregistruoti Vizų informacinėje sistemoje, o biometriniai identifikatoriai yra paimti pagal 13 straipsnį
  .

arba per penkias kalendorines dienas nuo prašymo pateikimo datos, jeigu prašymą išduoti vizą pateikusio asmens duomenys jau yra įregistruoti Vizų informacinėje sistemoje, o biometriniai identifikatoriai yra paimti pagal 13 straipsnį

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 16 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 16 punkto a papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

23 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Atskirais atvejais, visų pirma, kai prašymą reikia išnagrinėti išsamiau, šis laikotarpis gali būti pratęstas iki ne daugiau kaip
  45
  kalendorinių dienų. | Atskirais atvejais, visų pirma, kai prašymą reikia išnagrinėti išsamiau, šis laikotarpis gali būti pratęstas iki ne daugiau kaip
  30
  kalendorinių dienų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Atskirais atvejais, visų pirma, kai prašymą reikia išnagrinėti išsamiau, šis laikotarpis gali būti pratęstas iki ne daugiau kaip
  45
  kalendorinių dienų.

45

Atskirais atvejais, visų pirma, kai prašymą reikia išnagrinėti išsamiau, šis laikotarpis gali būti pratęstas iki ne daugiau kaip
  30
  kalendorinių dienų.

30

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 16 punkto a a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 16 punkto a a papunktis (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

23 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | įterpiama ši dalis:





  „2a.
     
  Sprendimas dėl prašymų priimamas nedelsiant pagrįstais atskirais skubiais atvejais, be kita ko, kai tai būtina dėl profesinių priežasčių, humanitarinių priežasčių, nacionalinių interesų arba tarptautinių įsipareigojimų.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

įterpiama ši dalis:

įterpiama ši dalis:

„2a.
     
  Sprendimas dėl prašymų priimamas nedelsiant pagrįstais atskirais skubiais atvejais, be kita ko, kai tai būtina dėl profesinių priežasčių, humanitarinių priežasčių, nacionalinių interesų arba tarptautinių įsipareigojimų.“;

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 17 punkto a a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 17 punkto a a papunktis (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

24 straipsnio 1a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Prašymą išduoti vizą teikiantiems asmenims, kurie, konsulatų manymu, tenkina atvykimo sąlygas ir kurių atžvilgiu nėra 32 straipsnyje nurodytų atsisakymo išduoti vizą priežasčių, viza išduodama pagal šį straipsnį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Prašymą išduoti vizą teikiantiems asmenims, kurie, konsulatų manymu, tenkina atvykimo sąlygas ir kurių atžvilgiu nėra 32 straipsnyje nurodytų atsisakymo išduoti vizą priežasčių, viza išduodama pagal šį straipsnį.

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 17 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 17 punkto b papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

24 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | vienerių metų galiojimo laikotarpiui, su
  sąlyga
  ,
  kad
  prašymą išduoti vizą pateikęs asmuo per paskutinius dvejus metus gavo
  tris
  vizas ir jomis teisėtai naudojosi; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

vienerių metų galiojimo laikotarpiui, su
  sąlyga
  ,
  kad
  prašymą išduoti vizą pateikęs asmuo per paskutinius dvejus metus gavo
  tris
  vizas ir jomis teisėtai naudojosi;

sąlyga

kad

tris

| a) | vienerių metų galiojimo laikotarpiui,
  jei prašymą išduoti vizą pateikęs asmuo per paskutinius dvejus metus gavo tris vizas ir jomis teisėtai naudojosi, jūrininkų atveju – prašymai, susiję
  su
  jų pareigų atlikimu
  ,
  vienų metų galiojimo laikotarpiui, jei
  prašymą išduoti vizą pateikęs asmuo per paskutinius dvejus metus gavo
  dvi
  vizas ir jomis teisėtai naudojosi; |
| --- | --- |

a)

vienerių metų galiojimo laikotarpiui,
  jei prašymą išduoti vizą pateikęs asmuo per paskutinius dvejus metus gavo tris vizas ir jomis teisėtai naudojosi, jūrininkų atveju – prašymai, susiję
  su
  jų pareigų atlikimu
  ,
  vienų metų galiojimo laikotarpiui, jei
  prašymą išduoti vizą pateikęs asmuo per paskutinius dvejus metus gavo
  dvi
  vizas ir jomis teisėtai naudojosi;

jei prašymą išduoti vizą pateikęs asmuo per paskutinius dvejus metus gavo tris vizas ir jomis teisėtai naudojosi, jūrininkų atveju – prašymai, susiję

jų pareigų atlikimu

vienų metų galiojimo laikotarpiui, jei

dvi

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 17 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 17 punkto b papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

24 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | dvejų metų galiojimo laikotarpiui,
  su sąlyga, kad
  prašymą išduoti vizą pateikęs asmuo gavo
  vienerius
  metus galiojančią daugkartinę vizą
  ir ja teisėtai naudojosi
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

dvejų metų galiojimo laikotarpiui,
  su sąlyga, kad
  prašymą išduoti vizą pateikęs asmuo gavo
  vienerius
  metus galiojančią daugkartinę vizą
  ir ja teisėtai naudojosi
  ;

su sąlyga, kad

vienerius

ir ja teisėtai naudojosi

| b) | dvejų metų galiojimo laikotarpiui,
  jei
  prašymą išduoti vizą pateikęs asmuo
  per paskutinius dvejus metus
  gavo
  vienus
  metus galiojančią daugkartinę vizą; |
| --- | --- |

b)

dvejų metų galiojimo laikotarpiui,
  jei
  prašymą išduoti vizą pateikęs asmuo
  per paskutinius dvejus metus
  gavo
  vienus
  metus galiojančią daugkartinę vizą;

jei

per paskutinius dvejus metus

vienus

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 17 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 17 punkto b papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

24 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | penkerių metų galiojimo laikotarpiui,
  su sąlyga, kad
  prašymą išduoti vizą pateikęs asmuo gavo dvejus metus galiojančią daugkartinę vizą
  ir ja teisėtai naudojosi.
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

penkerių metų galiojimo laikotarpiui,
  su sąlyga, kad
  prašymą išduoti vizą pateikęs asmuo gavo dvejus metus galiojančią daugkartinę vizą
  ir ja teisėtai naudojosi.
  ;

su sąlyga, kad

ir ja teisėtai naudojosi.

| c) | penkerių metų galiojimo laikotarpiui,
  jei
  prašymą išduoti vizą pateikęs asmuo
  per paskutinius trejus metus
  gavo dvejus metus galiojančią daugkartinę vizą; |
| --- | --- |

c)

penkerių metų galiojimo laikotarpiui,
  jei
  prašymą išduoti vizą pateikęs asmuo
  per paskutinius trejus metus
  gavo dvejus metus galiojančią daugkartinę vizą;

jei

per paskutinius trejus metus

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 17 punkto c papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 17 punkto c papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

24 straipsnio 2 c dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2c.   Nepažeidžiant 2 dalies, prašymą išduoti vizą pateikusiam asmeniui, kuris įrodo būtinybę arba pagrindžia ketinimą keliauti dažnai ir (arba) reguliariai, su sąlyga, kad jis įrodo savo sąžiningumą ir patikimumą, visų pirma teisėtą naudojimąsi ankstesnėmis vizomis, savo ekonominę padėtį kilmės šalyje ir nuoširdų ketinimą išvykti iš valstybių narių teritorijos iki prašomos vizos galiojimo laikotarpio pabaigos,
  gali būti išduota
  daugkartinė viza, kurios galiojimo laikotarpis neviršija penkerių metų. | 2c.   Nepažeidžiant 2 dalies, prašymą išduoti vizą pateikusiam asmeniui, kuris įrodo būtinybę arba pagrindžia ketinimą keliauti dažnai ir (arba) reguliariai,
  visų pirma dėl profesinės ar šeiminės padėties, pavyzdžiui, verslininkams, reguliarius ryšius su valstybėmis narėmis ir Bendrijos institucijomis palaikantiems valstybės tarnautojams, pilietinės visuomenės organizacijų atstovams, keliaujantiems mokymo, seminarų ir konferencijų tikslais, Sąjungos piliečių šeimos nariams, trečiųjų šalių piliečių, teisėtai gyvenančių valstybėse narėse, šeimos nariams, taip pat jūrininkams,
  jei jie įrodo savo sąžiningumą ir patikimumą, visų pirma teisėtą naudojimąsi ankstesnėmis vizomis, savo ekonominę padėtį kilmės šalyje ir nuoširdų ketinimą išvykti iš valstybių narių teritorijos iki prašomos vizos galiojimo laikotarpio pabaigos,
  išduodama
  daugkartinė viza, kurios galiojimo laikotarpis neviršija penkerių metų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2c.   Nepažeidžiant 2 dalies, prašymą išduoti vizą pateikusiam asmeniui, kuris įrodo būtinybę arba pagrindžia ketinimą keliauti dažnai ir (arba) reguliariai, su sąlyga, kad jis įrodo savo sąžiningumą ir patikimumą, visų pirma teisėtą naudojimąsi ankstesnėmis vizomis, savo ekonominę padėtį kilmės šalyje ir nuoširdų ketinimą išvykti iš valstybių narių teritorijos iki prašomos vizos galiojimo laikotarpio pabaigos,
  gali būti išduota
  daugkartinė viza, kurios galiojimo laikotarpis neviršija penkerių metų.

2c.   Nepažeidžiant 2 dalies, prašymą išduoti vizą pateikusiam asmeniui, kuris įrodo būtinybę arba pagrindžia ketinimą keliauti dažnai ir (arba) reguliariai,
  visų pirma dėl profesinės ar šeiminės padėties, pavyzdžiui, verslininkams, reguliarius ryšius su valstybėmis narėmis ir Bendrijos institucijomis palaikantiems valstybės tarnautojams, pilietinės visuomenės organizacijų atstovams, keliaujantiems mokymo, seminarų ir konferencijų tikslais, Sąjungos piliečių šeimos nariams, trečiųjų šalių piliečių, teisėtai gyvenančių valstybėse narėse, šeimos nariams, taip pat jūrininkams,
  jei jie įrodo savo sąžiningumą ir patikimumą, visų pirma teisėtą naudojimąsi ankstesnėmis vizomis, savo ekonominę padėtį kilmės šalyje ir nuoširdų ketinimą išvykti iš valstybių narių teritorijos iki prašomos vizos galiojimo laikotarpio pabaigos,
  išduodama
  daugkartinė viza, kurios galiojimo laikotarpis neviršija penkerių metų.

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 18 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 18 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

25 a straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| „25a straipsnis | „25a straipsnis |
| Bendradarbiavimas readmisijos srityje | Bendradarbiavimas readmisijos srityje |
| 1.   
  14 straipsnio 6 dalis, 16 straipsnio 1 dalis ir 5 dalies b punktas, 23 straipsnio 1 dalis ir 24 straipsnio 2 dalis netaikomi prašymą išduoti vizą pateikusiems asmenims arba tokių kategorijų asmenims,
  kurie yra trečiosios šalies,
  kurios bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis neteisėtų migrantų readmisijos srityje pagal šį straipsnį yra laikomas nepakankamu remiantis tinkamais ir objektyviais duomenimis,
  piliečiai. Šiuo straipsniu nepažeidžiami Komisijai pagal 24 straipsnio 2d dalį suteikti įgaliojimai. | 1.   
  Priklausomai nuo trečiųjų valstybių bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis lygmens nelegalių migrantų readmisijos srityje, vertinant remiantis tinkamais ir objektyviais duomenimis, 16 straipsnio 1a dalies ir 5 dalies b punkto ir 24 straipsnio 2 dalies taikymas atitinkamai gali būti išplėstas kitų kategorijų asmenims arba visiems asmenims,
  kurie yra
  tos
  trečiosios šalies, piliečiai
  , kaip nurodyta 4 dalyje. |
| | Šiuo straipsniu nepažeidžiami Komisijai pagal 24 straipsnio 2d dalį suteikti įgaliojimai. |
| 2.   Komisija reguliariai vertina bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis readmisijos srityje, visų pirma atsižvelgdama į šiuos rodiklius: | 2.   Komisija reguliariai
  , bet ne rečiau kaip kartą per metus,
  vertina bendradarbiavimą su
  susijusiomis
  trečiosiomis šalimis readmisijos srityje, visų pirma atsižvelgdama į šiuos rodiklius: |
| a) | priimtų sprendimų grąžinti neteisėtai valstybių narių teritorijoje esančius susijusios trečiosios šalies piliečius skaičių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

„25a straipsnis

„25a straipsnis

Bendradarbiavimas readmisijos srityje

Bendradarbiavimas readmisijos srityje

1.   
  14 straipsnio 6 dalis, 16 straipsnio 1 dalis ir 5 dalies b punktas, 23 straipsnio 1 dalis ir 24 straipsnio 2 dalis netaikomi prašymą išduoti vizą pateikusiems asmenims arba tokių kategorijų asmenims,
  kurie yra trečiosios šalies,
  kurios bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis neteisėtų migrantų readmisijos srityje pagal šį straipsnį yra laikomas nepakankamu remiantis tinkamais ir objektyviais duomenimis,
  piliečiai. Šiuo straipsniu nepažeidžiami Komisijai pagal 24 straipsnio 2d dalį suteikti įgaliojimai.

1.   
  Priklausomai nuo trečiųjų valstybių bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis lygmens nelegalių migrantų readmisijos srityje, vertinant remiantis tinkamais ir objektyviais duomenimis, 16 straipsnio 1a dalies ir 5 dalies b punkto ir 24 straipsnio 2 dalies taikymas atitinkamai gali būti išplėstas kitų kategorijų asmenims arba visiems asmenims,
  kurie yra
  tos
  trečiosios šalies, piliečiai
  , kaip nurodyta 4 dalyje.

Šiuo straipsniu nepažeidžiami Komisijai pagal 24 straipsnio 2d dalį suteikti įgaliojimai.

2.   Komisija reguliariai vertina bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis readmisijos srityje, visų pirma atsižvelgdama į šiuos rodiklius:

2.   Komisija reguliariai
  , bet ne rečiau kaip kartą per metus,
  vertina bendradarbiavimą su
  susijusiomis
  trečiosiomis šalimis readmisijos srityje, visų pirma atsižvelgdama į šiuos rodiklius:

a)

a)

priimtų sprendimų grąžinti neteisėtai valstybių narių teritorijoje esančius susijusios trečiosios šalies piliečius skaičių;

priimtų sprendimų grąžinti neteisėtai valstybių narių teritorijoje esančius susijusios trečiosios šalies piliečius skaičių;

| a) | trečiųjų šalių piliečių, dėl kurių yra priimtas administracinis arba teismo sprendimas, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/115/EB, skaičius; |
| --- | --- |

a)

a)

trečiųjų šalių piliečių, dėl kurių yra priimtas administracinis arba teismo sprendimas, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/115/EB, skaičius;

trečiųjų šalių piliečių, dėl kurių yra priimtas administracinis arba teismo sprendimas, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/115/EB, skaičius;

| b) | faktinį grąžintų asmenų, dėl kurių priimtas sprendimas grąžinti, skaičių, išreikštą kaip susijusios trečiosios šalies piliečių, dėl kurių priimtas sprendimas gražinti, procentinė dalis, įskaitant, kai tinkama, pagal Sąjungos ar dvišalius readmisijos susitarimus trečiųjų šalių piliečių, vykusių tranzitu per jos teritoriją, skaičių; |
| --- | --- |

b)

b)

faktinį grąžintų asmenų, dėl kurių priimtas sprendimas grąžinti, skaičių, išreikštą kaip susijusios trečiosios šalies piliečių, dėl kurių priimtas sprendimas gražinti, procentinė dalis, įskaitant, kai tinkama, pagal Sąjungos ar dvišalius readmisijos susitarimus trečiųjų šalių piliečių, vykusių tranzitu per jos teritoriją, skaičių;

faktinį grąžintų asmenų, dėl kurių priimtas sprendimas grąžinti, skaičių, išreikštą kaip susijusios trečiosios šalies piliečių, dėl kurių priimtas sprendimas gražinti, procentinė dalis, įskaitant, kai tinkama, pagal Sąjungos ar dvišalius readmisijos susitarimus trečiųjų šalių piliečių, vykusių tranzitu per jos teritoriją, skaičių;

| c) | trečiosios šalies patenkintų readmisijos prašymų skaičių, išreikštą kaip tokių jai pateiktų prašymų procentinė dalis. |
| --- | --- |

c)

c)

trečiosios šalies patenkintų readmisijos prašymų skaičių, išreikštą kaip tokių jai pateiktų prašymų procentinė dalis.

| b) | trečiosios šalies patenkintų
  valstybės narės
  readmisijos prašymų skaičių, išreikštą kaip tokių jai pateiktų prašymų procentinė dalis; |
| --- | --- |

b)

b)

trečiosios šalies patenkintų
  valstybės narės
  readmisijos prašymų skaičių, išreikštą kaip tokių jai pateiktų prašymų procentinė dalis;

valstybės narės

| c) | praktinio bendradarbiavimo grąžinimo srityje lygį įvairiais grąžinimo procedūros etapais, kaip antai: |
| --- | --- |

c)

c)

praktinio bendradarbiavimo grąžinimo srityje lygį įvairiais grąžinimo procedūros etapais, kaip antai:

praktinio bendradarbiavimo grąžinimo srityje lygį įvairiais grąžinimo procedūros etapais, kaip antai:

| | i) | laiku suteiktą pagalbą nustatant tapatybę; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

laiku suteiktą pagalbą nustatant tapatybę;

laiku suteiktą pagalbą nustatant tapatybę;

| ii) | reikiamų kelionės dokumentų rengimą ir priėmimą; |
| --- | --- |

ii)

ii)

reikiamų kelionės dokumentų rengimą ir priėmimą;

reikiamų kelionės dokumentų rengimą ir priėmimą;

Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai praneša savo vertinimo rezultatus, o Parlamentas ir Taryba šį klausimą apsvarsto, visų pirma atsižvelgdami į bendradarbiavimo su atitinkamomis trečiosiomis valstybėmis lygmenį nelegalių migrantų readmisijos srityje.

Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai praneša savo vertinimo rezultatus, o Parlamentas ir Taryba šį klausimą apsvarsto, visų pirma atsižvelgdami į bendradarbiavimo su atitinkamomis trečiosiomis valstybėmis lygmenį nelegalių migrantų readmisijos srityje.

Vertinant valstybės bendradarbiavimą readmisijos srityje visų pirma atsižvelgiama į šiuos veiksnius:

Vertinant valstybės bendradarbiavimą readmisijos srityje visų pirma atsižvelgiama į šiuos veiksnius:

| a) | dalyvavimas bandomuosiuose projektuose darbo jėgos migracijos srityje, tokiu būdu mažinant paskatas neteisėtai migracijai; |
| --- | --- |

a)

a)

dalyvavimas bandomuosiuose projektuose darbo jėgos migracijos srityje, tokiu būdu mažinant paskatas neteisėtai migracijai;

dalyvavimas bandomuosiuose projektuose darbo jėgos migracijos srityje, tokiu būdu mažinant paskatas neteisėtai migracijai;

| b) | įrodytos pastangos iš naujo integruoti grįžusius migrantus ir užtikrinti, kad grįžimas būtų tvarus; |
| --- | --- |

b)

b)

įrodytos pastangos iš naujo integruoti grįžusius migrantus ir užtikrinti, kad grįžimas būtų tvarus;

įrodytos pastangos iš naujo integruoti grįžusius migrantus ir užtikrinti, kad grįžimas būtų tvarus;

| c) | įrodytos pastangos kovoti su prekyba žmonėmis ir neteisėtu jų gabenimu, taip pat tame dalyvaujančių asmenų teisių pažeidimais (dalyvavimas gebėjimų stiprinimo ir mokymo veikloje, įskaitant kovą su piktnaudžiavimu ir išnaudojimu). |
| --- | --- |

c)

c)

įrodytos pastangos kovoti su prekyba žmonėmis ir neteisėtu jų gabenimu, taip pat tame dalyvaujančių asmenų teisių pažeidimais (dalyvavimas gebėjimų stiprinimo ir mokymo veikloje, įskaitant kovą su piktnaudžiavimu ir išnaudojimu).

įrodytos pastangos kovoti su prekyba žmonėmis ir neteisėtu jų gabenimu, taip pat tame dalyvaujančių asmenų teisių pažeidimais (dalyvavimas gebėjimų stiprinimo ir mokymo veikloje, įskaitant kovą su piktnaudžiavimu ir išnaudojimu).

Komisija turi informuoti Parlamentą apie vertinimo išvadas.

Komisija turi informuoti Parlamentą apie vertinimo išvadas.

3.   Valstybė narė, remdamasi 2 dalyje išvardytais
  tais pačiais
  rodikliais, taip pat gali pranešti Komisijai apie didelius ir nuolatinius praktinius sunkumus, kylančius bendradarbiaujant su trečiąja šalimi neteisėtų migrantų readmisijos srityje.

3.   Valstybė narė, remdamasi
  tais pačiais
  2 dalyje išvardytais rodikliais, taip pat gali pranešti Komisijai
  , jei ji pastebi reikšmingų nuolatinių problemų arba reikšmingą bendradarbiavimo
  su trečiąja
  valstybe pagerėjimą
  neteisėtų migrantų readmisijos srityje.

4.
     Komisija
  pagal 3 dalį
  pateiktus pranešimus išnagrinėja per
  vieną mėnesį.

Komisija pateiktus pranešimus išnagrinėja per
  15 dienų. Komisija nedelsdama informuoja Tarybą ir Europos Parlamentą apie savo tyrimo rezultatus.

15 dienų. Komisija nedelsdama informuoja Tarybą ir Europos Parlamentą apie savo tyrimo rezultatus.

5.
     Jeigu remdamasi 2 ir
  4 dalyje
  pateikta analize Komisija nusprendžia, kad
  šalis nepakankamai bendradarbiauja ir kad todėl būtina imtis veiksmų, atsižvelgdama į bendrus Sąjungos ryšius su susijusia trečiąja šalimi, laikydamasi 52 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros ji gali priimti įgyvendinimo aktą, kuriuo:

4.
     Jeigu remdamasi 2 ir
  3 dalyse
  pateikta analize
  ir atsižvelgdama į bendrus Sąjungos santykius su atitinkama trečiąja šalimi, visų pirma į bendradarbiavimą readmisijos srityje, ir atsižvelgdama į 2 dalyje nurodytą vertinimą ir diskusijas
  Komisija nusprendžia, kad
  valstybė:

| a) | tos trečiosios šalies piliečiams ar tam tikroms jų kategorijoms laikinai sustabdomas visų arba kai kurių 14 straipsnio 6 dalies, 16 straipsnio 5 dalies b punkto, 23 straipsnio 1 dalies arba 24 straipsnio 2 dalies nuostatų taikymas, arba |
| --- | --- |

a)

a)

tos trečiosios šalies piliečiams ar tam tikroms jų kategorijoms laikinai sustabdomas visų arba kai kurių 14 straipsnio 6 dalies, 16 straipsnio 5 dalies b punkto, 23 straipsnio 1 dalies arba 24 straipsnio 2 dalies nuostatų taikymas, arba

tos trečiosios šalies piliečiams ar tam tikroms jų kategorijoms laikinai sustabdomas visų arba kai kurių 14 straipsnio 6 dalies, 16 straipsnio 5 dalies b punkto, 23 straipsnio 1 dalies arba 24 straipsnio 2 dalies nuostatų taikymas, arba

| a) | pakankamai bendradarbiauja, ji priima įgyvendinimo aktą laikydamasi 52 straipsnio 2a dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros dėl tam tikrų susijusios trečiosios valstybės piliečių kategorijų arba visų piliečių, kurie teikia prašymą išduoti vizą tos trečiosios valstybės teritorijoje: |
| --- | --- |

a)

a)

pakankamai bendradarbiauja, ji priima įgyvendinimo aktą laikydamasi 52 straipsnio 2a dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros dėl tam tikrų susijusios trečiosios valstybės piliečių kategorijų arba visų piliečių, kurie teikia prašymą išduoti vizą tos trečiosios valstybės teritorijoje:

pakankamai bendradarbiauja, ji priima įgyvendinimo aktą laikydamasi 52 straipsnio 2a dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros dėl tam tikrų susijusios trečiosios valstybės piliečių kategorijų arba visų piliečių, kurie teikia prašymą išduoti vizą tos trečiosios valstybės teritorijoje:

| | i) | ir sumažina vizos mokestį pagal 16 straipsnio 2a dalį |
| --- | --- | --- |

i)

i)

ir sumažina vizos mokestį pagal 16 straipsnio 2a dalį

ir sumažina vizos mokestį pagal 16 straipsnio 2a dalį

| ii) | sutrumpina laikotarpį, per kurį turi būti priimti sprendimai dėl prašymų pagal 23 straipsnio 1a dalį; |
| --- | --- |

ii)

ii)

sutrumpina laikotarpį, per kurį turi būti priimti sprendimai dėl prašymų pagal 23 straipsnio 1a dalį;

sutrumpina laikotarpį, per kurį turi būti priimti sprendimai dėl prašymų pagal 23 straipsnio 1a dalį;

| iii) | pailgina daugkartinių vizų galiojimo laiką pagal 24 straipsnio 2 dalies paskutinę pastraipą ir (arba) |
| --- | --- |

iii)

iii)

pailgina daugkartinių vizų galiojimo laiką pagal 24 straipsnio 2 dalies paskutinę pastraipą ir (arba)

pailgina daugkartinių vizų galiojimo laiką pagal 24 straipsnio 2 dalies paskutinę pastraipą ir (arba)

| iv) | palengvina dalyvavimą darbo jėgos migracijos projektuose; |
| --- | --- |

iv)

iv)

palengvina dalyvavimą darbo jėgos migracijos projektuose;

palengvina dalyvavimą darbo jėgos migracijos projektuose;

| b) | susijusios trečiosios šalies piliečiams arba tam tikroms jų kategorijoms taikomas 16 straipsnio 2a dalyje nustatytas vizos mokestis. |
| --- | --- |

b)

b)

susijusios trečiosios šalies piliečiams arba tam tikroms jų kategorijoms taikomas 16 straipsnio 2a dalyje nustatytas vizos mokestis.

susijusios trečiosios šalies piliečiams arba tam tikroms jų kategorijoms taikomas 16 straipsnio 2a dalyje nustatytas vizos mokestis.

| b) | nepakankamai bendradarbiauja, ji gali, atsižvelgdama į bendrus Sąjungos ryšius su susijusia trečiąja šalimi, laikydamasi 52 straipsnio 2a dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, priimti įgyvendinimo aktą, kuriuo: |
| --- | --- |

b)

b)

nepakankamai bendradarbiauja, ji gali, atsižvelgdama į bendrus Sąjungos ryšius su susijusia trečiąja šalimi, laikydamasi 52 straipsnio 2a dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, priimti įgyvendinimo aktą, kuriuo:

nepakankamai bendradarbiauja, ji gali, atsižvelgdama į bendrus Sąjungos ryšius su susijusia trečiąja šalimi, laikydamasi 52 straipsnio 2a dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, priimti įgyvendinimo aktą, kuriuo:

| | i) | laikinai pakeičiamas 14 straipsnio 6 dalies arba 23 straipsnio 1 dalies taikymas arba laikinai sustabdomas visų arba kai kurių 16 straipsnio 5b dalies, 23 straipsnio 1 dalies arba 24 straipsnio 2 dalies nuostatų taikymas.“ |
| --- | --- | --- |

i)

i)

laikinai pakeičiamas 14 straipsnio 6 dalies arba 23 straipsnio 1 dalies taikymas arba laikinai sustabdomas visų arba kai kurių 16 straipsnio 5b dalies, 23 straipsnio 1 dalies arba 24 straipsnio 2 dalies nuostatų taikymas.“

laikinai pakeičiamas 14 straipsnio 6 dalies arba 23 straipsnio 1 dalies taikymas arba laikinai sustabdomas visų arba kai kurių 16 straipsnio 5b dalies, 23 straipsnio 1 dalies arba 24 straipsnio 2 dalies nuostatų taikymas.“

6.
     
  Komisija, remdamasi 2 dalyje nustatytais rodikliais, nuolat vertina, ar atitinkamos trečiosios šalies bendradarbiavimas neteisėtų migrantų readmisijos srityje pastebimai pagerėjo, ir, atsižvelgdama į bendrus Sąjungos santykius su atitinkama trečiąja šalimi, gali nuspręsti panaikinti arba iš dalies pakeisti 5 dalyje nurodytą įgyvendinimo aktą.

7.
     
  Ne vėliau kaip praėjus šešiems mėnesiams po 5 dalyje nurodyto įgyvendinimo akto įsigaliojimo, Komisija praneša Europos Parlamentui ir Tarybai apie tos trečiosios šalies pažangą, susijusią su bendradarbiavimu readmisijos srityje.“

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 22 punkto a a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 22 punkto a a papunktis (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

32 straipsnio 1 dalies a punkto vii papunktis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | 32 straipsnio 1 dalies vii punktas išbraukiamas. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

32 straipsnio 1 dalies vii punktas išbraukiamas.

32 straipsnio 1 dalies vii punktas išbraukiamas.

| vii) | nepateikia įrodymo, kad turi tinkamą galiojantį sveikatos draudimą kelionės metu, kai to reikalaujama; |
| --- | --- |

vii)

vii)

nepateikia įrodymo, kad turi tinkamą galiojantį sveikatos draudimą kelionės metu, kai to reikalaujama;

nepateikia įrodymo, kad turi tinkamą galiojantį sveikatos draudimą kelionės metu, kai to reikalaujama;

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 22 punkto a b papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 22 punkto a b papunktis (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

32 straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ab) | 2 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ab)

ab)

2 dalis pakeičiama taip:

2 dalis pakeičiama taip:

2.   Sprendimas dėl atsisakymo, nurodant jo priežastis, prašymą išduoti vizą pateikusiam asmeniui pranešamas naudojant VI priede nustatytą standartinę formą.

| | „2.   Sprendimas dėl atsisakymo, nurodant jo priežastis, prašymą išduoti vizą pateikusiam asmeniui pranešamas naudojant VI priede nustatytą standartinę formą
  ta kalba, kurią prašymą pateikęs asmuo supranta arba pagrįstai manoma, kad turi suprasti
  .“; |
| --- | --- |

„2.   Sprendimas dėl atsisakymo, nurodant jo priežastis, prašymą išduoti vizą pateikusiam asmeniui pranešamas naudojant VI priede nustatytą standartinę formą
  ta kalba, kurią prašymą pateikęs asmuo supranta arba pagrįstai manoma, kad turi suprasti
  .“;

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 22 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 22 punkto b papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

32 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Prašymą išduoti vizą pateikę asmenys, kuriems buvo atsisakyta išduoti vizą, turi teisę apskųsti tokį sprendimą; ši procedūra turi užtikrinti, kad tam tikroje procedūros stadijoje būtų galima kreiptis į teismą. Apeliaciniai skundai pateikiami prieš valstybę narę, kuri priėmė galutinį sprendimą dėl prašymo, pagal tos valstybės narės teisę. Valstybės narės prašymą išduoti vizą pateikusiems asmenims suteikia išsamią informaciją apie apeliacinių skundų teikimo procedūrą, kaip nurodyta VI priede. | 3.   Prašymą išduoti vizą pateikę asmenys, kuriems buvo atsisakyta išduoti vizą, turi teisę apskųsti tokį sprendimą; ši procedūra turi užtikrinti, kad tam tikroje procedūros stadijoje būtų galima kreiptis į teismą. Apeliaciniai skundai pateikiami prieš valstybę narę, kuri priėmė galutinį sprendimą dėl prašymo, pagal tos valstybės narės teisę.
  Apeliacinio skundo terminas yra ne mažiau kaip 30 kalendorinių dienų.
  Valstybės narės prašymą išduoti vizą pateikusiems asmenims suteikia išsamią informaciją apie apeliacinių skundų teikimo procedūrą, kaip nurodyta VI priede
  , ta kalba, kurią jie supranta arba pagrįstai manoma, kad turėtų suprasti
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Prašymą išduoti vizą pateikę asmenys, kuriems buvo atsisakyta išduoti vizą, turi teisę apskųsti tokį sprendimą; ši procedūra turi užtikrinti, kad tam tikroje procedūros stadijoje būtų galima kreiptis į teismą. Apeliaciniai skundai pateikiami prieš valstybę narę, kuri priėmė galutinį sprendimą dėl prašymo, pagal tos valstybės narės teisę. Valstybės narės prašymą išduoti vizą pateikusiems asmenims suteikia išsamią informaciją apie apeliacinių skundų teikimo procedūrą, kaip nurodyta VI priede.

3.   Prašymą išduoti vizą pateikę asmenys, kuriems buvo atsisakyta išduoti vizą, turi teisę apskųsti tokį sprendimą; ši procedūra turi užtikrinti, kad tam tikroje procedūros stadijoje būtų galima kreiptis į teismą. Apeliaciniai skundai pateikiami prieš valstybę narę, kuri priėmė galutinį sprendimą dėl prašymo, pagal tos valstybės narės teisę.
  Apeliacinio skundo terminas yra ne mažiau kaip 30 kalendorinių dienų.
  Valstybės narės prašymą išduoti vizą pateikusiems asmenims suteikia išsamią informaciją apie apeliacinių skundų teikimo procedūrą, kaip nurodyta VI priede
  , ta kalba, kurią jie supranta arba pagrįstai manoma, kad turėtų suprasti
  .

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 22 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 22 punkto b papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

32 straipsnio 3 a dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Standartinė VI priede nurodyta pranešimo apie atsisakymą išduoti vizą ir jo pagrindimo, pranešimo apie vizos panaikinimą arba atšaukimą forma pateikiama bent jau šiomis kalbomis: |
| | a) | valstybės narės, kurios vizos prašoma, oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Standartinė VI priede nurodyta pranešimo apie atsisakymą išduoti vizą ir jo pagrindimo, pranešimo apie vizos panaikinimą arba atšaukimą forma pateikiama bent jau šiomis kalbomis:

a)

a)

valstybės narės, kurios vizos prašoma, oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) ir

valstybės narės, kurios vizos prašoma, oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) ir

| b) | priimančiosios šalies oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis). |
| --- | --- |

b)

b)

priimančiosios šalies oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis).

priimančiosios šalies oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis).

Be a punkte nurodytos (-ų) kalbos (-ų), gali būti naudojama bet kuria kita Europos Sąjungos institucijų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) parengta forma.

Be a punkte nurodytos (-ų) kalbos (-ų), gali būti naudojama bet kuria kita Europos Sąjungos institucijų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) parengta forma.

Prašymo formos vertimas į priimančiosios šalies oficialiąją (-iąsias) kalbą (-as) parengiamas laikantis 48 straipsnyje nustatytos bendradarbiavimo Šengeno klausimais vietos lygmeniu tvarkos.

Prašymo formos vertimas į priimančiosios šalies oficialiąją (-iąsias) kalbą (-as) parengiamas laikantis 48 straipsnyje nustatytos bendradarbiavimo Šengeno klausimais vietos lygmeniu tvarkos.

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 22 c punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 22 c punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

34 straipsnio 7 punktas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 22c) | 34 straipsnio 7 dalis iš dalies keičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

22c)

22c)

34 straipsnio 7 dalis iš dalies keičiama taip:

7.   Vizos turėtojai, kurių viza buvo panaikinta ar atšaukta, turi teisę pateikti apeliacinį skundą, išskyrus atvejus, kai viza buvo atšaukta vizos turėtojo prašymu pagal 3 dalį. Apeliaciniai skundai pateikiami prieš valstybę narę, kuri priėmė sprendimą dėl vizos panaikinimo arba atšaukimo, pagal tos valstybės narės teisę. Valstybės narės prašymą išduoti vizą pateikusiems asmenims suteikia informaciją apie apeliacinių skundų teikimo procedūrą, kaip nurodyta VI priede.

„7.   Vizos turėtojai, kurių viza buvo panaikinta ar atšaukta, turi teisę pateikti apeliacinį skundą, išskyrus atvejus, kai viza buvo atšaukta vizos turėtojo prašymu pagal 3 dalį. Apeliaciniai skundai pateikiami prieš valstybę narę, kuri priėmė sprendimą dėl vizos panaikinimo arba atšaukimo, pagal tos valstybės narės teisę. Valstybės narės prašymą išduoti vizą pateikusiems asmenims suteikia informaciją apie apeliacinių skundų teikimo procedūrą, kaip nurodyta VI priede.
  Jeigu panaikintos vizos turėtojas jau yra tam tikros valstybės narės teritorijoje, negali būti priimtas joks sprendimas jį sugrąžinti, kol nepasibaigs apeliacinio skundo pateikimo terminas arba kol jam nebus deramai įteiktas galutinis sprendimas dėl to skundo.“;

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 22 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 22 b punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

35 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 22b) | 35 straipsnio 2 dalis išbraukiama; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

22b)

22b)

35 straipsnio 2 dalis išbraukiama;

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 24 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 24 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

36a straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Atitinkama valstybė narė sukuria deramas struktūras ir skiria specialiai parengtus darbuotojus, kurie tvarko vizų prašymus ir atlieka visus patikrinimus ir rizikos įvertinimą, kaip nustatyta 21 straipsnyje. | 3.   Atitinkama valstybė narė sukuria deramas struktūras ir skiria specialiai parengtus darbuotojus, kurie tvarko vizų prašymus ir atlieka visus patikrinimus ir rizikos įvertinimą, kaip nustatyta 21 straipsnyje.
  Darbuotojams turi būti rengiami skaitmeninių rinkmenų valdymo kursai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Atitinkama valstybė narė sukuria deramas struktūras ir skiria specialiai parengtus darbuotojus, kurie tvarko vizų prašymus ir atlieka visus patikrinimus ir rizikos įvertinimą, kaip nustatyta 21 straipsnyje.

3.   Atitinkama valstybė narė sukuria deramas struktūras ir skiria specialiai parengtus darbuotojus, kurie tvarko vizų prašymus ir atlieka visus patikrinimus ir rizikos įvertinimą, kaip nustatyta 21 straipsnyje.
  Darbuotojams turi būti rengiami skaitmeninių rinkmenų valdymo kursai.

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 24 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 24 b punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

37 straipsnio 2 punktas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 24b) | 37 straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

24b)

24b)

37 straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama taip:

2.   Vizų įklijų saugojimui ir tvarkymui taikomos tinkamos saugumo priemonės, siekiant išvengti klastojimo arba jų praradimo. Kiekvienas konsulatas veda turimų vizų įklijų atsargų apskaitą ir registruoja kiekvienos vizos įklijos panaudojimo atvejį.

„2.   Vizų įklijų saugojimui ir tvarkymui taikomos tinkamos saugumo priemonės, siekiant išvengti klastojimo arba jų praradimo. Kiekvienas konsulatas veda turimų vizų įklijų atsargų apskaitą ir registruoja kiekvienos vizos įklijos panaudojimo atvejį.
  Apie bet kokį klastojimą arba praradimą turi būti pranešta Komisijai.“;

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 25 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 25 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

37 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Asmenų prašymų bylos saugomos mažiausiai
  vienerius
  metus nuo sprendimo dėl prašymo priėmimo dienos, nurodytos 23 straipsnio 1 dalyje, arba, apeliacinio skundo atveju, iki apeliacinio skundo nagrinėjimo procedūros pabaigos. | Asmenų prašymų bylos saugomos mažiausiai
  dvejus
  metus nuo sprendimo dėl prašymo priėmimo dienos, nurodytos 23 straipsnio 1 dalyje, arba, apeliacinio skundo atveju, iki apeliacinio skundo nagrinėjimo procedūros pabaigos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Asmenų prašymų bylos saugomos mažiausiai
  vienerius
  metus nuo sprendimo dėl prašymo priėmimo dienos, nurodytos 23 straipsnio 1 dalyje, arba, apeliacinio skundo atveju, iki apeliacinio skundo nagrinėjimo procedūros pabaigos.

vienerius

Asmenų prašymų bylos saugomos mažiausiai
  dvejus
  metus nuo sprendimo dėl prašymo priėmimo dienos, nurodytos 23 straipsnio 1 dalyje, arba, apeliacinio skundo atveju, iki apeliacinio skundo nagrinėjimo procedūros pabaigos.

dvejus

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 26 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 26 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

38 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 26a) | 38 straipsnyje įterpiama ši dalis:




  „4a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad konsulatai būtų įdiegę skundų teikimo procedūrą, skirtą prašymus išduoti vizas teikiantiems asmenims. Informaciją apie šią procedūrą konsulatai ir, kai tinkama, išorės paslaugų teikėjai pateikia savo interneto svetainėse. Valstybės narės užtikrina, kad būtų saugomas skundų registras.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

26a)

26a)

38 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„4a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad konsulatai būtų įdiegę skundų teikimo procedūrą, skirtą prašymus išduoti vizas teikiantiems asmenims. Informaciją apie šią procedūrą konsulatai ir, kai tinkama, išorės paslaugų teikėjai pateikia savo interneto svetainėse. Valstybės narės užtikrina, kad būtų saugomas skundų registras.“;

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 26 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 26 b punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

39 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 26b) | 39 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

26b)

26b)

39 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:

1.   Valstybių narių konsulatai užtikrina, kad prašymą išduoti vizą pateikiantys asmenys būtų mandagiai aptarnaujami.

„1.   Valstybių narių konsulatai užtikrina, kad prašymą išduoti vizą pateikiantys asmenys būtų mandagiai aptarnaujami.
  Prašymus išduoti vizą teikiančių asmenų priėmimo tvarka turėtų būti nustatoma tinkamai paisant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje ir Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje įvardytų pagrindinių teisių. Prašymai išduoti vizą turėtų būti nagrinėjami nediskriminuojant, profesionaliai, gerbiant prašymus išduoti vizą teikiančius asmenis.“;

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 26 c punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 26 c punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

39 straipsnio 3 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 26c) | 39 straipsnio 3 dalis iš dalies keičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

26c)

26c)

39 straipsnio 3 dalis iš dalies keičiama taip:

3.   Atlikdamas savo užduotis, konsulinės įstaigos personalas nediskriminuoja asmenų dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos arba tikėjimo, negalios, amžiaus arba
  lytinės
  orientacijos.

„3.   Atlikdamas savo užduotis
  , konsulinis
  personalas nediskriminuoja asmenų dėl
  pilietybės, biologinės
  lyties
  , socialinės lyties, šeiminės padėties,
  kilmės
  , tikrosios ar tariamos
  religijos, tikėjimo, negalios, amžiaus arba
  seksualinės
  orientacijos.“

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 29 punkto d papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 29 punkto d papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

43 straipsnio 9 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9.   
  Valstybės narės
  atsako už tai, kad būtų laikomasi asmens duomenų apsaugos taisyklių, ir užtikrina, kad išorės paslaugų teikėjo veiklos stebėseną pagal Reglamento (ES) 2016/679 51 straipsnio 1 dalį vykdytų duomenų apsaugos priežiūros institucijos. | 9.   
  Atitinkama (-os) valstybė (-ės) narė (-ės) visada
  atsako už tai, kad būtų laikomasi
  pagrindinių teisių apsaugos nuostatų, visų pirma nediskriminavimo principo ir
  asmens duomenų apsaugos taisyklių, ir užtikrina, kad išorės paslaugų teikėjo veiklos stebėseną pagal Reglamento (ES) 2016/679 51 straipsnio 1 dalį vykdytų duomenų apsaugos priežiūros institucijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9.   
  Valstybės narės
  atsako už tai, kad būtų laikomasi asmens duomenų apsaugos taisyklių, ir užtikrina, kad išorės paslaugų teikėjo veiklos stebėseną pagal Reglamento (ES) 2016/679 51 straipsnio 1 dalį vykdytų duomenų apsaugos priežiūros institucijos.

9.   
  Atitinkama (-os) valstybė (-ės) narė (-ės) visada
  atsako už tai, kad būtų laikomasi
  pagrindinių teisių apsaugos nuostatų, visų pirma nediskriminavimo principo ir
  asmens duomenų apsaugos taisyklių, ir užtikrina, kad išorės paslaugų teikėjo veiklos stebėseną pagal Reglamento (ES) 2016/679 51 straipsnio 1 dalį vykdytų duomenų apsaugos priežiūros institucijos.

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 33 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 33 punkto b papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

48 straipsnio 1 a dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | užtikrinti bendrą prašymo formos vertimą raštu, jei reikia; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

užtikrinti bendrą prašymo formos vertimą raštu, jei reikia;

| c) | užtikrinti bendrą prašymo formos
  ir standartinės pranešimo apie atsisakymą išduoti vizą, vizos panaikinimą ar atšaukimą ir jo pagrindimo formos
  vertimą raštu, jei reikia; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti bendrą prašymo formos
  ir standartinės pranešimo apie atsisakymą išduoti vizą, vizos panaikinimą ar atšaukimą ir jo pagrindimo formos
  vertimą raštu, jei reikia;

ir standartinės pranešimo apie atsisakymą išduoti vizą, vizos panaikinimą ar atšaukimą ir jo pagrindimo formos

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 33 punkto d papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 33 punkto d papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

48 straipsnio 3 dalies b punkto vi papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| vi) | tendencijas, susijusias su atsisakymais išduoti vizas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

vi)

tendencijas, susijusias su atsisakymais išduoti vizas;

| vi) | tendencijas, susijusias su atsisakymais išduoti vizas
  , ir atsisakymų priežastis
  ; |
| --- | --- |

vi)

tendencijas, susijusias su atsisakymais išduoti vizas
  , ir atsisakymų priežastis
  ;

, ir atsisakymų priežastis

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 33 punkto d papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 33 punkto d papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

48 straipsnio 3 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | informacija apie draudimo bendroves, draudžiančias tinkamu sveikatos draudimu kelionės metu, įskaitant draudimo rūšies ir galimos perteklinės sumos tikrinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

d)

informacija apie draudimo bendroves, draudžiančias tinkamu sveikatos draudimu kelionės metu, įskaitant draudimo rūšies ir galimos perteklinės sumos tikrinimą.

informacija apie draudimo bendroves, draudžiančias tinkamu sveikatos draudimu kelionės metu, įskaitant draudimo rūšies ir galimos perteklinės sumos tikrinimą.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 34 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 34 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

49 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 34a) | 49 straipsnis iš dalies keičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

34a)

34a)

49 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

49 straipsnis

„49 straipsnis

Tvarka, taikoma olimpinių ir parolimpinių žaidynių
  atveju

atveju

Tvarka, taikoma olimpinių ir parolimpinių žaidynių
  , taip pat kitų aukšto lygio tarptautinių sporto varžybų atveju

, taip pat kitų aukšto lygio tarptautinių sporto varžybų atveju

Valstybės narės, kuriose rengiamos olimpinės ir parolimpinės žaidynės, taiko specialias procedūras ir sąlygas, kurios padeda supaprastinti vizų išdavimą, kaip nustatyta XI priede.

Valstybės narės, kuriose rengiamos olimpinės ir parolimpinės žaidynės
  ir kitos aukšto lygio tarptautinės sporto varžybos
  , taiko specialias procedūras ir sąlygas, kurios padeda supaprastinti vizų išdavimą, kaip nustatyta XI priede.“

ir kitos aukšto lygio tarptautinės sporto varžybos

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 35 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 35 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

50 b straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų.
  Pranešime
  Europos Parlamentui ir Tarybai
  apie deleguotąjį aktą
  nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys. | 1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų.
  Pranešimas apie deleguotąjį aktą
  Europos Parlamentui ir Tarybai
  pateikiamas vienu metu ir nedelsiant; jame
  nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų.
  Pranešime
  Europos Parlamentui ir Tarybai
  apie deleguotąjį aktą
  nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų.
  Pranešimas apie deleguotąjį aktą
  Europos Parlamentui ir Tarybai
  pateikiamas vienu metu ir nedelsiant; jame
  nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalis

2 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Praėjus
  trejiems
  metams nuo [šio reglamento įsigaliojimo data] Komisija pateikia šio reglamento taikymo įvertinimo ataskaitą. Atliekant šį bendrą vertinimą nagrinėjami tikslų įgyvendinimo rezultatai ir šio reglamento nuostatų įgyvendinimo rezultatai. | 1.   Praėjus
  dvejiems
  metams nuo [šio reglamento įsigaliojimo data] Komisija pateikia šio reglamento taikymo įvertinimo ataskaitą. Atliekant šį bendrą vertinimą nagrinėjami tikslų įgyvendinimo rezultatai ir šio reglamento nuostatų įgyvendinimo rezultatai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Praėjus
  trejiems
  metams nuo [šio reglamento įsigaliojimo data] Komisija pateikia šio reglamento taikymo įvertinimo ataskaitą. Atliekant šį bendrą vertinimą nagrinėjami tikslų įgyvendinimo rezultatai ir šio reglamento nuostatų įgyvendinimo rezultatai.

1.   Praėjus
  dvejiems
  metams nuo [šio reglamento įsigaliojimo data] Komisija pateikia šio reglamento taikymo įvertinimo ataskaitą. Atliekant šį bendrą vertinimą nagrinėjami tikslų įgyvendinimo rezultatai ir šio reglamento nuostatų įgyvendinimo rezultatai.

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 a dalis (nauja)

2 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Ne vėliau kaip praėjus vieniems metams nuo [šio reglamento įsigaliojimo data] Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento taikymo įvertinimo ataskaitą, kurioje apžvelgia vizų įklijų panaikinimą ir skaitmeninių vizų sistemos diegimą, kai Šengeno vizos išduodamos paprasčiausiai įregistruojant VIS ir išsiunčiant elektroninį pranešimą prašymą išduoti vizą pateikusiam asmeniui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Ne vėliau kaip praėjus vieniems metams nuo [šio reglamento įsigaliojimo data] Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento taikymo įvertinimo ataskaitą, kurioje apžvelgia vizų įklijų panaikinimą ir skaitmeninių vizų sistemos diegimą, kai Šengeno vizos išduodamos paprasčiausiai įregistruojant VIS ir išsiunčiant elektroninį pranešimą prašymą išduoti vizą pateikusiam asmeniui.

Pakeitimas 78

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV a priedas (naujas)

IV a priedas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 810/2009

XI priedas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| XI PRIEDAS SPECIALIOS
  PROCEDŪROS IR SĄLYGOS, SUPAPRASTINANČIOS VIZŲ IŠDAVIMĄ
  OLIMPIEČIAMS
  ,
  DALYVAUJANTIEMS
  OLIMPINĖSE IR
  PAROLIMPINĖSE
  ŽAIDYNĖSE
  I | „XI PRIEDAS. SPECIALIOS
  PROCEDŪROS IR SĄLYGOS, SUPAPRASTINANČIOS VIZŲ IŠDAVIMĄ
  OLIMPIEČIŲ IR KITŲ SPORTININKŲ
  ,
  DALYVAUJANČIŲ
  OLIMPINĖSE IR
  PAROLIMPINSE
  ŽAIDYNĖSE
  ARBA KITOSE AUKŠTO LYGIO TARPTAUTINĖSE VARŽYBOSE, ŠEIMŲ NARIAMS“ |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

XI PRIEDAS SPECIALIOS
  PROCEDŪROS IR SĄLYGOS, SUPAPRASTINANČIOS VIZŲ IŠDAVIMĄ
  OLIMPIEČIAMS
  ,
  DALYVAUJANTIEMS
  OLIMPINĖSE IR
  PAROLIMPINĖSE
  ŽAIDYNĖSE
  I

XI PRIEDAS SPECIALIOS

OLIMPIEČIAMS

DALYVAUJANTIEMS

PAROLIMPINĖSE

I

„XI PRIEDAS. SPECIALIOS
  PROCEDŪROS IR SĄLYGOS, SUPAPRASTINANČIOS VIZŲ IŠDAVIMĄ
  OLIMPIEČIŲ IR KITŲ SPORTININKŲ
  ,
  DALYVAUJANČIŲ
  OLIMPINĖSE IR
  PAROLIMPINSE
  ŽAIDYNĖSE
  ARBA KITOSE AUKŠTO LYGIO TARPTAUTINĖSE VARŽYBOSE, ŠEIMŲ NARIAMS“

„XI PRIEDAS. SPECIALIOS

OLIMPIEČIŲ IR KITŲ SPORTININKŲ

DALYVAUJANČIŲ

PAROLIMPINSE

ARBA KITOSE AUKŠTO LYGIO TARPTAUTINĖSE VARŽYBOSE, ŠEIMŲ NARIAMS“

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0434/2018).

1

(18)  
  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje (OL L 229, 2004 6 29, p. 35).

18

2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje (OL L 229, 2004 6 29, p. 35).

(27)  2005 m. spalio 12 d. Tarybos direktyva 2005/71/EB dėl konkrečios įleidimo trečiųjų šalių piliečiams atvykti mokslinių tyrimų tikslais tvarkos (OL L 289, 2005 11 3, p. 15).

27

(27)  2005 m. spalio 12 d. Tarybos direktyva 2005/71/EB dėl konkrečios įleidimo trečiųjų šalių piliečiams atvykti mokslinių tyrimų tikslais tvarkos (OL L 289, 2005 11 3, p. 15).

27

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/310 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/310

---

P8_TA(2018)0496

Pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatos dėl bendrojo atvirkštinio apmokestinimo mechanizmo laikino taikymo tiekiamoms prekėms ir teikiamoms paslaugoms, kurių vertė viršija tam tikrą ribą *

2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatos dėl bendrojo atvirkštinio apmokestinimo mechanizmo laikino taikymo tiekiamoms prekėms ir teikiamoms paslaugoms, kurių vertė viršija tam tikrą ribą (COM(2016)0811 – C8-0023/2017 – 2016/0406(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2020/C 388/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2016)0811), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2016)0811),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0023/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0023/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0418/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0418/2018),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | siekiant sumažinti sukčiavimo perkėlimo iš vienos valstybės narės į kitą riziką, BAAM reikėtų leisti naudoti visoms valstybėms narės, atitinkančioms tam tikrus su sukčiavimo (visų pirma karuselinio sukčiavimo) lygiu susijusius kriterijus ir galinčioms nustatyti, kad kovai su tuo sukčiavimu kitų kontrolės priemonių nepakanka; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

siekiant sumažinti sukčiavimo perkėlimo iš vienos valstybės narės į kitą riziką, BAAM reikėtų leisti naudoti visoms valstybėms narės, atitinkančioms tam tikrus su sukčiavimo (visų pirma karuselinio sukčiavimo) lygiu susijusius kriterijus ir galinčioms nustatyti, kad kovai su tuo sukčiavimu kitų kontrolės priemonių nepakanka;

| (4) | siekiant sumažinti sukčiavimo perkėlimo iš vienos valstybės narės į kitą riziką, BAAM reikėtų leisti naudoti visoms valstybėms narės, atitinkančioms tam tikrus su sukčiavimo (visų pirma karuselinio sukčiavimo) lygiu susijusius kriterijus ir galinčioms nustatyti, kad kovai su tuo sukčiavimu kitų kontrolės priemonių nepakanka
  . Be to, jos turėtų privalėti nustatyti, kad numatoma mokestinių prievolių įvykdymo ir mokesčių surinkimo nauda, kurią tikimasi gauti įdiegus BAAM, yra didesnė už numatomą bendrą papildomą įmonėms ir mokesčių administratoriams tenkančią naštą ir kad įmonės ir mokesčių administratoriai nepatirs didesnių išlaidų nei patiriamos dėl kitų kontrolės priemonių taikymo; |
| --- | --- |

(4)

siekiant sumažinti sukčiavimo perkėlimo iš vienos valstybės narės į kitą riziką, BAAM reikėtų leisti naudoti visoms valstybėms narės, atitinkančioms tam tikrus su sukčiavimo (visų pirma karuselinio sukčiavimo) lygiu susijusius kriterijus ir galinčioms nustatyti, kad kovai su tuo sukčiavimu kitų kontrolės priemonių nepakanka
  . Be to, jos turėtų privalėti nustatyti, kad numatoma mokestinių prievolių įvykdymo ir mokesčių surinkimo nauda, kurią tikimasi gauti įdiegus BAAM, yra didesnė už numatomą bendrą papildomą įmonėms ir mokesčių administratoriams tenkančią naštą ir kad įmonės ir mokesčių administratoriai nepatirs didesnių išlaidų nei patiriamos dėl kitų kontrolės priemonių taikymo;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | BAAM taip pat reikėtų leisti naudoti kaimyninėms valstybėms narėms, kurioms kyla didelė sukčiavimo perkėlimo į jų teritoriją rizika dėl to, kad tą mechanizmą leista naudoti kitoje valstybėje narėje, jei kovai su ta sukčiavimo rizika kitų kontrolės priemonių nepakaktų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

BAAM taip pat reikėtų leisti naudoti kaimyninėms valstybėms narėms, kurioms kyla didelė sukčiavimo perkėlimo į jų teritoriją rizika dėl to, kad tą mechanizmą leista naudoti kitoje valstybėje narėje, jei kovai su ta sukčiavimo rizika kitų kontrolės priemonių nepakaktų;

Išbraukta.

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | jei valstybės narės nusprendžia taikyti BAAM, tą mechanizmą jos turėtų taikyti visoms tiekiamoms prekėms ir teikiamoms paslaugoms, kurių vertė
  vienoje sąskaitoje faktūroje
  viršija nustatytą ribą. BAAM neturėtų būti taikomas tik kuriam nors konkrečiam sektoriui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

jei valstybės narės nusprendžia taikyti BAAM, tą mechanizmą jos turėtų taikyti visoms tiekiamoms prekėms ir teikiamoms paslaugoms, kurių vertė
  vienoje sąskaitoje faktūroje
  viršija nustatytą ribą. BAAM neturėtų būti taikomas tik kuriam nors konkrečiam sektoriui;

| (6) | jei valstybės narės nusprendžia taikyti BAAM, tą mechanizmą jos turėtų taikyti visoms
  ne tarpvalstybiniu mastu
  tiekiamoms prekėms ir teikiamoms paslaugoms, kurių vertė
  kiekvieno sandorio atveju
  viršija nustatytą ribą. BAAM neturėtų būti taikomas tik kuriam nors konkrečiam sektoriui; |
| --- | --- |

(6)

jei valstybės narės nusprendžia taikyti BAAM, tą mechanizmą jos turėtų taikyti visoms
  ne tarpvalstybiniu mastu
  tiekiamoms prekėms ir teikiamoms paslaugoms, kurių vertė
  kiekvieno sandorio atveju
  viršija nustatytą ribą. BAAM neturėtų būti taikomas tik kuriam nors konkrečiam sektoriui;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7a) | kad būtų galima įvertinti, ar dėl to, kad BAAM buvo įdiegtas vienoje valstybėje narėje, sukčiavimas nėra perkeliamas į kitas valstybes nares, ir būtų galima įvertinti galimų vidaus rinkos veikimo trukdžių mastą, tikslinga nustatyti specialią prievolę valstybėms narėms, kurios taiko BAAM, ir kitoms valstybėms narėms keistis informacija. Bet kokiam keitimuisi informacija turi būti taikomos taikytinos nuostatos dėl asmens duomenų apsaugos ir konfidencialumo. Tose nuostatose pateikiama išimčių ir apribojimų, susijusių su valstybių narių ir Sąjungos interesų apsauga apmokestinimo srityje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7a)

kad būtų galima įvertinti, ar dėl to, kad BAAM buvo įdiegtas vienoje valstybėje narėje, sukčiavimas nėra perkeliamas į kitas valstybes nares, ir būtų galima įvertinti galimų vidaus rinkos veikimo trukdžių mastą, tikslinga nustatyti specialią prievolę valstybėms narėms, kurios taiko BAAM, ir kitoms valstybėms narėms keistis informacija. Bet kokiam keitimuisi informacija turi būti taikomos taikytinos nuostatos dėl asmens duomenų apsaugos ir konfidencialumo. Tose nuostatose pateikiama išimčių ir apribojimų, susijusių su valstybių narių ir Sąjungos interesų apsauga apmokestinimo srityje;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipa

Direktyva 2006/112/EB

199c straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nukrypdama nuo 193 straipsnio, iki 2022 m. birželio 30 d. valstybė narė gali taikyti bendrąjį atvirkštinio apmokestinimo mechanizmą (BAAM), t. y. gali numatyti, kad asmuo, kuriam tenka prievolė mokėti PVM, yra apmokestinamasis asmuo, kuriam tiekiamos prekės ir teikiamos paslaugos, kurių vertė vienoje sąskaitoje faktūroje viršija
  10 000
   EUR ribą. | Nukrypdama nuo 193 straipsnio, iki 2022 m. birželio 30 d. valstybė narė gali taikyti bendrąjį atvirkštinio apmokestinimo mechanizmą (BAAM), t. y. gali numatyti, kad asmuo, kuriam tenka prievolė mokėti PVM, yra apmokestinamasis asmuo, kuriam tiekiamos prekės ir teikiamos paslaugos, kurių vertė vienoje sąskaitoje faktūroje viršija
  25 000
   EUR ribą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Nukrypdama nuo 193 straipsnio, iki 2022 m. birželio 30 d. valstybė narė gali taikyti bendrąjį atvirkštinio apmokestinimo mechanizmą (BAAM), t. y. gali numatyti, kad asmuo, kuriam tenka prievolė mokėti PVM, yra apmokestinamasis asmuo, kuriam tiekiamos prekės ir teikiamos paslaugos, kurių vertė vienoje sąskaitoje faktūroje viršija
  10 000
   EUR ribą.

Nukrypdama nuo 193 straipsnio, iki 2022 m. birželio 30 d. valstybė narė gali taikyti bendrąjį atvirkštinio apmokestinimo mechanizmą (BAAM), t. y. gali numatyti, kad asmuo, kuriam tenka prievolė mokėti PVM, yra apmokestinamasis asmuo, kuriam tiekiamos prekės ir teikiamos paslaugos, kurių vertė vienoje sąskaitoje faktūroje viršija
  25 000
   EUR ribą.

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipa

Direktyva 2006/112/EB

199c straipsnio 1 dalies 2 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | jos PVM nepriemoka, išreikšta PVM bendrojo mokestinio įsipareigojimo procentine dalimi,
  yra
  bent
  5 procentiniais punktais
  didesnė už Bendrijos PVM nepriemokos medianą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

jos PVM nepriemoka, išreikšta PVM bendrojo mokestinio įsipareigojimo procentine dalimi,
  yra
  bent
  5 procentiniais punktais
  didesnė už Bendrijos PVM nepriemokos medianą;

| a) | apskaičiavus pagal metodą ir duomenis, pateiktus 2016 m. rugpjūčio 23 d. Komisijos paskelbtoje 2016 m. galutinėje ataskaitoje dėl PVM nepriemokos, jos
  PVM nepriemoka, išreikšta PVM bendrojo mokestinio įsipareigojimo procentine dalimi,
  2014 m. buvo
  bent
  15 procentinių punktų
  didesnė už Bendrijos PVM nepriemokos medianą; |
| --- | --- |

a)

apskaičiavus pagal metodą ir duomenis, pateiktus 2016 m. rugpjūčio 23 d. Komisijos paskelbtoje 2016 m. galutinėje ataskaitoje dėl PVM nepriemokos, jos
  PVM nepriemoka, išreikšta PVM bendrojo mokestinio įsipareigojimo procentine dalimi,
  2014 m. buvo
  bent
  15 procentinių punktų
  didesnė už Bendrijos PVM nepriemokos medianą;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipa

Direktyva 2006/112/EB

199c straipsnio 1 dalies 2 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | jos
  karuselinio sukčiavimo lygis sudaro daugiau nei 25 % jos bendros PVM nepriemokos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

jos
  karuselinio sukčiavimo lygis sudaro daugiau nei 25 % jos bendros PVM nepriemokos;

| b) | remiantis prie pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto pridėtu poveikio vertinimu dėl šio straipsnio,
  karuselinio sukčiavimo lygis
  toje valstybėje narėje tais metais, kuriuos apima a punkte nurodyta ataskaita,
  sudaro daugiau nei 25 
  proc.
  jos bendros PVM nepriemokos;
  ir |
| --- | --- |

b)

remiantis prie pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto pridėtu poveikio vertinimu dėl šio straipsnio,
  karuselinio sukčiavimo lygis
  toje valstybėje narėje tais metais, kuriuos apima a punkte nurodyta ataskaita,
  sudaro daugiau nei 25 
  proc.
  jos bendros PVM nepriemokos;
  ir

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipa

Direktyva 2006/112/EB

199c straipsnio 1 dalies 2 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | ji nustato, kad kovai su karuseliniu sukčiavimu jos teritorijoje kitų kontrolės priemonių nepakanka. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

c)

ji nustato, kad kovai su karuseliniu sukčiavimu jos teritorijoje kitų kontrolės priemonių nepakanka.

| c) | ji nustato, kad kovai su karuseliniu sukčiavimu jos teritorijoje kitų kontrolės priemonių nepakanka
  , visų pirma nurodydama taikytas kontrolės priemones ir konkrečias priežastis, kodėl jos nėra veiksmingos, taip pat priežastis, kodėl administracinis bendradarbiavimas PVM srityje pasirodė nepakankamas; ir |
| --- | --- |

c)

ji nustato, kad kovai su karuseliniu sukčiavimu jos teritorijoje kitų kontrolės priemonių nepakanka
  , visų pirma nurodydama taikytas kontrolės priemones ir konkrečias priežastis, kodėl jos nėra veiksmingos, taip pat priežastis, kodėl administracinis bendradarbiavimas PVM srityje pasirodė nepakankamas; ir

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipa

Direktyva 2006/112/EB

199c straipsnio 1 dalies 2 pastraipos c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | ji nustato, kad numatoma mokestinių prievolių įvykdymo ir mokesčių surinkimo nauda, kurią tikimasi gauti įdiegus BAAM, bus bent 25 proc. didesnė už numatomą bendrą papildomą įmonėms ir mokesčių administratoriams tenkančią naštą; ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ca)

ji nustato, kad numatoma mokestinių prievolių įvykdymo ir mokesčių surinkimo nauda, kurią tikimasi gauti įdiegus BAAM, bus bent 25 proc. didesnė už numatomą bendrą papildomą įmonėms ir mokesčių administratoriams tenkančią naštą; ir

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipa

Direktyva 2006/112/EB

199c straipsnio 1 dalies 2 pastraipos c b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cb) | ji nustato, kad įdiegus BAAM, įmonės ir mokesčių administratoriai nepatirs didesnių išlaidų nei patiriamos dėl kitų kontrolės priemonių taikymo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

cb)

ji nustato, kad įdiegus BAAM, įmonės ir mokesčių administratoriai nepatirs didesnių išlaidų nei patiriamos dėl kitų kontrolės priemonių taikymo.

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipa

Direktyva 2006/112/EB

199c straipsnio 1 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybė narė prie 4 dalyje nurodyto prašymo prideda informaciją apie PVM nepriemokos apskaičiavimą pagal metodą ir duomenis, pateiktus
  naujausioje
  Komisijos paskelbtoje ataskaitoje dėl PVM nepriemokos. | Valstybė narė prie 4 dalyje nurodyto prašymo prideda informaciją apie PVM nepriemokos apskaičiavimą pagal metodą ir duomenis, pateiktus Komisijos paskelbtoje ataskaitoje dėl PVM nepriemokos
  , kaip nurodyta antros pastraipos a punkte
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybė narė prie 4 dalyje nurodyto prašymo prideda informaciją apie PVM nepriemokos apskaičiavimą pagal metodą ir duomenis, pateiktus
  naujausioje
  Komisijos paskelbtoje ataskaitoje dėl PVM nepriemokos.

Valstybė narė prie 4 dalyje nurodyto prašymo prideda informaciją apie PVM nepriemokos apskaičiavimą pagal metodą ir duomenis, pateiktus Komisijos paskelbtoje ataskaitoje dėl PVM nepriemokos
  , kaip nurodyta antros pastraipos a punkte
  .

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipa

Direktyva 2006/112/EB

199c straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.
     
  Iki 2022 m. birželio 30 d. valstybė narė gali numatyti, kad asmuo, kuriam tenka prievolė mokėti PVM, yra apmokestinamasis asmuo, kuriam tiekiamos prekės ir teikiamos paslaugos, kurių vertė vienoje sąskaitoje faktūroje viršija 10 000 EUR ribą, jeigu ši valstybė narė: | Išbraukta. |
| a) | turi bendrą sieną su valstybe nare, kuriai leista taikyti BAAM; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.
     
  Iki 2022 m. birželio 30 d. valstybė narė gali numatyti, kad asmuo, kuriam tenka prievolė mokėti PVM, yra apmokestinamasis asmuo, kuriam tiekiamos prekės ir teikiamos paslaugos, kurių vertė vienoje sąskaitoje faktūroje viršija 10 000 EUR ribą, jeigu ši valstybė narė:

Išbraukta.

Išbraukta.

a)

a)

turi bendrą sieną su valstybe nare, kuriai leista taikyti BAAM;

turi bendrą sieną su valstybe nare, kuriai leista taikyti BAAM;

| b) | nustato, kad kyla didelė sukčiavimo perkėlimo į jos teritoriją rizika dėl to, kad tai valstybei narei leista taikyti BAAM; |
| --- | --- |

b)

b)

nustato, kad kyla didelė sukčiavimo perkėlimo į jos teritoriją rizika dėl to, kad tai valstybei narei leista taikyti BAAM;

nustato, kad kyla didelė sukčiavimo perkėlimo į jos teritoriją rizika dėl to, kad tai valstybei narei leista taikyti BAAM;

| c) | nustato, kad kovai su sukčiavimu jos teritorijoje kitų kontrolės priemonių nepakanka. |
| --- | --- |

c)

c)

nustato, kad kovai su sukčiavimu jos teritorijoje kitų kontrolės priemonių nepakanka.

nustato, kad kovai su sukčiavimu jos teritorijoje kitų kontrolės priemonių nepakanka.

Pakeitimas 13

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipa

1 straipsnio 1 pastraipa

Direktyva 2006/112/EB

199c straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   BAAM taikančios valstybės narės nustato tinkamas ir veiksmingas elektroninio ataskaitų teikimo prievoles visiems apmokestinamiesiems asmenims, visų pirma gaunantiems arba tiekiantiems prekes arba paslaugas, kurioms taikomas šis mechanizmas. | 3.   BAAM taikančios valstybės narės nustato tinkamas ir veiksmingas elektroninio ataskaitų teikimo prievoles visiems apmokestinamiesiems asmenims, visų pirma gaunantiems arba tiekiantiems prekes arba paslaugas, kurioms taikomas šis mechanizmas
  , siekiant užtikrinti veiksmingą BAAM veikimą ir jo taikymo stebėseną
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   BAAM taikančios valstybės narės nustato tinkamas ir veiksmingas elektroninio ataskaitų teikimo prievoles visiems apmokestinamiesiems asmenims, visų pirma gaunantiems arba tiekiantiems prekes arba paslaugas, kurioms taikomas šis mechanizmas.

3.   BAAM taikančios valstybės narės nustato tinkamas ir veiksmingas elektroninio ataskaitų teikimo prievoles visiems apmokestinamiesiems asmenims, visų pirma gaunantiems arba tiekiantiems prekes arba paslaugas, kurioms taikomas šis mechanizmas
  , siekiant užtikrinti veiksmingą BAAM veikimą ir jo taikymo stebėseną
  .

Pakeitimas 14

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipa

1 straipsnio 1 pastraipa

Direktyva 2006/112/EB

199c straipsnio 4 dalies 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | išsamų pagrindimą, kad 1
  arba 2
  dalyje nurodytos sąlygos yra įvykdytos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

išsamų pagrindimą, kad 1
  arba 2
  dalyje nurodytos sąlygos yra įvykdytos;

arba 2

| a) | išsamų pagrindimą, kad 1 dalyje nurodytos sąlygos yra įvykdytos;
  ir |
| --- | --- |

a)

išsamų pagrindimą, kad 1 dalyje nurodytos sąlygos yra įvykdytos;
  ir

ir

Pakeitimas 15

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipa

1 straipsnio 1 pastraipa

Direktyva 2006/112/EB

199c straipsnio 4 dalies 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | BAAM taikymo pradžios datą ir jo taikymo laikotarpį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

BAAM taikymo pradžios datą ir jo taikymo laikotarpį;

| b) | BAAM taikymo pradžios datą ir jo taikymo laikotarpį;
  ir |
| --- | --- |

b)

BAAM taikymo pradžios datą ir jo taikymo laikotarpį;
  ir

ir

Pakeitimas 16

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipa

1 straipsnio 1 pastraipa

Direktyva 2006/112/EB

199c straipsnio 4 dalies 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | informaciją apie veiksmus, kurių bus imtasi siekiant informuoti apmokestinamuosius asmenis apie BAAM taikymo pradžią; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

informaciją apie veiksmus, kurių bus imtasi siekiant informuoti apmokestinamuosius asmenis apie BAAM taikymo pradžią;

| c) | informaciją apie veiksmus, kurių bus imtasi, siekiant informuoti apmokestinamuosius asmenis apie BAAM taikymo pradžią;
  ir |
| --- | --- |

c)

informaciją apie veiksmus, kurių bus imtasi, siekiant informuoti apmokestinamuosius asmenis apie BAAM taikymo pradžią;
  ir

ir

Pakeitimas 17

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipa

1 straipsnio 1 pastraipa

Direktyva 2006/112/EB

199c straipsnio 4 dalies 1 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | išsamų
  3
  dalyje nurodytų papildomų priemonių aprašą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

išsamų
  3
  dalyje nurodytų papildomų priemonių aprašą.

3

| d) | išsamų
  2
  dalyje nurodytų papildomų priemonių aprašą. |
| --- | --- |

d)

išsamų
  2
  dalyje nurodytų papildomų priemonių aprašą.

2

Pakeitimas 18

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipa

1 straipsnio 1 pastraipa

Direktyva 2006/112/EB

199c straipsnio 7 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| BAAM taikančios valstybės narės ne vėliau kaip per
  dvejus
  metus nuo BAAM taikymo pradžios pateikia Komisijai tarpinę ataskaitą. Šioje ataskaitoje pateikiamas išsamus BAAM veiksmingumo įvertinimas. | BAAM taikančios valstybės narės pateikia elektronine forma visoms valstybėms narėms: |
| | a) | asmenų, kurių atžvilgiu per dvylika mėnesių iki BAAM taikymo pradžios buvo vykdomas baudžiamasis arba administracinis procesas dėl sukčiavimo PVM, vardus ir pavardes (pavadinimus); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

BAAM taikančios valstybės narės ne vėliau kaip per
  dvejus
  metus nuo BAAM taikymo pradžios pateikia Komisijai tarpinę ataskaitą. Šioje ataskaitoje pateikiamas išsamus BAAM veiksmingumo įvertinimas.

dvejus

BAAM taikančios valstybės narės pateikia elektronine forma visoms valstybėms narėms:

BAAM taikančios valstybės narės pateikia elektronine forma visoms valstybėms narėms:

a)

a)

asmenų, kurių atžvilgiu per dvylika mėnesių iki BAAM taikymo pradžios buvo vykdomas baudžiamasis arba administracinis procesas dėl sukčiavimo PVM, vardus ir pavardes (pavadinimus);

asmenų, kurių atžvilgiu per dvylika mėnesių iki BAAM taikymo pradžios buvo vykdomas baudžiamasis arba administracinis procesas dėl sukčiavimo PVM, vardus ir pavardes (pavadinimus);

| b) | asmenų, kurie išsiregistruoja iš PVM mokėtojų toje valstybėje narėje, pradėjus taikyti BAAM, vardus ir pavardes (pavadinimus), o juridinių asmenų atveju – ir jų direktorių vardus ir pavardes; ir |
| --- | --- |

b)

b)

asmenų, kurie išsiregistruoja iš PVM mokėtojų toje valstybėje narėje, pradėjus taikyti BAAM, vardus ir pavardes (pavadinimus), o juridinių asmenų atveju – ir jų direktorių vardus ir pavardes; ir

asmenų, kurie išsiregistruoja iš PVM mokėtojų toje valstybėje narėje, pradėjus taikyti BAAM, vardus ir pavardes (pavadinimus), o juridinių asmenų atveju – ir jų direktorių vardus ir pavardes; ir

| c) | asmenų, kurie nepateikė dviejų iš eilės mokestinių laikotarpių PVM deklaracijų, pradėjus taikyti BAAM, vardus ir pavardes (pavadinimus), o juridinių asmenų atveju – ir jų direktorių vardus ir pavardes. |
| --- | --- |

c)

c)

asmenų, kurie nepateikė dviejų iš eilės mokestinių laikotarpių PVM deklaracijų, pradėjus taikyti BAAM, vardus ir pavardes (pavadinimus), o juridinių asmenų atveju – ir jų direktorių vardus ir pavardes.

asmenų, kurie nepateikė dviejų iš eilės mokestinių laikotarpių PVM deklaracijų, pradėjus taikyti BAAM, vardus ir pavardes (pavadinimus), o juridinių asmenų atveju – ir jų direktorių vardus ir pavardes.

Informacija, nurodyta a ir b punktuose, pateikiama ne vėliau kaip per 3 mėnesius nuo BAAM taikymo pradžios, o vėliau kas tris mėnesius atnaujinama. c punkte nurodyta informacija pateikiama ne vėliau kaip per devynis mėnesius nuo BAAM taikymo pradžios, o vėliau kas tris mėnesius atnaujinama.

Informacija, nurodyta a ir b punktuose, pateikiama ne vėliau kaip per 3 mėnesius nuo BAAM taikymo pradžios, o vėliau kas tris mėnesius atnaujinama. c punkte nurodyta informacija pateikiama ne vėliau kaip per devynis mėnesius nuo BAAM taikymo pradžios, o vėliau kas tris mėnesius atnaujinama.

BAAM taikančios valstybės narės ne vėliau kaip per
  vienus
  metus nuo BAAM taikymo pradžios pateikia Komisijai tarpinę ataskaitą. Šioje ataskaitoje pateikiamas išsamus BAAM veiksmingumo įvertinimas.

vienus

Pakeitimas 19

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipa

1 straipsnio 1 pastraipa

Direktyva 2006/112/EB

199c straipsnio 8 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Ne vėliau kaip 2019 m. birželio 30 d.
  mechanizmo netaikančios valstybės narės pateikia Komisijai tarpinę ataskaitą dėl BAAM taikymo kitose valstybėse narėse poveikio jų teritorijoje
  , jeigu iki tos datos
  BAAM
  buvo taikytas bent metus
  vienoje valstybėje narėje. | Mechanizmo netaikančios valstybės narės pateikia Komisijai tarpinę ataskaitą dėl BAAM taikymo kitose valstybėse narėse poveikio jų teritorijoje
  . Tokia ataskaita Komisijai pateikiama per tris mėnesius po to, kai
  BAAM vienoje valstybėje narėje
  yra taikomas vienus metus
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Ne vėliau kaip 2019 m. birželio 30 d.
  mechanizmo netaikančios valstybės narės pateikia Komisijai tarpinę ataskaitą dėl BAAM taikymo kitose valstybėse narėse poveikio jų teritorijoje
  , jeigu iki tos datos
  BAAM
  buvo taikytas bent metus
  vienoje valstybėje narėje.

Ne vėliau kaip 2019 m. birželio 30 d.

, jeigu iki tos datos

buvo taikytas bent metus

Mechanizmo netaikančios valstybės narės pateikia Komisijai tarpinę ataskaitą dėl BAAM taikymo kitose valstybėse narėse poveikio jų teritorijoje
  . Tokia ataskaita Komisijai pateikiama per tris mėnesius po to, kai
  BAAM vienoje valstybėje narėje
  yra taikomas vienus metus
  .

. Tokia ataskaita Komisijai pateikiama per tris mėnesius po to, kai

yra taikomas vienus metus

Pakeitimas 20

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipa

1 straipsnio 1 pastraipa

Direktyva 2006/112/EB

199c straipsnio 10 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | PVM nepriemokos raida; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

a)

PVM nepriemokos raida;

PVM nepriemokos raida;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 21

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 2 pastraipa

2 straipsnio 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Ji taikoma iki 2022 m. 
  rugsėjo
  30 d. | Ji taikoma iki 2022 m. 
  birželio
  30 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Ji taikoma iki 2022 m. 
  rugsėjo
  30 d.

rugsėjo

Ji taikoma iki 2022 m. 
  birželio
  30 d.

birželio

---

2018 m. gruodžio 12 d., trečiadienis

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/319 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/319

---

P8_TA(2018)0500

Taisomojo biudžeto Nr. 6/2018 projektas: mokėjimų ir įsipareigojimų asignavimų sumažinimas (nuosavi ištekliai)

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2018 finansinių metų Taisomojo biudžeto Nr. 6/2018 projekto: mokėjimų ir įsipareigojimų asignavimų sumažinimas pagal atnaujintas išlaidų prognozes ir atnaujintas pajamas (nuosavus išteklius) (13961/2018 – C8-0488/2018 – 2018/2244(BUD))

(2020/C 388/30)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1), ypač į jo 41 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1), ypač į jo 41 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (2), ypač į jo 44 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (2), ypač į jo 44 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2018 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2017 m. lapkričio 30 d. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2018 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2017 m. lapkričio 30 d. (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (4),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (5),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES, Euratomas dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (6) |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES, Euratomas dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (6)

| — | atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 6/2018 projektą, kurį Komisija priėmė 2018 m. spalio 12 d. (COM(2018)0704), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 6/2018 projektą, kurį Komisija priėmė 2018 m. spalio 12 d. (COM(2018)0704),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 26 d. priimtą ir tą pačią dieną Europos Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 6/2018 projekto (13961/2018 – C8-0488/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 26 d. priimtą ir tą pačią dieną Europos Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 6/2018 projekto (13961/2018 – C8-0488/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 88 ir 91 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 88 ir 91 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0399/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0399/2018),

| A. | kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 6/2018 projekto tikslas – patikslinti biudžetą tiek išlaidų, tiek pajamų požiūriu siekiant atsižvelgti į naujausius pokyčius; |
| --- | --- |

A.

kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 6/2018 projekto tikslas – patikslinti biudžetą tiek išlaidų, tiek pajamų požiūriu siekiant atsižvelgti į naujausius pokyčius;

| B. | kadangi kalbant apie išlaidas Taisomojo biudžeto Nr. 6/2018 projekte 1a išlaidų kategorijos „Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti“ ir 2 išlaidų kategorijos „Tvarus augimas. Gamtos ištekliai“ biudžeto eilučių įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai sumažinami atitinkamai 48,7 mln. EUR ir 44,7 mln. EUR; |
| --- | --- |

B.

kadangi kalbant apie išlaidas Taisomojo biudžeto Nr. 6/2018 projekte 1a išlaidų kategorijos „Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti“ ir 2 išlaidų kategorijos „Tvarus augimas. Gamtos ištekliai“ biudžeto eilučių įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai sumažinami atitinkamai 48,7 mln. EUR ir 44,7 mln. EUR;

| C. | kadangi pajamų srityje Taisomojo biudžeto Nr. 6/2018 projektas susijęs su tradicinių nuosavų išteklių (t. y. muitų ir cukraus mokesčių), pridėtinės vertės mokesčio (PVM) ir bendrųjų nacionalinių pajamų (BNPj) bazių prognozių pakeitimu ir su tuo, kad į biudžetą reikia įtraukti atitinkamas Jungtinei Karalystei taikomas korekcijas ir jų finansavimą, dėl kurių pasikeičia valstybių narių nuosavų išteklių įnašų į Sąjungos biudžetą pasiskirstymas; |
| --- | --- |

C.

kadangi pajamų srityje Taisomojo biudžeto Nr. 6/2018 projektas susijęs su tradicinių nuosavų išteklių (t. y. muitų ir cukraus mokesčių), pridėtinės vertės mokesčio (PVM) ir bendrųjų nacionalinių pajamų (BNPj) bazių prognozių pakeitimu ir su tuo, kad į biudžetą reikia įtraukti atitinkamas Jungtinei Karalystei taikomas korekcijas ir jų finansavimą, dėl kurių pasikeičia valstybių narių nuosavų išteklių įnašų į Sąjungos biudžetą pasiskirstymas;

| 1. | palankiai vertina tai, kad, palyginti su labai dideliais 2016 ir 2017 m. priimtais taisomaisiais biudžetais, 2014–2020 m. programos pagaliau įgyvendinamos visu pajėgumu ir dėl to reikia tik nežymiai patikslinti išlaidas; ragina Komisiją ir valstybes nares kompensuoti per pastaruosius trejus metus susidariusius didelius vėlavimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į techninį nuosavų išteklių perskirstymo procesą, kuris tapo reikalingas peržiūrėjus tradicinių nuosavų išteklių ir PVM prognozes ir atnaujinus JK taikomą korekciją; |
| --- | --- |

2.

| 3. | patvirtina Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 6/2018 projekto; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui paskelbti, kad Taisomasis biudžetas Nr. 6/2018 yra galutinai priimtas, ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(2)  OL L 193, 2018 7 30, p. 1.

(3)  OL L 57, 2018 2 28, p. 1.

(4)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(5)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(6)  OL L 168, 2014 6 7, p. 105.

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/321 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/321

---

P8_TA(2018)0501

Lankstumo priemonės lėšų mobilizavimas siekiant finansuoti skubias biudžeto priemones nuolatinėms migracijos, pabėgėlių antplūdžio ir saugumo grėsmių problemoms spręsti

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl lankstumo priemonės lėšų mobilizavimo siekiant finansuoti skubias biudžeto priemones nuolatinėms migracijos, pabėgėlių antplūdžio ir saugumo grėsmių problemoms spręsti (COM(2018)0901 – C8-0492/2018 – 2018/2274(BUD))

(2020/C 388/31)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0901 – C8-0492/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0901 – C8-0492/2018),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (1), ypač į jo 11 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (1), ypač į jo 11 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (2), ypač į jo 12 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (2), ypač į jo 12 punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 30 d. Komisijos, laikantis SESV 314 straipsnio 8 dalies, patvirtintą naująjį 2019 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą (COM(2018)0900), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 30 d. Komisijos, laikantis SESV 314 straipsnio 8 dalies, patvirtintą naująjį 2019 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą (COM(2018)0900),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 4 d. trišalio dialogo biudžeto klausimais išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 4 d. trišalio dialogo biudžeto klausimais išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Tarybos priimtą poziciją dėl antrojo 2019 finansinių metų Europos Sąjungos biudžeto projekto, kuri buvo perduota Europos Parlamentui (15205/2018 – C8-0499/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Tarybos priimtą poziciją dėl antrojo 2019 finansinių metų Europos Sąjungos biudžeto projekto, kuri buvo perduota Europos Parlamentui (15205/2018 – C8-0499/2018),

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0455/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0455/2018),

| A. | kadangi lankstumo priemonės paskirtis – užtikrinti galimybę atitinkamais finansiniais metais finansuoti aiškiai nurodytas išlaidas, kurių nebūtų galima finansuoti laikantis vienai arba kelioms kitoms išlaidų kategorijoms nustatytų viršutinių ribų; |
| --- | --- |

A.

kadangi lankstumo priemonės paskirtis – užtikrinti galimybę atitinkamais finansiniais metais finansuoti aiškiai nurodytas išlaidas, kurių nebūtų galima finansuoti laikantis vienai arba kelioms kitoms išlaidų kategorijoms nustatytų viršutinių ribų;

| B. | kadangi Komisija buvo pasiūliusi mobilizuoti lankstumo priemonės lėšas viršijant 3 išlaidų kategorijos viršutinę ribą ir turimą finansavimą iš Sąjungos 2019 finansinių metų bendrojo biudžeto papildyti 985 629 138 EUR dydžio suma priemonėms migracijos, pabėgėlių ir saugumo srityse finansuoti; |
| --- | --- |

B.

kadangi Komisija buvo pasiūliusi mobilizuoti lankstumo priemonės lėšas viršijant 3 išlaidų kategorijos viršutinę ribą ir turimą finansavimą iš Sąjungos 2019 finansinių metų bendrojo biudžeto papildyti 985 629 138 EUR dydžio suma priemonėms migracijos, pabėgėlių ir saugumo srityse finansuoti;

| C. | kadangi Parlamento ir Tarybos atstovai 2018 m. gruodžio 4 d. trišalio dialogo biudžeto klausimais metu susitarė dėl dar vieno lankstumo priemonės 178 715 475 EUR lėšų mobilizavimo dėl to, kad padidintas 1a išlaidų kategorijos programų „Horizontas 2020“ ir „Erasmus +“ finansavimas; |
| --- | --- |

C.

kadangi Parlamento ir Tarybos atstovai 2018 m. gruodžio 4 d. trišalio dialogo biudžeto klausimais metu susitarė dėl dar vieno lankstumo priemonės 178 715 475 EUR lėšų mobilizavimo dėl to, kad padidintas 1a išlaidų kategorijos programų „Horizontas 2020“ ir „Erasmus +“ finansavimas;

| 1. | sutinka, kad pagal lankstumo priemonę būtų mobilizuota 1 164 344 613 EUR įsipareigojimų asignavimų suma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pakartoja, kad šios priemonės lėšų mobilizavimas, kaip numatyta DFP reglamento 11 straipsnyje, dar kartą parodo, jog labai svarbu, kad Sąjungos biudžetas būtų lankstesnis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pakartoja požiūrį, kuriuo vadovaujasi jau ilgą laiką, kad mokėjimai, susiję su įsipareigojimais, anksčiau mobilizuotais pagal lankstumo priemonę, gali būti skaičiuojami tik virš viršutinių DFP ribų; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(2)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl lankstumo priemonės lėšų mobilizavimo siekiant skirti daugiau lėšų svarbiausioms ES konkurencingumo srities programoms ir finansuoti skubias biudžeto priemones nuolatinėms migracijos, pabėgėlių antplūdžio ir saugumo grėsmių problemoms spręsti

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2019/276.)

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/324 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/324

---

P8_TA(2018)0502

ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimas siekiant 2019 m. Sąjungos bendrajame biudžete numatyti išteklių avansams mokėti

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant 2019 m. Sąjungos bendrajame biudžete numatyti išteklių avansams mokėti (COM(2018)0281 – C8-0221/2018 – 2018/2074(BUD))

(2020/C 388/32)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0281 – C8-0221/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0281 – C8-0221/2018),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 10 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 10 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3), ypač į jo 11 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3), ypač į jo 11 punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 4 d. trišalio dialogo rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 4 d. trišalio dialogo rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0453/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0453/2018),

| A. | kadangi, vadovaujantis Reglamentu (ES) Nr. 661/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2012/2002, avansams mokėti galima naudoti Sąjungos bendrojo biudžeto 50 000 000 EUR asignavimų sumą; |
| --- | --- |

A.

kadangi, vadovaujantis Reglamentu (ES) Nr. 661/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2012/2002, avansams mokėti galima naudoti Sąjungos bendrojo biudžeto 50 000 000 EUR asignavimų sumą;

| 1. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL L 311, 2002 11 14, p. 3.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(3)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant 2019 m. Sąjungos bendrajame biudžete numatyti išteklių avansams mokėti

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2019/277.)

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/326 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/326

---

P8_TA(2018)0503

2019 finansinių metų Europos Sąjungos bendrasis biudžetas

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl antrojo Europos Sąjungos 2019 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (15205/2018 – C8-0499/2018 – 2018/2275(BUD))

(2020/C 388/33)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES, Euratomas, dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES, Euratomas, dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (2),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (4) (toliau – DFP reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (4) (toliau – DFP reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl biudžeto sudarymo bendrųjų gairių (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl biudžeto sudarymo bendrųjų gairių (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 19 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento 2019 finansinių metų įplaukų ir išlaidų sąmatos (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 19 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento 2019 finansinių metų įplaukų ir išlaidų sąmatos (7),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2019 finansinių metų bendrojo biudžeto projektą, kurį Komisija priėmė 2018 m. birželio 21 d. (COM(2018)0600), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2019 finansinių metų bendrojo biudžeto projektą, kurį Komisija priėmė 2018 m. birželio 21 d. (COM(2018)0600),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 4 d. Tarybos priimtą poziciją dėl Europos Sąjungos 2019 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto, kuri 2018 m. rugsėjo 13 d. buvo perduota Parlamentui (11737/2018 – C8-0410/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 4 d. Tarybos priimtą poziciją dėl Europos Sąjungos 2019 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto, kuri 2018 m. rugsėjo 13 d. buvo perduota Parlamentui (11737/2018 – C8-0410/2018),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu dialogu dėl 2019 m. biudžeto projekto (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu dialogu dėl 2019 m. biudžeto projekto (8),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2019 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2019 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (9),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Taikinimo komitetas nesusitarė dėl bendro teksto per dvidešimt vienos dienos laikotarpį, nurodytą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnio 6 dalyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Taikinimo komitetas nesusitarė dėl bendro teksto per dvidešimt vienos dienos laikotarpį, nurodytą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnio 6 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 30 d. Komisijos, laikantis SESV 314 straipsnio 8 dalies, patvirtintą antrąjį Europos Sąjungos 2019 finansinių metų bendrojo biudžeto projektą (COM(2018)0900), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 30 d. Komisijos, laikantis SESV 314 straipsnio 8 dalies, patvirtintą antrąjį Europos Sąjungos 2019 finansinių metų bendrojo biudžeto projektą (COM(2018)0900),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 4 d. trišalio dialogo biudžeto klausimais išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 4 d. trišalio dialogo biudžeto klausimais išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Tarybos priimtą poziciją dėl antrojo Europos Sąjungos 2019 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (15205/2018 – C8-0499/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Tarybos priimtą poziciją dėl antrojo Europos Sąjungos 2019 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (15205/2018 – C8-0499/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 88 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 88 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0454/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0454/2018),

| 1. | primena, kad projekto paketą, dėl kurio sutarta po sunkių ir intensyvių Parlamento ir Tarybos derybų per 2018 m. gruodžio 4 d. vykusį trišalį dialogą, sudaro du elementai: nustatyta, kad 2019 m. Sąjungos biudžetą sudaro 165 795,6 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 148 198,9 mln. EUR mokėjimų asignavimų bei keturi bendri pareiškimai ir vienas vienašalis pareiškimas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad, nors biudžeto projektas su Tarybos pakeitimais ne visiškai patenkina realų tvaraus, nuoseklaus ir veiksmingo Sąjungos biudžeto poreikį, Parlamento tikslas yra suteikti Sąjungai biudžetą, pagal kurį būtų galima užtikrinti apčiuopiamą naudą piliečiams ir įmonėms; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina bendrą sutartą įsipareigojimų asignavimų lygį, kuris yra 1,728 mln. EUR didesnis, palyginti su pirminiu Tarybos svarstymu; su pasitenkinimu pažymi, kad per derybas susitarta dėl 943 mln. EUR didesnio biudžeto, kuris atitinka pagrindinius Parlamento politinius prioritetus, t. y. paramos tyrėjams, jaunimui, MVĮ, kovos su pagrindinėmis migracijos priežastimis ir klimato kaita, didesnio Sąjungos piliečių saugumo ir gynybos prioritetus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina tai, kad bendras sutartas 2019 m. mokėjimų asignavimų lygis padidėja 2,4 proc., palyginti su 2018 m. biudžetu; vis dėlto pažymi, kad mokėjimų lygis sudaro vos 0,9 proc. Sąjungos BNPj; pabrėžia bendro pareiškimo dėl mokėjimų asignavimų, kuriame Parlamentas ir Taryba įsipareigoja priimti būtinus sprendimus, kad būtų patenkinti visi tinkamai pagrįsti poreikiai, svarbą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apgailestauja, kad 2019 m. biudžeto procedūros metu Taryba, kaip pretekstą nurodydama tai, kad ji neturėjo pakankamai laiko analizei, iš principo atsisakė diskutuoti dėl Finansinio reglamento naujosios 15 straipsnio 3 dalies, pagal kurią panaikintas mokslinių tyrimų srities sumas leidžiama vėl naudoti vykdant metinę biudžeto procedūrą, taikymo; todėl ragina Komisiją bent du kartus per metus teikti ataskaitas, konkrečiai susijusias su panaikintomis mokslinių tyrimų programoms numatytomis sumomis, ir suteikti visą atitinkamą informaciją bei elementus dėl 15 straipsnio 3 dalies ir pasiūlyti ją taikyti vykdant 2020 m. biudžeto procedūrą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | dar kartą apgailestauja dėl to, kad Taryba ir Komisija į diskusijas dėl Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonės pratęsimo tinkamai neįtraukė Parlamento – vienos iš dviejų biudžeto valdymo institucijų; apgailestauja dėl Tarybos nekompromisinės pozicijos dėl antrosios išmokų pagal Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonę dalies finansavimo, pagal kurią iš Sąjungos biudžeto bus skiriama 2 mlrd. EUR, o valstybės narės skirs 1 mlrd. EUR; pakartoja savo ilgalaikę poziciją, kad naujos iniciatyvos neturi būti finansuojamos darant žalą esamiems Sąjungos išorės projektams; primena, kad dėl Tarybos nenoro atliekant laikotarpio vidurio tikslinimą nebuvo padidintos dabartinės DFP viršutinės ribos ir DFP nėra pakankamai lanksti, kad būtų galima reaguoti į nenumatytas aplinkybes; pabrėžia, kad reikia pasinaudoti šia patirtimi rengiant DFP po 2021 m., siekiant išvengti, be kita ko, tokių biudžeto palydovų, kaip Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonė kūrimo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | remdamasis bendru Parlamento, Tarybos ir Komisijos sutartu pareiškimu, primygtinai reikalauja, kad pagal 2019 m. taisomąjį biudžetą numatytas programoms „Horizontas 2020“ ir „Erasmus +“ skirtų lėšų padidinimas 100 mln. EUR nebūtų finansuojamas perskirstant kitų programų lėšas, tačiau jam turėtų būti skirti nauji asignavimai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atsižvelgdamas į didesnę paramą, kurią Europolas valstybėms narėms teikia pagal teisėsaugos institucijų bendradarbiavimo sistemą, ir jo dalyvavimą kovojant su terorizmu ir kibernetiniais nusikaltimais, palankiai vertina tai, kad buvo sukurta 10 papildomų etatų ir atitinkamai padidinti Europolui skiriami asignavimai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina tai, kad Komisija pagal 2019 m. biudžeto projektą sukūrė 5 etatus ir atitinkamai įrašė daugiau asignavimų, kad būtų išvengta bet kokių teismų produktyvumą mažinančių trukdžių, kurie galėtų atsirasti dėl naujos veiklos, kurios ėmėsi Teismas, ir dėl nuolat didėjančio darbo krūvio, ypač dėl „Brexit’o“; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismui iš tiesų reikėjo 16 naujų nuolatinių darbo vietų paramos paslaugų srityje, |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina tai, kad daugiau lėšų įrašyta į EIVT strateginės komunikacijos pajėgumams finansuoti skirtą biudžeto eilutę, kad būtų galima užtikrinti tvirtesnį koordinuotą Sąjungos atsaką sprendžiant dezinformacijos problemą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pritaria Tarybos pozicijai dėl antrojo Europos Sąjungos 2019 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto, taip pat prie šios rezoliucijos pridėtiems bendriems pareiškimams; |
| --- | --- |

11.

| 12. | paveda Pirmininkui paskelbti, kad Europos Sąjungos 2019 finansinių metų bendrasis biudžetas yra galutinai priimtas ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, kitoms atitinkamoms institucijoms ir organams ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  OL L 168, 2014 6 7, p. 105.

(2)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(3)  OL L 193, 2018 7 30, p. 1.

(4)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(5)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(6)  Tos dienos priimti tekstai, P8_TA(2018)0089.

(7)  Tos dienos priimti tekstai, P8_TA(2018)0182.

(8)  Tos dienos priimti tekstai, P8_TA(2018)0311.

(9)  Tos dienos priimti tekstai, P8_TA(2018)0404.

---

PRIEDAS

DOKUMENTŲ PROJEKTŲ RINKINYS

2019 m. biudžetas. Bendros išvados

Šios bendros išvados apima šiuos skirsnius:

| 1. | 2019 m. biudžetas |
| --- | --- |

1.

2019 m. biudžetas

| 2. | Pareiškimai |
| --- | --- |

2.

Pareiškimai

Apibendrinamoji apžvalga

Pagal dokumentų projektų rinkinį:

| — | 2019 m. biudžete nustatytas įsipareigojimų asignavimų (į./a.) bendras lygis – 165 795,6 mln. EUR. Apskritai iki 2019 m. DFP viršutinių ribų lieka 1 291,1 mln. EUR į./a. marža; |
| --- | --- |

—

2019 m. biudžete nustatytas įsipareigojimų asignavimų (į./a.) bendras lygis – 165 795,6 mln. EUR. Apskritai iki 2019 m. DFP viršutinių ribų lieka 1 291,1 mln. EUR į./a. marža;

| — | 2019 m. biudžete nustatytas mokėjimų asignavimų (m./a.) bendras lygis – 148 198,9 mln. EUR; |
| --- | --- |

—

2019 m. biudžete nustatytas mokėjimų asignavimų (m./a.) bendras lygis – 148 198,9 mln. EUR;

| — | pagal lankstumo priemonę 2019 m. mobilizuota 1 164,3 mln. EUR į./a. suma 1a išlaidų pakategorėje (Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti) ir 3 išlaidų kategorijoje (Saugumas ir pilietybė); |
| --- | --- |

—

pagal lankstumo priemonę 2019 m. mobilizuota 1 164,3 mln. EUR į./a. suma 1a išlaidų pakategorėje (Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti) ir 3 išlaidų kategorijoje (Saugumas ir pilietybė);

| — | iš bendrosios įsipareigojimų maržos panaudojama suma yra 1 476,0 mln. EUR 1a išlaidų pakategorėje (Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti) ir 4 išlaidų kategorijoje (Europos vaidmuo pasaulyje); |
| --- | --- |

—

iš bendrosios įsipareigojimų maržos panaudojama suma yra 1 476,0 mln. EUR 1a išlaidų pakategorėje (Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti) ir 4 išlaidų kategorijoje (Europos vaidmuo pasaulyje);

| — | 2017 m. mobilizuotas nenumatytų atvejų rezervas kompensuotas 253,9 mln. EUR suma iš nepaskirstytų maržų 5 išlaidų kategorijoje (Administravimas); |
| --- | --- |

—

2017 m. mobilizuotas nenumatytų atvejų rezervas kompensuotas 253,9 mln. EUR suma iš nepaskirstytų maržų 5 išlaidų kategorijoje (Administravimas);

| — | 2019 m. m./a., susiję su lėšų pagal lankstumo priemonę mobilizavimu 2016, 2017, 2018 ir 2019 m., Komisijos skaičiavimu, siekia 961,9 mln. EUR. |
| --- | --- |

—

2019 m. m./a., susiję su lėšų pagal lankstumo priemonę mobilizavimu 2016, 2017, 2018 ir 2019 m., Komisijos skaičiavimu, siekia 961,9 mln. EUR.

1.   2019 m. biudžetas

Europos Parlamentas ir Taryba susitarė dėl bendrų išvadų, pateiktų 1.1–1.6 skirsniuose.

1.1.   Horizontalieji klausimai

Decentralizuotos agentūros

ES įnašas (į./a. ir m./a.) ir pareigybių skaičius decentralizuotoms agentūroms nustatytas toks, kokį Komisija pasiūlė antrame biudžeto projekte (BP).

Vykdomosios įstaigos

ES įnašas (į./a. ir m./a.) ir pareigybių skaičius vykdomosioms įstaigoms nustatytas toks, kokį Komisija pasiūlė antrame BP.

Bandomieji projektai / parengiamieji veiksmai

Susitarta dėl išsamaus 75 bandomųjų projektų / parengiamųjų veiksmų rinkinio, kurį Komisija pasiūlė antrame BP. Kai bandomajam projektui ar parengiamajam veiksmui taikomas esamas teisinis pagrindas, Komisija gali pasiūlyti asignavimus perkelti atitinkamam teisiniam pagrindui siekiant palengvinti to veiksmo įgyvendinimą.

Šiame rinkinyje, kurį Europos Parlamentas pasiūlė per pirminio BP svarstymą, visapusiškai atsižvelgiama į Finansiniame reglamente bandomiesiems projektams / parengiamiesiems veiksmams nustatytas viršutines ribas.

1.2.   Finansinės programos išlaidų kategorijos. Įsipareigojimų asignavimai

1a išlaidų pakategorė

Nustatytas į./a. lygis, pasiūlytas Komisijos antrame BP, su patikslinimais, kurie išdėstyti toliau pateiktoje lentelėje.

| (EUR) |
| --- |
| Biudžeto eilutė/ Programa | Pavadinimas | Įsipareigojimų asignavimų pokytis |
| Antras 2019 m. BP | 2019 m. biudžetas | Skirtumas |
| 1.1.31




  „Horizontas 2020“ | | | 150 000 000 |
| 08 02 03 04 | Efektyviai išteklius naudojančios, aplinkai nekenkiančios, saugios ir vientisos Europos transporto sistemos sukūrimas | 252 946 905 | 260 946 905 | 8 000 000 |
| 08 02 08 | MVĮ priemonė | 541 589 527 | 641 589 527 | 100 000 000 |
| 09 04 01 01 | Mokslinių tyrimų ateities ir besiformuojančių technologijų srityje stiprinimas | 429 937 089 | 442 937 089 | 13 000 000 |
| 15 03 01 01 | Programa „Marie Skłodowska-Curie veiksmai“ – Naujų gebėjimų, žinių ir inovacijų kūrimas, plėtojimas ir perdavimas | 916 586 364 | 945 586 364 | 29 000 000 |
| 1.1.5




  Švietimo, mokymo ir sporto programa („Erasmus+“) | | | 40 000 000 |
| 15 02 01 01 | Kompetencijos ir bendradarbiavimo Europos švietimo ir mokymo srityje skatinimas ir jų svarba darbo rinkai | 2 411 836 200 | 2 441 036 200 | 29 200 000 |
| 15 02 01 02 | Kompetencijos ir bendradarbiavimo Europos jaunimo reikalų srityje bei jaunimo dalyvavimo Europos demokratiniame gyvenime skatinimas | 175 070 000 | 185 870 000 | 10 800 000 |
| IŠ VISO | | | 190 000 000 |

(EUR)

Biudžeto eilutė/ Programa

Pavadinimas

Įsipareigojimų asignavimų pokytis

Antras 2019 m. BP

2019 m. biudžetas

Skirtumas

1.1.31

„Horizontas 2020“

150 000 000

08 02 03 04

Efektyviai išteklius naudojančios, aplinkai nekenkiančios, saugios ir vientisos Europos transporto sistemos sukūrimas

252 946 905

260 946 905

8 000 000

08 02 08

MVĮ priemonė

541 589 527

641 589 527

100 000 000

09 04 01 01

Mokslinių tyrimų ateities ir besiformuojančių technologijų srityje stiprinimas

429 937 089

442 937 089

13 000 000

15 03 01 01

Programa „Marie Skłodowska-Curie veiksmai“ – Naujų gebėjimų, žinių ir inovacijų kūrimas, plėtojimas ir perdavimas

916 586 364

945 586 364

29 000 000

1.1.5

Švietimo, mokymo ir sporto programa („Erasmus+“)

40 000 000

15 02 01 01

Kompetencijos ir bendradarbiavimo Europos švietimo ir mokymo srityje skatinimas ir jų svarba darbo rinkai

2 411 836 200

2 441 036 200

29 200 000

15 02 01 02

Kompetencijos ir bendradarbiavimo Europos jaunimo reikalų srityje bei jaunimo dalyvavimo Europos demokratiniame gyvenime skatinimas

175 070 000

185 870 000

10 800 000

IŠ VISO

190 000 000

Todėl sutartas į./a. lygis yra 23 335,4 mln. EUR, nepaliekama marža iki 1a išlaidų pakategorės viršutinės išlaidų ribos, iš bendrosios įsipareigojimų maržos panaudojama suma yra 74,7 mln. EUR. ir pagal lankstumo priemonę mobilizuojama 178,7 mln. EUR suma.

1b išlaidų pakategorė

Nustatytas toks į./a. lygis, kokį Komisija pasiūlė antrame BP.

Todėl sutartas į./a. lygis yra 57 192,0 mln. EUR, nepaliekama marža iki 1b išlaidų pakategorės viršutinės išlaidų ribos ir iš bendrosios įsipareigojimų maržos panaudojama suma yra 350,0 mln. EUR.

2 išlaidų kategorija

Nustatytas toks į./a. lygis, kokį Komisija pasiūlė antrame BP.

Todėl sutartas į./a. lygis yra 59 642,1 mln. EUR, paliekant 701,9 mln. EUR maržą.

3 išlaidų kategorija

Nustatytas toks į./a. lygis, kokį Komisija pasiūlė antrame BP.

Todėl sutartas į./a. lygis yra 3 786,6 mln. EUR, nepaliekama marža iki 3 išlaidų kategorijos viršutinės išlaidų ribos, o pagal lankstumo priemonę mobilizuota suma yra 985,6 mln. EUR.

4 išlaidų kategorija

Nustatytas toks į./a. lygis, kokį Komisija pasiūlė antrame BP.

Todėl sutartas į./a. lygis yra 11 319,3 mln. EUR, nepaliekama marža iki 4 išlaidų kategorijos viršutinės išlaidų ribos, o iš bendrosios įsipareigojimų maržos panaudojama suma yra 1 051,3 mln. EUR.

5 išlaidų kategorija

Nustatytas pareigybių institucijų etatų planuose skaičius ir asignavimai yra tokie, kokius Komisija pasiūlė antrame BP.

Dėl šių priežasčių, taip pat atsižvelgus į bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus (4,1 mln. EUR), pasiūlytus pagal 1.1 skirsnį, sutartas į./a. lygis yra 9 943,0 mln. EUR, paliekant 589,1 mln. EUR maržą iki 5 išlaidų kategorijos viršutinės išlaidų ribos, panaudojus 253,9 mln. EUR iš maržos, siekiant padengti 2017 m. mobilizuotas nenumatytų atvejų rezervo lėšas.

Specialios priemonės: Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF), neatidėliotinos pagalbos rezervas ir Europos Sąjungos solidarumo fondas

Nustatytas į./a. EGF, neatidėliotinos pagalbos rezervui ir ES solidarumo fondui lygis yra toks, kokį Komisija pasiūlė antrame BP.

1.3.   Mokėjimų asignavimai

Nustatytas toks bendras mokėjimų asignavimų lygis 2019 m. biudžete, kokį Komisija pasiūlė antrame BP.

1.4.   Biudžeto pastabos

Komisijos antrame BP pateiktos biudžeto pastabos yra patvirtintos, išskyrus šias biudžeto eilutes:

| — | Komisijai skirto biudžeto skirsnio 08 02 08 straipsnis (MVĮ priemonė), kuriam patvirtintas pirminiame BP pasiūlytas tekstas; |
| --- | --- |

—

Komisijai skirto biudžeto skirsnio 08 02 08 straipsnis (MVĮ priemonė), kuriam patvirtintas pirminiame BP pasiūlytas tekstas;

| — | Europos išorės veiksmų tarnybai skirto biudžeto skirsnio 2 2 1 4 punktas (Strateginės komunikacijos pajėgumai), kuriam patvirtintas tekstas, įtrauktas į pirminio BP svarstymo Europos Parlamente rezultatus. |
| --- | --- |

—

Europos išorės veiksmų tarnybai skirto biudžeto skirsnio 2 2 1 4 punktas (Strateginės komunikacijos pajėgumai), kuriam patvirtintas tekstas, įtrauktas į pirminio BP svarstymo Europos Parlamente rezultatus.

1.5.   Nomenklatūra

Patvirtinta antrame BP Komisijos pasiūlyta biudžeto nomenklatūra.

1.6.   Rezervai

Patvirtinti antrame BP Komisijos pasiūlyti rezervai. Be to, 19 321 000 EUR į./a. ir m./a. suma atidedama į rezervą, kol bus priimtas 2018 m. rugsėjo 12 d. Komisijos pasiūlymas (COM(2018)0632) dėl 18 02 03 straipsnio (Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra (Frontex)).

2.   Pareiškimai

2.1.   Bendras Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas dėl mokėjimų asignavimų

Europos Parlamentas ir Taryba primena, kad, atsižvelgiant į vykdymą, reikia užtikrinti reguliarią pažangą vykdant mokėjimus, lyginant su asignavimais įsipareigojimams, kad būtų išvengta neįprastai daug metų pabaigoje susikaupusių neapmokėtų sąskaitų.

Europos Parlamentas ir Taryba ragina Komisiją toliau atidžiai ir aktyviai stebėti 2014–2020 m. programų įgyvendinimą. Šiuo tikslu jie prašo Komisijos laiku pateikti naujausius duomenis apie įgyvendinimo padėtį ir mokėjimų asignavimų reikalavimų sąmatas 2019 m.

Jeigu iš duomenų bus matyti, kad į 2019 m. biudžetą įtrauktų asignavimų lėšų poreikiams patenkinti nepakanka, Europos Parlamentas ir Taryba prašo Komisijos kuo greičiau pateikti tinkamą sprendimą, inter alia, taisomąjį biudžetą, kad biudžeto valdymo institucija tinkamu laiku galėtų priimti visus būtinus sprendimus tinkamai pagrįstiems poreikiams patenkinti. Kai taikytina, Europos Parlamentas ir Taryba atsižvelgs į reikalo skubumą.

2.2.   Bendras Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas dėl Jaunimo užimtumo iniciatyvos

Bendras Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas dėl Jaunimo užimtumo iniciatyvos

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija primena, kad jaunimo nedarbo mažinimas tebėra vienas iš svarbių bendrų politinių prioritetų, ir dar kartą patvirtina savo ryžtą kuo veiksmingiau panaudoti biudžeto išteklius šiam tikslui pasiekti, visų pirma įgyvendinant Jaunimo užimtumo iniciatyvą.

Europos Parlamentas ir Taryba atsižvelgia į patirtį, įgytą didinant specialių asignavimų Jaunimo užimtumo iniciatyvai išteklius, dėl to padaryta daug programų pakeitimų, siekiant užtikrinti sumas iš Europos socialinio fondo (ESF), kurios būtų suderintos su parama iš specialių asignavimų Jaunimo užimtumo iniciatyvai.

Todėl Europos Parlamentas ir Taryba prašo Komisijos pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl padidintų biudžeto išteklių Jaunimo užimtumo iniciatyvai sklandaus vykdymo. Europos Parlamentas ir Taryba susitaria skubiai išnagrinėti šį pasiūlymą, atsižvelgiant į artėjančius Europos Parlamento rinkimus, kad 2019 m. perprogramavimo procesas būtų kuo sklandesnis.

2.3.   Vienašalis Komisijos pareiškimas dėl Jaunimo užimtumo iniciatyvos

Vienašalis Komisijos pareiškimas dėl Jaunimo užimtumo iniciatyvos

Nedarant poveikio biudžeto valdymo institucijos įgaliojimams, Komisija patvirtina, kad sutartas Jaunimo užimtumo iniciatyvos finansavimo padidinimas 2019 m. nebus laikomas šiuo metu 2020 m. numatytos sumos perkėlimu į laikotarpio pradžią, kai ji pateiks atnaujintą finansinio programavimo dokumentą ir pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Bendrųjų nuostatų reglamento peržiūros.

2.4.   Bendras Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas dėl klimato aspekto integravimo

Bendras Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas dėl klimato aspekto integravimo

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija primena, kad svarbu kurti mažo anglies dioksido kiekio technologijų, efektyvaus išteklių naudojimo ir klimato kaitai atsparią ekonomiką. Šiuo tikslu Europos Parlamentas ir Taryba susitarė 2014–2020 m. laikotarpiu ne mažiau kaip 20 % ES biudžeto skirti su klimatu susijusioms išlaidoms. Vidutiniškai – net jei 20 % tikslas yra pasiektas vien 2019 m. biudžete – dabartinėje viso 2014–2020 m. laikotarpio prognozėje nurodyta, kad klimato politikos veiksmams bus skirta 19,3 % ES biudžeto, daugiausia dėl to, kad laikotarpio pradžioje vėluojama įgyvendinti Europos struktūrinius ir investicijų fondus.

Europos Parlamentas ir Taryba atsižvelgia į šiuos veiksnius ir prašo Komisijos dėti visas pastangas, kad 20 % tikslas visam 2014–2020 m. laikotarpiui būtų pasiektas.

2.5.   Bendras Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas dėl 1a išlaidų pakategorės asignavimų padidinimo taisomuoju biudžetu

Bendras Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas dėl 1a išlaidų pakategorės asignavimų padidinimo taisomuoju biudžetu

Dėl ribotų galimybių pasitelkti lankstumo priemonę ir bendrą įsipareigojimų maržą, Europos Parlamentas ir Taryba susitarė taisomajame biudžete 2019 metais numatyti 100 mln. EUR programoms „Horizontas 2020“ ir „Erasmus+“ skirtiems asignavimams padidinti. Komisija pateiks šį taisomąjį biudžetą, kuriame nebus kitų elementų, kai tik 2019 m. pavasarį bus baigtas 2020 m. daugiametės finansinės programos techninis patikslinimas, be kita ko, bendrosios įsipareigojimų maržos apskaičiavimas. Tai nedaro poveikio jokioms įprastoms techninėms pataisoms, kuriuos Komisija bus paraginta padaryti siekiant užtikrinti tvarkingą 2019 m. biudžeto įvykdymą.

Europos Parlamentas ir Taryba įsipareigoja skubiai išnagrinėti Komisijos pateiktą 2019 m. taisomojo biudžeto projektą.

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/334 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/334

---

P8_TA(2018)0504

ES ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimas ***

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimo sudarymo projekto (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2020/C 388/34)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07964/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07964/2018),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimo projektą (07965/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimo projektą (07965/2018),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį, 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C8-0382/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį, 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C8-0382/2018),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 12 d. ne teisėkūros rezoliuciją (1) dėl sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 12 d. ne teisėkūros rezoliuciją (1) dėl sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones (A8-0366/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones (A8-0366/2018),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Japonijos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0505.

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/335 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/335

---

P8_TA(2018)0505

ES ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimas (rezoliucija)

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimo sudarymo projekto (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091M(NLE))

(2020/C 388/35)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07964/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07964/2018),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimą (07965/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimą (07965/2018),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 91 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį, 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C8-0382/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 91 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį, 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C8-0382/2018),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 17 d. vykusio 25-ojo ES ir Japonijos aukščiausiojo lygio susitikimo bendrą pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 17 d. vykusio 25-ojo ES ir Japonijos aukščiausiojo lygio susitikimo bendrą pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 17 d. pasirašytą ES ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 17 d. pasirašytą ES ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 29 d. Tarybos priimtus ir 2017 m. rugsėjo 14 d. paskelbtus derybų nurodymus dėl laisvosios prekybos susitarimo su Japonija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 29 d. Tarybos priimtus ir 2017 m. rugsėjo 14 d. paskelbtus derybų nurodymus dėl laisvosios prekybos susitarimo su Japonija,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl ES ir Japonijos derybų dėl prekybos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl ES ir Japonijos derybų dėl prekybos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 3 d. rezoliuciją su Europos Parlamento rekomendacijomis Komisijai dėl derybų dėl prekybos paslaugomis susitarimo (TISA) (2) ir 2017 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją „Skaitmeninės prekybos strategijos kūrimas“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 3 d. rezoliuciją su Europos Parlamento rekomendacijomis Komisijai dėl derybų dėl prekybos paslaugomis susitarimo (TISA) (2) ir 2017 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją „Skaitmeninės prekybos strategijos kūrimas“ (3),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio mėn. galutinę prekybos poveikio darniam vystymuisi vertinimo, susijusio su ES ir Japonijos laisvosios prekybos susitarimu, ataskaitą ir į Europos Komisijos Prekybos generalinio direktorato 2018 m. birželio mėn. paskelbtą ES ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimo ekonominio poveikio analizę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio mėn. galutinę prekybos poveikio darniam vystymuisi vertinimo, susijusio su ES ir Japonijos laisvosios prekybos susitarimu, ataskaitą ir į Europos Komisijos Prekybos generalinio direktorato 2018 m. birželio mėn. paskelbtą ES ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimo ekonominio poveikio analizę,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 10 d. 38-ojo tarpparlamentinio ES ir Japonijos susitikimo bendrą pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 10 d. 38-ojo tarpparlamentinio ES ir Japonijos susitikimo bendrą pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo mėn. Niujorke vykusiame Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais patvirtintą Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo mėn. Niujorke vykusiame Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais patvirtintą Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio mėn. Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio mėn. Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 26 d. Komisijos tarnybų neoficialų dokumentą „Grįžtamoji informacija ir tolesnės galimybės gerinti prekybos ir darnaus vystymosi skyrių ES laisvosios prekybos susitarimuose įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 26 d. Komisijos tarnybų neoficialų dokumentą „Grįžtamoji informacija ir tolesnės galimybės gerinti prekybos ir darnaus vystymosi skyrių ES laisvosios prekybos susitarimuose įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą“,

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2014 m. spalio 15 d. nuomonę dėl pilietinės visuomenės vaidmens ES ir Japonijos derybose dėl laisvosios prekybos susitarimo ir į 2018 m. vasario 14 d. nuomonę dėl prekybos ir darnaus vystymosi skyrių ES laisvosios prekybos susitarimuose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2014 m. spalio 15 d. nuomonę dėl pilietinės visuomenės vaidmens ES ir Japonijos derybose dėl laisvosios prekybos susitarimo ir į 2018 m. vasario 14 d. nuomonę dėl prekybos ir darnaus vystymosi skyrių ES laisvosios prekybos susitarimuose,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2018 m. vasario 26 d. 15 punktų planą, kuriuo siekiama, kad ES prekybos ir darnaus vystymosi skyriai būtų veiksmingesni; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2018 m. vasario 26 d. 15 punktų planą, kuriuo siekiama, kad ES prekybos ir darnaus vystymosi skyriai būtų veiksmingesni;

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 16 d. pagal SESV 218 straipsnio 11 dalį pateiktą Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonę 2/15, kurią Komisija paprašė pateikti 2015 m. liepos 10 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 16 d. pagal SESV 218 straipsnio 11 dalį pateiktą Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonę 2/15, kurią Komisija paprašė pateikti 2015 m. liepos 10 d.,

| — | atsižvelgdamas į SESV Protokolą Nr. 26 dėl visuotinės svarbos paslaugų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV Protokolą Nr. 26 dėl visuotinės svarbos paslaugų,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 ir 21 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 ir 21 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į SESV 168–191 straipsnius ir, visų pirma, į SESV 191 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 168–191 straipsnius ir, visų pirma, į SESV 191 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į SESV 91 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį, 207 straipsnį ir 218 straipsnį, ypač į jo 10 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 91 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį, 207 straipsnį ir 218 straipsnį, ypač į jo 10 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 12 d. teisėkūros rezoliuciją (4) dėl Tarybos sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 12 d. teisėkūros rezoliuciją (4) dėl Tarybos sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A8-0367/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A8-0367/2018),

| A. | kadangi Sąjunga ir Japonija vadovaujasi tokiomis pat pagrindinėmis vertybėmis, kaip antai, pagarba žmogaus teisėms, demokratija ir teisinė valstybė, ir tvirtai įsipareigojo siekti darnaus vystymosi ir laikytis taisyklėmis pagrįstos Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) sistemos; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjunga ir Japonija vadovaujasi tokiomis pat pagrindinėmis vertybėmis, kaip antai, pagarba žmogaus teisėms, demokratija ir teisinė valstybė, ir tvirtai įsipareigojo siekti darnaus vystymosi ir laikytis taisyklėmis pagrįstos Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) sistemos;

| B. | kadangi ES ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimas (EPS) yra strategiškai svarbus ir yra svarbiausias Sąjungos iki šiol sudarytas dvišalis prekybos susitarimas, nes jis apima beveik trečdalį pasaulio BVP, beveik 40 proc. pasaulio prekybos ir daugiau kaip 600 mln. žmonių; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimas (EPS) yra strategiškai svarbus ir yra svarbiausias Sąjungos iki šiol sudarytas dvišalis prekybos susitarimas, nes jis apima beveik trečdalį pasaulio BVP, beveik 40 proc. pasaulio prekybos ir daugiau kaip 600 mln. žmonių;

| C. | kadangi, nors Japonija yra trečia pagal dydį pasaulyje vartotojų rinka, ji yra tik šešta pagal dydį Sąjungos eksporto rinka, ir tai rodo neišnaudotą dvišalės prekybos potencialą; |
| --- | --- |

C.

kadangi, nors Japonija yra trečia pagal dydį pasaulyje vartotojų rinka, ji yra tik šešta pagal dydį Sąjungos eksporto rinka, ir tai rodo neišnaudotą dvišalės prekybos potencialą;

| D. | kadangi keletas ex ante tyrimų ir analizių dėl ES ir Japonijos EPS poveikio rodo, kad susitarimas gali daryti teigiamą įtaką Sąjungos ir Japonijos BVP augimui, pajamoms, prekybai, našumui ir užimtumui kartu laikantis pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslo; kadangi susitarimas taip pat turi potencialo užtikrinti naudą vartotojams, nes sumažės kainos ir padidės vartotojų galimybės rinktis prekes ir paslaugas; kadangi ES ir jos valstybės narės turėtų tobulinti esamas priemones, kad padėtų darbuotojams ir įmonėms prisitaikyti prie naujų globalizacijos ir prekybos susitarimų teikiamų galimybių ir prie galimo jų neigiamo poveikio; kadangi susitarimo sėkmė turėtų būti taip pat vertinama remiantis jo indėliu siekiant darnaus vystymosi tikslų iki 2030 m.; |
| --- | --- |

D.

kadangi keletas ex ante tyrimų ir analizių dėl ES ir Japonijos EPS poveikio rodo, kad susitarimas gali daryti teigiamą įtaką Sąjungos ir Japonijos BVP augimui, pajamoms, prekybai, našumui ir užimtumui kartu laikantis pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslo; kadangi susitarimas taip pat turi potencialo užtikrinti naudą vartotojams, nes sumažės kainos ir padidės vartotojų galimybės rinktis prekes ir paslaugas; kadangi ES ir jos valstybės narės turėtų tobulinti esamas priemones, kad padėtų darbuotojams ir įmonėms prisitaikyti prie naujų globalizacijos ir prekybos susitarimų teikiamų galimybių ir prie galimo jų neigiamo poveikio; kadangi susitarimo sėkmė turėtų būti taip pat vertinama remiantis jo indėliu siekiant darnaus vystymosi tikslų iki 2030 m.;

| E. | kadangi Parlamentas nuo pat pradžių stebėjo šias derybas ir derybininkus ragino, be kita ko, paisyti piliečių, pilietinės visuomenės ir įmonių interesų ir užtikrinti skaidrumą, ir tai suteikė daugiau galimybių susipažinti su dokumentais, reguliariai teikti ataskaitas apie derybas ir gerinti komunikaciją; kadangi ateityje būtų galima dar labiau patobulinti prekybos susitarimo procedūrą, pvz., dalijantis ES pasiūlymais ir užtikrinant, kad Taryba prieš pradedant derybas sistemingai skelbtų derybinius nurodymus; |
| --- | --- |

E.

kadangi Parlamentas nuo pat pradžių stebėjo šias derybas ir derybininkus ragino, be kita ko, paisyti piliečių, pilietinės visuomenės ir įmonių interesų ir užtikrinti skaidrumą, ir tai suteikė daugiau galimybių susipažinti su dokumentais, reguliariai teikti ataskaitas apie derybas ir gerinti komunikaciją; kadangi ateityje būtų galima dar labiau patobulinti prekybos susitarimo procedūrą, pvz., dalijantis ES pasiūlymais ir užtikrinant, kad Taryba prieš pradedant derybas sistemingai skelbtų derybinius nurodymus;

| F. | kadangi itin svarbu, kad pagal susitarimą siūlomos prekybos lengvatos ir galimybės būtų prieinamos ir jomis būtų visapusiškai naudojamasi; |
| --- | --- |

F.

kadangi itin svarbu, kad pagal susitarimą siūlomos prekybos lengvatos ir galimybės būtų prieinamos ir jomis būtų visapusiškai naudojamasi;

| 1. | mano, kad šis susitarimas yra labai svarbus dvišaliu ir pasauliniu strateginiu požiūriu ir kad jį sudarant šiuo tarptautinei tvarkai sunkiu protekcionistinių iššūkių laikotarpiu laiku demonstruojamas įsipareigojimas remti atvirą, sąžiningą, vertybėmis ir taisyklėmis grindžiamą prekybą skatinant aukštus standartus, būtent aplinkos, maisto saugos, vartotojų apsaugos ir darbo teisių srityje; įspėja, kad toks protekcionizmas nėra tinkamas sprendimas ir kad dabartinė prekybos politikos padėtis yra nebepatenkinama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teigiamai vertina plataus užmojo ir visapusišką EPS, kuriame atsižvelgiama į 2012 m. spalio 25 d. Parlamento rezoliucijoje dėl ES prekybos derybų su Japonija nustatytus prioritetus, pobūdį; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ypač atkreipia dėmesį į plataus užmojo muitų tarifų liberalizavimo mastą, dėl kurio susitarta EPS, kurį visiškai įgyvendinus bus liberalizuota 99 proc. ES muitų tarifų eilučių ir 97 proc. Japonijos muitų tarifų eilučių, taip pat ir pramonės produktų sektoriuose, kuriuose ES yra labai konkurencinga, kartu taikant priemones, kuriomis siekiama užtikrinti, kad svarbiausi produktai būtų apsaugoti numatant neapmuitinamas kvotas, sumažintus muitus arba pereinamuosius laikotarpius; pabrėžia, kad EPS yra numatyta nuostata dėl kovos su sukčiavimu, pagal kurią ES gali panaikinti prekybos lengvatas sukčiavimo ir atsisakymo bendradarbiauti muitų klausimais atvejais, kartu užtikrinant, kad nebūtų pakenkta teisėtiems prekiautojams; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nurodo, kad ES automobilių tarifas bus palaipsniui panaikintas per septynerius metus; reikalauja, kad Komisija atidžiai stebėtų prekybos automobiliais srautų tendencijas tuo laikotarpiu, kad užkirstų kelią bet kokiai Europos rinkos destabilizacijai ir kad atitinkamais atvejais imtųsi taisomųjų priemonių; tačiau atkreipia dėmesį į tai, didelė dalis ES parduodamų Japonijos prekių ženklų transporto priemonių gaminama Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad Japonija ėmėsi veiksmų šalindama nereikalingas netarifinio reguliavimo priemones įvairiuose sektoriuose, pvz., transporto priemonių, maisto priedų, sanitarijos ir fitosanitarijos taisyklių, maisto ženklinimo ir kosmetikos gaminių sektoriuose ir taip sumažino su reikalavimų laikymusi susijusias išlaidas ir sukūrė labiau nuspėjamą reglamentavimo sistemą; primena šalies teisę nustatyti didesnius nei tarptautiniai nacionalinius standartus, kai tai pateisinama siekiant užtikrinti tinkamą sveikatos apsaugą, saugą ar vartotojų apsaugą; be to, atkreipia dėmesį į Japonijos įsipareigojimą suderinti savo automobilių standartus su tarptautiniais JT Europos ekonomikos komisijos standartais, kuriuos taip pat naudoja ES automobilių gamintojai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina tai, kad Japonija, visų pirma, suteiks nediskriminacinę galimybę ES tiekėjams patekti į 54 pagrindinių miestų viešųjų pirkimų rinkas ir gali tokių miestų skaičių dar labiau padidinti, ir panaikins eksploatavimo saugos sąlygą, dėl kurios realiai ES geležinkelių tiekėjai negalėjo patekti į Japonijos rinką, ir užtikrins kuo didesnį viešojo pirkimo sutarčių sudarymo konkursų skaidrumą; ragina Komisiją atidžiai stebėti šio punkto įgyvendinimą, kad būtų laikomasi įsipareigojimų atverti viešųjų pirkimų rinkas ir suteikti vienodas galimybes patekti į jas; pabrėžia, kad sudarant viešųjų pirkimų sutartis reikėtų taip pat atsižvelgti į socialinius ir ekologinius kriterijus; atkreipia dėmesį į tai, kad ES ir Japonijos viešieji pirkimai privalo ir toliau teikti kuo daugiau naudos piliečiams; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad Japonija yra labai vertinga eksporto rinka ES ūkininkams ir maisto produktų gamintojams, ir pažymi, kad maždaug 85 proc. žemės ūkio maisto produktų bus leidžiama į Japoniją įvežti be muitų; nurodo, kad po pereinamojo laikotarpio į Japonijos rinką be muito taip pat bus galima įvežti perdirbtus žemės ūkio produktus; palankiai vertina tai, kad susitarime numatytos didelės ES žemės ūkio maisto produktų, kaip antai vyno, jautienos, kiaulienos ir sūrio, eksporto galimybės ir užtikrinama 205 Europos geografinių nuorodų apsauga, numatant galimybę įtraukti daugiau geografinių nuorodų, o tai yra didelė pažanga, palyginti su ankstesniais prekybos susitarimais, ir yra ypač svarbu mažosioms ir vidutinėms maisto sektoriaus įmonėms (MVĮ); ragina po trejų metų tęsti derybas siekiant įvertinti galimybes išplėsti saugomų geografinių nuorodų sąrašą ir tikisi, kad abi šalys skirs didžiausią dėmesį tvariam žemės ūkiui, įskaitant nedidelio masto maisto produktų gamybą ir kaimo plėtrą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad susitarimu skatinama geriausia saugaus ir aukštos kokybės maisto ir produktų vartotojams teikimo praktika; pabrėžia, kad jokios susitarimo nuostatos netrukdo ES taikyti atsargumo principo, kaip nustatyta SESV; palankiai vertina tai, kad susitarime aiškiai nurodomas atsargumo principas; pabrėžia, kad susitarimas jokiomis aplinkybėmis neturi kenkti tiksliam, suprantamam ir ES reikalavimus atitinkančiam maisto ženklinimui; ragina abi partneres įgyvendinant susitarimą padidinti vartotojų apsaugos, vartotojų gerovės ir maisto saugos standartus ir Komisiją į visus būsimus ES prekybos susitarimus įtraukti konkrečias ir griežtas nuostatas dėl vartotojų apsaugos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad abi šalys įsipareigoja užtikrinti aukštą aplinkos ir darbo apsaugos lygį ir kad tokie aukšti standartai neturėtų būti laikomi prekybos kliūtimis, pažymėdamas, kad susitarime taip pat aiškiai nurodoma, jog darbo ir aplinkos apsaugos standartų negalima sušvelninti ar sumažinti siekiant paskatinti prekybą ir pritraukti investicijų; primena JT darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. 5-ąjį darnaus vystymosi tikslą; palankiai vertina tai, kad Japonija ir ES jau prisijungė prie Buenos Airių deklaracijos dėl prekybos ir ekonominio moterų įgalėjimo ir ragina abi šalis pagal šį susitarimą ryžtingai stiprinti įsipareigojimus, susijusius su lytimi ir prekyba, įskaitant teisę į vienodą darbo užmokestį; tikisi, kad ES ir Japonija, vykdydamos visą savo veiklą, imsis visų reikiamų priemonių, be kita ko, laikydamosi šio susitarimo, įgyvendinti darnaus vystymosi tikslus; prašo Komisijos atlikti susitarimo įgyvendinimo ex post poveikio darniam vystymuisi vertinimą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina įsipareigojimą veiksmingai įgyvendinti Paryžiaus susitarimą dėl kovos su klimato kaita ir kitus daugiašalius aplinkos apsaugos susitarimus, taip pat užtikrinti tvarią miškotvarką (be kita ko, vykdant kovą su neteisėtu miškų kirtimu) ir tvarų žuvininkystės (kova su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba) valdymą; pabrėžia, kad ES teisės aktai ir standartai toliau taikomi į ES rinką importuojamiems produktams ir kad visų pirma pagal ES medienos reglamentą (Reglamentas (ES) Nr. 995/2010) draudžiama ES rinkai tiekti neteisėtai paruoštą medieną ir nustatoma privaloma išsamaus patikrinimo sistema; ragina abi šalis glaudžiai bendradarbiauti pagal darnaus vystymosi skyrių, kad būtų keičiamasi geriausia patirtimi ir geriau užtikrinamas teisės aktų vykdymas minėtoje srityje, įskaitant veiksmingiausias kovos su neteisėta medienos ruoša priemones ir ypatingą dėmesį skiriant tam, kad būtų užkirstas kelias neteisėtai paruoštos medienos eksportui iš ES į Japoniją; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia tai, kad susitarime numatytas aiškus įsipareigojimas siekti, kad būtų ratifikuotos pagrindinės Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijos; pabrėžia, kad Japonija dar turi ratifikuoti dvi pagrindines TDO konvencijas (dėl diskriminacijos ir priverstinio darbo panaikinimo) ir tikisi, kad Japonija per pagrįstą laikotarpį padarys konkrečią pažangą, ratifikuodama ir veiksmingai įgyvendindama šias konvencijas pagal EPS įtvirtintas nuostatas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina tai, kad Japonija sukūrė tarpžinybinę sistemą, kuri padės įgyvendinti darnaus vystymosi įsipareigojimus, be kita ko, ratifikuoti pagrindines TDO konvencijas, ir kad susitarime numatytam prekybos ir darnaus vystymosi komitetui pavesta palaikyti ryšius su pilietine visuomene darnaus vystymosi skyrių įgyvendinimo klausimu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismas 2017 m. gegužės 16 d. savo nuomonės Nr. 2/15 161 dalyje dėl ES ir Singapūro laisvosios prekybos susitarimo nurodė, kad prekybos ir darnaus vystymosi skyriai turi tiesioginį ir nedelsiamą poveikį prekybai, o darnaus vystymosi nuostatų pažeidimas suteikia galimybę kitai šaliai nutraukti ar sustabdyti liberalizavimą, kuris numatomas kitomis laisvosios prekybos susitarimo nuostatomis; palankiai vertina tai, kad į prekybos ir darnaus vystymosi skyrių įtraukta peržiūros nuostata, ir ragina abi šalis tinkamai ir laiku naudotis šia nuostata, kad būtų laikomasi prisiimtų įsipareigojimų ir pagerintas darbo ir aplinkos apsaugos nuostatų taikymas ir veiksmingumas, taip pat, be įvairių vykdymo užtikrinimo metodų, apsvarstyti galimybę kaip kraštutinę priemonę taikyti sankcijomis pagrįstą mechanizmą; ragina abi šalis nelaukti, kol bus pradėta taikyti peržiūros nuostata siekiant imtis veiksmingo įgyvendinimo priemonių, kad būtų užtikrinta, jog šis LPS būtų pavyzdinis susitarimas, pagal kurį užtikrinama didžiausia galima apsauga; ragina Komisiją stebėti pagal prekybos ir darnaus vystymosi skyrių prisiimtus įsipareigojimus ir bendradarbiauti su Japonija jų įgyvendinimo klausimais, remiantis Komisijos 15 punktų neoficialiu dokumentu dėl prekybos ir darnaus vystymosi nuostatų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia tai, kad EPS dar kartą patvirtinama valstybių narių valdžios institucijų teisė visapusiškai nustatyti, teikti ir reguliuoti viešąsias paslaugas vietos, regionų ar nacionaliniu lygmeniu ir kad šiame susitarime pateikiamas neigiamas sąrašas vyriausybėms neužkerta kelio bet kokias privatizuotas paslaugas vėl grąžinti į viešąjį sektorių arba laisvai plėtoti naujas viešąsias paslaugas; iš principo mano, kad pageidautina naudoti teigiamo sąrašo metodą, kaip siūloma pagal PPO Bendrąjį susitarimą dėl prekybos paslaugomis (GATS); atkreipia dėmesį į abiejų EPS šalių prisiimtą įsipareigojimą apsaugoti viešąjį vandens išteklių valdymą, kuris yra bendrosios išimties dėl viešųjų paslaugų teikimo dalis; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pažymi, kad įsipareigojimai dėl patekimo į rinką, susiję su tarpvalstybinėmis paslaugomis, įskaitant e. prekybą, jūrų transportą, pašto paslaugas, energetiką ir telekomunikacijas, turi galimybių stipriai paskatinti prekybą paslaugomis; mano, kad vadovaujantis susitarimu užtikrinant sąžiningesnes sąlygas ES įmonėms bus lengviau teikti paslaugas Japonijos rinkoje; primena, kad turi būti apsaugoti viešosios politikos tikslai, taip pat ir kibernetinio saugumo srityje, ir kad siekiant spręsti būsimus reguliavimo uždavinius turi būti išsaugota politinė erdvė; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nurodo, kad EPS numato laikiną tarpvalstybinį specialistų judėjimą (4-asis paslaugų teikimo būdas), įpareigojantį abi šalis vykdyti darbuotojų perkėlimus įmonės viduje maždaug 40-yje sektorių, o laisvųjų profesijų darbuotojų perkėlimus – maždaug 20-yje sektorių, – tai padės palengvinti ES ir Japonijos tiesioginių užsienio investicijų ryšius; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad susitarimu išsaugoma suvereni teisė reguliuoti finansų ir bankų sektorius dėl prudencinių ir priežiūros sumetimų; ragina abi šalis partneres naudotis finansų reguliavimo forumu siekiant pagerinti pasaulinę finansų sistemą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palankiai vertina pagrindinius inovacinius elementus, tokius kaip specialūs Paryžiaus susitarimui skirti skyriai ar nuostatos dėl MVĮ ir įmonių valdymo, kuriais siekiama skatinti įmonių socialinę atsakomybę, remiantis G 20 ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) principais; primygtinai ragina abi šalis imtis aktyvių veiksmų siekiant užtikrinti įmonių socialinę atsakomybę; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad bendradarbiavimas reguliavimo srityje yra savanoriškas ir kad dėl jo jokiu būdu neribojama teisė reguliuoti; primena, kad atitinkamos nuostatos turi būti įgyvendintos visapusiškai atsižvelgiant į teisėkūros institucijų prerogatyvas; palankiai vertina tai, kad skyriuje dėl bendradarbiavimo reguliavimo srityje aiškiai nurodyta, kad turi būti visapusiškai laikomasi SESV nustatytų principų, pavyzdžiui, atsargumo principo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina užtikrinti Bendradarbiavimo reguliavimo srityje komiteto veiklos skaidrumą ir atitinkamą visų suinteresuotųjų subjektų, visų pirma profesinių sąjungų ir pilietinės visuomenės organizacijų, dalyvavimą – tai turėtų būti laikoma būtina sąlyga siekiant toliau didinti visuomenės pasitikėjimą susitarimu ir jo rezultatais; pabrėžia, kad Parlamentas turėtų būti reguliariai informuojamas apie Bendradarbiavimo reguliavimo srityje komitete priimamus sprendimus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkreipia dėmesį į tai, kad tęsiamos derybos siekiant atskiro susitarimo dėl investicijų ir kad Parlamentas atidžiai jas stebės; pažymi, kad, kol neįsteigtas daugiašalis investicinių ginčų sprendimo teismas, į susitarimus su kitais partneriais Komisija įtraukė investicinių teismų sistemą; pakartoja, kad senasis privatus investuotojų ir valstybės ginčų sprendimo mechanizmas yra nepriimtinas ir kad nėra įgaliojimų vėl pradėti jį taikyti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palankiai vertina tai, kad 2018 m. liepos 17 d. ES ir Japonija sėkmingai užbaigė derybas dėl abipusio tinkamumo sprendimo ir jos sutiko pripažinti viena kitos duomenų apsaugos sistemas kaip lygiavertes, o tai leis saugiau perduoti duomenis tarp ES ir Japonijos; atkreipia dėmesį į svarbų atitinkamų duomenų apsaugos institucijų vaidmenį užtikrinant tinkamą duomenų apsaugos lygį; pažymi, kad į susitarimą įtraukta peržiūros sąlyga, pagal kurią numatoma, kad per trejus metus būtų galima įvertinti tarpvalstybinio duomenų perdavimo nuostatas, ir pripažįsta, kad skaitmeninė ekonomika tampa vis svarbesnė ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui; primena, kad pagal visus prekybos susitarimus turi būti visapusiškai laikomasi ES acquis dėl duomenų apsaugos ir privatumo apsaugos, įskaitant Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą (Reglamentas (ES) 2016/679), ir pabrėžia, kad bet kokiems būsimiems rezultatams turi pritarti Parlamentas ir jie turi atitikti ES piliečių pagrindinių teisių apsaugos nuostatas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją gerinti bendradarbiavimą ir veiksmų su Japonija koordinavimą daugiašalių klausimų srityje, glaudžiai bendradarbiaujant su kitais strateginiais partneriais, siekiant ginti ir toliau plėtoti tarptautinius standartus ir atvirą bei tvirtą daugiašalę prekybos sistemą, grindžiamą PPO taisyklių ir kitų tarptautinių normų laikymusi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atkreipia dėmesį į tai, kad 78 proc. į Japoniją eksportuojančių ES įmonių yra mažesnės įmonės ir palankiai vertina tai, kad į EPS įtrauktas atskiras skyrius dėl MVĮ, kad jos galėtų gauti kuo daugiau naudos iš susitarimo, visų pirma nustatant sąlygas, pagal kurias abi šalys įpareigojamos užtikrinti skaidrumą, susijusį su patekimu į rinką, ir dalytis susijusia informacija; ragina skubiai įsteigti MVĮ kontaktinius centrus ir interneto svetainę, siekiant užtikrinti, kad MVĮ būtų prieinama atitinkama informacija apie patekimą į rinką; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją atidžiai stebėti, ar tinkamai, kaip sutarta, šalinamos netarifinės priemonės ir ar tinkamai valdomos žemės ūkio produktų tarifinės kvotos, ir pateikti ataskaitą Parlamentui; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primygtinai ragina abi partneres užtikrinti aktyvų socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės dalyvavimą, visų pirma, tuo tikslu palaikyti bendrą dialogą su pilietine visuomene ir vietos patarėjų grupe; ragina Komisiją aktyviai bendradarbiauti su Japonija ir dalytis geriausia patirtimi, susijusia su vietos patarėjų grupių veikimu ir bendru dialogu; ragina abi šalis užtikrinti greitą gerai veikiančių, veiksmingų ir subalansuotų vietos patarėjų grupių, besilaikančių tinkamo elgesio kodekso, įsteigimą ir užtikrinti, kad, rengiant pagal susitarimą numatytas tarpvyriausybines konsultacijas, į jų nuomonę būtų skaidriai atsižvelgiama; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Komisiją užtikrinti, kad ES delegacija Japonijoje būtų įtraukta į šio susitarimo įgyvendinimo procesą nuo pradžios iki pabaigos; primena, kad ES delegacijos sudaro galimybes greitai ir tiesiogiai imtis veiksmų, kad būtų užtikrintas tinkamas prekybos nuostatų įgyvendinimas, ir kad problemos ir kliūtys būtų greitai nustatytos ir veiksmingai panaikintos; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tikisi, kad tiek Parlamentas, tiek plačioji visuomenė bus visiškai skaidriai informuojami apie sektorių komitetų, kurie turi būti įsteigti pagal susitarimą, veikimą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | įsipareigoja, glaudžiai bendradarbiaudamas su Komisija, suinteresuotaisiais subjektais ir Japonijos partneriais, atidžiai stebėti, kaip įgyvendinamas susitarimas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Japonijos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  OL C 72 E, 2014 3 11, p. 16.

(2)  OL C 35, 2018 1 31, p. 21.

(3)  OL C 369, 2018 10 11, p. 22.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0504.

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/341 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/341

---

P8_TA(2018)0506

ES ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimas ***

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2020/C 388/36)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (08462/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (08462/2018),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimo projektą (08463/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimo projektą (08463/2018),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Europos Sąjungos sutarties 37 straipsnį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 212 straipsnio 1 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 8 dalies antrą pastraipą (C8-0417/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Europos Sąjungos sutarties 37 straipsnį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 212 straipsnio 1 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 8 dalies antrą pastraipą (C8-0417/2018),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. gruodžio 12 d. ne teisėkūros rezoliuciją dėl sprendimo projekto (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. gruodžio 12 d. ne teisėkūros rezoliuciją dėl sprendimo projekto (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0383/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0383/2018),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Japonijos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0507.

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/342 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/342

---

P8_TA(2018)0507

ES ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimas (rezoliucija)

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122M(NLE))

(2020/C 388/37)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (08462/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (08462/2018),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimo projektą (1) (08463/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimo projektą (1) (08463/2018),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Europos Sąjungos sutarties 37 straipsnį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 212 straipsnio 1 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 8 dalies antrą pastraipą (C8-0417/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Europos Sąjungos sutarties 37 straipsnį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 212 straipsnio 1 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 8 dalies antrą pastraipą (C8-0417/2018),

| — | atsižvelgdamas į ES ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimą, pasirašytą Tokijuje 2018 m. liepos 17 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimą, pasirašytą Tokijuje 2018 m. liepos 17 d.,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimą, pasirašytą Tokijuje 2018 m. liepos 17 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimą, pasirašytą Tokijuje 2018 m. liepos 17 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 17 d. Tokijuje įvykusį 25-ąjį dvišalį aukščiausiojo lygio susitikimą ir į jo bendrą pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 17 d. Tokijuje įvykusį 25-ąjį dvišalį aukščiausiojo lygio susitikimą ir į jo bendrą pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 1991 m. Hagoje įvykusį pirmąjį dvišalį aukščiausiojo lygio susitikimą ir į priimtą bendrą deklaraciją dėl ES ir Japonijos santykių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1991 m. Hagoje įvykusį pirmąjį dvišalį aukščiausiojo lygio susitikimą ir į priimtą bendrą deklaraciją dėl ES ir Japonijos santykių,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. įvykusį 20-ąjį ES ir Japonijos aukščiausiojo lygio susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. įvykusį 20-ąjį ES ir Japonijos aukščiausiojo lygio susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 19 d. Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos (vyriausioji įgaliotinė ir pirmininko pavaduotoja) bendrą komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui „Glaudesnės Europos ir Azijos sąsajos. ES strategijos sudedamosios dalys“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 19 d. Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos (vyriausioji įgaliotinė ir pirmininko pavaduotoja) bendrą komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui „Glaudesnės Europos ir Azijos sąsajos. ES strategijos sudedamosios dalys“,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją, kurią 2016 m. birželio mėn. paskelbė vyriausioji įgaliotinė ir pirmininko pavaduotoja, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją, kurią 2016 m. birželio mėn. paskelbė vyriausioji įgaliotinė ir pirmininko pavaduotoja,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 15 d. Tarybos patvirtintas ES užsienio ir saugumo politikos Rytų Azijoje gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 15 d. Tarybos patvirtintas ES užsienio ir saugumo politikos Rytų Azijoje gaires,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. pasirašytą Europos bendrijos ir Japonijos susitarimą dėl bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. pasirašytą Europos bendrijos ir Japonijos susitarimą dėl bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje (2),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. ES ir Japonijos veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. ES ir Japonijos veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto ad hoc delegacijos 2018 m. balandžio 3–6 d. vizitą Tokijuje (Japonija) ir Pietų Korėjoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto ad hoc delegacijos 2018 m. balandžio 3–6 d. vizitą Tokijuje (Japonija) ir Pietų Korėjoje,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 9–10 d. Tokijuje įvykusį 38-ąjį ES ir Japonijos tarpparlamentinį susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 9–10 d. Tokijuje įvykusį 38-ąjį ES ir Japonijos tarpparlamentinį susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į Gynybos ir saugumo pakomitečio ad hoc delegacijos 2017 m. gegužės 22–25 d. vizitą Tokijuje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Gynybos ir saugumo pakomitečio ad hoc delegacijos 2017 m. gegužės 22–25 d. vizitą Tokijuje,

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. balandžio 17 d. rezoliuciją su Europos Parlamento rekomendacijomis Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai dėl derybų dėl ES ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. balandžio 17 d. rezoliuciją su Europos Parlamento rekomendacijomis Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai dėl derybų dėl ES ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 12 d. teisėkūros rezoliuciją dėl sprendimo projekto (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 12 d. teisėkūros rezoliuciją dėl sprendimo projekto (4),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0385/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0385/2018),

| A. | kadangi ES ir Japonija yra strateginės partnerės nuo 2003 m. ir toliau glaudžiai bendradarbiauja daugybėje daugiašalių forumų; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES ir Japonija yra strateginės partnerės nuo 2003 m. ir toliau glaudžiai bendradarbiauja daugybėje daugiašalių forumų;

| B. | kadangi ES ir Japonija, kaip panašių pažiūrų pasaulinės partnerės, kartu prisiima ypatingą atsakomybę už taikos, stabilumo, daugiašališkumo, pagarbos žmogaus teisėms ir gerovės skatinimą ir taisyklėmis grindžiamos tvarkos gynimą greitai besikeičiančiame pasaulyje; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES ir Japonija, kaip panašių pažiūrų pasaulinės partnerės, kartu prisiima ypatingą atsakomybę už taikos, stabilumo, daugiašališkumo, pagarbos žmogaus teisėms ir gerovės skatinimą ir taisyklėmis grindžiamos tvarkos gynimą greitai besikeičiančiame pasaulyje;

| C. | kadangi ES ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimas ir laisvosios prekybos susitarimas apims maždaug trečdalį pasaulio ekonomikos produkcijos; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimas ir laisvosios prekybos susitarimas apims maždaug trečdalį pasaulio ekonomikos produkcijos;

| D. | kadangi Japonijos vyriausybė pradėjo vykdyti saugumo politikos reformas, susijusias, be kita ko, su gynybos pajėgumų stiprinimu, aljanso su JAV pertvarkymu ir bendradarbiavimu su kitomis demokratinėmis šalimis regione ir už jo ribų; |
| --- | --- |

D.

kadangi Japonijos vyriausybė pradėjo vykdyti saugumo politikos reformas, susijusias, be kita ko, su gynybos pajėgumų stiprinimu, aljanso su JAV pertvarkymu ir bendradarbiavimu su kitomis demokratinėmis šalimis regione ir už jo ribų;

| E. | kadangi Japonija vis daugiau prisideda prie tarptautinio saugumo ir stabilumo; kadangi Japonijos 2013 m. nacionalinėje saugumo strategijoje nurodoma aktyvaus taikos skatinimo politika, paremta tarptautinio bendradarbiavimo principu; |
| --- | --- |

E.

kadangi Japonija vis daugiau prisideda prie tarptautinio saugumo ir stabilumo; kadangi Japonijos 2013 m. nacionalinėje saugumo strategijoje nurodoma aktyvaus taikos skatinimo politika, paremta tarptautinio bendradarbiavimo principu;

| F. | kadangi Japonija yra seniausia NATO partnerė ir yra pasirašiusi bendradarbiavimo susitarimus dėl įslaptintos informacijos, kibernetinio saugumo, kovos su piratavimu, pagalbos nelaimės atveju ir humanitarinės pagalbos; |
| --- | --- |

F.

kadangi Japonija yra seniausia NATO partnerė ir yra pasirašiusi bendradarbiavimo susitarimus dėl įslaptintos informacijos, kibernetinio saugumo, kovos su piratavimu, pagalbos nelaimės atveju ir humanitarinės pagalbos;

| G. | kadangi pastaraisiais dešimtmečiais Japonija įgijo tarptautinį pripažinimą dėl savo karinio nuosaikumo politikos, kuri jokiu būdu nesutrukdė jai tapti viena iš svarbiausių pasaulyje ekonominių ir politinių veikėjų; |
| --- | --- |

G.

kadangi pastaraisiais dešimtmečiais Japonija įgijo tarptautinį pripažinimą dėl savo karinio nuosaikumo politikos, kuri jokiu būdu nesutrukdė jai tapti viena iš svarbiausių pasaulyje ekonominių ir politinių veikėjų;

| H. | kadangi Japonija vadovavo pastangoms persvarstyti Ramiojo vandenyno regiono šalių partnerystės susitarimą, kai iš jo pasitraukė JAV, ir 2018 m. liepos mėn. ratifikavo peržiūrėtą susitarimą – Visapusišką ir pažangų Ramiojo vandenyno šalių partnerystės susitarimą (CPTPP arba TPP-11); kadangi Japonija taip pat išreiškė susidomėjimą Regionine išsamia ekonomine partneryste (RCEP), kurioje dalyvauja ir Kinija; |
| --- | --- |

H.

kadangi Japonija vadovavo pastangoms persvarstyti Ramiojo vandenyno regiono šalių partnerystės susitarimą, kai iš jo pasitraukė JAV, ir 2018 m. liepos mėn. ratifikavo peržiūrėtą susitarimą – Visapusišką ir pažangų Ramiojo vandenyno šalių partnerystės susitarimą (CPTPP arba TPP-11); kadangi Japonija taip pat išreiškė susidomėjimą Regionine išsamia ekonomine partneryste (RCEP), kurioje dalyvauja ir Kinija;

| I. | kadangi Japonija yra aktyvi Azijos plėtros banko (ADB), Afrikos plėtros banko (AfDB), Amerikos valstybių plėtros banko (IADB), Jungtinių Tautų Azijos ir Ramiojo vandenyno ekonomikos ir socialinės komisijos (ESCAP) ir kitų specializuotų JT agentūrų, taip pat Azijos ir Europos susitikimo (ASEM) ir Azijos bendradarbiavimo dialogo narė (ACD); kadangi Japonija yra Pasaulio prekybos organizacijos (PPO), Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO), Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB), Tarptautinio rekonstrukcijos ir plėtros banko (TRPB), Tarptautinio valiutos fondo (TVF), Didžiojo septyneto (G 7) ir Didžiojo dvidešimtuko (G 20) narė; |
| --- | --- |

I.

kadangi Japonija yra aktyvi Azijos plėtros banko (ADB), Afrikos plėtros banko (AfDB), Amerikos valstybių plėtros banko (IADB), Jungtinių Tautų Azijos ir Ramiojo vandenyno ekonomikos ir socialinės komisijos (ESCAP) ir kitų specializuotų JT agentūrų, taip pat Azijos ir Europos susitikimo (ASEM) ir Azijos bendradarbiavimo dialogo narė (ACD); kadangi Japonija yra Pasaulio prekybos organizacijos (PPO), Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO), Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB), Tarptautinio rekonstrukcijos ir plėtros banko (TRPB), Tarptautinio valiutos fondo (TVF), Didžiojo septyneto (G 7) ir Didžiojo dvidešimtuko (G 20) narė;

| J. | kadangi Japonijos vyriausybė 2015 m. vasario mėn. patvirtino naują vystomojo bendradarbiavimo chartiją; |
| --- | --- |

J.

kadangi Japonijos vyriausybė 2015 m. vasario mėn. patvirtino naują vystomojo bendradarbiavimo chartiją;

Susitarimas ir ES ir Japonijos santykiai

| 1. | palankiai vertina tai, kad sudarytas strateginės partnerystės susitarimas, kuriuo nustatoma teisiškai privaloma sistema, stiprinami ES ir Japonijos dvišaliai santykiai ir plečiamas bendradarbiavimas daugiau kaip 40 sričių, pvz., užsienio politikos ir saugumo, taip pat taikos ir stabilumo skatinimo, pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju operacijų, pasaulio vystymosi ir humanitarinės pagalbos, ekonomikos reikalų, mokslinių tyrimų, inovacijų, švietimo, maisto saugos, žemės ūkio politikos, IRT politikos, kosmoso technologijų, kultūros ir sporto klausimais, taip pat bendradarbiavimas visuotinais klausimais, kuriuos sprendžiant būtina veiksmus koordinuoti pasauliniu mastu, kaip antai, klimato kaita, migracija, kibernetinė grėsmė, visuomenės sveikata, tarpvalstybinis nusikalstamumas, taikos palaikymo operacijos, krizių ir nelaimių valdymas ir kova su terorizmu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į strateginės partnerystės susitarimo ir ekonominės partnerystės susitarimo – plačiausio pasaulinį dvišalio laisvosios prekybos susitarimo – sąsajas; mano, kad sudarant abu susitarimus atnaujinama partnerystė, siekiant užtikrinti konkrečią naudą ES ir Japonijos žmonėms, ir pritaria tolesniam bendradarbiavimui daugiašaliuose forumuose; džiaugiasi abipuse pagarba ir pasitikėjimu, kurie sustiprėjo per derybų procesą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina strateginės partnerystės susitarimo 1 straipsnio 3 dalyje pateiktą nuorodą į parlamentinį aspektą – jis skirtas partnerystei stiprinti vedant dialogą ir bendradarbiaujant tam tikrais politiniais klausimais, taip pat užsienio ir saugumo politikos ir kitose srityse; atsižvelgdamas į tai, siūlo Japonijos parlamentui ir Europos Parlamentui toliau plėtoti parlamentinę priežiūrą ir dialogą, siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendintas susitarimuose numatytas bendradarbiavimas; prašo suteikti Europos Parlamentui galimybę stebėti Jungtinio komiteto posėdžius ir dokumentus; primygtinai ragina įgyvendinant strateginės partnerystės susitarimą plačiau įtraukti pilietinę visuomenę ir ją skatinti prisiimti atsakomybę šiame procese; pakartoja, kad yra įsitikinęs, kad konkretus bendro pobūdžio ir sektorių bendradarbiavimas iš esmės turėtų būti grindžiamas iki 2030 m. įgyvendintinais tvarumo siekiais ir tikslais, kuriuos kartu priėmė Jungtinės Tautos ir kuriems pritarė susitariančiosios šalys; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad būtina bendradarbiauti daugiašaliu lygmeniu siekiant skatinti prisijungimą prie Sutarties dėl prekybos ginklais ir Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo įgyvendinimą, užkirsti kelią masinio naikinimo ginklų platinimui, kovoti su terorizmu ir nebaudžiamumu už sunkiausius nusikaltimus pagal tarptautinę teisę ir žmogaus teisių pažeidimus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad ES ir Japonija laikosi tokio pat požiūrio, t. y., kad besivystančiose šalyse reikia taikyti visapusišką ir suderintą diplomatinį, ekonominį, kultūrinį ir saugumo požiūrį neatsiejant saugumo nuo vystymosi; |
| --- | --- |

5.

Žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės

| 6. | dar kartą patvirtina bendrą įsipareigojimą puoselėti žmogaus teises, demokratiją, pagrindines laisves, gerą valdymą, laikytis teisinės valstybės principo ir vadovautis Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje įtvirtintomis bendromis vertybėmis ir bendradarbiauti siekiant skatinti bei ginti šias vertybes ir taisyklėmis pagrįstą tarptautinę tvarką visame pasaulyje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį, kad Japonija neratifikavo dviejų pagrindinių TDO konvencijų (dėl diskriminacijos ir priverstinio darbo panaikinimo), ir palankiai vertina Japonijos sprendimą įsteigti tarpžinybinę sistemą, skirtą darnaus vystymosi įsipareigojimams pagal ekonominės partnerystės susitarimą įgyvendinti, taip pat ratifikuoti tokias konvencijas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad būtina toliau bendradarbiauti moterų teisių srityje, kad būtų užtikrinta, jog lyčių lygybė būtų vienas iš pagrindinių partnerystės siekių; ragina Japonijos parlamentą tęsti darbus rengiant teisės aktus, skirtus diskriminacijai dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės panaikinti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smerkia tai, kad Japonijos teisės sistemoje vis dar taikoma mirties bausmė ir kad mirties bausmės vykdomos kaliniams apie tai iš anksto nepranešant; pabrėžia, kad Jungtinių Tautų komitetas prieš kankinimą kritikavo šią praktiką dėl kalinių ir jų šeimų patiriamos psichologinės įtampos; remia JT pastangas palaipsniui panaikinti mirties bausmės taikymą; ragina ES pradėti dialogą su Japonijos vyriausybe dėl mirties bausmės moratoriumo siekiant, kad ateityje ji būtų visiškai panaikinta; |
| --- | --- |

9.

Regioninis ir tarptautinis bendradarbiavimas

| 10. | primena, kad 2016 m. Visuotinėje ES strategijoje nurodyta, kad Europos klestėjimas ir Azijos saugumas yra tiesiogiai susiję dalykai, ir ES raginama daugiau praktiškai prisidėti ir dirbti su tokiais partneriais kaip Japonija, siekiant skatinti taiką Korėjos pusiasalyje ir taikiai (nes tai yra nepaprastai svarbu) spręsti jūrų ir teritorinius ginčus Rytų ir Pietų Kinijos jūrose, remiantis tarptautine teise ir konvencijomis; pabrėžia pasitikėjimo stiprinimo ir prevencinės diplomatijos svarbą; pabrėžia, kad turi būti gerbiama tarptautinės laivybos laisvė; palankiai vertina 2018 m. spalio 26 d. Ministro Pirmininko Š. Abės ir Prezidento Si Dzinpingo susitikimą ir pareiškimą, kad įsipareigojama pradėti naują santykių tarpsnį kaip žingsnį gerinant dvišalius ryšius ir mažinant įtampą regione; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pripažįsta, kad Kinijos ir Rusijos įtaka Azijos ir Ramiojo vandenyno regione kelia didelių saugumo problemų Japonijai ir ES interesams, todėl palankiai vertina strateginės partnerystės susitarime numatytus įsipareigojimus stiprinti ES ir Japonijos bendradarbiavimą saugumo srityje siekiant atremti tokias grėsmes; |
| --- | --- |

11.

| 12. | džiaugiasi, kad 2018 m. liepos 1 d. buvo sukurta Japonijos misija NATO; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palankiai vertina naują ES ryšių su Azija gerinimo strategiją, kurioje numatoma skatinti dialogą, stabilumą, regioninį ir tarptautinį bendradarbiavimą, sąveikius transporto, energetikos ir skaitmeninius tinklus ir žmonių tarpusavio ryšius; atkreipia dėmesį į užtikrinus jungtis teikiamas galimybes aktyviau vykdyti švietimo, mokslo, mokslinių tyrimų ir kultūrinius mainus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina išplėsti dvišalį ES ir Japonijos bendradarbiavimą ir daugiašalį bendradarbiavimą su Pietų Korėja, Korėjos Liaudies Demokratinė Respublika, Jungtinėmis Amerikos Valstijomis ir Kinija, remiant pastangas užtikrinti taiką ir išsaugoti stabilumą regione, taikų sambūvį Korėjos pusiasalyje ir visišką, negrįžtamą bei patikrinamą branduolinio ginklo atsisakymą Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje; pabrėžia tolesnio Japonijos ir Pietų Korėjos bendradarbiavimo ir gerų kaimyninių santykių svarbą, nes jie galėtų padėti užtikrinti regiono stabilumą ir spręsti pavojaus saugumui klausimus, pavyzdžiui, susijusius su Korėjos Liaudies Demokratine Respublika; įsipareigoja remti tolesnį tarptautinį spaudimą Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai, kad būtų imtasi konkrečių veiksmų atsisakant branduolinio ginklo; remia tarptautinį bendradarbiavimą siekiant išspręsti problemą dėl dingusių Japonijos piliečių, kuriuos, kaip baiminasi, pagrobė Šiaurės Korėjos režimas; pabrėžia, kad stabilumas Šiaurės Rytų Azijoje yra vienas svarbiausių Europos interesų; |
| --- | --- |

14.

| 15. | siūlo ES ir Japonijai bendradarbiauti siekiant didinti Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) pajėgumus, susijusius su regioninės integracijos ir bendradarbiavimo darbotvarke, ir stiprinti gebėjimą kolektyviai spręsti konfliktus regione ir stiprinti dabartinį ASEAN svarbų vaidmenį palaikant daugiašalę tvarką Pietryčių Azijos regione; remia per Tokijuje įvykusį 33-ąjį ASEAN ir Japonijos forumą priimtą sprendimą toliau stiprinti ryšius ir spręsti bendrus interesus atitinkančius regioninius ir tarptautinius klausimus ir bendradarbiauti skatinant taiką ir stabilumą; yra įsitikinęs, kad propaguojant ir apsaugant žmogaus teises veiksmingai prisidedama prie minėtų dviejų tikslų siekio; ragina siekti Japonijos strategijos dėl laisvo ir atviro Indijos ir Ramiojo vandenyno šalių regiono ir ES iniciatyvų, įskaitant ES investicijų planą ir išplėstus ES transeuropinius transporto tinklus, sinergijos, kad būtų skatinamas pasaulinis bendradarbiavimas jungčių srityje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkreipia dėmesį į Japonijos užmojus tapti nenuolatine JT Saugumo Tarybos nare 2023–2024 m. ir palankiai vertina jos indėlį į JT tokiose srityse, kaip antai, nusiginklavimas ir ginklų neplatinimas, taikos palaikymas bei stiprinimas ir saugumas; |
| --- | --- |

16.

Sektorinis bendradarbiavimas

| 17. | atkreipia dėmesį į strateginės partnerystės susitarimo teikiamas galimybes ir suteiktą postūmį plėtoti kultūrinius ryšius ir bendradarbiavimą jaunimo reikalų, švietimo ir sporto srityse; atkreipia dėmesį į mažai šiuo metu išplėtotus ES ir Japonijos gyventojų tarpusavio ryšius ir į kalbines kliūtis; siūlo toliau investuoti siekiant plėtoti piliečių tarpusavio ryšius, dialogą švietimo ir kultūros klausimais, akademinius mobilumo projektus pagal programą „Erasmus+“ ir gerinti viešąją diplomatiją siekiant skatinti tarpusavio supratimą ir kultūrų įvairovę; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkreipia dėmesį į strateginės partnerystės svarbą skatinant tolesnį sektorinį bendradarbiavimą vartotojų apsaugos ir keitimosi informacija apie finansų sektoriaus reguliavimo ir priežiūros režimus srityse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad ES ir Japonija, kaip pirmaujančios pasaulinės pagalbos teikėjos, jau seniai teikiančios oficialią paramą vystymuisi mažiau išsivysčiusiose Rytų Azijos šalyse, o pastaruoju metu – Afrikoje, Artimuosiuose Rytuose ir Lotynų Amerikoje, kartu su paramą gaunančių šalių vyriausybėmis natūraliai tapo partnerėmis pagalbos koordinavimo ir jos nuoseklumo užtikrinimo srityje; pabrėžia, kad pagrindinis paramos vystymuisi tikslas yra sumažinti skurdą ir įgyvendinti darnaus vystymosi tikslus, ir tikisi, kad abi šalys bendradarbiaus siekdamos šių tikslų; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palankiai vertina tai, kad Japonija 2016 m. ratifikavo Paryžiaus klimato susitarimą, ir primygtinai ragina Japoniją jį veiksmingai įgyvendinti bei aktyviai imtis lyderės vaidmens kovojant su klimato kaita ir dedant daugiau pastangų siekiant ją sušvelninti; ragina ES ir Japoniją aktyviau bendradarbiauti tvariosios energijos srityje, pvz., kuriant maža tarša pasižyminčias transporto rūšis; pabrėžia, kad 2018 m. vasario mėn. užsienio reikalų ministro patariamoji grupė klimato klausimais paskelbė savo ataskaitą, kurioje kaip Japonijos energetikos srities diplomatinės strategijos pagrindas nurodyta energetikos pertvarkos, pereinant prie energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių, būtinybė; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palankiai vertina tai, kad į susitarimą įtrauktas tvarus miškų valdymas, ir tikisi, kad netrukus bus vykdomi tolesni gerosios patirties mainai neteisėtos medienos ruošos klausimais, remiantis ES medienos reglamento taikymo patirtimi, siekiant, kad Japonijos teisės aktuose būtų nustatytas privalomas išsamus patikrinimas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | apgailestauja, kad 2018 m. rugsėjo mėn. Tarptautinės banginių medžioklės komisijos (IWC) posėdžiuose Japonija mėgino panaikinti komercinės banginių medžioklės moratoriumą, ir ragina nutraukti banginių medžioklę moksliniais tikslais; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad Japonija yra antroji pagal dydį kosmetikos gaminių rinka pasaulyje; primena, kad ES draudžiami kosmetikos gaminių bandymai su gyvūnais ir draudžiama parduoti importuotus kosmetikos gaminius, kurie buvo bandomi su gyvūnais; ryšium su tuo ragina šalis dalytis informacija ir bendradarbiauti, kad būtų nutraukti kosmetikos gaminių bandymai su gyvūnais Japonijoje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad svarbu saugoti biologinę įvairovę, ir ragina Japoniją panaikinti savo išlygas Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijai (CITES); |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina ES valstybių narių parlamentus nedelsiant ratifikuoti laikinąjį susitarimą ir visapusiškai įgyvendinti jį visuose sektoriuose; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams ir Japonijos vyriausybei bei parlamentui. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  OL L 216, 2018 8 24, p. 1.

(2)  OL L 90, 2011 4 6, p. 2.

(3)  OL C 443, 2017 12 22, p. 49.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0506.

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/347 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/347

---

P8_TA(2018)0508

ES ir Jordanijos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimas (Kroatijos įstojimas į ES) ***

2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimas, sudarymo Sąjungos ir jos valstybių narių vardu (07067/2015 – C8-0189/2016 – 2015/0003(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2020/C 388/38)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07067/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07067/2015),

| — | atsižvelgdamas į Protokolo, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimas, projektą (07066/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimas, projektą (07066/2015),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0189/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0189/2016),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A8-0371/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A8-0371/2018),

| 1. | pritaria protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Jordanijos Hašimitų Karalystės parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/348 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/348

---

P8_TA(2018)0509

Programos „Europos horizontas“ ir su ja susijusių dalyvavimo ir sklaidos taisyklių nustatymas ***I

2018 m. gruodžio 12 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Europos horizontas“ ir su ja susijusių dalyvavimo ir sklaidos taisyklių (COM(2018)0435 – C8-0252/2018 – 2018/0224(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 388/39)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | Sąjungos tikslas – stiprinti savo mokslo ir technologijų bazes ir didinti konkurencingumą, be kita ko, pramonės srityje, kartu remiant visą mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, siekiant įgyvendinti strateginius Sąjungos prioritetus, kurių galutinis tikslas yra skatinti taiką, Sąjungos vertybes ir jos tautų gerovę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

Sąjungos tikslas – stiprinti savo mokslo ir technologijų bazes ir didinti konkurencingumą, be kita ko, pramonės srityje, kartu remiant visą mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, siekiant įgyvendinti strateginius Sąjungos prioritetus, kurių galutinis tikslas yra skatinti taiką, Sąjungos vertybes ir jos tautų gerovę;

| (1) | Sąjungos tikslas – stiprinti savo mokslo
  kompetencijos
  ir technologijų bazes
  , kuriose laisvai juda tyrėjai, mokslo žinios ir technologijos,
  ir didinti konkurencingumą, be kita ko, pramonės srityje, kartu
  stiprinant Europos mokslinių tyrimų erdvę ir
  remiant visą mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, siekiant įgyvendinti strateginius Sąjungos prioritetus
  ir įsipareigojimus
  , kurių galutinis tikslas yra skatinti taiką, Sąjungos vertybes ir jos tautų gerovę; |
| --- | --- |

(1)

Sąjungos tikslas – stiprinti savo mokslo
  kompetencijos
  ir technologijų bazes
  , kuriose laisvai juda tyrėjai, mokslo žinios ir technologijos,
  ir didinti konkurencingumą, be kita ko, pramonės srityje, kartu
  stiprinant Europos mokslinių tyrimų erdvę ir
  remiant visą mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, siekiant įgyvendinti strateginius Sąjungos prioritetus
  ir įsipareigojimus
  , kurių galutinis tikslas yra skatinti taiką, Sąjungos vertybes ir jos tautų gerovę;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | kad siekiant šio bendro tikslo būtų daromas mokslinis, ekonominis ir socialinis poveikis, Sąjunga turėtų investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas įgyvendindama programą „Europos horizontas“ – bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą (2021–2027 m.) (toliau – Programa), siekdama remti aukštos kokybės žinių ir technologijų kūrimo ir
  sklaidos
  procesus, didinti mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikį formuojant, remiant ir įgyvendinant Sąjungos politiką, padėti pramonei ir visuomenei taikyti novatoriškus sprendimus, siekiant
  išspręsti pasaulinius uždavinius
  ir didinti pramonės konkurencingumą, skatinti visų rūšių inovacijas,
  įskaitant proveržio inovacijas,
  ir aktyviau rinkoje
  platinti novatoriškus sprendimus
  , taip pat kuo veiksmingiau
  naudotis tokiomis
  investicijomis
  , kad būtų galima daryti didesnį poveikį sustiprintoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

kad siekiant šio bendro tikslo būtų daromas mokslinis, ekonominis ir socialinis poveikis, Sąjunga turėtų investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas įgyvendindama programą „Europos horizontas“ – bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą (2021–2027 m.) (toliau – Programa), siekdama remti aukštos kokybės žinių ir technologijų kūrimo ir
  sklaidos
  procesus, didinti mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikį formuojant, remiant ir įgyvendinant Sąjungos politiką, padėti pramonei ir visuomenei taikyti novatoriškus sprendimus, siekiant
  išspręsti pasaulinius uždavinius
  ir didinti pramonės konkurencingumą, skatinti visų rūšių inovacijas,
  įskaitant proveržio inovacijas,
  ir aktyviau rinkoje
  platinti novatoriškus sprendimus
  , taip pat kuo veiksmingiau
  naudotis tokiomis
  investicijomis
  , kad būtų galima daryti didesnį poveikį sustiprintoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje;

| (2) | kad siekiant šio bendro tikslo
  ir kuo labiau padidinti Sąjungos investicijų į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas pridėtinę vertę
  būtų daromas mokslinis, ekonominis ir socialinis poveikis, Sąjunga turėtų investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas įgyvendindama programą „Europos horizontas“ – bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą (2021–2027 m.) (toliau – Programa), siekdama remti aukštos kokybės žinių ir technologijų kūrimo, sklaidos ir
  perkėlimo
  procesus
  Sąjungoje
  , didinti mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikį
  sprendžiant
  pasaulinius uždavinius
  , įskaitant darnaus vystymosi tikslus ir klimato kaitą, taip pat
  formuojant, remiant ir įgyvendinant Sąjungos politiką, padėti
  Sąjungos
  pramonei ir visuomenei taikyti novatoriškus
  tvarius
  sprendimus, siekiant kurti darbo vietas ir didinti
  ekonomikos augimą ir
  pramonės konkurencingumą
  . Programa turėtų būti skatinamos
  visų rūšių
  inovacijos
  ir aktyviau rinkoje
  platinami novatoriški sprendimai
  , taip pat kuo veiksmingiau
  skatinama naudotis
  investicijomis. |
| --- | --- |

(2)

kad siekiant šio bendro tikslo
  ir kuo labiau padidinti Sąjungos investicijų į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas pridėtinę vertę
  būtų daromas mokslinis, ekonominis ir socialinis poveikis, Sąjunga turėtų investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas įgyvendindama programą „Europos horizontas“ – bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą (2021–2027 m.) (toliau – Programa), siekdama remti aukštos kokybės žinių ir technologijų kūrimo, sklaidos ir
  perkėlimo
  procesus
  Sąjungoje
  , didinti mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikį
  sprendžiant
  pasaulinius uždavinius
  , įskaitant darnaus vystymosi tikslus ir klimato kaitą, taip pat
  formuojant, remiant ir įgyvendinant Sąjungos politiką, padėti
  Sąjungos
  pramonei ir visuomenei taikyti novatoriškus
  tvarius
  sprendimus, siekiant kurti darbo vietas ir didinti
  ekonomikos augimą ir
  pramonės konkurencingumą
  . Programa turėtų būti skatinamos
  visų rūšių
  inovacijos
  ir aktyviau rinkoje
  platinami novatoriški sprendimai
  , taip pat kuo veiksmingiau
  skatinama naudotis
  investicijomis.

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2a) | programa turėtų būti prisidedama prie pagrindinio strategijos „Europa 2020“ tikslo – į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą investuoti 3 proc. Sąjungos BVP. Siekiant šio tikslo reikės užtikrinti, kad valstybės narės ir privatus sektorius papildytų šią programą savo sustiprintais investicijų veiksmais, skirtais mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų sritims; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2a)

programa turėtų būti prisidedama prie pagrindinio strategijos „Europa 2020“ tikslo – į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą investuoti 3 proc. Sąjungos BVP. Siekiant šio tikslo reikės užtikrinti, kad valstybės narės ir privatus sektorius papildytų šią programą savo sustiprintais investicijų veiksmais, skirtais mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų sritims;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | skatinant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, kuri laikoma būtina Sąjungos politikos tikslams įgyvendinti, turėtų būti atsižvelgiama į inovacijų principą,
  nurodytą 2018 m. gegužės 15 d. Komisijos komunikate „Atnaujinta Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė – Europos galimybė formuoti savo ateitį“ (COM(2018) 306); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

skatinant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, kuri laikoma būtina Sąjungos politikos tikslams įgyvendinti, turėtų būti atsižvelgiama į inovacijų principą,
  nurodytą 2018 m. gegužės 15 d. Komisijos komunikate „Atnaujinta Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė – Europos galimybė formuoti savo ateitį“ (COM(2018) 306);

| (3) | skatinant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, kuri laikoma būtina Sąjungos politikos tikslams įgyvendinti, turėtų būti atsižvelgiama į inovacijų principą,
  kaip į pagrindinį veiksnį, kad esminiai Sąjungos žinių ištekliai greičiau ir aktyviau virstų inovacijomis; |
| --- | --- |

(3)

skatinant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, kuri laikoma būtina Sąjungos politikos tikslams įgyvendinti, turėtų būti atsižvelgiama į inovacijų principą,
  kaip į pagrindinį veiksnį, kad esminiai Sąjungos žinių ištekliai greičiau ir aktyviau virstų inovacijomis;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | atvirasis
  mokslas, atvirosios inovacijos ir atvirumas
  pasauliui yra bendrieji principai, kurie
  turėtų padėti užtikrinti Sąjungos investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas pažangumą ir poveikį
  . Jų turėtų būti laikomasi įgyvendinant Programą, visų pirma vykdant jos veiklos srities „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ strateginį planavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

atvirasis
  mokslas, atvirosios inovacijos ir atvirumas
  pasauliui yra bendrieji principai, kurie
  turėtų padėti užtikrinti Sąjungos investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas pažangumą ir poveikį
  . Jų turėtų būti laikomasi įgyvendinant Programą, visų pirma vykdant jos veiklos srities „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ strateginį planavimą;

| (4) | tolesnis
  „Atvirasis mokslas, atvirosios inovacijos ir atvirumas
  pasauliui“ tęsimas, tuo pat metu apsaugant Sąjungos mokslo bei socialinius ir ekonominius interesus
  turėtų padėti užtikrinti Sąjungos investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas pažangumą ir poveikį
  ir padidinti visų valstybių narių pajėgumus mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Tai turėtų nulemti subalansuotą Programos įgyvendinimą. |
| --- | --- |

(4)

tolesnis
  „Atvirasis mokslas, atvirosios inovacijos ir atvirumas
  pasauliui“ tęsimas, tuo pat metu apsaugant Sąjungos mokslo bei socialinius ir ekonominius interesus
  turėtų padėti užtikrinti Sąjungos investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas pažangumą ir poveikį
  ir padidinti visų valstybių narių pajėgumus mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Tai turėtų nulemti subalansuotą Programos įgyvendinimą.

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | atvirasis mokslas, įskaitant atvirąją prieigą prie mokslinių publikacijų ir mokslinių tyrimų duomenų, gali padėti gerinti mokslo kokybę ir didinti jo poveikį bei teikiamą naudą, taip pat sparčiau tobulinti žinias užtikrinant, kad jos taptų patikimesnės, efektyvesnės, tikslesnės ir geriau suprantamos visuomenei, taip pat padėtų spręsti visuomenės uždavinius. Turėtų būti patvirtintos nuostatos, kuriomis būtų siekiama užtikrinti, kad gavėjai laisvai ir nediskriminuodami, nemokamai ir kuo ankstesniu rezultatų sklaidos etapu suteiktų atvirąją prieigą prie recenzuojamų mokslinių publikacijų, mokslinių tyrimų duomenų ir kitų mokslinių tyrimų produktų, taip pat sudarytų sąlygas kuo platesniu mastu juos (pakartotinai) naudoti.
  Visų pirma,
  daugiau dėmesio reikėtų skirti atsakingam mokslinių tyrimų duomenų tvarkymui – šis procesas turėtų atitikti surandamumo, prieinamumo, sąveikumo ir pakartotinio naudojimo (angl. FAIR) principus, ypač integruojant duomenų tvarkymo planus. Kai tinkama, gavėjai turėtų naudotis Europos atvirojo mokslo debesijos teikiamomis galimybėmis ir vadovautis kitais atvirojo mokslo principais ir praktika; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

atvirasis mokslas, įskaitant atvirąją prieigą prie mokslinių publikacijų ir mokslinių tyrimų duomenų, gali padėti gerinti mokslo kokybę ir didinti jo poveikį bei teikiamą naudą, taip pat sparčiau tobulinti žinias užtikrinant, kad jos taptų patikimesnės, efektyvesnės, tikslesnės ir geriau suprantamos visuomenei, taip pat padėtų spręsti visuomenės uždavinius. Turėtų būti patvirtintos nuostatos, kuriomis būtų siekiama užtikrinti, kad gavėjai laisvai ir nediskriminuodami, nemokamai ir kuo ankstesniu rezultatų sklaidos etapu suteiktų atvirąją prieigą prie recenzuojamų mokslinių publikacijų, mokslinių tyrimų duomenų ir kitų mokslinių tyrimų produktų, taip pat sudarytų sąlygas kuo platesniu mastu juos (pakartotinai) naudoti.
  Visų pirma,
  daugiau dėmesio reikėtų skirti atsakingam mokslinių tyrimų duomenų tvarkymui – šis procesas turėtų atitikti surandamumo, prieinamumo, sąveikumo ir pakartotinio naudojimo (angl. FAIR) principus, ypač integruojant duomenų tvarkymo planus. Kai tinkama, gavėjai turėtų naudotis Europos atvirojo mokslo debesijos teikiamomis galimybėmis ir vadovautis kitais atvirojo mokslo principais ir praktika;

| (5) | atvirasis mokslas gali padėti gerinti mokslo kokybę ir didinti jo poveikį bei teikiamą naudą, taip pat sparčiau tobulinti žinias užtikrinant, kad jos taptų patikimesnės, efektyvesnės, tikslesnės ir geriau suprantamos visuomenei, taip pat padėtų spręsti visuomenės uždavinius. Turėtų būti patvirtintos nuostatos, kuriomis būtų siekiama užtikrinti, kad gavėjai laisvai ir nediskriminuodami, nemokamai ir kuo ankstesniu rezultatų sklaidos etapu suteiktų atvirąją prieigą prie recenzuojamų mokslinių publikacijų, mokslinių tyrimų duomenų ir kitų mokslinių tyrimų produktų, taip pat sudarytų sąlygas kuo platesniu mastu juos (pakartotinai) naudoti.
  Mokslinių tyrimų duomenų atveju turėtų būti taikomas principas „kiek įmanoma, atviri, bet, kiek būtina, uždari“, todėl pripažįstamas skirtingų naudojimosi teisių poreikis, siekiant apsaugoti Sąjungos socialinius ir ekonominius interesus, intelektinės nuosavybės teises, taip pat siekiant užtikrinti asmens duomenų apsaugą ir konfidencialumą bei saugumą ir kitus teisėtus interesus.
  Daugiau dėmesio reikėtų skirti atsakingam mokslinių tyrimų duomenų tvarkymui – šis procesas turėtų atitikti surandamumo, prieinamumo, sąveikumo ir pakartotinio naudojimo (angl. FAIR) principus, ypač integruojant duomenų tvarkymo planus. Kai tinkama, gavėjai turėtų naudotis Europos atvirojo mokslo debesijos ir
  Europos duomenų infrastruktūros
  teikiamomis galimybėmis ir vadovautis kitais atvirojo mokslo principais ir praktika.
  Į visus asociacijų ir tarptautinius mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimus turėtų būti įtrauktos abipusiškumo ir atvirosios prieigos nuostatos; |
| --- | --- |

(5)

atvirasis mokslas gali padėti gerinti mokslo kokybę ir didinti jo poveikį bei teikiamą naudą, taip pat sparčiau tobulinti žinias užtikrinant, kad jos taptų patikimesnės, efektyvesnės, tikslesnės ir geriau suprantamos visuomenei, taip pat padėtų spręsti visuomenės uždavinius. Turėtų būti patvirtintos nuostatos, kuriomis būtų siekiama užtikrinti, kad gavėjai laisvai ir nediskriminuodami, nemokamai ir kuo ankstesniu rezultatų sklaidos etapu suteiktų atvirąją prieigą prie recenzuojamų mokslinių publikacijų, mokslinių tyrimų duomenų ir kitų mokslinių tyrimų produktų, taip pat sudarytų sąlygas kuo platesniu mastu juos (pakartotinai) naudoti.
  Mokslinių tyrimų duomenų atveju turėtų būti taikomas principas „kiek įmanoma, atviri, bet, kiek būtina, uždari“, todėl pripažįstamas skirtingų naudojimosi teisių poreikis, siekiant apsaugoti Sąjungos socialinius ir ekonominius interesus, intelektinės nuosavybės teises, taip pat siekiant užtikrinti asmens duomenų apsaugą ir konfidencialumą bei saugumą ir kitus teisėtus interesus.
  Daugiau dėmesio reikėtų skirti atsakingam mokslinių tyrimų duomenų tvarkymui – šis procesas turėtų atitikti surandamumo, prieinamumo, sąveikumo ir pakartotinio naudojimo (angl. FAIR) principus, ypač integruojant duomenų tvarkymo planus. Kai tinkama, gavėjai turėtų naudotis Europos atvirojo mokslo debesijos ir
  Europos duomenų infrastruktūros
  teikiamomis galimybėmis ir vadovautis kitais atvirojo mokslo principais ir praktika.
  Į visus asociacijų ir tarptautinius mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimus turėtų būti įtrauktos abipusiškumo ir atvirosios prieigos nuostatos;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | paramą gaunančios MVĮ skatinamos pasinaudoti tokiomis esamomis priemonėmis kaip INT MVĮ pagalbos tarnyba, remianti Europos Sąjungos mažąsias ir vidutines įmones ir sauganti bei stiprinanti šių įmonių intelektinės nuosavybės teises, teikdama nemokamą informaciją ir paslaugas, pvz., konfidencialiai konsultuodama intelektinės nuosavybės ir su ja susijusiais klausimais, rengdama mokymus, suteikdama medžiagą ir internetinius išteklius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

paramą gaunančios MVĮ skatinamos pasinaudoti tokiomis esamomis priemonėmis kaip INT MVĮ pagalbos tarnyba, remianti Europos Sąjungos mažąsias ir vidutines įmones ir sauganti bei stiprinanti šių įmonių intelektinės nuosavybės teises, teikdama nemokamą informaciją ir paslaugas, pvz., konfidencialiai konsultuodama intelektinės nuosavybės ir su ja susijusiais klausimais, rengdama mokymus, suteikdama medžiagą ir internetinius išteklius;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | Programos koncepcija ir projektas turėtų padėti patenkinti poreikį visoje
  ES
  sukurti kritinę remiamos veiklos masę, šiuo tikslu bendradarbiaujant Sąjungos ir tarptautiniu lygmenimis ir vadovaujantis JT darnaus vystymosi tikslais (DVT). Įgyvendinant Programą turėtų būti aktyviau siekiama šio tikslo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

Programos koncepcija ir projektas turėtų padėti patenkinti poreikį visoje
  ES
  sukurti kritinę remiamos veiklos masę, šiuo tikslu bendradarbiaujant Sąjungos ir tarptautiniu lygmenimis ir vadovaujantis JT darnaus vystymosi tikslais (DVT). Įgyvendinant Programą turėtų būti aktyviau siekiama šio tikslo;

| (6) | Programos koncepcija ir projektas turėtų padėti patenkinti poreikį visoje
  Sąjungoje
  sukurti remiamos veiklos
  kritinę
  masę, šiuo tikslu bendradarbiaujant Sąjungos ir tarptautiniu lygmenimis
  , skatinant visas valstybes nares dalyvauti programoje,
  ir vadovaujantis JT darnaus vystymosi tikslais (DVT)
  ir Paryžiaus susitarimu
  . Įgyvendinant Programą turėtų būti aktyviau siekiama šio tikslo; |
| --- | --- |

(6)

Programos koncepcija ir projektas turėtų padėti patenkinti poreikį visoje
  Sąjungoje
  sukurti remiamos veiklos
  kritinę
  masę, šiuo tikslu bendradarbiaujant Sąjungos ir tarptautiniu lygmenimis
  , skatinant visas valstybes nares dalyvauti programoje,
  ir vadovaujantis JT darnaus vystymosi tikslais (DVT)
  ir Paryžiaus susitarimu
  . Įgyvendinant Programą turėtų būti aktyviau siekiama šio tikslo;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | pagal Programą remiama veikla turėtų padėti įgyvendinti Sąjungos tikslus ir
  prioritetus
  , stebėti ir vertinti jų įgyvendinimo pažangą ir nustatyti peržiūrėtus arba naujus prioritetus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

pagal Programą remiama veikla turėtų padėti įgyvendinti Sąjungos tikslus ir
  prioritetus
  , stebėti ir vertinti jų įgyvendinimo pažangą ir nustatyti peržiūrėtus arba naujus prioritetus;

| (7) | pagal Programą remiama veikla turėtų padėti įgyvendinti Sąjungos
  ir Programos
  tikslus
  , prioritetus
  ir
  įsipareigojimus
  , stebėti ir vertinti jų įgyvendinimo pažangą ir nustatyti peržiūrėtus arba naujus prioritetus; |
| --- | --- |

(7)

pagal Programą remiama veikla turėtų padėti įgyvendinti Sąjungos
  ir Programos
  tikslus
  , prioritetus
  ir
  įsipareigojimus
  , stebėti ir vertinti jų įgyvendinimo pažangą ir nustatyti peržiūrėtus arba naujus prioritetus;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7a) | įgyvendinant Programą turėtų būti siekiama suderinti jau esamus Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmų planus ir strategijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7a)

įgyvendinant Programą turėtų būti siekiama suderinti jau esamus Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmų planus ir strategijas;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | įgyvendinant Programą, atsižvelgiant į dalyvaujančių mokslinių tyrimų ir inovacijų bendruomenių pobūdį, vykdomos veiklos rūšis ir tikslus, taip pat į siekiamą daryti poveikį, turėtų būti išlaikoma finansavimo, grindžiamo principais „iš apačios į viršų“ ir „iš viršaus į apačią“, t. y. atitinkamai orientuoto į tyrėjus arba novatorius ir nustatomo remiantis strategiškai apibrėžtais prioritetais, pusiausvyra. Atitinkamų Programos dalių, kurių visos padeda siekti visų bendrųjų ir konkrečių Programos tikslų, įgyvendinimo metodas turėtų būti pasirenkamas atsižvelgiant į minėtus veiksnius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

įgyvendinant Programą, atsižvelgiant į dalyvaujančių mokslinių tyrimų ir inovacijų bendruomenių pobūdį, vykdomos veiklos rūšis ir tikslus, taip pat į siekiamą daryti poveikį, turėtų būti išlaikoma finansavimo, grindžiamo principais „iš apačios į viršų“ ir „iš viršaus į apačią“, t. y. atitinkamai orientuoto į tyrėjus arba novatorius ir nustatomo remiantis strategiškai apibrėžtais prioritetais, pusiausvyra. Atitinkamų Programos dalių, kurių visos padeda siekti visų bendrųjų ir konkrečių Programos tikslų, įgyvendinimo metodas turėtų būti pasirenkamas atsižvelgiant į minėtus veiksnius;

| (8) | įgyvendinant Programą, atsižvelgiant į dalyvaujančių mokslinių tyrimų ir inovacijų bendruomenių pobūdį
  visoje Sąjungoje, sėkmės procentą kiekvienoje intervencinėje srityje
  , vykdomos veiklos rūšis ir tikslus
  , subsidiarumo principą
  , taip pat į siekiamą daryti poveikį, turėtų būti išlaikoma finansavimo, grindžiamo principais „iš apačios į viršų“ ir „iš viršaus į apačią“, t. y. atitinkamai orientuoto į tyrėjus arba novatorius ir nustatomo remiantis strategiškai apibrėžtais prioritetais, pusiausvyra. Atitinkamų Programos dalių, kurių visos padeda siekti visų bendrųjų ir konkrečių Programos tikslų, įgyvendinimo metodas turėtų būti pasirenkamas atsižvelgiant į minėtus veiksnius; |
| --- | --- |

(8)

įgyvendinant Programą, atsižvelgiant į dalyvaujančių mokslinių tyrimų ir inovacijų bendruomenių pobūdį
  visoje Sąjungoje, sėkmės procentą kiekvienoje intervencinėje srityje
  , vykdomos veiklos rūšis ir tikslus
  , subsidiarumo principą
  , taip pat į siekiamą daryti poveikį, turėtų būti išlaikoma finansavimo, grindžiamo principais „iš apačios į viršų“ ir „iš viršaus į apačią“, t. y. atitinkamai orientuoto į tyrėjus arba novatorius ir nustatomo remiantis strategiškai apibrėžtais prioritetais, pusiausvyra. Atitinkamų Programos dalių, kurių visos padeda siekti visų bendrųjų ir konkrečių Programos tikslų, įgyvendinimo metodas turėtų būti pasirenkamas atsižvelgiant į minėtus veiksnius;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8a) | tam tikriems mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmams turėtų būti taikomas skubių mokslinių tyrimų ir inovacijų diegimo veiksmų metodas, pagal kurį lėšų paskyrimo laikas neturėtų viršyti šešių mėnesių. Tai turėtų padėti suteikti spartesnę, principu „iš viršaus į apačią“ paremtą prieigą prie finansavimo mažiems bendradarbiaujantiems konsorciumams, įgyvendinant veiksmus nuo fundamentaliųjų tyrimų atlikimo iki jų rezultatų taikymo rinkoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8a)

tam tikriems mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmams turėtų būti taikomas skubių mokslinių tyrimų ir inovacijų diegimo veiksmų metodas, pagal kurį lėšų paskyrimo laikas neturėtų viršyti šešių mėnesių. Tai turėtų padėti suteikti spartesnę, principu „iš viršaus į apačią“ paremtą prieigą prie finansavimo mažiems bendradarbiaujantiems konsorciumams, įgyvendinant veiksmus nuo fundamentaliųjų tyrimų atlikimo iki jų rezultatų taikymo rinkoje;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

8 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8b) | Pagal programą turėtų būti teikiama parama visais mokslinių tyrimų ir inovacijų etapais, ypač bendradarbiavimo projektuose. Fundamentiniai tyrimai yra labai svarbi vertybė ir esminė sąlyga siekiant padidinti Sąjungos gebėjimą pritraukti geriausius mokslininkus, norint jai tapti pasauliniu kompetencijos centru. Reikėtų užtikrinti pusiausvyrą tarp pagrindinių ir taikomųjų mokslinių tyrimų. Tai suderinus su inovacijomis, taip bus remiamas Sąjungos ekonomikos konkurencingumas, ekonomikos augimas ir darbo vietų kūrimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8b)

Pagal programą turėtų būti teikiama parama visais mokslinių tyrimų ir inovacijų etapais, ypač bendradarbiavimo projektuose. Fundamentiniai tyrimai yra labai svarbi vertybė ir esminė sąlyga siekiant padidinti Sąjungos gebėjimą pritraukti geriausius mokslininkus, norint jai tapti pasauliniu kompetencijos centru. Reikėtų užtikrinti pusiausvyrą tarp pagrindinių ir taikomųjų mokslinių tyrimų. Tai suderinus su inovacijomis, taip bus remiamas Sąjungos ekonomikos konkurencingumas, ekonomikos augimas ir darbo vietų kūrimas.

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

8 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8c) | siekiant kuo labiau padidinti programos „Europos horizontas“ poveikį, išskirtinį dėmesį reikėtų skirti daugiadalykiams, tarpdalykiams ir su kitomis sritimis susijusiems metodams, kaip būtiniems didelės mokslinės pažangos elementams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8c)

siekiant kuo labiau padidinti programos „Europos horizontas“ poveikį, išskirtinį dėmesį reikėtų skirti daugiadalykiams, tarpdalykiams ir su kitomis sritimis susijusiems metodams, kaip būtiniems didelės mokslinės pažangos elementams;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

8 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8d) | Visuomenės dalyvavimas turėtų būti skatinamas, pasitelkiant atsakingai vykdomus mokslinius tyrimus ir inovacijas, nes tai yra universalus būdas sukurti veiksmingą mokslo bendruomenės ir visuomenės bendradarbiavimą. Tokiu būdu visi visuomenės subjektai (tyrėjai, piliečiai, politikos formuotojai, įmonės, trečiųjų sektorių organizacijos ir kt.) galėtų drauge bendradarbiauti visame mokslinių tyrimų ir inovacijų procese, kad procesai ir jų rezultatai labiau atitiktų Europos visuomenės vertybes, poreikius ir lūkesčius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8d)

Visuomenės dalyvavimas turėtų būti skatinamas, pasitelkiant atsakingai vykdomus mokslinius tyrimus ir inovacijas, nes tai yra universalus būdas sukurti veiksmingą mokslo bendruomenės ir visuomenės bendradarbiavimą. Tokiu būdu visi visuomenės subjektai (tyrėjai, piliečiai, politikos formuotojai, įmonės, trečiųjų sektorių organizacijos ir kt.) galėtų drauge bendradarbiauti visame mokslinių tyrimų ir inovacijų procese, kad procesai ir jų rezultatai labiau atitiktų Europos visuomenės vertybes, poreikius ir lūkesčius;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | pagal veiklos sritį „Atvirasis mokslas“ vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į mokslo poreikius ir galimybes. Mokslinių tyrimų darbotvarkė turėtų būti nustatoma palaikant glaudžius ryšius su mokslo bendruomene. Moksliniai tyrimai turėtų būti finansuojami pagal pažangumo kriterijų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

pagal veiklos sritį „Atvirasis mokslas“ vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į mokslo poreikius ir galimybes. Mokslinių tyrimų darbotvarkė turėtų būti nustatoma palaikant glaudžius ryšius su mokslo bendruomene. Moksliniai tyrimai turėtų būti finansuojami pagal pažangumo kriterijų;

| (9) | pagal veiklos sritį
  „Pažangusis ir atvirasis
  mokslas“ vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į mokslo poreikius ir galimybes. Mokslinių tyrimų darbotvarkė turėtų būti nustatoma palaikant glaudžius ryšius su mokslo bendruomene
  ir joje turėtų būti akcentuojama, kaip pritraukti naujus mokslinių tyrimų ir inovacijų srities gabius darbuotojus, jaunus tyrėjus, tuo pat stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę ir užkirsti kelią protų nutekėjimui
  . Moksliniai tyrimai turėtų būti finansuojami pagal pažangumo kriterijų; |
| --- | --- |

(9)

pagal veiklos sritį
  „Pažangusis ir atvirasis
  mokslas“ vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į mokslo poreikius ir galimybes. Mokslinių tyrimų darbotvarkė turėtų būti nustatoma palaikant glaudžius ryšius su mokslo bendruomene
  ir joje turėtų būti akcentuojama, kaip pritraukti naujus mokslinių tyrimų ir inovacijų srities gabius darbuotojus, jaunus tyrėjus, tuo pat stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę ir užkirsti kelią protų nutekėjimui
  . Moksliniai tyrimai turėtų būti finansuojami pagal pažangumo kriterijų;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | siekiant kuo labiau integruoti atitinkamas darbo sritis, kartu užtikrinant aukšto lygio ir tvarų naudojamų išteklių poveikį, Programos veiklos sritis „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ turėtų būti grindžiama mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmų grupėmis. Taip bus skatinamas tarpdisciplinis, tarpsektorinis, įvairias politikos sritis aprėpiantis ir tarpvalstybinis bendradarbiavimas siekiant JT DVT ir tikslo užtikrinti Sąjungos pramonės konkurencingumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

siekiant kuo labiau integruoti atitinkamas darbo sritis, kartu užtikrinant aukšto lygio ir tvarų naudojamų išteklių poveikį, Programos veiklos sritis „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ turėtų būti grindžiama mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmų grupėmis. Taip bus skatinamas tarpdisciplinis, tarpsektorinis, įvairias politikos sritis aprėpiantis ir tarpvalstybinis bendradarbiavimas siekiant JT DVT ir tikslo užtikrinti Sąjungos pramonės konkurencingumą;

| (10) | siekiant kuo labiau integruoti atitinkamas darbo sritis, kartu užtikrinant aukšto lygio ir tvarų naudojamų išteklių poveikį
  Sąjungai
  , Programos veiklos sritis „Pasauliniai uždaviniai ir
  Europos
  pramonės konkurencingumas“ turėtų būti grindžiama mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmų grupėmis. Taip bus skatinamas tarpdisciplinis, tarpsektorinis, įvairias politikos sritis aprėpiantis ir tarpvalstybinis bendradarbiavimas siekiant JT DVT
  , taip pat siekiant įgyvendinti Sąjungos įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą
  ir
  , kur būtina, spręsti visuomenei tenkančius iššūkius ir
  užtikrinti Sąjungos pramonės konkurencingumą;
  Veikla pagal šią veiklos sritį turėtų apimti įvairią mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, įskaitant mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, bandomuosius projektus, parodomuosius projektus ir paramą viešiesiems pirkimams, ikinormatyvinius tyrimus ir standartų nustatymą, taip pat inovacijų įsisavinimą rinkoje, siekiant užtikrinti, kad Europa išliktų pažangiausia arba kad būtų vykdomi pažangiausi moksliniai tyrimai strategiškai apibrėžtose prioritetinėse srityse; |
| --- | --- |

(10)

siekiant kuo labiau integruoti atitinkamas darbo sritis, kartu užtikrinant aukšto lygio ir tvarų naudojamų išteklių poveikį
  Sąjungai
  , Programos veiklos sritis „Pasauliniai uždaviniai ir
  Europos
  pramonės konkurencingumas“ turėtų būti grindžiama mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmų grupėmis. Taip bus skatinamas tarpdisciplinis, tarpsektorinis, įvairias politikos sritis aprėpiantis ir tarpvalstybinis bendradarbiavimas siekiant JT DVT
  , taip pat siekiant įgyvendinti Sąjungos įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą
  ir
  , kur būtina, spręsti visuomenei tenkančius iššūkius ir
  užtikrinti Sąjungos pramonės konkurencingumą;
  Veikla pagal šią veiklos sritį turėtų apimti įvairią mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, įskaitant mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, bandomuosius projektus, parodomuosius projektus ir paramą viešiesiems pirkimams, ikinormatyvinius tyrimus ir standartų nustatymą, taip pat inovacijų įsisavinimą rinkoje, siekiant užtikrinti, kad Europa išliktų pažangiausia arba kad būtų vykdomi pažangiausi moksliniai tyrimai strategiškai apibrėžtose prioritetinėse srityse;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | vienas iš pagrindinių būdų pasiekti Programos tikslus
  , ypač kurti tvarias darbo vietas ir užtikrinti ekonomikos augimą, turėtų būti
  į Programą visapusiškai, t. y.
  visais lygmenimis: nuo pavienių verslininkų ir mažųjų ir vidutinių įmonių iki stambių įmonių,
  įtraukti pramonę. Pramonė turėtų padėti įgyvendinti strateginio planavimo etapu nustatytas perspektyvas ir prioritetus, o pats strateginio planavimo procesas – padėti rengti darbo programas. Užtikrinant tokį pramonės dalyvavimą reikėtų pasirūpinti, kad pramonės dalyvavimo įgyvendinant remiamus veiksmus lygis būtų bent ne žemesnis nei dalyvavimo įgyvendinant ankstesnės bendrosios programos „Horizontas 2020“, sukurtos Europos Parlamento
  ir
  Tarybos reglamentu (ES) Nr
  . 
  1291/2013

   (13)

  , veiksmus lygis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

vienas iš pagrindinių būdų pasiekti Programos tikslus
  , ypač kurti tvarias darbo vietas ir užtikrinti ekonomikos augimą, turėtų būti
  į Programą visapusiškai, t. y.
  visais lygmenimis: nuo pavienių verslininkų ir mažųjų ir vidutinių įmonių iki stambių įmonių,
  įtraukti pramonę. Pramonė turėtų padėti įgyvendinti strateginio planavimo etapu nustatytas perspektyvas ir prioritetus, o pats strateginio planavimo procesas – padėti rengti darbo programas. Užtikrinant tokį pramonės dalyvavimą reikėtų pasirūpinti, kad pramonės dalyvavimo įgyvendinant remiamus veiksmus lygis būtų bent ne žemesnis nei dalyvavimo įgyvendinant ankstesnės bendrosios programos „Horizontas 2020“, sukurtos Europos Parlamento
  ir
  Tarybos reglamentu (ES) Nr
  . 
  1291/2013

   (13)

  , veiksmus lygis;

| (11) | laiku ir visapusiškai į Programą įtraukti pramonę
  , ypač
  siekiant
  kurti tvarias darbo vietas ir užtikrinti ekonomikos augimą
  Europoje
  , turėtų būti
  toliau siekiama
  visais lygmenimis: nuo pavienių verslininkų ir mažųjų ir vidutinių įmonių iki stambių įmonių,
  stiprinant viešojo ir privataus sektorių bendradarbiavimą
  ir
  didinant privačiojo sektoriaus investicijas į mokslinius tyrimus
  ir
  inovacijas
  . |
| --- | --- |

(11)

laiku ir visapusiškai į Programą įtraukti pramonę
  , ypač
  siekiant
  kurti tvarias darbo vietas ir užtikrinti ekonomikos augimą
  Europoje
  , turėtų būti
  toliau siekiama
  visais lygmenimis: nuo pavienių verslininkų ir mažųjų ir vidutinių įmonių iki stambių įmonių,
  stiprinant viešojo ir privataus sektorių bendradarbiavimą
  ir
  didinant privačiojo sektoriaus investicijas į mokslinius tyrimus
  ir
  inovacijas
  .

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

11 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11a) | konsultacijos su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant pilietinę visuomenę ir pramonę, turėtų prisidėti prie perspektyvų ir prioritetų, nustatytų strateginio planavimo metu. Atsižvelgiant į tai ir priimant deleguotuosius aktus turėtų būti parengti strateginiai mokslinių tyrimų ir inovacijų planai. Tie strateginiai planai turėtų būti įgyvendinami rengiant darbo programas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11a)

konsultacijos su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant pilietinę visuomenę ir pramonę, turėtų prisidėti prie perspektyvų ir prioritetų, nustatytų strateginio planavimo metu. Atsižvelgiant į tai ir priimant deleguotuosius aktus turėtų būti parengti strateginiai mokslinių tyrimų ir inovacijų planai. Tie strateginiai planai turėtų būti įgyvendinami rengiant darbo programas;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | svarbu remti pramonę, kad ji tokiose srityse kaip inovacijos, skaitmeninimas ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas išliktų arba taptų pasaulio lydere, visų pirma investuojant į bazines didelio poveikio technologijas, kuriomis grindžiamas rytojaus verslas. Programos
  veiksmais
  turėtų būti
  proporcingai naudojamasi tokioms problemoms kaip
  rinkos
  nepakankamumas
  arba
  nepakankamos investicijos spręsti
  , nedubliuojant ar neišstumiant privačiojo finansavimo, be to, šie veiksmai turėtų suteikti aiškią Europos pridėtinę vertę. Taip bus užtikrinamas Programos veiksmų ir ES valstybės pagalbos taisyklių
  suderinamumas, vengiant neleistino konkurencijos iškraipymo vidaus rinkoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

svarbu remti pramonę, kad ji tokiose srityse kaip inovacijos, skaitmeninimas ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas išliktų arba taptų pasaulio lydere, visų pirma investuojant į bazines didelio poveikio technologijas, kuriomis grindžiamas rytojaus verslas. Programos
  veiksmais
  turėtų būti
  proporcingai naudojamasi tokioms problemoms kaip
  rinkos
  nepakankamumas
  arba
  nepakankamos investicijos spręsti
  , nedubliuojant ar neišstumiant privačiojo finansavimo, be to, šie veiksmai turėtų suteikti aiškią Europos pridėtinę vertę. Taip bus užtikrinamas Programos veiksmų ir ES valstybės pagalbos taisyklių
  suderinamumas, vengiant neleistino konkurencijos iškraipymo vidaus rinkoje.

| (12) | svarbu remti
  Sąjungos
  pramonę, kad ji tokiose srityse kaip inovacijos, skaitmeninimas ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas išliktų arba taptų pasaulio lydere, visų pirma investuojant į bazines didelio poveikio technologijas, kuriomis grindžiamas rytojaus verslas.
  Bazinės didelio poveikio technologijos turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį II veiklos srityje „Pasauliniai uždaviniai ir Europos pramonės konkurencingumas“ ir turėtų būti toliau susietos su ateities ir besiformuojančių technologijų pavyzdinėmis iniciatyvomis, siekiant, kad mokslinių tyrimų projektai apimtų visą inovacijų grandinę.
  Programos
  veiksmai
  turėtų būti
  atspindėti Sąjungos pramonės politikos strategiją, siekiant išspręsti
  rinkos
  nepakankamumo
  arba
  nepakankamų investicijų problemas
  ,
  proporcingai ir skaidriai paskatinti investicijas
  nedubliuojant ar neišstumiant privačiojo finansavimo, be to, šie veiksmai turėtų suteikti aiškią Europos pridėtinę vertę
  ir viešųjų investicijų grąžą
  . Taip bus užtikrinamas Programos veiksmų ir ES
  mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų
  valstybės pagalbos taisyklių
  , kurios turėtų būti peržiūrėtos siekiant skatinti inovacijas, suderinamumas; |
| --- | --- |

(12)

svarbu remti
  Sąjungos
  pramonę, kad ji tokiose srityse kaip inovacijos, skaitmeninimas ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas išliktų arba taptų pasaulio lydere, visų pirma investuojant į bazines didelio poveikio technologijas, kuriomis grindžiamas rytojaus verslas.
  Bazinės didelio poveikio technologijos turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį II veiklos srityje „Pasauliniai uždaviniai ir Europos pramonės konkurencingumas“ ir turėtų būti toliau susietos su ateities ir besiformuojančių technologijų pavyzdinėmis iniciatyvomis, siekiant, kad mokslinių tyrimų projektai apimtų visą inovacijų grandinę.
  Programos
  veiksmai
  turėtų būti
  atspindėti Sąjungos pramonės politikos strategiją, siekiant išspręsti
  rinkos
  nepakankamumo
  arba
  nepakankamų investicijų problemas
  ,
  proporcingai ir skaidriai paskatinti investicijas
  nedubliuojant ar neišstumiant privačiojo finansavimo, be to, šie veiksmai turėtų suteikti aiškią Europos pridėtinę vertę
  ir viešųjų investicijų grąžą
  . Taip bus užtikrinamas Programos veiksmų ir ES
  mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų
  valstybės pagalbos taisyklių
  , kurios turėtų būti peržiūrėtos siekiant skatinti inovacijas, suderinamumas;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12a) | MVĮ yra svarbus inovacijų ir ekonomikos augimo Europoje šaltinis. Todėl reikia, kad MVĮ, kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB, aktyviai dalyvautų programoje „Europos horizontas“; Remiantis geriausia patirtimi, įgyta įgyvendinant programą „Horizontas 2020“, programa „Europos horizontas“ turėtų toliau būti remiamas integruotas MVĮ dalyvavimas bendrojoje programoje. Turi būti numatytos atitinkamos priemonės ir biudžeto lėšos, įskaitant MVĮ priemonės, skirtos laipsniškoms inovacijoms ir vykdomos pagal vienam naudos gavėjui pritaikytą iš „apačios į viršų“ metodą, skelbiant atviruosius konkursus įvairiose inovacijų ciklo etapuose, įgyvendinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12a)

MVĮ yra svarbus inovacijų ir ekonomikos augimo Europoje šaltinis. Todėl reikia, kad MVĮ, kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB, aktyviai dalyvautų programoje „Europos horizontas“; Remiantis geriausia patirtimi, įgyta įgyvendinant programą „Horizontas 2020“, programa „Europos horizontas“ turėtų toliau būti remiamas integruotas MVĮ dalyvavimas bendrojoje programoje. Turi būti numatytos atitinkamos priemonės ir biudžeto lėšos, įskaitant MVĮ priemonės, skirtos laipsniškoms inovacijoms ir vykdomos pagal vienam naudos gavėjui pritaikytą iš „apačios į viršų“ metodą, skelbiant atviruosius konkursus įvairiose inovacijų ciklo etapuose, įgyvendinimą;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | įgyvendinant Programą turėtų būti integruotai remiami moksliniai tyrimai ir inovacijos, laikantis visų atitinkamų Pasaulio prekybos organizacijos nuostatų. Mokslinių tyrimų, įskaitant bandomąją taikomąją veiklą, sąvoka turėtų būti naudojamasi remiantis EBPO parengtu Fraskačio vadovu, o inovacijų sąvoka – EBPO ir Eurostato parengtu Oslo vadovu, vadovaujantis plačiu požiūriu, aprėpiančiu socialines inovacijas. Kaip ir ankstesnėje bendrojoje programoje „Horizontas 2020“,
  klasifikuojant technologinius mokslinius tyrimus, produktų kūrimą ir demonstracinę veiklą ir kvietimuose teikti pasiūlymus nustatant tinkamų veiksmų rūšis, ir toliau
  turėtų būti
  atsižvelgiama
  į 
  EBPO pateiktas technologinio pasirengimo lygio (angl. TRL) apibrėžtis. Iš esmės dotacijos neturėtų būti skiriamos veiksmams, kai veikla viršija aštuntą technologinio pasirengimo lygį.
  Konkretaus kvietimo teikti pasiūlymus pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ darbo programoje būtų galima numatyti galimybę skirti dotacijas didelio masto produktų patvirtinimui ir pakartotiniam pateikimui rinkai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

įgyvendinant Programą turėtų būti integruotai remiami moksliniai tyrimai ir inovacijos, laikantis visų atitinkamų Pasaulio prekybos organizacijos nuostatų. Mokslinių tyrimų, įskaitant bandomąją taikomąją veiklą, sąvoka turėtų būti naudojamasi remiantis EBPO parengtu Fraskačio vadovu, o inovacijų sąvoka – EBPO ir Eurostato parengtu Oslo vadovu, vadovaujantis plačiu požiūriu, aprėpiančiu socialines inovacijas. Kaip ir ankstesnėje bendrojoje programoje „Horizontas 2020“,
  klasifikuojant technologinius mokslinius tyrimus, produktų kūrimą ir demonstracinę veiklą ir kvietimuose teikti pasiūlymus nustatant tinkamų veiksmų rūšis, ir toliau
  turėtų būti
  atsižvelgiama
  į 
  EBPO pateiktas technologinio pasirengimo lygio (angl. TRL) apibrėžtis. Iš esmės dotacijos neturėtų būti skiriamos veiksmams, kai veikla viršija aštuntą technologinio pasirengimo lygį.
  Konkretaus kvietimo teikti pasiūlymus pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ darbo programoje būtų galima numatyti galimybę skirti dotacijas didelio masto produktų patvirtinimui ir pakartotiniam pateikimui rinkai;

| (13) | įgyvendinant Programą turėtų būti integruotai remiami moksliniai tyrimai ir inovacijos, laikantis visų atitinkamų Pasaulio prekybos organizacijos nuostatų. Mokslinių tyrimų, įskaitant bandomąją taikomąją veiklą, sąvoka turėtų būti naudojamasi remiantis EBPO parengtu Fraskačio vadovu, o inovacijų sąvoka – EBPO ir Eurostato parengtu Oslo vadovu, vadovaujantis plačiu požiūriu, aprėpiančiu socialines inovacijas
  , dizainą ir kūrybingumą
  . Kaip ir ankstesnėje bendrojoje programoje „Horizontas 2020“, turėtų būti
  atsižvelgta
  į 
  Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos pateiktus
  technologinio pasirengimo lygio apibrėžimus; Konkretaus kvietimo teikti pasiūlymus pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir
  Europos
  pramonės konkurencingumas“ darbo programoje būtų galima numatyti galimybę skirti dotacijas didelio masto produktų patvirtinimui ir pakartotiniam pateikimui rinkai; |
| --- | --- |

(13)

įgyvendinant Programą turėtų būti integruotai remiami moksliniai tyrimai ir inovacijos, laikantis visų atitinkamų Pasaulio prekybos organizacijos nuostatų. Mokslinių tyrimų, įskaitant bandomąją taikomąją veiklą, sąvoka turėtų būti naudojamasi remiantis EBPO parengtu Fraskačio vadovu, o inovacijų sąvoka – EBPO ir Eurostato parengtu Oslo vadovu, vadovaujantis plačiu požiūriu, aprėpiančiu socialines inovacijas
  , dizainą ir kūrybingumą
  . Kaip ir ankstesnėje bendrojoje programoje „Horizontas 2020“, turėtų būti
  atsižvelgta
  į 
  Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos pateiktus
  technologinio pasirengimo lygio apibrėžimus; Konkretaus kvietimo teikti pasiūlymus pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir
  Europos
  pramonės konkurencingumas“ darbo programoje būtų galima numatyti galimybę skirti dotacijas didelio masto produktų patvirtinimui ir pakartotiniam pateikimui rinkai;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | Komisijos komunikate dėl programos „Horizontas 2020“ laikotarpio vidurio vertinimo (COM(2018)0002), atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant ankstesnę programą, taip pat į ES institucijų ir suinteresuotųjų šalių pateiktą informaciją, pateikiama keletas su šia programa, įskaitant dalyvavimo ir sklaidos taisykles, susijusių rekomendacijų. Keletas iš šių rekomendacijų yra investuoti su didesniu užmoju, siekiant sukurti kritinę masę ir kuo labiau padidinti poveikį, palaikyti proveržio inovacijas, teikti pirmenybę Sąjungos investicijoms į mokslinius tyrimus ir inovacijas didelės pridėtinės vertės srityse, visų pirma orientuojantis į misiją, įtraukiant piliečius ir rengiant plataus masto informavimo kampanijas, racionalizuoti Sąjungos finansavimo pasiūlos spektrą, be kita ko, supaprastinant įvairias partnerystės iniciatyvas ir bendro finansavimo schemas, užtikrinti didesnę ir tikrą įvairių Sąjungos finansavimo priemonių tarpusavio sąveiką, visų pirma siekiant padėti sutelkti Sąjungoje neišnaudojamas mokslinių tyrimų ir inovacijų galimybes, stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą ir didinti atvirumą dalyviams iš trečiųjų valstybių, taip pat toliau paprastinti procedūras, remiantis programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo patirtimi; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

Komisijos komunikate dėl programos „Horizontas 2020“ laikotarpio vidurio vertinimo (COM(2018)0002), atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant ankstesnę programą, taip pat į ES institucijų ir suinteresuotųjų šalių pateiktą informaciją, pateikiama keletas su šia programa, įskaitant dalyvavimo ir sklaidos taisykles, susijusių rekomendacijų. Keletas iš šių rekomendacijų yra investuoti su didesniu užmoju, siekiant sukurti kritinę masę ir kuo labiau padidinti poveikį, palaikyti proveržio inovacijas, teikti pirmenybę Sąjungos investicijoms į mokslinius tyrimus ir inovacijas didelės pridėtinės vertės srityse, visų pirma orientuojantis į misiją, įtraukiant piliečius ir rengiant plataus masto informavimo kampanijas, racionalizuoti Sąjungos finansavimo pasiūlos spektrą, be kita ko, supaprastinant įvairias partnerystės iniciatyvas ir bendro finansavimo schemas, užtikrinti didesnę ir tikrą įvairių Sąjungos finansavimo priemonių tarpusavio sąveiką, visų pirma siekiant padėti sutelkti Sąjungoje neišnaudojamas mokslinių tyrimų ir inovacijų galimybes, stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą ir didinti atvirumą dalyviams iš trečiųjų valstybių, taip pat toliau paprastinti procedūras, remiantis programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo patirtimi;

| (14) | Komisijos komunikate dėl programos „Horizontas 2020“ laikotarpio vidurio vertinimo (COM(2018)0002)
  ir Europos Parlamento pranešime dėl programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo vertinimo atsižvelgiant į jo tarpinį vertinimą ir pasiūlymą dėl Devintosios bendrosios programos (2016/2147(INI)
  ), atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant ankstesnę programą, taip pat į ES institucijų ir suinteresuotųjų šalių pateiktą informaciją, pateikiama keletas su šia programa, įskaitant dalyvavimo ir sklaidos taisykles, susijusių rekomendacijų. Keletas iš šių rekomendacijų yra investuoti su didesniu užmoju, siekiant sukurti kritinę masę ir kuo labiau padidinti poveikį, palaikyti proveržio inovacijas, teikti pirmenybę Sąjungos investicijoms į mokslinius tyrimus ir inovacijas didelės pridėtinės vertės srityse, visų pirma orientuojantis į misiją,
  išsamiai, informacija pagrindžiant ir laiku
  įtraukiant piliečius ir rengiant plataus masto informavimo kampanijas, racionalizuoti Sąjungos finansavimo pasiūlos spektrą,
  siekiant visapusiškai panaudoti mokslinių tyrimų ir inovacijų potencialą visose valstybėse narėse,
  be kita ko, supaprastinant įvairias partnerystės iniciatyvas ir bendro finansavimo schemas, užtikrinti didesnę ir tikrą įvairių Sąjungos finansavimo priemonių tarpusavio sąveiką, visų pirma siekiant padėti sutelkti Sąjungoje neišnaudojamas mokslinių tyrimų ir inovacijų galimybes,
  į projektus pagal Programą geriau įtraukti Sąjungos (ypač ERPF lėšomis) finansuojamas mokslinių tyrimų infrastruktūras,
  stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą ir didinti atvirumą dalyviams iš trečiųjų valstybių,
  kartu apsaugant Sąjungos interesus ir praplečiant visų valstybių narių dalyvavimą Programoje,
  taip pat toliau paprastinti procedūras, remiantis programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo patirtimi; |
| --- | --- |

(14)

Komisijos komunikate dėl programos „Horizontas 2020“ laikotarpio vidurio vertinimo (COM(2018)0002)
  ir Europos Parlamento pranešime dėl programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo vertinimo atsižvelgiant į jo tarpinį vertinimą ir pasiūlymą dėl Devintosios bendrosios programos (2016/2147(INI)
  ), atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant ankstesnę programą, taip pat į ES institucijų ir suinteresuotųjų šalių pateiktą informaciją, pateikiama keletas su šia programa, įskaitant dalyvavimo ir sklaidos taisykles, susijusių rekomendacijų. Keletas iš šių rekomendacijų yra investuoti su didesniu užmoju, siekiant sukurti kritinę masę ir kuo labiau padidinti poveikį, palaikyti proveržio inovacijas, teikti pirmenybę Sąjungos investicijoms į mokslinius tyrimus ir inovacijas didelės pridėtinės vertės srityse, visų pirma orientuojantis į misiją,
  išsamiai, informacija pagrindžiant ir laiku
  įtraukiant piliečius ir rengiant plataus masto informavimo kampanijas, racionalizuoti Sąjungos finansavimo pasiūlos spektrą,
  siekiant visapusiškai panaudoti mokslinių tyrimų ir inovacijų potencialą visose valstybėse narėse,
  be kita ko, supaprastinant įvairias partnerystės iniciatyvas ir bendro finansavimo schemas, užtikrinti didesnę ir tikrą įvairių Sąjungos finansavimo priemonių tarpusavio sąveiką, visų pirma siekiant padėti sutelkti Sąjungoje neišnaudojamas mokslinių tyrimų ir inovacijų galimybes,
  į projektus pagal Programą geriau įtraukti Sąjungos (ypač ERPF lėšomis) finansuojamas mokslinių tyrimų infrastruktūras,
  stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą ir didinti atvirumą dalyviams iš trečiųjų valstybių,
  kartu apsaugant Sąjungos interesus ir praplečiant visų valstybių narių dalyvavimą Programoje,
  taip pat toliau paprastinti procedūras, remiantis programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo patirtimi;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | įgyvendinant
  Programą turėtų būti siekiama užtikrinti sąveiką su kitomis Sąjungos programomis: nuo jų projektų rengimo ir strateginio planavimo iki projektų atrankos ir valdymo, komunikacijos, rezultatų sklaidos ir naudojimosi jais, taip pat stebėsenos, audito ir valdymo. Siekiant išvengti Sąjungos finansavimo kartojimosi bei dubliavimosi ir didinti jo sverto poveikį,
  veiklai pagal programą „Europos horizontas“ vykdyti gali būti pervedamos lėšos iš kitų Sąjungos programų.
  Tokiais atvejais
  turi būti laikomasi
  programos „Europos horizontas“ taisyklių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

įgyvendinant
  Programą turėtų būti siekiama užtikrinti sąveiką su kitomis Sąjungos programomis: nuo jų projektų rengimo ir strateginio planavimo iki projektų atrankos ir valdymo, komunikacijos, rezultatų sklaidos ir naudojimosi jais, taip pat stebėsenos, audito ir valdymo. Siekiant išvengti Sąjungos finansavimo kartojimosi bei dubliavimosi ir didinti jo sverto poveikį,
  veiklai pagal programą „Europos horizontas“ vykdyti gali būti pervedamos lėšos iš kitų Sąjungos programų.
  Tokiais atvejais
  turi būti laikomasi
  programos „Europos horizontas“ taisyklių;

| (15) | sanglaudos politika turėtų prisidėti prie mokslinių tyrimų ir inovacijų. Todėl reikia skirti ypatingą dėmesį šių dviejų sričių Sąjungos politikos koordinavimui ir papildomumui. Įgyvendinant
  Programą turėtų būti siekiama
  suderinti taisykles ir
  užtikrinti sąveiką su kitomis Sąjungos programomis
  , kaip nurodyta šio reglamento IV priede
  : nuo jų projektų rengimo ir strateginio planavimo iki projektų atrankos ir valdymo, komunikacijos, rezultatų sklaidos ir naudojimosi jais, taip pat stebėsenos, audito ir valdymo. Siekiant išvengti Sąjungos finansavimo kartojimosi bei dubliavimosi ir didinti jo sverto poveikį,
  taip pat mažinti administracinę naštą pareiškėjams ir paramos gavėjams, visų sinergijos rūšių atveju turėtų būti laikomasi principo „vienam veiksmui – vienas taisyklių rinkinys“: |
| --- | --- |

(15)

sanglaudos politika turėtų prisidėti prie mokslinių tyrimų ir inovacijų. Todėl reikia skirti ypatingą dėmesį šių dviejų sričių Sąjungos politikos koordinavimui ir papildomumui. Įgyvendinant
  Programą turėtų būti siekiama
  suderinti taisykles ir
  užtikrinti sąveiką su kitomis Sąjungos programomis
  , kaip nurodyta šio reglamento IV priede
  : nuo jų projektų rengimo ir strateginio planavimo iki projektų atrankos ir valdymo, komunikacijos, rezultatų sklaidos ir naudojimosi jais, taip pat stebėsenos, audito ir valdymo. Siekiant išvengti Sąjungos finansavimo kartojimosi bei dubliavimosi ir didinti jo sverto poveikį,
  taip pat mažinti administracinę naštą pareiškėjams ir paramos gavėjams, visų sinergijos rūšių atveju turėtų būti laikomasi principo „vienam veiksmui – vienas taisyklių rinkinys“:

| | — | veiklai pagal programą „Europos horizontas“ vykdyti
  gali būti savanoriškai pervedamos lėšos iš kitų Sąjungos programų, be kita ko, iš Europos regioninės plėtros fondo (ERPF).
  Tokiais atvejais
  lėšos naudojamos laikantis
  programos „Europos horizontas“ taisyklių
  , tačiau tik tos valstybės narės ar valdymo institucijos, kai tinka, kuri nusprendžia jas pervesti, labui; |
| --- | --- | --- |

—

veiklai pagal programą „Europos horizontas“ vykdyti
  gali būti savanoriškai pervedamos lėšos iš kitų Sąjungos programų, be kita ko, iš Europos regioninės plėtros fondo (ERPF).
  Tokiais atvejais
  lėšos naudojamos laikantis
  programos „Europos horizontas“ taisyklių
  , tačiau tik tos valstybės narės ar valdymo institucijos, kai tinka, kuri nusprendžia jas pervesti, labui;

| | — | veiksmui galėtų būti numatytas bendras finansavimas pagal programą „Europos horizontas“ ir kitą Sąjungos programą, neviršijant visų tinkamų finansuoti veiklos išlaidų. Tokiais atvejais būtų taikomos tik programos „Europos horizontas“ taisyklės ir vengiama dvejopų auditų; |
| --- | --- | --- |

—

veiksmui galėtų būti numatytas bendras finansavimas pagal programą „Europos horizontas“ ir kitą Sąjungos programą, neviršijant visų tinkamų finansuoti veiklos išlaidų. Tokiais atvejais būtų taikomos tik programos „Europos horizontas“ taisyklės ir vengiama dvejopų auditų;

| | — | pažangumo ženklas būtų suteikiamas visiems pasiūlymams, kurie atitinka „pažangumo“ reikalavimus pagal programą „Europos horizontas“, bet negali būti finansuojami dėl biudžeto apribojimų; Tokiais atvejais reikėtų taikyti fondo, iš kurio teikiama parama, taisykles, išskyrus valstybės pagalbos taisykles; |
| --- | --- | --- |

—

pažangumo ženklas būtų suteikiamas visiems pasiūlymams, kurie atitinka „pažangumo“ reikalavimus pagal programą „Europos horizontas“, bet negali būti finansuojami dėl biudžeto apribojimų; Tokiais atvejais reikėtų taikyti fondo, iš kurio teikiama parama, taisykles, išskyrus valstybės pagalbos taisykles;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | siekiant užtikrinti, kad Sąjungos finansavimas darytų kuo didesnį poveikį ir kuo veiksmingiau padėtų siekti Sąjungos politikos tikslų, įgyvendinant Programą
  turėtų
  būti užmezgama Europos partnerystė su įvairiais privačiojo ir (arba) viešojo sektoriaus partneriais:
  pramonės subjektais,
  mokslinių tyrimų
  organizacijomis, įstaigomis
  ,
  kurioms vietos
  ,
  regiono
  ,
  nacionaliniu arba tarptautiniu lygmeniu
  pavesta teikti viešąsias paslaugas, ir pilietinės visuomenės organizacijomis,
  pavyzdžiui
  ,
  fondais
  ,
  kurie
  remia ir (arba) vykdo su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusią veiklą, jeigu palaikant partnerystės ryšius norimą poveikį galima pasiekti veiksmingiau negu tik Sąjungos lygmeniu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

siekiant užtikrinti, kad Sąjungos finansavimas darytų kuo didesnį poveikį ir kuo veiksmingiau padėtų siekti Sąjungos politikos tikslų, įgyvendinant Programą
  turėtų
  būti užmezgama Europos partnerystė su įvairiais privačiojo ir (arba) viešojo sektoriaus partneriais:
  pramonės subjektais,
  mokslinių tyrimų
  organizacijomis, įstaigomis
  ,
  kurioms vietos
  ,
  regiono
  ,
  nacionaliniu arba tarptautiniu lygmeniu
  pavesta teikti viešąsias paslaugas, ir pilietinės visuomenės organizacijomis,
  pavyzdžiui
  ,
  fondais
  ,
  kurie
  remia ir (arba) vykdo su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusią veiklą, jeigu palaikant partnerystės ryšius norimą poveikį galima pasiekti veiksmingiau negu tik Sąjungos lygmeniu;

| (16) | siekiant užtikrinti, kad Sąjungos finansavimas darytų kuo didesnį poveikį ir kuo veiksmingiau padėtų siekti Sąjungos politikos tikslų
  ir įsipareigojimų
  , įgyvendinant Programą
  ir remiantis strateginio planavimo rezultatais gali
  būti užmezgama Europos partnerystė su įvairiais privačiojo ir (arba) viešojo sektoriaus partneriais:
  viešosiomis ir privačiomis
  mokslinių tyrimų
  ir inovacijų suinteresuotosiomis šalimis
  ,
  kompetencijų centrais
  ,
  verslo inkubatoriais
  ,
  mokslo ir technologijų parkais, įstaigomis, kurioms
  pavesta teikti viešąsias paslaugas,
  fondais
  ir pilietinės visuomenės organizacijomis,
  atitinkamais atvejais
  ,
  regioninėmis inovacijų ekosistemomis
  ,
  kurios
  remia ir (arba) vykdo su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusią veiklą, jeigu palaikant partnerystės ryšius norimą poveikį galima pasiekti veiksmingiau negu tik Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

(16)

siekiant užtikrinti, kad Sąjungos finansavimas darytų kuo didesnį poveikį ir kuo veiksmingiau padėtų siekti Sąjungos politikos tikslų
  ir įsipareigojimų
  , įgyvendinant Programą
  ir remiantis strateginio planavimo rezultatais gali
  būti užmezgama Europos partnerystė su įvairiais privačiojo ir (arba) viešojo sektoriaus partneriais:
  viešosiomis ir privačiomis
  mokslinių tyrimų
  ir inovacijų suinteresuotosiomis šalimis
  ,
  kompetencijų centrais
  ,
  verslo inkubatoriais
  ,
  mokslo ir technologijų parkais, įstaigomis, kurioms
  pavesta teikti viešąsias paslaugas,
  fondais
  ir pilietinės visuomenės organizacijomis,
  atitinkamais atvejais
  ,
  regioninėmis inovacijų ekosistemomis
  ,
  kurios
  remia ir (arba) vykdo su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusią veiklą, jeigu palaikant partnerystės ryšius norimą poveikį galima pasiekti veiksmingiau negu tik Sąjungos lygmeniu;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | įgyvendinant Programą turėtų būti stiprinamas Europos partnerystės subjektų ir privačiojo ir (arba) viešojo sektoriaus partnerių bendradarbiavimas tarptautiniu lygmeniu, šiuo tikslu sujungiant mokslinių tyrimų ir inovacijų programas ir tarpvalstybines investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas ir taip asmenims ir įmonėms užtikrinant abipusę naudą, kartu užtikrinant, kad
  strateginėse srityse ES
  galėtų ginti savo interesus (14); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

įgyvendinant Programą turėtų būti stiprinamas Europos partnerystės subjektų ir privačiojo ir (arba) viešojo sektoriaus partnerių bendradarbiavimas tarptautiniu lygmeniu, šiuo tikslu sujungiant mokslinių tyrimų ir inovacijų programas ir tarpvalstybines investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas ir taip asmenims ir įmonėms užtikrinant abipusę naudą, kartu užtikrinant, kad
  strateginėse srityse ES
  galėtų ginti savo interesus (14);

| (17) | įgyvendinant Programą turėtų būti stiprinamas Europos partnerystės subjektų ir privačiojo ir (arba) viešojo sektoriaus partnerių bendradarbiavimas tarptautiniu lygmeniu, šiuo tikslu sujungiant mokslinių tyrimų ir inovacijų programas ir tarpvalstybines investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas ir taip asmenims ir įmonėms užtikrinant abipusę naudą, kartu užtikrinant, kad
  Sąjunga
  galėtų ginti savo interesus; |
| --- | --- |

(17)

įgyvendinant Programą turėtų būti stiprinamas Europos partnerystės subjektų ir privačiojo ir (arba) viešojo sektoriaus partnerių bendradarbiavimas tarptautiniu lygmeniu, šiuo tikslu sujungiant mokslinių tyrimų ir inovacijų programas ir tarpvalstybines investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas ir taip asmenims ir įmonėms užtikrinant abipusę naudą, kartu užtikrinant, kad
  Sąjunga
  galėtų ginti savo interesus;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

17 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (17a) | programa „FET Flagships“ pasirodė esanti veiksminga ir efektyvi priemonė, nes bendromis ir koordinuotomis Sąjungos ir valstybių narių pastangomis visuomenei buvo suteikta nauda, o įrodytą naudą teikiančios pavyzdinės programos ir toliau turėtų būti remiamos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17a)

programa „FET Flagships“ pasirodė esanti veiksminga ir efektyvi priemonė, nes bendromis ir koordinuotomis Sąjungos ir valstybių narių pastangomis visuomenei buvo suteikta nauda, o įrodytą naudą teikiančios pavyzdinės programos ir toliau turėtų būti remiamos;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | Jungtinis tyrimų centras (JRC) ir toliau turėtų padėti rengti Sąjungos politiką, visais politikos ciklo etapais teikdamas nepriklausomus vartotojų interesus atitinkančius mokslinius įrodymus ir techninę paramą. Tiesioginiai JRC veiksmai turėtų būti įgyvendinami lanksčiai, efektyviai ir skaidriai, atsižvelgiant į atitinkamus JRC naudotojų ir Sąjungos politikos poreikius ir užtikrinant Sąjungos finansinių interesų apsaugą. JRC ir toliau turėtų kurti papildomus išteklius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

Jungtinis tyrimų centras (JRC) ir toliau turėtų padėti rengti Sąjungos politiką, visais politikos ciklo etapais teikdamas nepriklausomus vartotojų interesus atitinkančius mokslinius įrodymus ir techninę paramą. Tiesioginiai JRC veiksmai turėtų būti įgyvendinami lanksčiai, efektyviai ir skaidriai, atsižvelgiant į atitinkamus JRC naudotojų ir Sąjungos politikos poreikius ir užtikrinant Sąjungos finansinių interesų apsaugą. JRC ir toliau turėtų kurti papildomus išteklius;

| (18) | Jungtinis tyrimų centras (JRC) ir toliau turėtų padėti rengti Sąjungos politiką, visais politikos ciklo etapais teikdamas nepriklausomus vartotojų interesus atitinkančius mokslinius įrodymus ir techninę paramą. Tiesioginiai JRC veiksmai turėtų būti įgyvendinami lanksčiai, efektyviai ir skaidriai, atsižvelgiant į atitinkamus JRC naudotojų ir Sąjungos politikos poreikius
  , biudžeto apribojimus
  ir užtikrinant Sąjungos finansinių interesų apsaugą. JRC ir toliau turėtų kurti papildomus išteklius; |
| --- | --- |

(18)

Jungtinis tyrimų centras (JRC) ir toliau turėtų padėti rengti Sąjungos politiką, visais politikos ciklo etapais teikdamas nepriklausomus vartotojų interesus atitinkančius mokslinius įrodymus ir techninę paramą. Tiesioginiai JRC veiksmai turėtų būti įgyvendinami lanksčiai, efektyviai ir skaidriai, atsižvelgiant į atitinkamus JRC naudotojų ir Sąjungos politikos poreikius
  , biudžeto apribojimus
  ir užtikrinant Sąjungos finansinių interesų apsaugą. JRC ir toliau turėtų kurti papildomus išteklius;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

19 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (19) | veiklos srityje
  „Atvirosios inovacijos“
  turėtų būti sukurtos integruotos paramos verslininkų poreikiams ir
  verslumui
  priemonės, kuriomis būtų siekiama realizuoti ir sparčiau diegti proveržio inovacijas sparčiam rinkos augimui užtikrinti. Tai turėtų padėti pritraukti novatoriškų įmonių, galinčių laipsniškai plėtoti veiklą tarptautiniu ir Sąjungos lygmenimis, taip pat greitai lanksčiomis sąlygomis skirti dotacijas ir užtikrinti bendrai finansuojamas investicijas, be kita ko, kartu su privačiais investuotojais. Šių tikslų turėtų būti siekiama įsteigiant Europos inovacijų tarybą. Šioje veiklos srityje taip pat turėtų būti remiamas Europos inovacijos ir technologijos institutas (EIT) ir apskritai Europos inovacijų ekosistemos, visų pirma bendrai finansuojant partnerystės su nacionaliniais ir regioniniais inovacijas remiančiais subjektais iniciatyvas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19)

veiklos srityje
  „Atvirosios inovacijos“
  turėtų būti sukurtos integruotos paramos verslininkų poreikiams ir
  verslumui
  priemonės, kuriomis būtų siekiama realizuoti ir sparčiau diegti proveržio inovacijas sparčiam rinkos augimui užtikrinti. Tai turėtų padėti pritraukti novatoriškų įmonių, galinčių laipsniškai plėtoti veiklą tarptautiniu ir Sąjungos lygmenimis, taip pat greitai lanksčiomis sąlygomis skirti dotacijas ir užtikrinti bendrai finansuojamas investicijas, be kita ko, kartu su privačiais investuotojais. Šių tikslų turėtų būti siekiama įsteigiant Europos inovacijų tarybą. Šioje veiklos srityje taip pat turėtų būti remiamas Europos inovacijos ir technologijos institutas (EIT) ir apskritai Europos inovacijų ekosistemos, visų pirma bendrai finansuojant partnerystės su nacionaliniais ir regioniniais inovacijas remiančiais subjektais iniciatyvas;

| (19) | veiklos srityje
  „Novatoriška Europa“
  turėtų būti sukurtos integruotos paramos verslininkų poreikiams ir
  į mokslinius tyrimus orientuotoms
  priemonės
  verslumui
  , kuriomis būtų siekiama realizuoti ir sparčiau diegti proveržio inovacijas sparčiam rinkos augimui užtikrinti
  , taip pat skatinti Sąjungos technologinį savarankiškumą strateginėse srityse
  . Tai turėtų padėti pritraukti novatoriškų įmonių
  , įskaitant MVĮ ir startuolius
  , galinčių laipsniškai plėtoti veiklą tarptautiniu ir Sąjungos lygmenimis, taip pat greitai lanksčiomis sąlygomis skirti dotacijas ir užtikrinti bendrai finansuojamas investicijas, be kita ko, kartu su privačiais investuotojais. Šių tikslų turėtų būti siekiama įsteigiant Europos inovacijų tarybą. Šioje veiklos srityje taip pat turėtų būti remiamas Europos inovacijos ir technologijos institutas (EIT)
  , EIT regionų inovacijos sistema
  ir apskritai Europos inovacijų ekosistemos
  visoje Sąjungoje
  , visų pirma bendrai finansuojant partnerystės su nacionaliniais ir regioniniais inovacijas remiančiais
  viešaisiais ir privačiaisiais
  subjektais iniciatyvas; |
| --- | --- |

(19)

veiklos srityje
  „Novatoriška Europa“
  turėtų būti sukurtos integruotos paramos verslininkų poreikiams ir
  į mokslinius tyrimus orientuotoms
  priemonės
  verslumui
  , kuriomis būtų siekiama realizuoti ir sparčiau diegti proveržio inovacijas sparčiam rinkos augimui užtikrinti
  , taip pat skatinti Sąjungos technologinį savarankiškumą strateginėse srityse
  . Tai turėtų padėti pritraukti novatoriškų įmonių
  , įskaitant MVĮ ir startuolius
  , galinčių laipsniškai plėtoti veiklą tarptautiniu ir Sąjungos lygmenimis, taip pat greitai lanksčiomis sąlygomis skirti dotacijas ir užtikrinti bendrai finansuojamas investicijas, be kita ko, kartu su privačiais investuotojais. Šių tikslų turėtų būti siekiama įsteigiant Europos inovacijų tarybą. Šioje veiklos srityje taip pat turėtų būti remiamas Europos inovacijos ir technologijos institutas (EIT)
  , EIT regionų inovacijos sistema
  ir apskritai Europos inovacijų ekosistemos
  visoje Sąjungoje
  , visų pirma bendrai finansuojant partnerystės su nacionaliniais ir regioniniais inovacijas remiančiais
  viešaisiais ir privačiaisiais
  subjektais iniciatyvas;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | Programos politikos tikslų
  taip pat
  bus siekiama pasitelkiant „InvestEU“ fondo atitinkamų politikos sričių finansines priemones ir biudžeto garantijas
  .
  Finansine parama turėtų būti proporcingai naudojamasi tokioms problemoms kaip rinkos nepakankamumas arba nepakankamos investicijos spręsti
  ,
  o veiksmais neturėtų būti dubliuojamas ar išstumiamas privatusis finansavimas arba iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje. Veiksmai turėtų suteikti aiškią Europos pridėtinę vertę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

Programos politikos tikslų
  taip pat
  bus siekiama pasitelkiant „InvestEU“ fondo atitinkamų politikos sričių finansines priemones ir biudžeto garantijas
  .
  Finansine parama turėtų būti proporcingai naudojamasi tokioms problemoms kaip rinkos nepakankamumas arba nepakankamos investicijos spręsti
  ,
  o veiksmais neturėtų būti dubliuojamas ar išstumiamas privatusis finansavimas arba iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje. Veiksmai turėtų suteikti aiškią Europos pridėtinę vertę;

| (20) | siekiant patenkinti investicijų paramos poreikį vykdant tokią didesnės rizikos ir nelinijinę veiklą kaip moksliniai tyrimai ir inovacijos, labai svarbu, kad programa „Europos horizontas“, visų pirma Europos inovacijų taryba, taip pat EIT su savo ŽIB, užtikrintų sąveiką su kitomis finansinėmis priemonėmis, kurios įgyvendinamos pagal „InvestEU“. Šiuo atžvilgiu patirtis, sukaupta įgyvendinant tokias finansines priemones pagal programą „Horizontas 2020“ kaip „InnovFin“ ir MVĮ teikiamas paskolų garantijas
  ,
  turėtų tapti tvirtu pagrindu teikiant šią tikslinę paramą ir Europos inovacijų taryba turėtų sukurti strateginės žvalgybos ir vertinimo realiuoju laiku veiklas, kad laiku valdytų ir organizuotų įvairius savo veiksmus; |
| --- | --- |

(20)

siekiant patenkinti investicijų paramos poreikį vykdant tokią didesnės rizikos ir nelinijinę veiklą kaip moksliniai tyrimai ir inovacijos, labai svarbu, kad programa „Europos horizontas“, visų pirma Europos inovacijų taryba, taip pat EIT su savo ŽIB, užtikrintų sąveiką su kitomis finansinėmis priemonėmis, kurios įgyvendinamos pagal „InvestEU“. Šiuo atžvilgiu patirtis, sukaupta įgyvendinant tokias finansines priemones pagal programą „Horizontas 2020“ kaip „InnovFin“ ir MVĮ teikiamas paskolų garantijas
  ,
  turėtų tapti tvirtu pagrindu teikiant šią tikslinę paramą ir Europos inovacijų taryba turėtų sukurti strateginės žvalgybos ir vertinimo realiuoju laiku veiklas, kad laiku valdytų ir organizuotų įvairius savo veiksmus;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

21 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (21) | Europos inovacijų taryba, pasitelkdama savo priemones „Pathfinder“ ir „Accelerator“, turėtų siekti nustatyti, plėtoti ir platinti rinkas kuriančias proveržio inovacijas ir remti sparčią jų plėtrą ES ir tarptautiniu lygmenimis. Nuosekliai ir racionaliai remdama proveržio inovacijas, Europos inovacijų taryba turėtų panaikinti dabartinį viešosios paramos proveržio inovacijoms ir privačiojo sektoriaus investicijų į šią sritį trūkumą. Dėl savo priemonių pobūdžio Europos inovacijų taryba turi atlikti specialias teisines ir valdymo funkcijas, kad būtų aiškiai parodomi jos tikslai, visų pirma su inovacijų platinimu rinkoje susijusi veikla; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21)

Europos inovacijų taryba, pasitelkdama savo priemones „Pathfinder“ ir „Accelerator“, turėtų siekti nustatyti, plėtoti ir platinti rinkas kuriančias proveržio inovacijas ir remti sparčią jų plėtrą ES ir tarptautiniu lygmenimis. Nuosekliai ir racionaliai remdama proveržio inovacijas, Europos inovacijų taryba turėtų panaikinti dabartinį viešosios paramos proveržio inovacijoms ir privačiojo sektoriaus investicijų į šią sritį trūkumą. Dėl savo priemonių pobūdžio Europos inovacijų taryba turi atlikti specialias teisines ir valdymo funkcijas, kad būtų aiškiai parodomi jos tikslai, visų pirma su inovacijų platinimu rinkoje susijusi veikla;

Išbraukta.

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

22 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (22) | vadinamąjį mirties slėnį, t. y. atotrūkį tarp mokslinių tyrimų, išankstinio masinio komercinimo ir įmonių plėtros, turėtų padėti įveikti priemonė „Accelerator“, šiuo tikslu pasitelkiant Europos inovacijų tarybos mišrų finansavimą. Visų pirma, pagal priemonę „Accelerator“ turėtų būti teikiama parama operacijoms, keliančioms tokią technologinę arba rinkos riziką, dėl kurios jos nelaikomos bankams priimtinomis operacijomis ir kurios negalima atsverti didelėmis rinkos investicijomis, taip papildant Reglamentu ... (15) sukurtą programą „InvestEU“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22)

vadinamąjį mirties slėnį, t. y. atotrūkį tarp mokslinių tyrimų, išankstinio masinio komercinimo ir įmonių plėtros, turėtų padėti įveikti priemonė „Accelerator“, šiuo tikslu pasitelkiant Europos inovacijų tarybos mišrų finansavimą. Visų pirma, pagal priemonę „Accelerator“ turėtų būti teikiama parama operacijoms, keliančioms tokią technologinę arba rinkos riziką, dėl kurios jos nelaikomos bankams priimtinomis operacijomis ir kurios negalima atsverti didelėmis rinkos investicijomis, taip papildant Reglamentu ... (15) sukurtą programą „InvestEU“;

| (22) | vadinamąjį mirties slėnį, t. y. atotrūkį tarp mokslinių tyrimų, išankstinio masinio komercinimo ir įmonių plėtros, turėtų padėti įveikti
  Europos inovacijų tarybos
  priemonė „Accelerator“, šiuo tikslu pasitelkiant Europos inovacijų tarybos mišrų finansavimą. Visų pirma, pagal priemonę „Accelerator“ turėtų būti teikiama parama operacijoms, keliančioms tokią technologinę arba rinkos riziką, dėl kurios jos nelaikomos bankams priimtinomis operacijomis ir kurios negalima atsverti didelėmis rinkos investicijomis, taip papildant Reglamentu ... (15) sukurtą programą „InvestEU“; |
| --- | --- |

(22)

vadinamąjį mirties slėnį, t. y. atotrūkį tarp mokslinių tyrimų, išankstinio masinio komercinimo ir įmonių plėtros, turėtų padėti įveikti
  Europos inovacijų tarybos
  priemonė „Accelerator“, šiuo tikslu pasitelkiant Europos inovacijų tarybos mišrų finansavimą. Visų pirma, pagal priemonę „Accelerator“ turėtų būti teikiama parama operacijoms, keliančioms tokią technologinę arba rinkos riziką, dėl kurios jos nelaikomos bankams priimtinomis operacijomis ir kurios negalima atsverti didelėmis rinkos investicijomis, taip papildant Reglamentu ... (15) sukurtą programą „InvestEU“;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

23 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (23) | EIT, pirmiausia pasitelkdamas savo žinių ir inovacijos bendrijas (ŽIB), turėtų siekti stiprinti inovacijų ekosistemas, padedančias spręsti pasaulinius uždavinius, šiuo tikslu skatindamas integruoti verslo, mokslinių tyrimų, aukštojo mokslo ir verslumo sričių veiklą. EIT, vykdydamas savo veiklą, turėtų skatinti inovacijas ir remti aukštojo mokslo integraciją į inovacijų ekosistemą, visų pirma skatindamas ugdyti verslumą ir palaikyti tvirtus nespecializuoto pramonės ir akademinės bendruomenės bendradarbiavimo ryšius, taip pat nustatydamas įgūdžius, kurių turėtų turėti būsimi novatoriai pasauliniams uždaviniams spręsti, įskaitant pažangius skaitmeninius ir su inovacijomis susijusius įgūdžius. Europos inovacijų tarybos paramos gavėjai turėtų galėti naudotis EIT nustatytomis paramos programomis, o EIT ŽIB steigiamos pradedančiosios įmonės turėtų turėti galimybę naudotis Europos inovacijų tarybos veiksmais. Nors EIT daugiausia dėmesio skiria inovacijų ekosistemoms, todėl būtų natūralu jį priskirti Programos veiklos sričiai
  „Atvirosios inovacijos“
  , strateginio planavimo etapu EIT ŽIB planavimo procesai turėtų būti suderinti su Programos veiklos sritimi „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23)

EIT, pirmiausia pasitelkdamas savo žinių ir inovacijos bendrijas (ŽIB), turėtų siekti stiprinti inovacijų ekosistemas, padedančias spręsti pasaulinius uždavinius, šiuo tikslu skatindamas integruoti verslo, mokslinių tyrimų, aukštojo mokslo ir verslumo sričių veiklą. EIT, vykdydamas savo veiklą, turėtų skatinti inovacijas ir remti aukštojo mokslo integraciją į inovacijų ekosistemą, visų pirma skatindamas ugdyti verslumą ir palaikyti tvirtus nespecializuoto pramonės ir akademinės bendruomenės bendradarbiavimo ryšius, taip pat nustatydamas įgūdžius, kurių turėtų turėti būsimi novatoriai pasauliniams uždaviniams spręsti, įskaitant pažangius skaitmeninius ir su inovacijomis susijusius įgūdžius. Europos inovacijų tarybos paramos gavėjai turėtų galėti naudotis EIT nustatytomis paramos programomis, o EIT ŽIB steigiamos pradedančiosios įmonės turėtų turėti galimybę naudotis Europos inovacijų tarybos veiksmais. Nors EIT daugiausia dėmesio skiria inovacijų ekosistemoms, todėl būtų natūralu jį priskirti Programos veiklos sričiai
  „Atvirosios inovacijos“
  , strateginio planavimo etapu EIT ŽIB planavimo procesai turėtų būti suderinti su Programos veiklos sritimi „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas;

| (23) | EIT, pirmiausia pasitelkdamas savo žinių ir inovacijos bendrijas (ŽIB)
  ir EIT regionų inovacijos sistemą
  , turėtų siekti stiprinti inovacijų ekosistemas,
  siekiant vystyti bendrą Sąjungos pajėgumą kurti inovacijas,
  padedančias spręsti pasaulinius uždavinius, šiuo tikslu skatindamas integruoti verslo, mokslinių tyrimų, aukštojo mokslo ir verslumo sričių veiklą.
  Pagal savo steigimo aktą, EIT reglamentą

   (1a)

  ir EIT strateginę inovacijų darbotvarkę

   (1b)

  ,
  EIT, vykdydamas savo veiklą, turėtų skatinti inovacijas ir remti aukštojo mokslo integraciją į inovacijų ekosistemą, visų pirma skatindamas ugdyti verslumą ir palaikyti tvirtus nespecializuoto pramonės ir akademinės bendruomenės bendradarbiavimo ryšius, taip pat nustatydamas įgūdžius, kurių turėtų turėti būsimi novatoriai pasauliniams
  visuomenės uždaviniams spręsti, įskaitant pažangius skaitmeninius ir su inovacijomis susijusius įgūdžius. taip pat nustatydamas įgūdžius, kurių turėtų turėti būsimi novatoriai pasauliniams
  uždaviniams spręsti, įskaitant pažangius skaitmeninius ir su inovacijomis susijusius įgūdžius. Europos inovacijų tarybos paramos gavėjai turėtų galėti naudotis EIT nustatytomis paramos programomis, o EIT ŽIB steigiamos pradedančiosios įmonės turėtų turėti
  skubią
  galimybę naudotis Europos inovacijų tarybos veiksmais. Nors EIT daugiausia dėmesio skiria inovacijų ekosistemoms, todėl būtų natūralu jį priskirti Programos veiklos sričiai
  „Novatoriška Europa“, jis turėtų remti ir kitas veiklos sritis
  ,
  atitinkamai
  strateginio planavimo etapu EIT ŽIB planavimo procesai turėtų būti suderinti su Programos veiklos sritimi „Pasauliniai uždaviniai ir
  Europos
  pramonės konkurencingumas
  . Reikėtų vengti ŽIB ir kitų priemonių, visų pirma kitų partnerysčių, dubliavimo toje pačioje srityje; |
| --- | --- |

(23)

EIT, pirmiausia pasitelkdamas savo žinių ir inovacijos bendrijas (ŽIB)
  ir EIT regionų inovacijos sistemą
  , turėtų siekti stiprinti inovacijų ekosistemas,
  siekiant vystyti bendrą Sąjungos pajėgumą kurti inovacijas,
  padedančias spręsti pasaulinius uždavinius, šiuo tikslu skatindamas integruoti verslo, mokslinių tyrimų, aukštojo mokslo ir verslumo sričių veiklą.
  Pagal savo steigimo aktą, EIT reglamentą

   (1a)

  ir EIT strateginę inovacijų darbotvarkę

   (1b)

  ,
  EIT, vykdydamas savo veiklą, turėtų skatinti inovacijas ir remti aukštojo mokslo integraciją į inovacijų ekosistemą, visų pirma skatindamas ugdyti verslumą ir palaikyti tvirtus nespecializuoto pramonės ir akademinės bendruomenės bendradarbiavimo ryšius, taip pat nustatydamas įgūdžius, kurių turėtų turėti būsimi novatoriai pasauliniams
  visuomenės uždaviniams spręsti, įskaitant pažangius skaitmeninius ir su inovacijomis susijusius įgūdžius. taip pat nustatydamas įgūdžius, kurių turėtų turėti būsimi novatoriai pasauliniams
  uždaviniams spręsti, įskaitant pažangius skaitmeninius ir su inovacijomis susijusius įgūdžius. Europos inovacijų tarybos paramos gavėjai turėtų galėti naudotis EIT nustatytomis paramos programomis, o EIT ŽIB steigiamos pradedančiosios įmonės turėtų turėti
  skubią
  galimybę naudotis Europos inovacijų tarybos veiksmais. Nors EIT daugiausia dėmesio skiria inovacijų ekosistemoms, todėl būtų natūralu jį priskirti Programos veiklos sričiai
  „Novatoriška Europa“, jis turėtų remti ir kitas veiklos sritis
  ,
  atitinkamai
  strateginio planavimo etapu EIT ŽIB planavimo procesai turėtų būti suderinti su Programos veiklos sritimi „Pasauliniai uždaviniai ir
  Europos
  pramonės konkurencingumas
  . Reikėtų vengti ŽIB ir kitų priemonių, visų pirma kitų partnerysčių, dubliavimo toje pačioje srityje;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

24 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (24) | norint užtikrinti, kad klestėtų proveržio ir radikalios inovacijos, vienas iš pagrindinių reikalavimų turėtų būti užtikrinti ir išsaugoti vienodas sąlygas konkrečioje rinkoje konkuruojančioms įmonėms, taip sudarant sąlygas visų pirma mažiesiems ir vidutiniams novatoriams pasinaudoti jų investicijų teikiama nauda ir užimti atitinkamą rinkos dalį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(24)

norint užtikrinti, kad klestėtų proveržio ir radikalios inovacijos, vienas iš pagrindinių reikalavimų turėtų būti užtikrinti ir išsaugoti vienodas sąlygas konkrečioje rinkoje konkuruojančioms įmonėms, taip sudarant sąlygas visų pirma mažiesiems ir vidutiniams novatoriams pasinaudoti jų investicijų teikiama nauda ir užimti atitinkamą rinkos dalį;

| (24) | norint užtikrinti, kad klestėtų proveržio ir radikalios inovacijos, vienas iš pagrindinių reikalavimų turėtų būti užtikrinti ir išsaugoti vienodas sąlygas konkrečioje rinkoje konkuruojančioms įmonėms, taip sudarant sąlygas visų pirma mažiesiems ir vidutiniams novatoriams pasinaudoti jų investicijų teikiama nauda ir užimti atitinkamą rinkos dalį. Taip pat tam tikras finansuojamos veiklos inovacijų skalės atvirumas – skirtas dideliam naudos gavėjų tinklui – galėtų iš esmės padėti stiprinant MVĮ gebėjimus, nes jos gautų reikiamas priemones investicijoms pritraukti ir klestėti; |
| --- | --- |

(24)

norint užtikrinti, kad klestėtų proveržio ir radikalios inovacijos, vienas iš pagrindinių reikalavimų turėtų būti užtikrinti ir išsaugoti vienodas sąlygas konkrečioje rinkoje konkuruojančioms įmonėms, taip sudarant sąlygas visų pirma mažiesiems ir vidutiniams novatoriams pasinaudoti jų investicijų teikiama nauda ir užimti atitinkamą rinkos dalį. Taip pat tam tikras finansuojamos veiklos inovacijų skalės atvirumas – skirtas dideliam naudos gavėjų tinklui – galėtų iš esmės padėti stiprinant MVĮ gebėjimus, nes jos gautų reikiamas priemones investicijoms pritraukti ir klestėti;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

25 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (25) | įgyvendinant Programą, remiantis
  bendrais
  interesais, abipuse
  nauda
  ir visuotiniais įsipareigojimais įgyvendinti JT DVT, turėtų būti skatinamas ir integruojamas bendradarbiavimas su trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis ir atitinkamos iniciatyvos. Tarptautinio bendradarbiavimo tikslai turėtų būti didinti Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų
  pažangumą
  , patrauklumą ir ekonominį bei pramonės konkurencingumą, spręsti pasaulinius uždavinius, įtvirtintus JT DVT, ir padėti įgyvendinti Sąjungos išorės politiką. Turėtų būti laikomasi bendro atvirumo tarptautinių partnerių dalyvavimui ir tikslinių tarptautinio bendradarbiavimo veiksmų principų,
  be kita ko, užtikrinant atitinkamą
  mažas ir vidutines pajamas gaunančiose šalyse įsisteigusių subjektų
  tinkamumą
  finansuoti. Kartu
  reikėtų skatinti trečiąsias valstybes prisijungti
  prie Programos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25)

įgyvendinant Programą, remiantis
  bendrais
  interesais, abipuse
  nauda
  ir visuotiniais įsipareigojimais įgyvendinti JT DVT, turėtų būti skatinamas ir integruojamas bendradarbiavimas su trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis ir atitinkamos iniciatyvos. Tarptautinio bendradarbiavimo tikslai turėtų būti didinti Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų
  pažangumą
  , patrauklumą ir ekonominį bei pramonės konkurencingumą, spręsti pasaulinius uždavinius, įtvirtintus JT DVT, ir padėti įgyvendinti Sąjungos išorės politiką. Turėtų būti laikomasi bendro atvirumo tarptautinių partnerių dalyvavimui ir tikslinių tarptautinio bendradarbiavimo veiksmų principų,
  be kita ko, užtikrinant atitinkamą
  mažas ir vidutines pajamas gaunančiose šalyse įsisteigusių subjektų
  tinkamumą
  finansuoti. Kartu
  reikėtų skatinti trečiąsias valstybes prisijungti
  prie Programos;

| (25) | įgyvendinant Programą, remiantis
  Sąjungos
  interesais
  ir
  abipuse nauda ir visuotiniais įsipareigojimais įgyvendinti JT DVT, turėtų būti skatinamas ir integruojamas bendradarbiavimas su trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis ir atitinkamos iniciatyvos. Tarptautinio bendradarbiavimo tikslai turėtų būti didinti Sąjungos
  pažangumą
  mokslinių tyrimų ir inovacijų
  srityse
  , patrauklumą ir ekonominį bei pramonės konkurencingumą, spręsti pasaulinius uždavinius, įtvirtintus JT DVT, ir padėti įgyvendinti Sąjungos išorės politiką. Turėtų būti laikomasi bendro atvirumo
  abipusiam
  tarptautinių partnerių dalyvavimui ir tikslinių tarptautinio bendradarbiavimo veiksmų principų,
  taip pat turi būti taikomi atitinkami
  mažas ir vidutines pajamas gaunančiose šalyse įsisteigusių subjektų
  tinkamumo
  finansuoti
  kriterijai, atsižvelgiant į skirtingą gebėjimų lygį mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje
  . Kartu
  kai numatomas abipusiškumas ir kai apsaugomi Sąjungos interesai, skatinamas sustiprintas visų valstybių narių dalyvavimą Programoje ir trečiųjų valstybių prisijungimas
  prie Programos; |
| --- | --- |

(25)

įgyvendinant Programą, remiantis
  Sąjungos
  interesais
  ir
  abipuse nauda ir visuotiniais įsipareigojimais įgyvendinti JT DVT, turėtų būti skatinamas ir integruojamas bendradarbiavimas su trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis ir atitinkamos iniciatyvos. Tarptautinio bendradarbiavimo tikslai turėtų būti didinti Sąjungos
  pažangumą
  mokslinių tyrimų ir inovacijų
  srityse
  , patrauklumą ir ekonominį bei pramonės konkurencingumą, spręsti pasaulinius uždavinius, įtvirtintus JT DVT, ir padėti įgyvendinti Sąjungos išorės politiką. Turėtų būti laikomasi bendro atvirumo
  abipusiam
  tarptautinių partnerių dalyvavimui ir tikslinių tarptautinio bendradarbiavimo veiksmų principų,
  taip pat turi būti taikomi atitinkami
  mažas ir vidutines pajamas gaunančiose šalyse įsisteigusių subjektų
  tinkamumo
  finansuoti
  kriterijai, atsižvelgiant į skirtingą gebėjimų lygį mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje
  . Kartu
  kai numatomas abipusiškumas ir kai apsaugomi Sąjungos interesai, skatinamas sustiprintas visų valstybių narių dalyvavimą Programoje ir trečiųjų valstybių prisijungimas
  prie Programos;

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

26 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (26) | siekiant stiprinti mokslo ir visuomenės tarpusavio ryšius ir kuo labiau padidinti jų sąveikos teikiamą naudą, įgyvendinant Programą reikėtų įtraukti piliečius ir pilietinės visuomenės organizacijas į bendro patikimų mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkių ir turinio rengimo ir kūrimo procesą, šiuo tikslu populiarinant mokslinį švietimą ir sudarant sąlygas visuomenei įgyti mokslinių žinių, taip pat sudarant palankesnes sąlygas piliečiams ir pilietinės visuomenės organizacijoms dalyvauti vykdant Programos veiklą.
  Tai turėtų būti daroma įgyvendinant visą Programą ir vykdant specialią veiklą pagal jos dalį „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“. Siekiant užsitikrinti ir išlaikyti visuomenės paramą Programai, įtraukiant piliečius ir pilietinę visuomenę į mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą kartu turėtų būti vykdoma visuomenės informavimo veikla. Įgyvendinant Programą taip pat turėtų būti siekiama šalinti kliūtis ir didinti mokslo, technologijų, kultūros ir meno sričių sąveiką, kad būtų galima kurti kokybiškesnes tvarias inovacijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26)

siekiant stiprinti mokslo ir visuomenės tarpusavio ryšius ir kuo labiau padidinti jų sąveikos teikiamą naudą, įgyvendinant Programą reikėtų įtraukti piliečius ir pilietinės visuomenės organizacijas į bendro patikimų mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkių ir turinio rengimo ir kūrimo procesą, šiuo tikslu populiarinant mokslinį švietimą ir sudarant sąlygas visuomenei įgyti mokslinių žinių, taip pat sudarant palankesnes sąlygas piliečiams ir pilietinės visuomenės organizacijoms dalyvauti vykdant Programos veiklą.
  Tai turėtų būti daroma įgyvendinant visą Programą ir vykdant specialią veiklą pagal jos dalį „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“. Siekiant užsitikrinti ir išlaikyti visuomenės paramą Programai, įtraukiant piliečius ir pilietinę visuomenę į mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą kartu turėtų būti vykdoma visuomenės informavimo veikla. Įgyvendinant Programą taip pat turėtų būti siekiama šalinti kliūtis ir didinti mokslo, technologijų, kultūros ir meno sričių sąveiką, kad būtų galima kurti kokybiškesnes tvarias inovacijas;

| (26) | siekiant stiprinti mokslo ir visuomenės tarpusavio ryšius ir kuo labiau padidinti jų sąveikos teikiamą naudą, įgyvendinant Programą reikėtų įtraukti piliečius ir pilietinės visuomenės organizacijas į bendro patikimų mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkių ir turinio rengimo ir kūrimo procesą,
  kuriame atsižvelgiama į piliečių ir pilietinės visuomenės iškeltas problemas, poreikius ir lūkesčius,
  šiuo tikslu populiarinant mokslinį švietimą ir sudarant sąlygas visuomenei įgyti mokslinių žinių, taip pat sudarant palankesnes sąlygas piliečiams ir pilietinės visuomenės organizacijoms dalyvauti vykdant Programos veiklą.
  Priemones, kurių imtasi siekiant padidinti piliečių ir pilietinės visuomenės dalyvavimą, būtina stebėti; |
| --- | --- |

(26)

siekiant stiprinti mokslo ir visuomenės tarpusavio ryšius ir kuo labiau padidinti jų sąveikos teikiamą naudą, įgyvendinant Programą reikėtų įtraukti piliečius ir pilietinės visuomenės organizacijas į bendro patikimų mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkių ir turinio rengimo ir kūrimo procesą,
  kuriame atsižvelgiama į piliečių ir pilietinės visuomenės iškeltas problemas, poreikius ir lūkesčius,
  šiuo tikslu populiarinant mokslinį švietimą ir sudarant sąlygas visuomenei įgyti mokslinių žinių, taip pat sudarant palankesnes sąlygas piliečiams ir pilietinės visuomenės organizacijoms dalyvauti vykdant Programos veiklą.
  Priemones, kurių imtasi siekiant padidinti piliečių ir pilietinės visuomenės dalyvavimą, būtina stebėti;

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

26 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (26a) | įgyvendinant programą „Europos horizontas“ reikėtų remti naujas technologijas, kuriomis prisidedama įveikiant kliūtis, dėl kurių neįgalieji neturi galimybių visapusiškai dalyvauti ir dėl kurių taip ribojamas iš tiesų įtraukios visuomenės kūrimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26a)

įgyvendinant programą „Europos horizontas“ reikėtų remti naujas technologijas, kuriomis prisidedama įveikiant kliūtis, dėl kurių neįgalieji neturi galimybių visapusiškai dalyvauti ir dėl kurių taip ribojamas iš tiesų įtraukios visuomenės kūrimas;

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

26 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (26b) | siekiant stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę, visomis programos dalimis reikėtų siekti ženkliai sumažinti mokslinių tyrimų ir inovacijų atotrūkį, ypač padidinti valstybių, kuriose didinamas dalyvių skaičius, dalyvavimą programos mokslinių tyrimų ir inovacijų veikloje, stiprinti naujus bendradarbiavimo mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje metodus, mažinti tyrėjų darbo užmokesčio skirtumus Sąjungoje, atkurti protų nutekėjimo pusiausvyrą, modernizuoti nacionalines mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemas ir užtikrinti subalansuotą atstovavimą vertinimo tarybose, ekspertų grupėse ir mokslo valdybose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26b)

siekiant stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę, visomis programos dalimis reikėtų siekti ženkliai sumažinti mokslinių tyrimų ir inovacijų atotrūkį, ypač padidinti valstybių, kuriose didinamas dalyvių skaičius, dalyvavimą programos mokslinių tyrimų ir inovacijų veikloje, stiprinti naujus bendradarbiavimo mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje metodus, mažinti tyrėjų darbo užmokesčio skirtumus Sąjungoje, atkurti protų nutekėjimo pusiausvyrą, modernizuoti nacionalines mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemas ir užtikrinti subalansuotą atstovavimą vertinimo tarybose, ekspertų grupėse ir mokslo valdybose;

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

27 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (27) | pagal SESV 349 straipsnį Sąjungos atokiausiems regionams, atsižvelgiant į jų struktūrinę, socialinę ir ekonominę padėtį, suteikiama teisė naudotis konkrečiomis priemonėmis, susijusiomis su jų galimybėmis dalyvauti horizontaliosiose Sąjungos programose. Todėl Programoje turėtų būti atsižvelgiama į konkrečius šių regionų ypatumus, kaip išdėstyta Komisijos komunikate „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“ (COM(2017)0623), kurį Taryba patvirtino 2018 m. balandžio 12 d.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(27)

pagal SESV 349 straipsnį Sąjungos atokiausiems regionams, atsižvelgiant į jų struktūrinę, socialinę ir ekonominę padėtį, suteikiama teisė naudotis konkrečiomis priemonėmis, susijusiomis su jų galimybėmis dalyvauti horizontaliosiose Sąjungos programose. Todėl Programoje turėtų būti atsižvelgiama į konkrečius šių regionų ypatumus, kaip išdėstyta Komisijos komunikate „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“ (COM(2017)0623), kurį Taryba patvirtino 2018 m. balandžio 12 d.;

| (27) | pagal SESV 349 straipsnį Sąjungos atokiausiems regionams, atsižvelgiant į jų struktūrinę, socialinę ir ekonominę padėtį, suteikiama teisė naudotis konkrečiomis priemonėmis, susijusiomis su jų galimybėmis dalyvauti horizontaliosiose Sąjungos programose. Todėl Programoje turėtų būti atsižvelgiama į konkrečius šių regionų ypatumus, kaip išdėstyta Komisijos komunikate „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“ (COM(2017)0623), kuriam Taryba pritarė 2018 m. balandžio 12 d.,
  ir kur įmanoma skatinti jų dalyvavimą Programoje
  ; |
| --- | --- |

(27)

pagal SESV 349 straipsnį Sąjungos atokiausiems regionams, atsižvelgiant į jų struktūrinę, socialinę ir ekonominę padėtį, suteikiama teisė naudotis konkrečiomis priemonėmis, susijusiomis su jų galimybėmis dalyvauti horizontaliosiose Sąjungos programose. Todėl Programoje turėtų būti atsižvelgiama į konkrečius šių regionų ypatumus, kaip išdėstyta Komisijos komunikate „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“ (COM(2017)0623), kuriam Taryba pritarė 2018 m. balandžio 12 d.,
  ir kur įmanoma skatinti jų dalyvavimą Programoje
  ;

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

28 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (28) | laikantis Europos Sąjungos sutarties 2 ir 3 straipsnių ir SESV 8 straipsnio
  ,
  pagal Programą vykdoma veikla turėtų būti siekiama panaikinti lyčių nelygybę
  ir skatinti moterų ir vyrų lygybę
  mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Lyčių aspektas turėtų būti tinkamai integruojamas į mokslinių tyrimų
  ir
  inovacijų turinį
  ir į 
  jį turėtų būti atsižvelgiama visais
  mokslinių tyrimų
  ciklo etapais
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28)

laikantis Europos Sąjungos sutarties 2 ir 3 straipsnių ir SESV 8 straipsnio
  ,
  pagal Programą vykdoma veikla turėtų būti siekiama panaikinti lyčių nelygybę
  ir skatinti moterų ir vyrų lygybę
  mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Lyčių aspektas turėtų būti tinkamai integruojamas į mokslinių tyrimų
  ir
  inovacijų turinį
  ir į 
  jį turėtų būti atsižvelgiama visais
  mokslinių tyrimų
  ciklo etapais
  ;

| (28) | pagal Programą vykdoma veikla turėtų būti siekiama panaikinti lyčių nelygybę, išvengti šališkumo lyčių atžvilgiu
  ,
  tinkamai integruoti lyčių aspektą į mokslinių tyrimų ir inovacijų turinį, siekiant gerinti profesinio
  ir
  asmeninio gyvenimo pusiausvyrą,
  skatinti moterų ir vyrų lygybę
  , įskaitant vienodo užmokesčio principų taikymą, kaip nurodyta SESV 141 straipsnio 3 dalyje ir Direktyvoje 2006/54/EB dėl moterų
  ir
  vyrų lygių galimybių
  ir
  vienodo požiūrio
  į 
  moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo, taip pat užtikrinant neįgalių mokslininkų prieigą prie
  mokslinių tyrimų
  ir inovacijų
  ; |
| --- | --- |

(28)

pagal Programą vykdoma veikla turėtų būti siekiama panaikinti lyčių nelygybę, išvengti šališkumo lyčių atžvilgiu
  ,
  tinkamai integruoti lyčių aspektą į mokslinių tyrimų ir inovacijų turinį, siekiant gerinti profesinio
  ir
  asmeninio gyvenimo pusiausvyrą,
  skatinti moterų ir vyrų lygybę
  , įskaitant vienodo užmokesčio principų taikymą, kaip nurodyta SESV 141 straipsnio 3 dalyje ir Direktyvoje 2006/54/EB dėl moterų
  ir
  vyrų lygių galimybių
  ir
  vienodo požiūrio
  į 
  moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo, taip pat užtikrinant neįgalių mokslininkų prieigą prie
  mokslinių tyrimų
  ir inovacijų
  ;

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

29 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (29) | atsižvelgiant į gynybos pramonės sektoriaus ypatumus, išsamios nuostatos dėl gynybos mokslinių tyrimų projektams skiriamo Sąjungos finansavimo turėtų būti nustatytos Reglamente ..., kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas (16), kuriame apibrėžiamos dalyvavimo atliekant gynybos mokslinius tyrimus taisyklės.
  Vykdant
  Europos gynybos fondo
  taikymo sričiai priskiriamą mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, daugiausia dėmesio
  turėtų būti
  skiriama gynybos srities taikomosioms programoms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(29)

atsižvelgiant į gynybos pramonės sektoriaus ypatumus, išsamios nuostatos dėl gynybos mokslinių tyrimų projektams skiriamo Sąjungos finansavimo turėtų būti nustatytos Reglamente ..., kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas (16), kuriame apibrėžiamos dalyvavimo atliekant gynybos mokslinius tyrimus taisyklės.
  Vykdant
  Europos gynybos fondo
  taikymo sričiai priskiriamą mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, daugiausia dėmesio
  turėtų būti
  skiriama gynybos srities taikomosioms programoms;

| (29) | atsižvelgiant į gynybos pramonės sektoriaus ypatumus, išsamios nuostatos dėl gynybos mokslinių tyrimų projektams skiriamo Sąjungos finansavimo turėtų būti nustatytos Reglamente ..., kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas (16), kuriame apibrėžiamos dalyvavimo atliekant gynybos mokslinius tyrimus taisyklės.
  Nors ir būtų galima skatinti programos „Europos horizontas“ ir Europos gynybos fondo sinergiją, stengiantis išvengti dubliavimosi, pagal programą „Europos horizontas“ vykdomi veiksmai ir toliau
  turėtų būti
  skiriami tik civiliniams tikslams; |
| --- | --- |

(29)

atsižvelgiant į gynybos pramonės sektoriaus ypatumus, išsamios nuostatos dėl gynybos mokslinių tyrimų projektams skiriamo Sąjungos finansavimo turėtų būti nustatytos Reglamente ..., kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas (16), kuriame apibrėžiamos dalyvavimo atliekant gynybos mokslinius tyrimus taisyklės.
  Nors ir būtų galima skatinti programos „Europos horizontas“ ir Europos gynybos fondo sinergiją, stengiantis išvengti dubliavimosi, pagal programą „Europos horizontas“ vykdomi veiksmai ir toliau
  turėtų būti
  skiriami tik civiliniams tikslams;

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

31 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (31a) | steigiant, įgyvendinant, vertinant Programą ir stebint jos įgyvendinimą reikėtų nuolat siekti administracinio supaprastinimo, visų pirma mažinant administracinę naštą ir vėlavimus, su kuriais susiduria paramos gavėjai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(31a)

steigiant, įgyvendinant, vertinant Programą ir stebint jos įgyvendinimą reikėtų nuolat siekti administracinio supaprastinimo, visų pirma mažinant administracinę naštą ir vėlavimus, su kuriais susiduria paramos gavėjai;

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

31 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (31b) | siekiant užtikrinti, kad Europa toliau pirmautų pasaulinių mokslinių tyrimų ir inovacijų, susijusių su skaitmeninėmis technologijomis, srityje ir atsižvelgiant į būtinybę didinti investicijas ir pasinaudoti didėjančiomis skaitmeninių technologijų teikiamomis galimybėmis, pagrindiniams skaitmeniniams prioritetams turėtų būti skiriamas pakankamas biudžetas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(31b)

siekiant užtikrinti, kad Europa toliau pirmautų pasaulinių mokslinių tyrimų ir inovacijų, susijusių su skaitmeninėmis technologijomis, srityje ir atsižvelgiant į būtinybę didinti investicijas ir pasinaudoti didėjančiomis skaitmeninių technologijų teikiamomis galimybėmis, pagrindiniams skaitmeniniams prioritetams turėtų būti skiriamas pakankamas biudžetas;

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

33 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (33) | pagal [atitinkamai atnaujinti nuorodą pagal naują sprendimą dėl UŠT: Tarybos sprendimo 2013/755/ES (23) 94 straipsnį] užjūrio šalyse ir teritorijose (UŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai atitinka reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į Programos taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(33)

pagal [atitinkamai atnaujinti nuorodą pagal naują sprendimą dėl UŠT: Tarybos sprendimo 2013/755/ES (23) 94 straipsnį] užjūrio šalyse ir teritorijose (UŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai atitinka reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į Programos taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi;

| (33) | pagal [atitinkamai atnaujinti nuorodą pagal naują sprendimą dėl UŠT: Tarybos sprendimo 2013/755/ES (23) 94 straipsnį] užjūrio šalyse ir teritorijose (UŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai atitinka reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į Programos taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi. Programoje turėtų būti tinkamai atsižvelgta į šių teritorijų ypatumus, siekiant užtikrinti jų veiksmingą dalyvavimą ir remti, visų pirma, atokiausių regionų, taip pat kaimyninių trečiųjų šalių bendradarbiavimą ir sąveiką; |
| --- | --- |

(33)

pagal [atitinkamai atnaujinti nuorodą pagal naują sprendimą dėl UŠT: Tarybos sprendimo 2013/755/ES (23) 94 straipsnį] užjūrio šalyse ir teritorijose (UŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai atitinka reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į Programos taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi. Programoje turėtų būti tinkamai atsižvelgta į šių teritorijų ypatumus, siekiant užtikrinti jų veiksmingą dalyvavimą ir remti, visų pirma, atokiausių regionų, taip pat kaimyninių trečiųjų šalių bendradarbiavimą ir sąveiką;

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

34 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (34) | pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 punktus būtina įvertinti Programą remiantis informacija, surinkta taikant konkrečius stebėsenos reikalavimus, kartu vengiant pernelyg didelio reguliavimo ir administracinės naštos, visų pirma tenkančios valstybėms narėms. Kai tinkama, tokie reikalavimai gali apimti išmatuojamus rodiklius, naudojamus esminiam Programos poveikiui įvertinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(34)

pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 punktus būtina įvertinti Programą remiantis informacija, surinkta taikant konkrečius stebėsenos reikalavimus, kartu vengiant pernelyg didelio reguliavimo ir administracinės naštos, visų pirma tenkančios valstybėms narėms. Kai tinkama, tokie reikalavimai gali apimti išmatuojamus rodiklius, naudojamus esminiam Programos poveikiui įvertinti;

| (34) | vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 dalimis, reikia įvertinti Programą remiantis informacija, surinkta laikantis specialių stebėsenos reikalavimų, tačiau drauge vengiant pernelyg didelio reguliavimo ir administracinės naštos, visų pirma valstybėms narėms
  ir Programos paramos gavėjams.
  Kai tinkama, tokie reikalavimai gali apimti išmatuojamus rodiklius, naudojamus esminiam Programos poveikiui įvertinti; |
| --- | --- |

(34)

vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 dalimis, reikia įvertinti Programą remiantis informacija, surinkta laikantis specialių stebėsenos reikalavimų, tačiau drauge vengiant pernelyg didelio reguliavimo ir administracinės naštos, visų pirma valstybėms narėms
  ir Programos paramos gavėjams.
  Kai tinkama, tokie reikalavimai gali apimti išmatuojamus rodiklius, naudojamus esminiam Programos poveikiui įvertinti;

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

38 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (38) | bendromis Programos taisyklėmis turėtų būti
  užtikrinama
  nuosekli sistema, kuria sudaromos palankesnės sąlygos dalyvauti Programos biudžeto lėšomis finansuojamose programose, įskaitant dalyvavimą tokių finansavimo įstaigų kaip EIT,
  bendrosios įmonės
  ar
  kitos
  pagal SESV 187 straipsnį
  veikiančios struktūros
  valdomose programose ir valstybių narių pagal SESV 185 straipsnį vykdomose programose.
  Pagrįstais atvejais
  reikėtų
  užtikrinti lanksčias galimybes
  patvirtinti konkrečias taisykles; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(38)

bendromis Programos taisyklėmis turėtų būti
  užtikrinama
  nuosekli sistema, kuria sudaromos palankesnės sąlygos dalyvauti Programos biudžeto lėšomis finansuojamose programose, įskaitant dalyvavimą tokių finansavimo įstaigų kaip EIT,
  bendrosios įmonės
  ar
  kitos
  pagal SESV 187 straipsnį
  veikiančios struktūros
  valdomose programose ir valstybių narių pagal SESV 185 straipsnį vykdomose programose.
  Pagrįstais atvejais
  reikėtų
  užtikrinti lanksčias galimybes
  patvirtinti konkrečias taisykles;

| (38) | bendromis Programos taisyklėmis
  ir reikalavimais
  turėtų būti
  užtikrinamos supaprastintos ir bendros įgyvendinimo priemonės, be kita ko, skirtos stebėsenai ir ataskaitų teikimui, ir
  nuosekli sistema, kuria sudaromos palankesnės sąlygos dalyvauti Programos biudžeto lėšomis finansuojamose programose, įskaitant dalyvavimą tokių finansavimo įstaigų kaip EIT,
  bendrųjų įmonių
  ar
  kitų
  pagal SESV 187 straipsnį
  veikiančių struktūrų
  valdomose programose ir valstybių narių pagal SESV 185 straipsnį vykdomose programose. Reikėtų
  suteikti galimybę patvirtinti
  konkrečias taisykles
  , bet išimtys turi būti ribojamos ir taikomos tik būtinais ir tinkamai pagrįstais atvejais
  ; |
| --- | --- |

(38)

bendromis Programos taisyklėmis
  ir reikalavimais
  turėtų būti
  užtikrinamos supaprastintos ir bendros įgyvendinimo priemonės, be kita ko, skirtos stebėsenai ir ataskaitų teikimui, ir
  nuosekli sistema, kuria sudaromos palankesnės sąlygos dalyvauti Programos biudžeto lėšomis finansuojamose programose, įskaitant dalyvavimą tokių finansavimo įstaigų kaip EIT,
  bendrųjų įmonių
  ar
  kitų
  pagal SESV 187 straipsnį
  veikiančių struktūrų
  valdomose programose ir valstybių narių pagal SESV 185 straipsnį vykdomose programose. Reikėtų
  suteikti galimybę patvirtinti
  konkrečias taisykles
  , bet išimtys turi būti ribojamos ir taikomos tik būtinais ir tinkamai pagrįstais atvejais
  ;

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

39 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (39) | imantis Programos taikymo sričiai priskiriamų veiksmų turėtų būti gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažįstamų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Tokie veiksmai turėtų atitikti visus teisinius įsipareigojimus, įskaitant įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę, ir atitinkamus Komisijos sprendimus, kaip antai 2013 m. birželio 28 d. Komisijos pranešimą (25), taip pat etikos principus, įskaitant bet kokio mokslinių tyrimų etikos pažeidimo vengimą. Vykdant mokslinių tyrimų veiklą taip pat turėtų būti atsižvelgiama į SESV 13 straipsnį ir moksliniams tyrimams ir bandymams turėtų būti mažiau naudojami gyvūnai, ilgainiui siekiant atsisakyti jų naudojimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(39)

imantis Programos taikymo sričiai priskiriamų veiksmų turėtų būti gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažįstamų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Tokie veiksmai turėtų atitikti visus teisinius įsipareigojimus, įskaitant įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę, ir atitinkamus Komisijos sprendimus, kaip antai 2013 m. birželio 28 d. Komisijos pranešimą (25), taip pat etikos principus, įskaitant bet kokio mokslinių tyrimų etikos pažeidimo vengimą. Vykdant mokslinių tyrimų veiklą taip pat turėtų būti atsižvelgiama į SESV 13 straipsnį ir moksliniams tyrimams ir bandymams turėtų būti mažiau naudojami gyvūnai, ilgainiui siekiant atsisakyti jų naudojimo;

| (39) | imantis Programos taikymo sričiai priskiriamų veiksmų turėtų būti gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažįstamų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Tokie veiksmai turėtų atitikti visus teisinius įsipareigojimus, įskaitant įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę, ir atitinkamus Komisijos sprendimus, kaip antai 2013 m. birželio 28 d. Komisijos pranešimą (25), taip pat etikos principus, įskaitant bet kokio mokslinių tyrimų etikos pažeidimo vengimą.
  Turėtų būti atsižvelgiama į Europos mokslo ir naujų technologijų etikos grupės nuomones, taip pat į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonę.
  Vykdant mokslinių tyrimų veiklą taip pat turėtų būti atsižvelgiama į SESV 13 straipsnį ir moksliniams tyrimams ir bandymams turėtų būti mažiau naudojami gyvūnai, ilgainiui siekiant atsisakyti jų naudojimo; |
| --- | --- |

(39)

imantis Programos taikymo sričiai priskiriamų veiksmų turėtų būti gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažįstamų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Tokie veiksmai turėtų atitikti visus teisinius įsipareigojimus, įskaitant įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę, ir atitinkamus Komisijos sprendimus, kaip antai 2013 m. birželio 28 d. Komisijos pranešimą (25), taip pat etikos principus, įskaitant bet kokio mokslinių tyrimų etikos pažeidimo vengimą.
  Turėtų būti atsižvelgiama į Europos mokslo ir naujų technologijų etikos grupės nuomones, taip pat į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonę.
  Vykdant mokslinių tyrimų veiklą taip pat turėtų būti atsižvelgiama į SESV 13 straipsnį ir moksliniams tyrimams ir bandymams turėtų būti mažiau naudojami gyvūnai, ilgainiui siekiant atsisakyti jų naudojimo;

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

40 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (40) | laikantis tarptautinio bendradarbiavimo tikslų, kaip išdėstyta SESV 180 ir 186 straipsniuose, turėtų būti skatinamas trečiosiose šalyse įsisteigusių teisės subjektų ir tarptautinių organizacijų dalyvavimas. Įgyvendinant Programą turėtų būti laikomasi pagal SESV 75 ir 215 straipsnius priimtų priemonių ir tarptautinės teisės nuostatų. Kalbant apie veiksmus, susijusius su Sąjungos strateginiu turtu, interesais, autonomija ar saugumu, dalyvauti įgyvendinant konkrečius Programos veiksmus gali būti leidžiama tik valstybėse narėse arba, be valstybių narių, nurodytose asocijuotosiose arba kitose trečiosiose valstybėse įsisteigusiems subjektams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(40)

laikantis tarptautinio bendradarbiavimo tikslų, kaip išdėstyta SESV 180 ir 186 straipsniuose, turėtų būti skatinamas trečiosiose šalyse įsisteigusių teisės subjektų ir tarptautinių organizacijų dalyvavimas. Įgyvendinant Programą turėtų būti laikomasi pagal SESV 75 ir 215 straipsnius priimtų priemonių ir tarptautinės teisės nuostatų. Kalbant apie veiksmus, susijusius su Sąjungos strateginiu turtu, interesais, autonomija ar saugumu, dalyvauti įgyvendinant konkrečius Programos veiksmus gali būti leidžiama tik valstybėse narėse arba, be valstybių narių, nurodytose asocijuotosiose arba kitose trečiosiose valstybėse įsisteigusiems subjektams;

| (40) | laikantis tarptautinio bendradarbiavimo tikslų, kaip išdėstyta SESV 180 ir 186 straipsniuose,
  ir siekiant Sąjungos interesų mokslo, visuomenės, ekonomikos ir technologijų srityse,
  turėtų būti skatinamas trečiosiose šalyse įsisteigusių teisės subjektų ir tarptautinių organizacijų dalyvavimas. Įgyvendinant Programą turėtų būti laikomasi pagal SESV 75 ir 215 straipsnius priimtų priemonių ir tarptautinės teisės nuostatų. Kalbant apie veiksmus, susijusius su Sąjungos strateginiu turtu, interesais, autonomija ar saugumu, dalyvauti įgyvendinant konkrečius Programos veiksmus gali būti leidžiama tik valstybėse narėse arba, be valstybių narių, nurodytose asocijuotosiose arba kitose trečiosiose valstybėse įsisteigusiems subjektams; |
| --- | --- |

(40)

laikantis tarptautinio bendradarbiavimo tikslų, kaip išdėstyta SESV 180 ir 186 straipsniuose,
  ir siekiant Sąjungos interesų mokslo, visuomenės, ekonomikos ir technologijų srityse,
  turėtų būti skatinamas trečiosiose šalyse įsisteigusių teisės subjektų ir tarptautinių organizacijų dalyvavimas. Įgyvendinant Programą turėtų būti laikomasi pagal SESV 75 ir 215 straipsnius priimtų priemonių ir tarptautinės teisės nuostatų. Kalbant apie veiksmus, susijusius su Sąjungos strateginiu turtu, interesais, autonomija ar saugumu, dalyvauti įgyvendinant konkrečius Programos veiksmus gali būti leidžiama tik valstybėse narėse arba, be valstybių narių, nurodytose asocijuotosiose arba kitose trečiosiose valstybėse įsisteigusiems subjektams;

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

41 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (41) | atsižvelgiant į kovos su
  klimato
  kaita svarbą
  , remiantis Sąjungos įsipareigojimais įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir
  pasiekti
  Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus,
  Programa padės
  integruoti klimato
  politikos
  veiksmus ir
  siekti bendro tikslo 25
   proc. ES biudžeto
  išlaidų skirti
  klimato
  politikos tikslams pasiekti
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(41)

atsižvelgiant į kovos su
  klimato
  kaita svarbą
  , remiantis Sąjungos įsipareigojimais įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir
  pasiekti
  Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus,
  Programa padės
  integruoti klimato
  politikos
  veiksmus ir
  siekti bendro tikslo 25
   proc. ES biudžeto
  išlaidų skirti
  klimato
  politikos tikslams pasiekti
  ;

| (41) | pripažįstant, kad klimato kaita yra vienas iš didžiausių pasaulinių ir visuomenės iššūkių ir atsižvelgiant į tai, kad svarbu imtis veiksmų siekiant spręsti
  klimato
  kaitos problemą
  , remiantis Sąjungos įsipareigojimais įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir
  siekti
  Jungtinių Tautų darnaus vystymosi
  tikslų, tam tikrais atvejais šioje Programoje ne mažiau kaip 35 proc. numatytų išlaidų bus skirta remti klimato politikos
  tikslus,
  atsižvelgiant į bendrąjį Sąjungos tikslą –
  integruoti klimato
  srities
  veiksmus, ir
  tam numatant 30
   proc. ES biudžeto
  lėšų; Siekiant stebėti ir tikrinti šio tikslo įgyvendinimą, visas su klimatu susijusias išlaidas būtina registruoti taip, kad apimtų visas Sąjungos biudžeto programas ir atsispindėtų atitinkamose darbo programų dalyse. Švarios energijos technologijų srityje numatytos išlaidos konkrečioms technologijoms turėtų būti išskaidytos taip, kad būtų galima užtikrinti palyginimą tarptautiniu mastu; siekiant atsižvelgti į Europos Audito Rūmų rekomendacijas (Ataskaita Nr. 31/2016), klimato aspekto integravimo mechanizmai turėtų ex post skirtis nuo klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos mechanizmų, teikiant ataskaitas; |
| --- | --- |

(41)

pripažįstant, kad klimato kaita yra vienas iš didžiausių pasaulinių ir visuomenės iššūkių ir atsižvelgiant į tai, kad svarbu imtis veiksmų siekiant spręsti
  klimato
  kaitos problemą
  , remiantis Sąjungos įsipareigojimais įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir
  siekti
  Jungtinių Tautų darnaus vystymosi
  tikslų, tam tikrais atvejais šioje Programoje ne mažiau kaip 35 proc. numatytų išlaidų bus skirta remti klimato politikos
  tikslus,
  atsižvelgiant į bendrąjį Sąjungos tikslą –
  integruoti klimato
  srities
  veiksmus, ir
  tam numatant 30
   proc. ES biudžeto
  lėšų; Siekiant stebėti ir tikrinti šio tikslo įgyvendinimą, visas su klimatu susijusias išlaidas būtina registruoti taip, kad apimtų visas Sąjungos biudžeto programas ir atsispindėtų atitinkamose darbo programų dalyse. Švarios energijos technologijų srityje numatytos išlaidos konkrečioms technologijoms turėtų būti išskaidytos taip, kad būtų galima užtikrinti palyginimą tarptautiniu mastu; siekiant atsižvelgti į Europos Audito Rūmų rekomendacijas (Ataskaita Nr. 31/2016), klimato aspekto integravimo mechanizmai turėtų ex post skirtis nuo klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos mechanizmų, teikiant ataskaitas;

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

43 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (43) | naudojimasis slapta pirmine informacija arba leidimo neturinčių asmenų prieiga prie slaptų rezultatų gali daryti neigiamą poveikį Sąjungos arba vienos ar kelių valstybių narių interesams. Todėl slaptų duomenų ir įslaptintos informacijos tvarkymas turėtų būti reglamentuojamas visais atitinkamais Sąjungos teisės aktais, įskaitant institucijų vidaus taisykles, pavyzdžiui, Komisijos sprendimu (ES, Euratomas) 2015/444, kuriame išdėstytos nuostatos dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(43)

naudojimasis slapta pirmine informacija arba leidimo neturinčių asmenų prieiga prie slaptų rezultatų gali daryti neigiamą poveikį Sąjungos arba vienos ar kelių valstybių narių interesams. Todėl slaptų duomenų ir įslaptintos informacijos tvarkymas turėtų būti reglamentuojamas visais atitinkamais Sąjungos teisės aktais, įskaitant institucijų vidaus taisykles, pavyzdžiui, Komisijos sprendimu (ES, Euratomas) 2015/444, kuriame išdėstytos nuostatos dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių;

| (43) | naudojimasis slapta pirmine informacija arba leidimo neturinčių asmenų prieiga prie slaptų rezultatų
  ir mokslinių tyrimų duomenų
  gali daryti neigiamą poveikį Sąjungos arba vienos ar kelių valstybių narių interesams. Todėl slaptų duomenų ir įslaptintos informacijos tvarkymas turėtų būti reglamentuojamas visais atitinkamais Sąjungos teisės aktais, įskaitant institucijų vidaus taisykles, pavyzdžiui, Komisijos sprendimu (ES, Euratomas) 2015/444, kuriame išdėstytos nuostatos dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių; |
| --- | --- |

(43)

naudojimasis slapta pirmine informacija arba leidimo neturinčių asmenų prieiga prie slaptų rezultatų
  ir mokslinių tyrimų duomenų
  gali daryti neigiamą poveikį Sąjungos arba vienos ar kelių valstybių narių interesams. Todėl slaptų duomenų ir įslaptintos informacijos tvarkymas turėtų būti reglamentuojamas visais atitinkamais Sąjungos teisės aktais, įskaitant institucijų vidaus taisykles, pavyzdžiui, Komisijos sprendimu (ES, Euratomas) 2015/444, kuriame išdėstytos nuostatos dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių;

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

44 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (44) | būtina nustatyti būtiniausius dalyvavimo reikalavimus, kurie būtų taikomi tiek kaip bendra taisyklė, kai į konsorciumo sudėtį turėtų įeiti bent vienas valstybėje narėje veikiantis teisės subjektas, tiek atsižvelgiant į tam tikrų rūšių veiksmų, vykdomų pagal Programą, ypatumus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(44)

būtina nustatyti būtiniausius dalyvavimo reikalavimus, kurie būtų taikomi tiek kaip bendra taisyklė, kai į konsorciumo sudėtį turėtų įeiti bent vienas valstybėje narėje veikiantis teisės subjektas, tiek atsižvelgiant į tam tikrų rūšių veiksmų, vykdomų pagal Programą, ypatumus;

Išbraukta.

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

45 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (45) | reikėtų
  nustatyti sąlygas, kuriomis Sąjungos finansavimas būtų skiriamas pagal Programą vykdomų veiksmų dalyviams.
  Siekiant toliau paprastinti procedūras, dotacijos
  turėtų būti
  skiriamos
  atsižvelgiant į 
  visų rūšių Finansiniame reglamente nustatytus įnašus
  ,
  įskaitant fiksuotąsias sumas
  ,
  fiksuotąsias normas arba
  vieneto įkainius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(45)

reikėtų
  nustatyti sąlygas, kuriomis Sąjungos finansavimas būtų skiriamas pagal Programą vykdomų veiksmų dalyviams.
  Siekiant toliau paprastinti procedūras, dotacijos
  turėtų būti
  skiriamos
  atsižvelgiant į 
  visų rūšių Finansiniame reglamente nustatytus įnašus
  ,
  įskaitant fiksuotąsias sumas
  ,
  fiksuotąsias normas arba
  vieneto įkainius;

| (45) | būtina
  nustatyti sąlygas, kuriomis Sąjungos finansavimas būtų skiriamas pagal Programą vykdomų veiksmų dalyviams.
  dotacijos bus pagrindinė Programos finansavimo rūšis. Kitos finansavimo rūšys ir įgyvendinimo metodai turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir duoti rezultatų,
  atsižvelgiant
  visų pirma
  į 
  kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir interesų konflikto riziką. Kai skiriamos dotacijos
  ,
  turėtų būti numatoma galimybė taikyti vienkartines išmokas
  ,
  nustatyto dydžio išmokas ir standartinius
  vieneto įkainius, kaip nustatyta Finansiniame reglamente, siekiant toliau supaprastinti procedūras
  . Norint, kad bet kokia nauja išlaidų kompensavimo sistema būtų laikoma tikru supaprastinimu paramos gavėjams, prieš tai turi būti atliktas išsamus ir teigiamas vertinimas; |
| --- | --- |

(45)

būtina
  nustatyti sąlygas, kuriomis Sąjungos finansavimas būtų skiriamas pagal Programą vykdomų veiksmų dalyviams.
  dotacijos bus pagrindinė Programos finansavimo rūšis. Kitos finansavimo rūšys ir įgyvendinimo metodai turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir duoti rezultatų,
  atsižvelgiant
  visų pirma
  į 
  kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir interesų konflikto riziką. Kai skiriamos dotacijos
  ,
  turėtų būti numatoma galimybė taikyti vienkartines išmokas
  ,
  nustatyto dydžio išmokas ir standartinius
  vieneto įkainius, kaip nustatyta Finansiniame reglamente, siekiant toliau supaprastinti procedūras
  . Norint, kad bet kokia nauja išlaidų kompensavimo sistema būtų laikoma tikru supaprastinimu paramos gavėjams, prieš tai turi būti atliktas išsamus ir teigiamas vertinimas;

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

46 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (46) | kad būtų laikomasi bendro finansavimo principo, šiame reglamente nurodomos maksimalios finansavimo normos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(46)

kad būtų laikomasi bendro finansavimo principo, šiame reglamente nurodomos maksimalios finansavimo normos;

Išbraukta.

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

47 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (47) | pagal Finansinį reglamentą Programoje turėtų būti nustatytas pagrindas skaičiuojant personalo išlaidas ir prekių ir paslaugų, kurioms išduotos vidaus sąskaitos faktūros, vieneto įkainius platesniu mastu taikyti įprastus gavėjų išlaidų apskaitos metodus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(47)

pagal Finansinį reglamentą Programoje turėtų būti nustatytas pagrindas skaičiuojant personalo išlaidas ir prekių ir paslaugų, kurioms išduotos vidaus sąskaitos faktūros, vieneto įkainius platesniu mastu taikyti įprastus gavėjų išlaidų apskaitos metodus;

| (47) | pagal Finansinį reglamentą Programoje turėtų būti nustatytas pagrindas skaičiuojant personalo išlaidas ir prekių ir paslaugų, kurioms išduotos vidaus sąskaitos faktūros, vieneto įkainius platesniu mastu taikyti įprastus gavėjų išlaidų apskaitos metodus. Visiems gavėjams turėtų būti suteikiama pasirinkti galimybė naudoti vieneto įkainius už prekes ir paslaugas, už kurias išduotos vidaus sąskaitos faktūros, apimančios tiesiogines ir netiesiogines išlaidas. Išlaidos, apskaičiuotos naudojant paskirstymo kriterijus, laikomos tinkamomis finansuoti. |
| --- | --- |

(47)

pagal Finansinį reglamentą Programoje turėtų būti nustatytas pagrindas skaičiuojant personalo išlaidas ir prekių ir paslaugų, kurioms išduotos vidaus sąskaitos faktūros, vieneto įkainius platesniu mastu taikyti įprastus gavėjų išlaidų apskaitos metodus. Visiems gavėjams turėtų būti suteikiama pasirinkti galimybė naudoti vieneto įkainius už prekes ir paslaugas, už kurias išduotos vidaus sąskaitos faktūros, apimančios tiesiogines ir netiesiogines išlaidas. Išlaidos, apskaičiuotos naudojant paskirstymo kriterijus, laikomos tinkamomis finansuoti.

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

48 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (48) | dabartinė faktinių personalo išlaidų kompensavimo sistema, remiantis projektais grindžiamo išlaidų kompensavimo metodu, sukurtu įgyvendinant programą „Horizontas 2020“, turėtų būti toliau paprastinama ir derinama su Finansiniu reglamentu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(48)

dabartinė faktinių personalo išlaidų kompensavimo sistema, remiantis projektais grindžiamo išlaidų kompensavimo metodu, sukurtu įgyvendinant programą „Horizontas 2020“, turėtų būti toliau paprastinama ir derinama su Finansiniu reglamentu;

| (48) | dabartinė faktinių personalo išlaidų kompensavimo sistema, remiantis projektais grindžiamo išlaidų kompensavimo metodu, sukurtu įgyvendinant programą „Horizontas 2020“, turėtų būti toliau derinama su Finansiniu reglamentu,
  siekiant taikyti bendrąjį vienodo užmokesčio už vienodą darbą principą ir panaikinti ES tyrėjų, dirbančių Programoje, darbo užmokesčio skirtumus; |
| --- | --- |

(48)

dabartinė faktinių personalo išlaidų kompensavimo sistema, remiantis projektais grindžiamo išlaidų kompensavimo metodu, sukurtu įgyvendinant programą „Horizontas 2020“, turėtų būti toliau derinama su Finansiniu reglamentu,
  siekiant taikyti bendrąjį vienodo užmokesčio už vienodą darbą principą ir panaikinti ES tyrėjų, dirbančių Programoje, darbo užmokesčio skirtumus;

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

50 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (50) | turėtų būti nustatytos naudojimosi rezultatais ir jų sklaidos reglamentavimo taisyklės, siekiant užtikrinti, kad gavėjai tinkamai apsaugotų ir skleistų šiuos rezultatus, taip pat tinkamai jais naudotųsi ir užtikrintų galimybes su jais susipažinti. Daugiau dėmesio turėtų būti skiriama naudojimuisi rezultatais, visų pirma Sąjungoje. Įgyvendindami ir įgyvendinę veiksmus, gavėjai turėtų atnaujinti savo naudojimosi rezultatais ir jų sklaidos planus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(50)

turėtų būti nustatytos naudojimosi rezultatais ir jų sklaidos reglamentavimo taisyklės, siekiant užtikrinti, kad gavėjai tinkamai apsaugotų ir skleistų šiuos rezultatus, taip pat tinkamai jais naudotųsi ir užtikrintų galimybes su jais susipažinti. Daugiau dėmesio turėtų būti skiriama naudojimuisi rezultatais, visų pirma Sąjungoje. Įgyvendindami ir įgyvendinę veiksmus, gavėjai turėtų atnaujinti savo naudojimosi rezultatais ir jų sklaidos planus;

| (50) | turėtų būti nustatytos naudojimosi rezultatais ir jų sklaidos reglamentavimo taisyklės, siekiant užtikrinti, kad gavėjai tinkamai apsaugotų ir skleistų šiuos rezultatus, taip pat tinkamai jais naudotųsi ir užtikrintų galimybes su jais susipažinti,
  atsižvelgiant į teisėtus paramos gavėjų interesus ir kitus apribojimus, pavyzdžiui, duomenų apsaugos taisykles, privatumo ir saugumo taisykles arba intelektinės nuosavybės teises, konfidencialumą arba Sąjungos pasaulinį ekonominį konkurencingumą.
  Daugiau dėmesio turėtų būti skiriama naudojimuisi rezultatais,
  ypač
  Sąjungoje. Įgyvendindami veiksmus, gavėjai turėtų atnaujinti savo naudojimosi rezultatais ir jų sklaidos planus; |
| --- | --- |

(50)

turėtų būti nustatytos naudojimosi rezultatais ir jų sklaidos reglamentavimo taisyklės, siekiant užtikrinti, kad gavėjai tinkamai apsaugotų ir skleistų šiuos rezultatus, taip pat tinkamai jais naudotųsi ir užtikrintų galimybes su jais susipažinti,
  atsižvelgiant į teisėtus paramos gavėjų interesus ir kitus apribojimus, pavyzdžiui, duomenų apsaugos taisykles, privatumo ir saugumo taisykles arba intelektinės nuosavybės teises, konfidencialumą arba Sąjungos pasaulinį ekonominį konkurencingumą.
  Daugiau dėmesio turėtų būti skiriama naudojimuisi rezultatais,
  ypač
  Sąjungoje. Įgyvendindami veiksmus, gavėjai turėtų atnaujinti savo naudojimosi rezultatais ir jų sklaidos planus;

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

51 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (51) | turėtų būti išlaikomi pagrindiniai ankstesnės programos „Horizontas 2020“ pasiūlymų vertinimo ir atrankos sistemos principai ir jos nuostata daugiausia dėmesio skirti pažangumui. Pasiūlymai ir toliau turėtų būti atrenkami remiantis nepriklausomų ekspertų atliekamu vertinimu. Atitinkamais atvejais
  turėtų būti atsižvelgiama
  į būtinybę užtikrinti bendrą projektų portfelio nuoseklumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(51)

turėtų būti išlaikomi pagrindiniai ankstesnės programos „Horizontas 2020“ pasiūlymų vertinimo ir atrankos sistemos principai ir jos nuostata daugiausia dėmesio skirti pažangumui. Pasiūlymai ir toliau turėtų būti atrenkami remiantis nepriklausomų ekspertų atliekamu vertinimu. Atitinkamais atvejais
  turėtų būti atsižvelgiama
  į būtinybę užtikrinti bendrą projektų portfelio nuoseklumą;

| (51) | turėtų būti išlaikomi pagrindiniai ankstesnės programos „Horizontas 2020“ pasiūlymų vertinimo ir atrankos sistemos principai ir jos nuostata daugiausia dėmesio skirti pažangumo
  , poveikio, įgyvendinimo kokybės ir efektyvumo kriterijams
  . Pasiūlymai ir toliau turėtų būti atrenkami remiantis nepriklausomų ekspertų
  iš kuo daugiau valstybių narių
  atliekamu vertinimu.
  Prireikus Komisija turėtų organizuoti anoniminį vertinimą ir išnagrinėti jo rezultatus, kad būtų išvengta atrankos šališkumo.
  Atitinkamais atvejais
  nepriklausomi ekspertai turėtų atsižvelgti
  į būtinybę užtikrinti bendrą projektų portfelio nuoseklumą; |
| --- | --- |

(51)

turėtų būti išlaikomi pagrindiniai ankstesnės programos „Horizontas 2020“ pasiūlymų vertinimo ir atrankos sistemos principai ir jos nuostata daugiausia dėmesio skirti pažangumo
  , poveikio, įgyvendinimo kokybės ir efektyvumo kriterijams
  . Pasiūlymai ir toliau turėtų būti atrenkami remiantis nepriklausomų ekspertų
  iš kuo daugiau valstybių narių
  atliekamu vertinimu.
  Prireikus Komisija turėtų organizuoti anoniminį vertinimą ir išnagrinėti jo rezultatus, kad būtų išvengta atrankos šališkumo.
  Atitinkamais atvejais
  nepriklausomi ekspertai turėtų atsižvelgti
  į būtinybę užtikrinti bendrą projektų portfelio nuoseklumą;

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

52 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (52) | siekiant mažinti Sąjungos lėšų gavėjams tenkančią administracinę naštą, turėtų būti
  numatoma didinti
  tarpusavio
  pasitikėjimą
  auditu ir vertinimais,
  be kita ko,
  kitų Sąjungos programų auditu ir vertinimais. Turėtų būti aiškiai numatomas tarpusavio pasitikėjimas, be kita ko, įtraukiant kitus patikinimo aspektus, pavyzdžiui, sistemų ir procesų auditą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(52)

siekiant mažinti Sąjungos lėšų gavėjams tenkančią administracinę naštą, turėtų būti
  numatoma didinti
  tarpusavio
  pasitikėjimą
  auditu ir vertinimais,
  be kita ko,
  kitų Sąjungos programų auditu ir vertinimais. Turėtų būti aiškiai numatomas tarpusavio pasitikėjimas, be kita ko, įtraukiant kitus patikinimo aspektus, pavyzdžiui, sistemų ir procesų auditą;

| (52) | siekiant mažinti Sąjungos lėšų gavėjams tenkančią administracinę naštą,
  visoms Programos dalims, vadovaujantis Finansinio reglamento 127 straipsniu,
  turėtų būti
  įgyvendintas sistemingas
  tarpusavio
  pasikliovimas
  auditu ir vertinimais,
  taip pat
  kitų Sąjungos programų auditu ir vertinimais. Turėtų būti aiškiai numatomas tarpusavio pasitikėjimas, be kita ko, įtraukiant kitus patikinimo aspektus, pavyzdžiui, sistemų ir procesų auditą; |
| --- | --- |

(52)

siekiant mažinti Sąjungos lėšų gavėjams tenkančią administracinę naštą,
  visoms Programos dalims, vadovaujantis Finansinio reglamento 127 straipsniu,
  turėtų būti
  įgyvendintas sistemingas
  tarpusavio
  pasikliovimas
  auditu ir vertinimais,
  taip pat
  kitų Sąjungos programų auditu ir vertinimais. Turėtų būti aiškiai numatomas tarpusavio pasitikėjimas, be kita ko, įtraukiant kitus patikinimo aspektus, pavyzdžiui, sistemų ir procesų auditą;

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

53 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (53) | konkretūs mokslinių tyrimų ir inovacijų
  srities
  uždaviniai turėtų būti sprendžiami skiriant apdovanojimus, įskaitant, kai tinkama, bendrus arba jungtinius apdovanojimus, kuriuos turėtų skirti Komisija arba finansavimo įstaiga kartu su kitomis Sąjungos įstaigomis, trečiosiomis valstybėmis, tarptautinėmis organizacijomis arba ne pelno teisės subjektais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(53)

konkretūs mokslinių tyrimų ir inovacijų
  srities
  uždaviniai turėtų būti sprendžiami skiriant apdovanojimus, įskaitant, kai tinkama, bendrus arba jungtinius apdovanojimus, kuriuos turėtų skirti Komisija arba finansavimo įstaiga kartu su kitomis Sąjungos įstaigomis, trečiosiomis valstybėmis, tarptautinėmis organizacijomis arba ne pelno teisės subjektais;

| (53) | konkretūs mokslinių tyrimų
  ir
  inovacijų
  sričių
  uždaviniai turėtų būti sprendžiami skiriant apdovanojimus, įskaitant, kai tinkama, bendrus arba jungtinius apdovanojimus, kuriuos turėtų skirti Komisija arba finansavimo įstaiga kartu su kitomis Sąjungos įstaigomis, trečiosiomis valstybėmis, tarptautinėmis organizacijomis arba ne pelno teisės subjektais
  . Visų pirma, apdovanojimai turėtų būti skirti už projektus, kuriais siekiama pritraukti mokslininkus į šalis, kurios didina dalyvių skaičių, ir už sėkmingus projektus, kuriais siekiama padidinti jų matomumą ir sudaryti sąlygas aktyviau populiarinti Sąjungos finansuojamus veiksmus; |
| --- | --- |

(53)

konkretūs mokslinių tyrimų
  ir
  inovacijų
  sričių
  uždaviniai turėtų būti sprendžiami skiriant apdovanojimus, įskaitant, kai tinkama, bendrus arba jungtinius apdovanojimus, kuriuos turėtų skirti Komisija arba finansavimo įstaiga kartu su kitomis Sąjungos įstaigomis, trečiosiomis valstybėmis, tarptautinėmis organizacijomis arba ne pelno teisės subjektais
  . Visų pirma, apdovanojimai turėtų būti skirti už projektus, kuriais siekiama pritraukti mokslininkus į šalis, kurios didina dalyvių skaičių, ir už sėkmingus projektus, kuriais siekiama padidinti jų matomumą ir sudaryti sąlygas aktyviau populiarinti Sąjungos finansuojamus veiksmus;

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

54 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (54) | finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą pasirenkamai atsižvelgiant į tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir užtikrinti rezultatus, atsižvelgiant, visų pirma, į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir tikėtiną reikalavimų nesilaikymo riziką. Kai skiriamos dotacijos, numatoma galimybė naudotis fiksuotosiomis sumomis, fiksuotosiomis normomis ir fiksuotaisiais vieneto įkainiais, |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(54)

finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą pasirenkamai atsižvelgiant į tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir užtikrinti rezultatus, atsižvelgiant, visų pirma, į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir tikėtiną reikalavimų nesilaikymo riziką. Kai skiriamos dotacijos, numatoma galimybė naudotis fiksuotosiomis sumomis, fiksuotosiomis normomis ir fiksuotaisiais vieneto įkainiais,

| (54) | finansavimo
  būdai
  ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą pasirenkamai atsižvelgiant į tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir užtikrinti rezultatus, atsižvelgiant, visų pirma, į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir tikėtiną reikalavimų nesilaikymo riziką.
  Tam turėtų būti
  numatoma galimybė naudotis fiksuotosiomis sumomis, fiksuotosiomis normomis ir fiksuotaisiais vieneto įkainiais, |
| --- | --- |

(54)

finansavimo
  būdai
  ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą pasirenkamai atsižvelgiant į tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir užtikrinti rezultatus, atsižvelgiant, visų pirma, į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir tikėtiną reikalavimų nesilaikymo riziką.
  Tam turėtų būti
  numatoma galimybė naudotis fiksuotosiomis sumomis, fiksuotosiomis normomis ir fiksuotaisiais vieneto įkainiais,

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| Dalykas | Dalykas |
| 1.   Šiuo reglamentu įsteigiama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“ (toliau – Programa) ir pagal ją vykdomiems netiesioginiams veiksmams taikomos dalyvavimo ir sklaidos taisyklės. | 1.   Šiuo reglamentu įsteigiama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“ (toliau – Programa) ir pagal ją vykdomiems netiesioginiams veiksmams taikomos dalyvavimo ir sklaidos taisyklės
  bei nustatoma sistema, reglamentuojanti Sąjungos paramą mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklai
  . |
| 2.   Jame nustatomi Programos tikslai, 2021–2027 m. biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės. | 2.   Jame nustatomi Programos tikslai, 2021–2027 m. biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės. |
| 3.   Programa įgyvendinama vykdant: | 3.   Programa įgyvendinama vykdant: |
| a) | Sprendimu .../.../ES (25) sukurtą specialiąją programą, kurioje numatomas EIT
  skirtas finansinis įnašas
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1 straipsnis

1 straipsnis

Dalykas

Dalykas

1.   Šiuo reglamentu įsteigiama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“ (toliau – Programa) ir pagal ją vykdomiems netiesioginiams veiksmams taikomos dalyvavimo ir sklaidos taisyklės.

1.   Šiuo reglamentu įsteigiama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“ (toliau – Programa) ir pagal ją vykdomiems netiesioginiams veiksmams taikomos dalyvavimo ir sklaidos taisyklės
  bei nustatoma sistema, reglamentuojanti Sąjungos paramą mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklai
  .

2.   Jame nustatomi Programos tikslai, 2021–2027 m. biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės.

2.   Jame nustatomi Programos tikslai, 2021–2027 m. biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės.

3.   Programa įgyvendinama vykdant:

3.   Programa įgyvendinama vykdant:

a)

Sprendimu .../.../ES (25) sukurtą specialiąją programą, kurioje numatomas EIT
  skirtas finansinis įnašas
  ;

25

skirtas finansinis įnašas

| a) | Sprendimu .../.../ES (25) sukurtą specialiąją programą, kurioje numatomas EIT
  pagrindimas ir intervencinės sritys
  ; |
| --- | --- |

a)

Sprendimu .../.../ES (25) sukurtą specialiąją programą, kurioje numatomas EIT
  pagrindimas ir intervencinės sritys
  ;

25

pagrindimas ir intervencinės sritys

| b) | Reglamentu .../.../ES sukurtą specialiąją gynybos srities mokslinių tyrimų programą. |
| --- | --- |

b)

Reglamentu .../.../ES sukurtą specialiąją gynybos srities mokslinių tyrimų programą.

| b) | Reglamentu .../.../ES sukurtą specialiąją gynybos srities mokslinių tyrimų programą. |
| --- | --- |

b)

Reglamentu .../.../ES sukurtą specialiąją gynybos srities mokslinių tyrimų programą.

4.   Šiame reglamente vartojami terminai „Europos horizontas“, „Programa“ ir „specialioji programa“ yra susiję tik su 3 dalies a punkte nurodytos specialiosios programos klausimais, nebent būtų aiškiai nurodyta kitaip.

4.   Šiame reglamente vartojami terminai „Europos horizontas“, „Programa“ ir „specialioji programa“
  nėra susiję
  su
  3 dalies b punkte
  nurodytos specialiosios programos klausimais, nebent būtų aiškiai nurodyta kitaip.

4a.
     
  Europos inovacijos ir technologijos institutas (EIT) įgyvendina Programą pagal strateginį mokslinių tyrimų ir inovacijų planą ir 2021–2027 m. EIT strateginę inovacijų darbotvarkę su sąlyga, kad bet kuri naujai įsteigta ŽIB, jei įmanoma, turės papildomus ir tinkamus biudžeto išteklius, kad nebūtų pakenkta esamų ŽIB tikslams ir įsipareigojimams.

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnis

2 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2 straipsnis | 2 straipsnis |
| Apibrėžtys | Terminų
  apibrėžtys |
| Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: | Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: |
| 1) | mokslinių tyrimų infrastruktūra – objektai, kurių ištekliais ir paslaugomis mokslinių tyrimų bendruomenės naudojasi savo srities moksliniams tyrimams atlikti ir inovacijoms skatinti. Ši apibrėžtis apima susijusius žmogiškuosius išteklius, pagrindinę įrangą ar prietaisų rinkinius, su žiniomis susijusius objektus, pavyzdžiui, kolekcijas, archyvus ar mokslinių duomenų infrastruktūrą, skaičiavimo sistemas, ryšių tinklus ir visą kitą unikalaus pobūdžio infrastruktūrą, kuria gali naudotis išorės naudotojai ir kuri yra būtina mokslinių tyrimų ir inovacijų srities pažangumui užtikrinti. Atitinkamais atvejais šie objektai gali būti naudojami ne tik moksliniams tyrimams, bet ir, pavyzdžiui, švietimo ar viešųjų paslaugų tikslais ir gali būti sutelkti vienoje vietoje, būti virtualūs arba paskirstyti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2 straipsnis

2 straipsnis

Apibrėžtys

Terminų
  apibrėžtys

Terminų

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

1)

mokslinių tyrimų infrastruktūra – objektai, kurių ištekliais ir paslaugomis mokslinių tyrimų bendruomenės naudojasi savo srities moksliniams tyrimams atlikti ir inovacijoms skatinti. Ši apibrėžtis apima susijusius žmogiškuosius išteklius, pagrindinę įrangą ar prietaisų rinkinius, su žiniomis susijusius objektus, pavyzdžiui, kolekcijas, archyvus ar mokslinių duomenų infrastruktūrą, skaičiavimo sistemas, ryšių tinklus ir visą kitą unikalaus pobūdžio infrastruktūrą, kuria gali naudotis išorės naudotojai ir kuri yra būtina mokslinių tyrimų ir inovacijų srities pažangumui užtikrinti. Atitinkamais atvejais šie objektai gali būti naudojami ne tik moksliniams tyrimams, bet ir, pavyzdžiui, švietimo ar viešųjų paslaugų tikslais ir gali būti sutelkti vienoje vietoje, būti virtualūs arba paskirstyti;

| 1) | mokslinių tyrimų infrastruktūra – objektai, kurių ištekliais ir paslaugomis mokslinių tyrimų bendruomenės naudojasi savo srities moksliniams tyrimams atlikti ir inovacijoms skatinti. Ši apibrėžtis apima susijusius žmogiškuosius išteklius, pagrindinę įrangą ar prietaisų rinkinius,
  visų pirma remiamus Sąjungos lėšomis, kaip nurodyta IV priede,
  su žiniomis susijusius objektus, pavyzdžiui, kolekcijas, archyvus ar mokslinių duomenų infrastruktūrą, skaičiavimo sistemas, ryšių tinklus ir visą kitą unikalaus pobūdžio infrastruktūrą, kuria gali naudotis išorės naudotojai ir kuri yra būtina mokslinių tyrimų ir inovacijų srities pažangumui užtikrinti. Atitinkamais atvejais šie objektai gali būti naudojami ne tik moksliniams tyrimams, bet ir, pavyzdžiui, švietimo ar viešųjų paslaugų tikslais ir gali būti sutelkti vienoje vietoje, būti virtualūs arba paskirstyti; |
| --- | --- |

1)

mokslinių tyrimų infrastruktūra – objektai, kurių ištekliais ir paslaugomis mokslinių tyrimų bendruomenės naudojasi savo srities moksliniams tyrimams atlikti ir inovacijoms skatinti. Ši apibrėžtis apima susijusius žmogiškuosius išteklius, pagrindinę įrangą ar prietaisų rinkinius,
  visų pirma remiamus Sąjungos lėšomis, kaip nurodyta IV priede,
  su žiniomis susijusius objektus, pavyzdžiui, kolekcijas, archyvus ar mokslinių duomenų infrastruktūrą, skaičiavimo sistemas, ryšių tinklus ir visą kitą unikalaus pobūdžio infrastruktūrą, kuria gali naudotis išorės naudotojai ir kuri yra būtina mokslinių tyrimų ir inovacijų srities pažangumui užtikrinti. Atitinkamais atvejais šie objektai gali būti naudojami ne tik moksliniams tyrimams, bet ir, pavyzdžiui, švietimo ar viešųjų paslaugų tikslais ir gali būti sutelkti vienoje vietoje, būti virtualūs arba paskirstyti;

visų pirma remiamus Sąjungos lėšomis, kaip nurodyta IV priede,

| 2) | pažangiosios specializacijos strategija – pažangiosios specializacijos strategija, apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1303/2013 (26) ir atitinkanti Reglamente (ES) XX [Bendrųjų nuostatų reglamente] nustatytas reikiamas sąlygas; |
| --- | --- |

2)

pažangiosios specializacijos strategija – pažangiosios specializacijos strategija, apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1303/2013 (26) ir atitinkanti Reglamente (ES) XX [Bendrųjų nuostatų reglamente] nustatytas reikiamas sąlygas;

26

| 2) | pažangiosios specializacijos strategija – pažangiosios specializacijos strategija, apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1303/2013 (26) ir atitinkanti Reglamente (ES) XX [Bendrųjų nuostatų reglamente] nustatytas reikiamas sąlygas; |
| --- | --- |

2)

pažangiosios specializacijos strategija – pažangiosios specializacijos strategija, apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1303/2013 (26) ir atitinkanti Reglamente (ES) XX [Bendrųjų nuostatų reglamente] nustatytas reikiamas sąlygas;

26

| 3) | Europos partnerystė – iniciatyva, kurioje dalyvaujanti Sąjunga ir privačiojo ir (arba) viešojo sektoriaus partneriai (pavyzdžiui, pramonės subjektai, mokslinių tyrimų organizacijos, vietos, regioninio, nacionalinio ar tarptautinio lygmens įstaigos, kurioms pavesta teikti viešąsias paslaugas, arba pilietinės visuomenės organizacijos, be kita ko, fondai) įsipareigoja bendrai remti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos, be kita ko, susijusios su rezultatų panaudojimu rinkoje, reglamentavimo sistemoje ar politikoje, programos rengimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

3)

Europos partnerystė – iniciatyva, kurioje dalyvaujanti Sąjunga ir privačiojo ir (arba) viešojo sektoriaus partneriai (pavyzdžiui, pramonės subjektai, mokslinių tyrimų organizacijos, vietos, regioninio, nacionalinio ar tarptautinio lygmens įstaigos, kurioms pavesta teikti viešąsias paslaugas, arba pilietinės visuomenės organizacijos, be kita ko, fondai) įsipareigoja bendrai remti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos, be kita ko, susijusios su rezultatų panaudojimu rinkoje, reglamentavimo sistemoje ar politikoje, programos rengimą ir įgyvendinimą;

| 3) | Europos partnerystė – iniciatyva, kurioje dalyvaujanti Sąjunga ir privačiojo ir (arba) viešojo sektoriaus partneriai (pavyzdžiui, pramonės subjektai,
  universitetai,
  mokslinių tyrimų organizacijos,
  įskaitant mokslinių tyrimų infrastruktūras,
  vietos, regioninio, nacionalinio ar tarptautinio lygmens įstaigos, kurioms pavesta teikti viešąsias paslaugas, arba pilietinės visuomenės organizacijos, be kita ko,
  nevyriausybinės organizacijos ir
  fondai) įsipareigoja
  , kai tinkama,
  bendrai remti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos, be kita ko,
  pagal SESV 185 ir 187 straipsnius ir
  susijusios su rezultatų panaudojimu rinkoje, reglamentavimo sistemoje ar politikoje, programos rengimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

3)

Europos partnerystė – iniciatyva, kurioje dalyvaujanti Sąjunga ir privačiojo ir (arba) viešojo sektoriaus partneriai (pavyzdžiui, pramonės subjektai,
  universitetai,
  mokslinių tyrimų organizacijos,
  įskaitant mokslinių tyrimų infrastruktūras,
  vietos, regioninio, nacionalinio ar tarptautinio lygmens įstaigos, kurioms pavesta teikti viešąsias paslaugas, arba pilietinės visuomenės organizacijos, be kita ko,
  nevyriausybinės organizacijos ir
  fondai) įsipareigoja
  , kai tinkama,
  bendrai remti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos, be kita ko,
  pagal SESV 185 ir 187 straipsnius ir
  susijusios su rezultatų panaudojimu rinkoje, reglamentavimo sistemoje ar politikoje, programos rengimą ir įgyvendinimą;

universitetai,

įskaitant mokslinių tyrimų infrastruktūras,

nevyriausybinės organizacijos ir

, kai tinkama,

pagal SESV 185 ir 187 straipsnius ir

| 4) | atviroji prieiga – nemokamos internetinės prieigos prie vykdant veiksmus, finansuojamus pagal Programą, gautų mokslinių tyrimų produktų, visų pirma mokslinių publikacijų ir mokslinių tyrimų duomenų, suteikimo galutiniam naudotojui praktika; |
| --- | --- |

4)

atviroji prieiga – nemokamos internetinės prieigos prie vykdant veiksmus, finansuojamus pagal Programą, gautų mokslinių tyrimų produktų, visų pirma mokslinių publikacijų ir mokslinių tyrimų duomenų, suteikimo galutiniam naudotojui praktika;

| 4) | atviroji prieiga – nemokamos internetinės prieigos prie vykdant veiksmus, finansuojamus pagal Programą, gautų mokslinių tyrimų produktų, visų pirma mokslinių publikacijų ir mokslinių tyrimų duomenų, suteikimo galutiniam naudotojui praktika
  . Mokslinių tyrimų duomenų atveju turi būti atsižvelgta į atitinkamus privatumo ir saugumo interesus, taip pat intelektinės nuosavybės teises, konfidencialumą, Europos Sąjungos ekonominį konkurencingumą pasaulyje ir kitus teisėtus interesus, laikantis principų „kiek įmanoma, atviri, bet kiek būtina, uždari“ ir „griežtos išimtys“
  ; |
| --- | --- |

4)

atviroji prieiga – nemokamos internetinės prieigos prie vykdant veiksmus, finansuojamus pagal Programą, gautų mokslinių tyrimų produktų, visų pirma mokslinių publikacijų ir mokslinių tyrimų duomenų, suteikimo galutiniam naudotojui praktika
  . Mokslinių tyrimų duomenų atveju turi būti atsižvelgta į atitinkamus privatumo ir saugumo interesus, taip pat intelektinės nuosavybės teises, konfidencialumą, Europos Sąjungos ekonominį konkurencingumą pasaulyje ir kitus teisėtus interesus, laikantis principų „kiek įmanoma, atviri, bet kiek būtina, uždari“ ir „griežtos išimtys“
  ;

. Mokslinių tyrimų duomenų atveju turi būti atsižvelgta į atitinkamus privatumo ir saugumo interesus, taip pat intelektinės nuosavybės teises, konfidencialumą, Europos Sąjungos ekonominį konkurencingumą pasaulyje ir kitus teisėtus interesus, laikantis principų „kiek įmanoma, atviri, bet kiek būtina, uždari“ ir „griežtos išimtys“

| 5) | misija – veiksmų visuma,
  kuria
  siekiama per nustatytą laiką įgyvendinti išmatuojamą tikslą ir padaryti tokį poveikį mokslui bei technologijoms
  ir (arba)
  visuomenei bei piliečiams, kokio nebūtų įmanoma padaryti vykdant atskirus veiksmus; |
| --- | --- |

5)

misija – veiksmų visuma,
  kuria
  siekiama per nustatytą laiką įgyvendinti išmatuojamą tikslą ir padaryti tokį poveikį mokslui bei technologijoms
  ir (arba)
  visuomenei bei piliečiams, kokio nebūtų įmanoma padaryti vykdant atskirus veiksmus;

kuria

ir (arba)

| 5) | misija 
  – įvairių grupių kompetencija grindžiamų mokslinių tyrimų ir inovacijų srities
  veiksmų visuma,
  kurie gali būti tarpsektoriniai arba kompleksiniai ir kuriais
  siekiama per nustatytą laiką įgyvendinti išmatuojamą tikslą ir padaryti tokį poveikį mokslui bei technologijoms, visuomenei
  , politikos formavimui ir
   (arba)
  diplomatijai
  bei piliečiams, kokio nebūtų įmanoma padaryti vykdant atskirus veiksmus; |
| --- | --- |

5)

misija 
  – įvairių grupių kompetencija grindžiamų mokslinių tyrimų ir inovacijų srities
  veiksmų visuma,
  kurie gali būti tarpsektoriniai arba kompleksiniai ir kuriais
  siekiama per nustatytą laiką įgyvendinti išmatuojamą tikslą ir padaryti tokį poveikį mokslui bei technologijoms, visuomenei
  , politikos formavimui ir
   (arba)
  diplomatijai
  bei piliečiams, kokio nebūtų įmanoma padaryti vykdant atskirus veiksmus;

– įvairių grupių kompetencija grindžiamų mokslinių tyrimų ir inovacijų srities

kurie gali būti tarpsektoriniai arba kompleksiniai ir kuriais

, politikos formavimui ir

diplomatijai

| 6) | ikiprekybiniai viešieji pirkimai – viešieji pirkimai, kurių objektas yra mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugos, kurios teikiamos rinkos sąlygomis dalijantis riziką bei naudą ir etapais vykdant konkurencingą technologinę plėtrą, ir kuriuose perkamos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugos yra aiškiai atskirtos nuo galutinių produktų platinimo komerciniu mastu; |
| --- | --- |

6)

ikiprekybiniai viešieji pirkimai – viešieji pirkimai, kurių objektas yra mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugos, kurios teikiamos rinkos sąlygomis dalijantis riziką bei naudą ir etapais vykdant konkurencingą technologinę plėtrą, ir kuriuose perkamos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugos yra aiškiai atskirtos nuo galutinių produktų platinimo komerciniu mastu;

| 6) | ikiprekybiniai viešieji pirkimai – viešieji pirkimai, kurių objektas yra mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugos, kurios teikiamos rinkos sąlygomis dalijantis riziką bei naudą ir etapais vykdant konkurencingą technologinę plėtrą, ir kuriuose perkamos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugos yra aiškiai atskirtos nuo galutinių produktų platinimo komerciniu mastu; |
| --- | --- |

6)

ikiprekybiniai viešieji pirkimai – viešieji pirkimai, kurių objektas yra mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugos, kurios teikiamos rinkos sąlygomis dalijantis riziką bei naudą ir etapais vykdant konkurencingą technologinę plėtrą, ir kuriuose perkamos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugos yra aiškiai atskirtos nuo galutinių produktų platinimo komerciniu mastu;

| 7) | novatoriškų sprendimų viešieji pirkimai – viešieji pirkimai, kuriuose perkančiosios organizacijos veikia kaip pirmieji dideliu komerciniu mastu dar netiekiamų novatoriškų prekių ar neteikiamų novatoriškų paslaugų klientai ir kurie gali apimti atitikties bandymus; |
| --- | --- |

7)

novatoriškų sprendimų viešieji pirkimai – viešieji pirkimai, kuriuose perkančiosios organizacijos veikia kaip pirmieji dideliu komerciniu mastu dar netiekiamų novatoriškų prekių ar neteikiamų novatoriškų paslaugų klientai ir kurie gali apimti atitikties bandymus;

| 7) | novatoriškų sprendimų viešieji pirkimai – viešieji pirkimai, kuriuose perkančiosios organizacijos veikia kaip pirmieji dideliu komerciniu mastu dar netiekiamų novatoriškų prekių ar neteikiamų novatoriškų paslaugų klientai ir kurie gali apimti atitikties bandymus; |
| --- | --- |

7)

novatoriškų sprendimų viešieji pirkimai – viešieji pirkimai, kuriuose perkančiosios organizacijos veikia kaip pirmieji dideliu komerciniu mastu dar netiekiamų novatoriškų prekių ar neteikiamų novatoriškų paslaugų klientai ir kurie gali apimti atitikties bandymus;

| 8) | prieigos teisės – teisės naudotis rezultatais ar pirmine informacija; |
| --- | --- |

8)

prieigos teisės – teisės naudotis rezultatais ar pirmine informacija;

| 8) | prieigos teisės – teisės naudotis rezultatais ar pirmine informacija
  šiame reglamente nustatytomis sąlygomis
  ; |
| --- | --- |

8)

prieigos teisės – teisės naudotis rezultatais ar pirmine informacija
  šiame reglamente nustatytomis sąlygomis
  ;

šiame reglamente nustatytomis sąlygomis

| 9) | pirminė informacija – bet kokio pavidalo ar pobūdžio materialūs ar nematerialūs duomenys, praktinės žinios arba informacija, įskaitant teises, kaip antai intelektinės nuosavybės teises, kuriuos: i) gavėjai turi prieš prisijungdami prie veiksmo; ii) gavėjai yra
  bet kokiu būdu raštu
  nurodę kaip būtinus norint įgyvendinti veiksmą arba naudotis jo rezultatais; |
| --- | --- |

9)

pirminė informacija – bet kokio pavidalo ar pobūdžio materialūs ar nematerialūs duomenys, praktinės žinios arba informacija, įskaitant teises, kaip antai intelektinės nuosavybės teises, kuriuos: i) gavėjai turi prieš prisijungdami prie veiksmo; ii) gavėjai yra
  bet kokiu būdu raštu
  nurodę kaip būtinus norint įgyvendinti veiksmą arba naudotis jo rezultatais;

bet kokiu būdu raštu

| 9) | pirminė informacija – bet kokio pavidalo ar pobūdžio materialūs ar nematerialūs duomenys, praktinės žinios arba informacija, įskaitant teises, kaip antai intelektinės nuosavybės teises, kuriuos: i) gavėjai turi prieš prisijungdami prie veiksmo;
  ir
  ii) gavėjai yra
  raštišku susitarimu
  nurodę kaip būtinus norint įgyvendinti veiksmą arba naudotis jo rezultatais; |
| --- | --- |

9)

pirminė informacija – bet kokio pavidalo ar pobūdžio materialūs ar nematerialūs duomenys, praktinės žinios arba informacija, įskaitant teises, kaip antai intelektinės nuosavybės teises, kuriuos: i) gavėjai turi prieš prisijungdami prie veiksmo;
  ir
  ii) gavėjai yra
  raštišku susitarimu
  nurodę kaip būtinus norint įgyvendinti veiksmą arba naudotis jo rezultatais;

ir

raštišku susitarimu

| 10) | sklaida – viešas rezultatų atskleidimas tinkamomis priemonėmis (išskyrus su rezultatų apsauga ar naudojimusi susijusias priemones), įskaitant mokslines publikacijas bet kokiose žiniasklaidos priemonėse; |
| --- | --- |

10)

sklaida – viešas rezultatų atskleidimas tinkamomis priemonėmis (išskyrus su rezultatų apsauga ar naudojimusi susijusias priemones), įskaitant mokslines publikacijas bet kokiose žiniasklaidos priemonėse;

| 10) | sklaida – viešas rezultatų atskleidimas tinkamomis priemonėmis (išskyrus su rezultatų apsauga ar naudojimusi susijusias priemones), įskaitant mokslines publikacijas bet kokiose žiniasklaidos priemonėse; |
| --- | --- |

10)

sklaida – viešas rezultatų atskleidimas tinkamomis priemonėmis (išskyrus su rezultatų apsauga ar naudojimusi susijusias priemones), įskaitant mokslines publikacijas bet kokiose žiniasklaidos priemonėse;

| 11) | naudojimasis – rezultatų naudojimas tolesnėje mokslinių tyrimų ir inovacijų veikloje, išskyrus veiklą, kurią apima atitinkamas veiksmas, arba produkto ar proceso projektavimo, kūrimo, gamybos ir pateikimo rinkai ar paslaugos kūrimo ir teikimo veikloje, arba standartizavimo veikloje; |
| --- | --- |

11)

naudojimasis – rezultatų naudojimas tolesnėje mokslinių tyrimų ir inovacijų veikloje, išskyrus veiklą, kurią apima atitinkamas veiksmas, arba produkto ar proceso projektavimo, kūrimo, gamybos ir pateikimo rinkai ar paslaugos kūrimo ir teikimo veikloje, arba standartizavimo veikloje;

| 11) | naudojimasis – rezultatų naudojimas tolesnėje mokslinių tyrimų ir inovacijų veikloje, išskyrus veiklą, kurią apima atitinkamas veiksmas, arba
  inter alia naudojimas komerciniais tikslais, kaip pvz.,
  produkto ar proceso projektavimo, kūrimo, gamybos ir pateikimo rinkai ar paslaugos kūrimo ir teikimo veikloje, arba standartizavimo veikloje; |
| --- | --- |

11)

naudojimasis – rezultatų naudojimas tolesnėje mokslinių tyrimų ir inovacijų veikloje, išskyrus veiklą, kurią apima atitinkamas veiksmas, arba
  inter alia naudojimas komerciniais tikslais, kaip pvz.,
  produkto ar proceso projektavimo, kūrimo, gamybos ir pateikimo rinkai ar paslaugos kūrimo ir teikimo veikloje, arba standartizavimo veikloje;

inter alia naudojimas komerciniais tikslais, kaip pvz.,

| 12) | sąžiningos ir pagrįstos sąlygos – tinkamos sąlygos, įskaitant galimas finansines sąlygas arba nemokamo naudojimosi sąlygas, kurias nustatant atsižvelgiama į konkrečias prašymo suteikti prieigą aplinkybes, pavyzdžiui, rezultatų arba pirminės informacijos, prie kurių prašoma prieigos, realią ar potencialią vertę ir (arba) numatomo naudojimosi mastą, trukmę ar kitas savybes; |
| --- | --- |

12)

sąžiningos ir pagrįstos sąlygos – tinkamos sąlygos, įskaitant galimas finansines sąlygas arba nemokamo naudojimosi sąlygas, kurias nustatant atsižvelgiama į konkrečias prašymo suteikti prieigą aplinkybes, pavyzdžiui, rezultatų arba pirminės informacijos, prie kurių prašoma prieigos, realią ar potencialią vertę ir (arba) numatomo naudojimosi mastą, trukmę ar kitas savybes;

| 12) | sąžiningos ir pagrįstos sąlygos – tinkamos sąlygos, įskaitant galimas finansines sąlygas arba nemokamo naudojimosi sąlygas, kurias nustatant atsižvelgiama į konkrečias prašymo suteikti prieigą aplinkybes, pavyzdžiui, rezultatų arba pirminės informacijos, prie kurių prašoma prieigos, realią ar potencialią vertę ir (arba) numatomo naudojimosi mastą, trukmę ar kitas savybes; |
| --- | --- |

12)

sąžiningos ir pagrįstos sąlygos – tinkamos sąlygos, įskaitant galimas finansines sąlygas arba nemokamo naudojimosi sąlygas, kurias nustatant atsižvelgiama į konkrečias prašymo suteikti prieigą aplinkybes, pavyzdžiui, rezultatų arba pirminės informacijos, prie kurių prašoma prieigos, realią ar potencialią vertę ir (arba) numatomo naudojimosi mastą, trukmę ar kitas savybes;

| 13) | finansavimo įstaiga – Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyta įstaiga ar organizacija, išskyrus Komisiją, kuriai Komisija yra pavedusi Programos biudžeto vykdymo užduotis; |
| --- | --- |

13)

finansavimo įstaiga – Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyta įstaiga ar organizacija, išskyrus Komisiją, kuriai Komisija yra pavedusi Programos biudžeto vykdymo užduotis;

| 13) | finansavimo įstaiga – Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyta įstaiga ar organizacija, išskyrus Komisiją, kuriai Komisija yra pavedusi Programos biudžeto vykdymo užduotis; |
| --- | --- |

13)

finansavimo įstaiga – Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyta įstaiga ar organizacija, išskyrus Komisiją, kuriai Komisija yra pavedusi Programos biudžeto vykdymo užduotis;

| 14) | tarptautinė Europos mokslinių tyrimų organizacija – tarptautinė organizacija, kurios daugumą narių sudaro valstybės narės ar asocijuotosios šalys ir kurios pagrindinis tikslas – skatinti mokslo ir technologijų srities bendradarbiavimą Europoje; |
| --- | --- |

14)

tarptautinė Europos mokslinių tyrimų organizacija – tarptautinė organizacija, kurios daugumą narių sudaro valstybės narės ar asocijuotosios šalys ir kurios pagrindinis tikslas – skatinti mokslo ir technologijų srities bendradarbiavimą Europoje;

| 14) | tarptautinė Europos mokslinių tyrimų organizacija – tarptautinė organizacija, kurios daugumą narių sudaro valstybės narės ar asocijuotosios šalys ir kurios pagrindinis tikslas – skatinti mokslo ir technologijų srities bendradarbiavimą Europoje; |
| --- | --- |

14)

tarptautinė Europos mokslinių tyrimų organizacija – tarptautinė organizacija, kurios daugumą narių sudaro valstybės narės ar asocijuotosios šalys ir kurios pagrindinis tikslas – skatinti mokslo ir technologijų srities bendradarbiavimą Europoje;

| 15) | teisės subjektas – fizinis ar juridinis asmuo, įsteigtas ir tokiu pripažįstamas pagal nacionalinę teisę, Sąjungos teisę arba tarptautinę teisę, turintis juridinio asmens statusą ir galintis veikdamas savo vardu naudotis teisėmis ir turėti pareigų, arba juridinio asmens statuso neturintis subjektas pagal Finansinio reglamento 197 straipsnio 2 dalies c punktą; |
| --- | --- |

15)

teisės subjektas – fizinis ar juridinis asmuo, įsteigtas ir tokiu pripažįstamas pagal nacionalinę teisę, Sąjungos teisę arba tarptautinę teisę, turintis juridinio asmens statusą ir galintis veikdamas savo vardu naudotis teisėmis ir turėti pareigų, arba juridinio asmens statuso neturintis subjektas pagal Finansinio reglamento 197 straipsnio 2 dalies c punktą;

| 15) | teisės subjektas – fizinis ar juridinis asmuo, įsteigtas ir tokiu pripažįstamas pagal nacionalinę teisę, Sąjungos teisę arba tarptautinę teisę, turintis juridinio asmens statusą ir galintis veikdamas savo vardu naudotis teisėmis ir turėti pareigų, arba juridinio asmens statuso neturintis subjektas pagal Finansinio reglamento 197 straipsnio 2 dalies c punktą; |
| --- | --- |

15)

teisės subjektas – fizinis ar juridinis asmuo, įsteigtas ir tokiu pripažįstamas pagal nacionalinę teisę, Sąjungos teisę arba tarptautinę teisę, turintis juridinio asmens statusą ir galintis veikdamas savo vardu naudotis teisėmis ir turėti pareigų, arba juridinio asmens statuso neturintis subjektas pagal Finansinio reglamento 197 straipsnio 2 dalies c punktą;

| 15a) | šalys, kuriose didinamas dalyvių skaičius – šalys, nustatytos taikant sudėtinį mokslinių tyrimų kompetencijos rodiklį (mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros intensyvumas, kompetencija mokslo ir technologijų srityje, ekonomikos imlumas žinioms, aukšto ir vidutinio sudėtingumo technologijų produkto įnašas į prekybos balansą), kurioms taikoma 70 proc. Sąjungos vidurkio korekcinė riba

   (26a)

  ; |
| --- | --- |

15a)

15a)

šalys, kuriose didinamas dalyvių skaičius – šalys, nustatytos taikant sudėtinį mokslinių tyrimų kompetencijos rodiklį (mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros intensyvumas, kompetencija mokslo ir technologijų srityje, ekonomikos imlumas žinioms, aukšto ir vidutinio sudėtingumo technologijų produkto įnašas į prekybos balansą), kurioms taikoma 70 proc. Sąjungos vidurkio korekcinė riba

26a

;

| 16) | ne pelno teisės subjektas – teisės subjektas, kuris pagal savo teisinę formą yra pelno nesiekiantis arba kuriam nustatyta įstatymų ar statutų numatyta pareiga neskirstyti pelno savo akcininkams ar atskiriems nariams; |
| --- | --- |

16)

ne pelno teisės subjektas – teisės subjektas, kuris pagal savo teisinę formą yra pelno nesiekiantis arba kuriam nustatyta įstatymų ar statutų numatyta pareiga neskirstyti pelno savo akcininkams ar atskiriems nariams;

| 16) | ne pelno teisės subjektas – teisės subjektas, kuris pagal savo teisinę formą yra pelno nesiekiantis arba kuriam nustatyta įstatymų ar statutų numatyta pareiga neskirstyti pelno savo akcininkams ar atskiriems nariams; |
| --- | --- |

16)

ne pelno teisės subjektas – teisės subjektas, kuris pagal savo teisinę formą yra pelno nesiekiantis arba kuriam nustatyta įstatymų ar statutų numatyta pareiga neskirstyti pelno savo akcininkams ar atskiriems nariams;

| 17) | vidutinės kapitalizacijos įmonė – įmonė, kuri nėra Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB (27) apibrėžta labai maža, mažoji ar vidutinė įmonė (MVĮ) ir kurios darbuotojų skaičius, apskaičiuotas pagal tos rekomendacijos priedo I antraštinės dalies 3, 4, 5 ir 6 straipsnius, neviršija 3 000 ; |
| --- | --- |

17)

vidutinės kapitalizacijos įmonė – įmonė, kuri nėra Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB (27) apibrėžta labai maža, mažoji ar vidutinė įmonė (MVĮ) ir kurios darbuotojų skaičius, apskaičiuotas pagal tos rekomendacijos priedo I antraštinės dalies 3, 4, 5 ir 6 straipsnius, neviršija 3 000 ;

27

| 17) | vidutinės kapitalizacijos įmonė – įmonė, kuri nėra Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB (27) apibrėžta labai maža, mažoji ar vidutinė įmonė (MVĮ) ir kurios darbuotojų skaičius, apskaičiuotas pagal tos rekomendacijos priedo I antraštinės dalies 3, 4, 5 ir 6 straipsnius, neviršija 3 000 ; |
| --- | --- |

17)

vidutinės kapitalizacijos įmonė – įmonė, kuri nėra Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB (27) apibrėžta labai maža, mažoji ar vidutinė įmonė (MVĮ) ir kurios darbuotojų skaičius, apskaičiuotas pagal tos rekomendacijos priedo I antraštinės dalies 3, 4, 5 ir 6 straipsnius, neviršija 3 000 ;

27

| 18) | rezultatai – bet kokio pavidalo ar pobūdžio materialus ar nematerialus veiksmo
  rezultatas
  , pavyzdžiui, duomenys, praktinės žinios ar informacija, kuriuos galima apsaugoti arba ne, taip pat visos su jais susijusios teisės, įskaitant intelektinės nuosavybės teises; |
| --- | --- |

18)

rezultatai – bet kokio pavidalo ar pobūdžio materialus ar nematerialus veiksmo
  rezultatas
  , pavyzdžiui, duomenys, praktinės žinios ar informacija, kuriuos galima apsaugoti arba ne, taip pat visos su jais susijusios teisės, įskaitant intelektinės nuosavybės teises;

rezultatas

| 18) | rezultatai – bet kokio pavidalo ar pobūdžio materialus ar nematerialus veiksmo
  padarinys,
  pavyzdžiui, duomenys, praktinės žinios ar informacija, kuriuos galima apsaugoti arba ne, taip pat visos su jais susijusios teisės, įskaitant intelektinės nuosavybės teises; |
| --- | --- |

18)

rezultatai – bet kokio pavidalo ar pobūdžio materialus ar nematerialus veiksmo
  padarinys,
  pavyzdžiui, duomenys, praktinės žinios ar informacija, kuriuos galima apsaugoti arba ne, taip pat visos su jais susijusios teisės, įskaitant intelektinės nuosavybės teises;

padarinys,

| 19) | pažangumo ženklas – pripažintas žymuo, rodantis, kad pagal kvietimą teikti pasiūlymus pateiktas pasiūlymas pranoko visas darbo programoje nustatytas ribines vertes, tačiau negalėjo būti finansuojamas dėl nepakankamo tam kvietimui darbo programoje numatyto biudžeto; |
| --- | --- |

19)

pažangumo ženklas – pripažintas žymuo, rodantis, kad pagal kvietimą teikti pasiūlymus pateiktas pasiūlymas pranoko visas darbo programoje nustatytas ribines vertes, tačiau negalėjo būti finansuojamas dėl nepakankamo tam kvietimui darbo programoje numatyto biudžeto;

| 19) | pažangumo ženklas – pripažintas žymuo, rodantis, kad pagal kvietimą teikti pasiūlymus pateiktas pasiūlymas pranoko visas darbo programoje nustatytas ribines vertes, tačiau negalėjo būti finansuojamas dėl nepakankamo tam kvietimui darbo programoje numatyto biudžeto
  , bet kuris galėtų gauti paramą iš kitų Sąjungos ar nacionalinių finansavimo šaltinių; |
| --- | --- |

19)

pažangumo ženklas – pripažintas žymuo, rodantis, kad pagal kvietimą teikti pasiūlymus pateiktas pasiūlymas pranoko visas darbo programoje nustatytas ribines vertes, tačiau negalėjo būti finansuojamas dėl nepakankamo tam kvietimui darbo programoje numatyto biudžeto
  , bet kuris galėtų gauti paramą iš kitų Sąjungos ar nacionalinių finansavimo šaltinių;

, bet kuris galėtų gauti paramą iš kitų Sąjungos ar nacionalinių finansavimo šaltinių;

| 19a) | strateginis mokslinių tyrimų ir inovacijų planas – dokumentas, priimamas deleguotuoju aktu kas dvejus metus ir papildantis specialiąją programą, įvykus išsamių privalomų įvairių suinteresuotųjų subjektų konsultacijų su valstybėmis narėmis, Europos Parlamentu, mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant pilietinę visuomenę, procesui. Jame apibrėžiami prioritetai, priemonės ir tinkami veiksmai bei įgyvendinimo būdai, kurie naudojami kaip pagrindas rengiant darbo programas; Visų pirma, dokumente nurodomos pasirinktos misijos, naujai sudarytos ar tęsiamos sutartinės ar institucinės partnerystės, AKT pavyzdinės iniciatyvos ir ŽIB; |
| --- | --- |

19a)

19a)

strateginis mokslinių tyrimų ir inovacijų planas – dokumentas, priimamas deleguotuoju aktu kas dvejus metus ir papildantis specialiąją programą, įvykus išsamių privalomų įvairių suinteresuotųjų subjektų konsultacijų su valstybėmis narėmis, Europos Parlamentu, mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant pilietinę visuomenę, procesui. Jame apibrėžiami prioritetai, priemonės ir tinkami veiksmai bei įgyvendinimo būdai, kurie naudojami kaip pagrindas rengiant darbo programas; Visų pirma, dokumente nurodomos pasirinktos misijos, naujai sudarytos ar tęsiamos sutartinės ar institucinės partnerystės, AKT pavyzdinės iniciatyvos ir ŽIB;

| 20) | darbo programa – pagal specialiosios programos (28) 12 straipsnį Komisijos priimtas tos programos įgyvendinimo dokumentas arba finansavimo įstaigos priimtas analogiško turinio ir struktūros dokumentas; |
| --- | --- |

20)

darbo programa – pagal specialiosios programos (28) 12 straipsnį Komisijos priimtas tos programos įgyvendinimo dokumentas arba finansavimo įstaigos priimtas analogiško turinio ir struktūros dokumentas;

28

| 20) | darbo programa – pagal specialiosios programos (28) 12 straipsnį Komisijos priimtas tos programos įgyvendinimo dokumentas arba finansavimo įstaigos priimtas analogiško turinio ir struktūros dokumentas; |
| --- | --- |

20)

darbo programa – pagal specialiosios programos (28) 12 straipsnį Komisijos priimtas tos programos įgyvendinimo dokumentas arba finansavimo įstaigos priimtas analogiško turinio ir struktūros dokumentas;

28

| 21) | grąžintinas avansas – mišraus finansavimo iš programos „Europos horizontas“
  arba Europos inovacijų tarybos
  lėšų dalis, kuri atitinka Finansinio reglamento X antraštinėje dalyje nurodytą paskolą, tačiau yra ne pelno pagrindais tiesiogiai teikiama Sąjungos, siekiant padengti veiklos, susijusios su inovacijų veiksmu, išlaidas ir yra gavėjo grąžintina Sąjungai sutartyje numatytomis sąlygomis; |
| --- | --- |

21)

grąžintinas avansas – mišraus finansavimo iš programos „Europos horizontas“
  arba Europos inovacijų tarybos
  lėšų dalis, kuri atitinka Finansinio reglamento X antraštinėje dalyje nurodytą paskolą, tačiau yra ne pelno pagrindais tiesiogiai teikiama Sąjungos, siekiant padengti veiklos, susijusios su inovacijų veiksmu, išlaidas ir yra gavėjo grąžintina Sąjungai sutartyje numatytomis sąlygomis;

arba Europos inovacijų tarybos

| 21) | grąžintinas avansas – mišraus finansavimo iš
  programos
  „Europos horizontas“ lėšų dalis, kuri atitinka Finansinio reglamento X antraštinėje dalyje nurodytą paskolą, tačiau yra ne pelno pagrindais tiesiogiai teikiama Sąjungos, siekiant padengti veiklos, susijusios su inovacijų veiksmu, išlaidas ir yra gavėjo grąžintina Sąjungai sutartyje numatytomis sąlygomis; |
| --- | --- |

21)

grąžintinas avansas – mišraus finansavimo iš
  programos
  „Europos horizontas“ lėšų dalis, kuri atitinka Finansinio reglamento X antraštinėje dalyje nurodytą paskolą, tačiau yra ne pelno pagrindais tiesiogiai teikiama Sąjungos, siekiant padengti veiklos, susijusios su inovacijų veiksmu, išlaidas ir yra gavėjo grąžintina Sąjungai sutartyje numatytomis sąlygomis;

programos

| 22) | sutartis – Komisijos arba finansavimo įstaigos sudarytas susitarimas su teisės subjektu, kuris įgyvendina inovacijų ir platinimo rinkoje veiklą ir kuriam teikiamas mišrus finansavimas iš programos „Europos horizontas“
  arba Europos inovacijų tarybos
  lėšų; |
| --- | --- |

22)

sutartis – Komisijos arba finansavimo įstaigos sudarytas susitarimas su teisės subjektu, kuris įgyvendina inovacijų ir platinimo rinkoje veiklą ir kuriam teikiamas mišrus finansavimas iš programos „Europos horizontas“
  arba Europos inovacijų tarybos
  lėšų;

arba Europos inovacijų tarybos

| 22) | sutartis – Komisijos arba finansavimo įstaigos sudarytas susitarimas su teisės subjektu, kuris įgyvendina inovacijų ir platinimo rinkoje veiklą ir kuriam teikiamas mišrus finansavimas iš
  programos
  „Europos horizontas“ lėšų; |
| --- | --- |

22)

sutartis – Komisijos arba finansavimo įstaigos sudarytas susitarimas su teisės subjektu, kuris įgyvendina inovacijų ir platinimo rinkoje veiklą ir kuriam teikiamas mišrus finansavimas iš
  programos
  „Europos horizontas“ lėšų;

programos

| 23) | įslaptinta informacija – Komisijos sprendimo (ES, Euratomas) 2015/444 3 straipsnyje apibrėžta ES įslaptinta informacija, taip pat valstybių narių įslaptinta informacija, trečiųjų šalių, su kuriomis Sąjunga yra sudariusi saugumo susitarimus, įslaptinta informacija ir tarptautinių organizacijų, su kuriomis Sąjunga yra sudariusi saugumo susitarimus, įslaptinta informacija; |
| --- | --- |

23)

įslaptinta informacija – Komisijos sprendimo (ES, Euratomas) 2015/444 3 straipsnyje apibrėžta ES įslaptinta informacija, taip pat valstybių narių įslaptinta informacija, trečiųjų šalių, su kuriomis Sąjunga yra sudariusi saugumo susitarimus, įslaptinta informacija ir tarptautinių organizacijų, su kuriomis Sąjunga yra sudariusi saugumo susitarimus, įslaptinta informacija;

| 23) | įslaptinta informacija – Komisijos sprendimo (ES, Euratomas) 2015/444 3 straipsnyje apibrėžta ES įslaptinta informacija, taip pat valstybių narių įslaptinta informacija, trečiųjų šalių, su kuriomis Sąjunga yra sudariusi saugumo susitarimus, įslaptinta informacija ir tarptautinių organizacijų, su kuriomis Sąjunga yra sudariusi saugumo susitarimus, įslaptinta informacija; |
| --- | --- |

23)

įslaptinta informacija – Komisijos sprendimo (ES, Euratomas) 2015/444 3 straipsnyje apibrėžta ES įslaptinta informacija, taip pat valstybių narių įslaptinta informacija, trečiųjų šalių, su kuriomis Sąjunga yra sudariusi saugumo susitarimus, įslaptinta informacija ir tarptautinių organizacijų, su kuriomis Sąjunga yra sudariusi saugumo susitarimus, įslaptinta informacija;

| 24) | derinimo operacija – ES biudžeto lėšomis remiami veiksmai, įskaitant atliekamus derinimo priemonėmis pagal Finansinio reglamento 2 straipsnio 6 punktą, kuriais negrąžintinos paramos formos ir (arba) ES biudžeto finansinės priemonės derinamos su plėtros ar kitų viešųjų finansų įstaigų, taip pat komercinių finansų įstaigų ir investuotojų teikiamos grąžintinos paramos formomis; |
| --- | --- |

24)

derinimo operacija – ES biudžeto lėšomis remiami veiksmai, įskaitant atliekamus derinimo priemonėmis pagal Finansinio reglamento 2 straipsnio 6 punktą, kuriais negrąžintinos paramos formos ir (arba) ES biudžeto finansinės priemonės derinamos su plėtros ar kitų viešųjų finansų įstaigų, taip pat komercinių finansų įstaigų ir investuotojų teikiamos grąžintinos paramos formomis;

| 24) | derinimo operacija – ES biudžeto lėšomis remiami veiksmai, įskaitant atliekamus derinimo priemonėmis pagal Finansinio reglamento 2 straipsnio 6 punktą, kuriais negrąžintinos paramos formos ir (arba) ES biudžeto finansinės priemonės derinamos su plėtros ar kitų viešųjų finansų įstaigų, taip pat komercinių finansų įstaigų ir investuotojų teikiamos grąžintinos paramos formomis; |
| --- | --- |

24)

derinimo operacija – ES biudžeto lėšomis remiami veiksmai, įskaitant atliekamus derinimo priemonėmis pagal Finansinio reglamento 2 straipsnio 6 punktą, kuriais negrąžintinos paramos formos ir (arba) ES biudžeto finansinės priemonės derinamos su plėtros ar kitų viešųjų finansų įstaigų, taip pat komercinių finansų įstaigų ir investuotojų teikiamos grąžintinos paramos formomis;

| 25) | mišrus finansavimas iš programos
  „Europos horizontas“ arba
  Europos inovacijų tarybos lėšų – inovacijų ir platinimo rinkoje veiklai skirta viena bendra finansinė parama, kurią sudaro
  konkretus
  dotacijos ar grąžintino avanso ir investicijų į nuosavą kapitalą derinys. |
| --- | --- |

25)

mišrus finansavimas iš programos
  „Europos horizontas“ arba
  Europos inovacijų tarybos lėšų – inovacijų ir platinimo rinkoje veiklai skirta viena bendra finansinė parama, kurią sudaro
  konkretus
  dotacijos ar grąžintino avanso ir investicijų į nuosavą kapitalą derinys.

„Europos horizontas“ arba

konkretus

| 25) | mišrus finansavimas iš
  programos
  „Europos horizontas“ – inovacijų ir naudojimo rinkoje veiklai skirta viena bendra finansinė parama, kurią sudaro konkretus dotacijos ar grąžintino avanso ir investicijų į nuosavą kapitalą derinys; |
| --- | --- |

25)

mišrus finansavimas iš
  programos
  „Europos horizontas“ – inovacijų ir naudojimo rinkoje veiklai skirta viena bendra finansinė parama, kurią sudaro konkretus dotacijos ar grąžintino avanso ir investicijų į nuosavą kapitalą derinys;

programos

| 25a) | mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmas – veiksmas, kurį daugiausia sudaro veikla, kuria siekiama sukurti naujų žinių ir (arba) išnagrinėti galimybes sukurti naują ar patobulinti esamą technologiją, produktą, procesą, paslaugą ar sprendimą. Į tai gali įeiti fundamentiniai bei taikomieji moksliniai tyrimai ir technologijų kūrimas, integravimas, bandymas ir patvirtinimas naudojant nedidelio masto prototipus laboratorijose ar imitacinėje aplinkoje; |
| --- | --- |

25a)

25a)

mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmas – veiksmas, kurį daugiausia sudaro veikla, kuria siekiama sukurti naujų žinių ir (arba) išnagrinėti galimybes sukurti naują ar patobulinti esamą technologiją, produktą, procesą, paslaugą ar sprendimą. Į tai gali įeiti fundamentiniai bei taikomieji moksliniai tyrimai ir technologijų kūrimas, integravimas, bandymas ir patvirtinimas naudojant nedidelio masto prototipus laboratorijose ar imitacinėje aplinkoje;

| 25b) | inovacijų veiksmas – veiksmas, kurį daugiausia sudaro veikla, kuria tiesiogiai siekiama parengti naujų, pakeistų ar patobulintų produktų, procesų ar paslaugų planus, modelius ar projektus ir į kurią gali įeiti prototipų kūrimas, bandymas, demonstravimas, bandomasis naudojimas, didelio masto produktų patvirtinimas ir pateikimas rinkai; |
| --- | --- |

25b)

25b)

inovacijų veiksmas – veiksmas, kurį daugiausia sudaro veikla, kuria tiesiogiai siekiama parengti naujų, pakeistų ar patobulintų produktų, procesų ar paslaugų planus, modelius ar projektus ir į kurią gali įeiti prototipų kūrimas, bandymas, demonstravimas, bandomasis naudojimas, didelio masto produktų patvirtinimas ir pateikimas rinkai;

| 25c) | EMTT mažai tirtų sričių moksliniai tyrimai – pagrindinio tyrėjo vadovaujami mokslinių tyrimų veiksmai, atliekami tik pas vieną ar daugiau EMTT gavėjų; |
| --- | --- |

25c)

25c)

EMTT mažai tirtų sričių moksliniai tyrimai – pagrindinio tyrėjo vadovaujami mokslinių tyrimų veiksmai, atliekami tik pas vieną ar daugiau EMTT gavėjų;

| 25d) | mokymo ir judumo veiksmas – veiksmas, kuriuo siekiama gerinti tyrėjų įgūdžius, žinias ir karjeros perspektyvas, užtikrinant tarpvalstybinio ir, jei aktualu, tarpsektorinio ar tarpdisciplinio judumo galimybes; |
| --- | --- |

25d)

25d)

mokymo ir judumo veiksmas – veiksmas, kuriuo siekiama gerinti tyrėjų įgūdžius, žinias ir karjeros perspektyvas, užtikrinant tarpvalstybinio ir, jei aktualu, tarpsektorinio ar tarpdisciplinio judumo galimybes;

| 25e) | bendro programos finansavimo veiksmas – veiksmas, kuriuo siekiama bendrai finansuoti programą, kurią sudarė ir (arba) įgyvendina mokslinių tyrimų ir inovacijų programas valdantys ir (arba) finansuojantys subjektai, išskyrus Sąjungos finansavimo įstaigas; |
| --- | --- |

25e)

25e)

bendro programos finansavimo veiksmas – veiksmas, kuriuo siekiama bendrai finansuoti programą, kurią sudarė ir (arba) įgyvendina mokslinių tyrimų ir inovacijų programas valdantys ir (arba) finansuojantys subjektai, išskyrus Sąjungos finansavimo įstaigas;

| 25f) | ikiprekybinių viešųjų pirkimų veiksmas – veiksmas, kurio pagrindinis tikslas – paskelbti ikiprekybinių viešųjų pirkimų procedūras, vykdomas gavėjų, kurie yra perkančiosios organizacijos arba perkantieji subjektai; |
| --- | --- |

25f)

25f)

ikiprekybinių viešųjų pirkimų veiksmas – veiksmas, kurio pagrindinis tikslas – paskelbti ikiprekybinių viešųjų pirkimų procedūras, vykdomas gavėjų, kurie yra perkančiosios organizacijos arba perkantieji subjektai;

| 25 g) | novatoriškų sprendimų viešųjų pirkimų veiksmas – veiksmas, kurio pagrindinis tikslas – paskelbti bendras arba koordinuojamas novatoriškų sprendimų viešųjų pirkimų procedūras, vykdomas gavėjų, kurie yra perkančiosios organizacijos arba perkantieji subjektai; |
| --- | --- |

25 g)

25 g)

novatoriškų sprendimų viešųjų pirkimų veiksmas – veiksmas, kurio pagrindinis tikslas – paskelbti bendras arba koordinuojamas novatoriškų sprendimų viešųjų pirkimų procedūras, vykdomas gavėjų, kurie yra perkančiosios organizacijos arba perkantieji subjektai;

| 25h) | koordinavimo ir paramos veiksmas – veiksmas, kuriuo prisidedama prie programos tikslų įgyvendinimo, išskyrus mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą; |
| --- | --- |

25h)

25h)

koordinavimo ir paramos veiksmas – veiksmas, kuriuo prisidedama prie programos tikslų įgyvendinimo, išskyrus mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą;

| 25i) | viešieji pirkimai – veiksmas, kuriuo siekiama įgyvendinti su Sąjungos strateginiais interesais ir autonomija susijusias programos dalis ir vykdyti Komisijos reikmėms rengti tyrimų, produktų, paslaugų ir pajėgumų viešųjų pirkimų procedūras; |
| --- | --- |

25i)

25i)

viešieji pirkimai – veiksmas, kuriuo siekiama įgyvendinti su Sąjungos strateginiais interesais ir autonomija susijusias programos dalis ir vykdyti Komisijos reikmėms rengti tyrimų, produktų, paslaugų ir pajėgumų viešųjų pirkimų procedūras;

| 25j) | susijęs subjektas teisės subjektas, kurį tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja dalyvis arba kurį taip pat kaip ir dalyvį tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja tas pats subjektas, arba kuris tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja dalyvį; |
| --- | --- |

25j)

25j)

susijęs subjektas teisės subjektas, kurį tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja dalyvis arba kurį taip pat kaip ir dalyvį tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja tas pats subjektas, arba kuris tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja dalyvį;

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnis

3 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3 straipsnis | 3 straipsnis |
| Programos tikslai | Programos tikslai |
| 1.   Bendrasis Programos tikslas – Sąjungos investicijomis į mokslinius tyrimus ir inovacijas užtikrinti poveikį mokslui, ekonomikai ir visuomenei, siekiant stiprinti Sąjungos mokslinę ir technologinę bazes,
  skatinti jos, be kita ko, jos pramonės,
  konkurencingumą
  , įgyvendinti
  strateginius Sąjungos prioritetus ir
  padėti
  spręsti pasaulinius
  uždavinius
  , be kita ko, siekti darnaus vystymosi tikslų. | 1.   Bendrasis Programos tikslas – Sąjungos investicijomis į mokslinius tyrimus ir inovacijas užtikrinti poveikį mokslui,
  technologijoms,
  ekonomikai, ir visuomenei, siekiant stiprinti
  visos
  Sąjungos mokslinę ir technologinę bazes,
  stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvė ir skatinti jos
  konkurencingumą
  . Mokslinai tyrimai ir pramonė įgyvendina
  strateginius Sąjungos prioritetus ir
  politiką, padeda
  spręsti pasaulinius
  iššūkius
  , be kita ko, siekti darnaus vystymosi tikslų
  ir įgyvendinti Paryžiaus susitarimą, taip pat prie bendro tikslo – į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą investuoti 3 proc. Sąjungos BVP, vadovaujantis valstybių ir vyriausybių vadovų įsipareigojimais
  . |
| 2.   Konkretūs Programos tikslai: | 2.   Konkretūs Programos tikslai: |
| | -a) | skatinti, skleisti ir plėtoti mokslinę kompetenciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3 straipsnis

3 straipsnis

Programos tikslai

Programos tikslai

1.   Bendrasis Programos tikslas – Sąjungos investicijomis į mokslinius tyrimus ir inovacijas užtikrinti poveikį mokslui, ekonomikai ir visuomenei, siekiant stiprinti Sąjungos mokslinę ir technologinę bazes,
  skatinti jos, be kita ko, jos pramonės,
  konkurencingumą
  , įgyvendinti
  strateginius Sąjungos prioritetus ir
  padėti
  spręsti pasaulinius
  uždavinius
  , be kita ko, siekti darnaus vystymosi tikslų.

1.   Bendrasis Programos tikslas – Sąjungos investicijomis į mokslinius tyrimus ir inovacijas užtikrinti poveikį mokslui,
  technologijoms,
  ekonomikai, ir visuomenei, siekiant stiprinti
  visos
  Sąjungos mokslinę ir technologinę bazes,
  stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvė ir skatinti jos
  konkurencingumą
  . Mokslinai tyrimai ir pramonė įgyvendina
  strateginius Sąjungos prioritetus ir
  politiką, padeda
  spręsti pasaulinius
  iššūkius
  , be kita ko, siekti darnaus vystymosi tikslų
  ir įgyvendinti Paryžiaus susitarimą, taip pat prie bendro tikslo – į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą investuoti 3 proc. Sąjungos BVP, vadovaujantis valstybių ir vyriausybių vadovų įsipareigojimais
  .

2.   Konkretūs Programos tikslai:

2.   Konkretūs Programos tikslai:

-a)

-a)

skatinti, skleisti ir plėtoti mokslinę kompetenciją;

skatinti, skleisti ir plėtoti mokslinę kompetenciją;

| a) | padėti kurti ir skleisti kokybiškas
  naujas
  žinias, įgūdžius, technologijas ir
  pasaulinių uždavinių sprendimus
  ; |
| --- | --- |

a)

padėti kurti ir skleisti kokybiškas
  naujas
  žinias, įgūdžius, technologijas ir
  pasaulinių uždavinių sprendimus
  ;

naujas

pasaulinių uždavinių sprendimus

| a) | padėti kurti ir skleisti kokybiškas žinias, įgūdžius, technologijas ir
  sprendimus, pagrįstus fundamentiniais ir taikomaisiais moksliniais tyrimais, siekiant spręsti pasaulinius iššūkius, įskaitant kovą su klimato kaita ir darnaus vystymosi tikslų siekimą
  ; |
| --- | --- |

a)

padėti kurti ir skleisti kokybiškas žinias, įgūdžius, technologijas ir
  sprendimus, pagrįstus fundamentiniais ir taikomaisiais moksliniais tyrimais, siekiant spręsti pasaulinius iššūkius, įskaitant kovą su klimato kaita ir darnaus vystymosi tikslų siekimą
  ;

sprendimus, pagrįstus fundamentiniais ir taikomaisiais moksliniais tyrimais, siekiant spręsti pasaulinius iššūkius, įskaitant kovą su klimato kaita ir darnaus vystymosi tikslų siekimą

| aa) | siekti gerokai sumažinti mokslinių tyrimų ir inovacijų atotrūkį Sąjungoje, visų pirma skatinti valstybes nares, kurios atsilieka mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, aktyviau dalyvauti programoje „Europos horizontas“, palyginus su ankstesne bendrąja programa; |
| --- | --- |

aa)

aa)

siekti gerokai sumažinti mokslinių tyrimų ir inovacijų atotrūkį Sąjungoje, visų pirma skatinti valstybes nares, kurios atsilieka mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, aktyviau dalyvauti programoje „Europos horizontas“, palyginus su ankstesne bendrąja programa;

siekti gerokai sumažinti mokslinių tyrimų ir inovacijų atotrūkį Sąjungoje, visų pirma skatinti valstybes nares, kurios atsilieka mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, aktyviau dalyvauti programoje „Europos horizontas“, palyginus su ankstesne bendrąja programa;

| b) | didinti mokslinių tyrimų ir inovacijų
  poveikį įvairių krypčių
  Sąjungos politikos formavimui, rėmimui ir įgyvendinimui ir, siekiant
  spręsti pasaulinius uždavinius, skatinti pramonę
  ir
  visuomenę pradėti naudoti novatoriškus sprendimus
  ; |
| --- | --- |

b)

didinti mokslinių tyrimų ir inovacijų
  poveikį įvairių krypčių
  Sąjungos politikos formavimui, rėmimui ir įgyvendinimui ir, siekiant
  spręsti pasaulinius uždavinius, skatinti pramonę
  ir
  visuomenę pradėti naudoti novatoriškus sprendimus
  ;

poveikį įvairių krypčių

spręsti pasaulinius uždavinius, skatinti pramonę

visuomenę pradėti naudoti novatoriškus sprendimus

| b) | didinti mokslinių tyrimų
  , technologinės plėtros
  ir inovacijų
  finansavimo Sąjungoje pridėtinę vertę, mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikį
  Sąjungos politikos formavimui, rėmimui ir įgyvendinimui ir, siekiant
  remti prieigą prie novatoriškų sprendimų
  ir
  jų įsisavinimą Europos pramonėje ir visuomenėje
  ; |
| --- | --- |

b)

didinti mokslinių tyrimų
  , technologinės plėtros
  ir inovacijų
  finansavimo Sąjungoje pridėtinę vertę, mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikį
  Sąjungos politikos formavimui, rėmimui ir įgyvendinimui ir, siekiant
  remti prieigą prie novatoriškų sprendimų
  ir
  jų įsisavinimą Europos pramonėje ir visuomenėje
  ;

, technologinės plėtros

finansavimo Sąjungoje pridėtinę vertę, mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikį

remti prieigą prie novatoriškų sprendimų

jų įsisavinimą Europos pramonėje ir visuomenėje

| c) | skatinti visų rūšių inovacijas
  , įskaitant proveržio inovacijas
  , ir
  aktyviau rinkoje platinti novatoriškus sprendimus
  ; |
| --- | --- |

c)

skatinti visų rūšių inovacijas
  , įskaitant proveržio inovacijas
  , ir
  aktyviau rinkoje platinti novatoriškus sprendimus
  ;

, įskaitant proveržio inovacijas

aktyviau rinkoje platinti novatoriškus sprendimus

| c) | skatinti visų rūšių inovacijas
  ir aktyviau rinkoje platinti ir naudoti mokslinių tyrimų
  ,
  technologinės plėtros
  ir
  inovacijų rezultatus, ypač Sąjungos viduje
  ; |
| --- | --- |

c)

skatinti visų rūšių inovacijas
  ir aktyviau rinkoje platinti ir naudoti mokslinių tyrimų
  ,
  technologinės plėtros
  ir
  inovacijų rezultatus, ypač Sąjungos viduje
  ;

ir aktyviau rinkoje platinti ir naudoti mokslinių tyrimų

technologinės plėtros

inovacijų rezultatus, ypač Sąjungos viduje

| d) | užtikrinti optimalius Programos rezultatus, kad būtų labiau
  stiprinama
  Europos mokslinių tyrimų
  erdvė
  . |
| --- | --- |

d)

užtikrinti optimalius Programos rezultatus, kad būtų labiau
  stiprinama
  Europos mokslinių tyrimų
  erdvė
  .

stiprinama

erdvė

| d) | užtikrinti optimalius Programos rezultatus, kad būtų labiau
  stiprinamas ir didinamas
  Europos mokslinių tyrimų
  erdvės mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų poveikis ir patrauklumas
  . |
| --- | --- |

d)

užtikrinti optimalius Programos rezultatus, kad būtų labiau
  stiprinamas ir didinamas
  Europos mokslinių tyrimų
  erdvės mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų poveikis ir patrauklumas
  .

stiprinamas ir didinamas

erdvės mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų poveikis ir patrauklumas

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnis

4 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4 straipsnis | 4 straipsnis |
| Programos struktūra | Programos struktūra |
| 1.   Programos struktūrą sudaro šios dalys, kuriomis prisidedama prie 3 straipsnyje nustatytų bendrojo ir konkrečių tikslų: | 1.   Programos struktūrą sudaro šios dalys, kuriomis prisidedama prie 3 straipsnyje nustatytų bendrojo ir konkrečių tikslų: |
| 1) | I veiklos sritis „Atvirasis mokslas“, kurioje siekiama 3 straipsnio 2 dalies a punkte nustatyto konkretaus tikslo ir padedama siekti 3 straipsnio 2 dalies b ir c punktuose nustatytų konkrečių tikslų ir kurią sudaro šie elementai: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4 straipsnis

4 straipsnis

Programos struktūra

Programos struktūra

1.   Programos struktūrą sudaro šios dalys, kuriomis prisidedama prie 3 straipsnyje nustatytų bendrojo ir konkrečių tikslų:

1.   Programos struktūrą sudaro šios dalys, kuriomis prisidedama prie 3 straipsnyje nustatytų bendrojo ir konkrečių tikslų:

1)

I veiklos sritis „Atvirasis mokslas“, kurioje siekiama 3 straipsnio 2 dalies a punkte nustatyto konkretaus tikslo ir padedama siekti 3 straipsnio 2 dalies b ir c punktuose nustatytų konkrečių tikslų ir kurią sudaro šie elementai:

| 1) | I veiklos sritis „
  Pažangus ir
  atvirasis mokslas“, kurią sudaro šie elementai: |
| --- | --- |

1)

I veiklos sritis „
  Pažangus ir
  atvirasis mokslas“, kurią sudaro šie elementai:

Pažangus ir

| | a) | Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT); |
| --- | --- | --- |

a)

Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT);

| | a) | Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT); |
| --- | --- | --- |

a)

Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT);

| | b) | programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“; |
| --- | --- | --- |

b)

programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“;

| | b) | programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“; |
| --- | --- | --- |

b)

programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“;

| | c) | mokslinių tyrimų infrastruktūra; |
| --- | --- | --- |

c)

mokslinių tyrimų infrastruktūra;

| | c) | mokslinių tyrimų infrastruktūra; |
| --- | --- | --- |

c)

mokslinių tyrimų infrastruktūra;

| 2) | II veiklos sritis „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“, kurioje siekiama 3 straipsnio 2 dalies b punkte nustatyto konkretaus tikslo ir padedama siekti 3 straipsnio 2 dalies a ir c punktuose nustatytų konkrečių tikslų ir kurią sudaro šie elementai: |
| --- | --- |

2)

II veiklos sritis „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“, kurioje siekiama 3 straipsnio 2 dalies b punkte nustatyto konkretaus tikslo ir padedama siekti 3 straipsnio 2 dalies a ir c punktuose nustatytų konkrečių tikslų ir kurią sudaro šie elementai:

| 2) | II veiklos sritis „Pasauliniai uždaviniai ir
  Europos
  pramonės konkurencingumas“, kurią sudaro šie elementai: |
| --- | --- |

2)

II veiklos sritis „Pasauliniai uždaviniai ir
  Europos
  pramonės konkurencingumas“, kurią sudaro šie elementai:

Europos

| | a) | veiksmų grupė „Sveikata“; |
| --- | --- | --- |

a)

veiksmų grupė „Sveikata“;

| | a) | veiksmų grupė „Sveikata“; |
| --- | --- | --- |

a)

veiksmų grupė „Sveikata“;

| | b) | veiksmų grupė „Įtrauki ir saugi visuomenė“; |
| --- | --- | --- |

b)

veiksmų grupė „Įtrauki ir saugi visuomenė“;

| | b) | veiksmų grupė „Įtrauki ir
  kūrybiška
  visuomenė“; |
| --- | --- | --- |

b)

veiksmų grupė „Įtrauki ir
  kūrybiška
  visuomenė“;

kūrybiška

| | ba) | veiksmų grupė „Saugi visuomenė“; |
| --- | --- | --- |

ba)

ba)

veiksmų grupė „Saugi visuomenė“;

veiksmų grupė „Saugi visuomenė“;

| | c) | veiksmų grupė „Skaitmeninė ekonomika ir pramonė“; |
| --- | --- | --- |

c)

veiksmų grupė „Skaitmeninė ekonomika ir pramonė“;

| | c) | veiksmų grupė „Skaitmeninė ekonomika, pramonė
  ir erdvė
  “; |
| --- | --- | --- |

c)

veiksmų grupė „Skaitmeninė ekonomika, pramonė
  ir erdvė
  “;

ir erdvė

| | d) | veiksmų grupė „Klimatas, energetika ir judumas“; |
| --- | --- | --- |

d)

veiksmų grupė „Klimatas, energetika ir judumas“;

| | d) | veiksmų grupė „Klimatas, energetika ir judumas“; |
| --- | --- | --- |

d)

veiksmų grupė „Klimatas, energetika ir judumas“;

| | e) | veiksmų grupė „Maistas ir gamtos ištekliai“; |
| --- | --- | --- |

e)

veiksmų grupė „Maistas ir gamtos ištekliai“;

| | e) | veiksmų grupė „Maistas, gamtos ištekliai ir
  žemės ūkis
  “; |
| --- | --- | --- |

e)

veiksmų grupė „Maistas, gamtos ištekliai ir
  žemės ūkis
  “;

žemės ūkis

| | f) | nebranduoliniai tiesioginiai Jungtinio tyrimų centro (JRC) veiksmai; |
| --- | --- | --- |

f)

nebranduoliniai tiesioginiai Jungtinio tyrimų centro (JRC) veiksmai;

| | f) | nebranduoliniai tiesioginiai Jungtinio tyrimų centro (JRC) veiksmai; |
| --- | --- | --- |

f)

nebranduoliniai tiesioginiai Jungtinio tyrimų centro (JRC) veiksmai;

| 3) | III veiklos sritis „Atvirosios inovacijos“, kurioje siekiama 3 straipsnio 2 dalies c punkte nustatyto konkretaus tikslo ir padedama siekti 3 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose nustatytų konkrečių tikslų ir kurią sudaro šie elementai: |
| --- | --- |

3)

III veiklos sritis „Atvirosios inovacijos“, kurioje siekiama 3 straipsnio 2 dalies c punkte nustatyto konkretaus tikslo ir padedama siekti 3 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose nustatytų konkrečių tikslų ir kurią sudaro šie elementai:

| 3) | III veiklos sritis „
  Inovatyvi Europa
  “, kurią sudaro šie elementai: |
| --- | --- |

3)

III veiklos sritis „
  Inovatyvi Europa
  “, kurią sudaro šie elementai:

Inovatyvi Europa

| | a) | Europos inovacijų taryba; |
| --- | --- | --- |

a)

Europos inovacijų taryba;

| | a) | Europos inovacijų taryba; |
| --- | --- | --- |

a)

Europos inovacijų taryba;

| | b) | Europos inovacijų ekosistemos; |
| --- | --- | --- |

b)

Europos inovacijų ekosistemos;

| | b) | Europos inovacijų ekosistemos; |
| --- | --- | --- |

b)

Europos inovacijų ekosistemos;

| | c) | Europos inovacijos ir technologijos institutas (toliau – EIT); |
| --- | --- | --- |

c)

Europos inovacijos ir technologijos institutas (toliau – EIT);

| | c) | Europos inovacijos ir technologijos institutas (toliau – EIT); |
| --- | --- | --- |

c)

Europos inovacijos ir technologijos institutas (toliau – EIT);

| 4) | Programos dalis „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“
  , kuria siekiama 3 straipsnio 2 dalies d punkte nustatyto konkretaus tikslo ir padedama siekti 3 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktuose nustatytų konkrečių tikslų ir
  kurią sudaro šie elementai: |
| --- | --- |

4)

Programos dalis „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“
  , kuria siekiama 3 straipsnio 2 dalies d punkte nustatyto konkretaus tikslo ir padedama siekti 3 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktuose nustatytų konkrečių tikslų ir
  kurią sudaro šie elementai:

, kuria siekiama 3 straipsnio 2 dalies d punkte nustatyto konkretaus tikslo ir padedama siekti 3 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktuose nustatytų konkrečių tikslų ir

| 4) | dalis „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“, kurią sudaro šie elementai: |
| --- | --- |

4)

dalis „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“, kurią sudaro šie elementai:

| | a) | keitimasis kompetencija; |
| --- | --- | --- |

a)

keitimasis kompetencija;

| | a) | pažangos
  skleidimas ir dalyvių skaičiaus didinimas visoje Sąjungoje; |
| --- | --- | --- |

a)

pažangos
  skleidimas ir dalyvių skaičiaus didinimas visoje Sąjungoje;

skleidimas ir dalyvių skaičiaus didinimas visoje Sąjungoje;

| | b) | Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos reformavimas ir gerinimas. |
| --- | --- | --- |

b)

Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos reformavimas ir gerinimas.

| | b) | Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos reformavimas ir gerinimas. |
| --- | --- | --- |

b)

Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos reformavimas ir gerinimas.

2.   I priede nustatytos bendros veiklos kryptys.

2.   I priede nustatytos bendros veiklos kryptys.

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnis

5 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5 straipsnis | 5 straipsnis |
| Gynybos srities moksliniai tyrimai | Gynybos srities moksliniai tyrimai |
| 1.   Pagal 1 straipsnio 3 dalies b punkte nurodytą specialiąją programą vykdoma veikla, nustatyta Reglamente ..., kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas,
  yra moksliniai tyrimai, kuriais dėmesys sutelkiamas vien į gynybos
  reikmes, siekiant skatinti gynybos pramonės konkurencingumą, veiksmingumą ir inovacijas. | 1.   Pagal 1 straipsnio 3 dalies b punkte nurodytą specialiąją programą vykdoma veikla, nustatyta Reglamente ..., kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas,
  dėmesys sutelkiamas vien į gynybos mokslinius tyrimus ir
  reikmes, siekiant skatinti
  Sąjungos
  gynybos pramonės
  konsolidavimą,
  konkurencingumą, veiksmingumą ir inovacijas
  ir išvengti šių dviejų programų dubliavimosi
  . |
| 2.   Šis reglamentas, išskyrus šį straipsnį, 1 straipsnio 1 ir 3 dalis ir 9 straipsnio 1 dalį, netaikomas 1 straipsnio 3 dalies b punkte nurodytai specialiajai programai. | 2.   Šis reglamentas, išskyrus šį straipsnį, 1 straipsnio 1 ir 3 dalis ir 9 straipsnio 1 dalį, netaikomas 1 straipsnio 3 dalies b punkte nurodytai specialiajai programai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5 straipsnis

5 straipsnis

Gynybos srities moksliniai tyrimai

Gynybos srities moksliniai tyrimai

1.   Pagal 1 straipsnio 3 dalies b punkte nurodytą specialiąją programą vykdoma veikla, nustatyta Reglamente ..., kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas,
  yra moksliniai tyrimai, kuriais dėmesys sutelkiamas vien į gynybos
  reikmes, siekiant skatinti gynybos pramonės konkurencingumą, veiksmingumą ir inovacijas.

1.   Pagal 1 straipsnio 3 dalies b punkte nurodytą specialiąją programą vykdoma veikla, nustatyta Reglamente ..., kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas,
  dėmesys sutelkiamas vien į gynybos mokslinius tyrimus ir
  reikmes, siekiant skatinti
  Sąjungos
  gynybos pramonės
  konsolidavimą,
  konkurencingumą, veiksmingumą ir inovacijas
  ir išvengti šių dviejų programų dubliavimosi
  .

2.   Šis reglamentas, išskyrus šį straipsnį, 1 straipsnio 1 ir 3 dalis ir 9 straipsnio 1 dalį, netaikomas 1 straipsnio 3 dalies b punkte nurodytai specialiajai programai.

2.   Šis reglamentas, išskyrus šį straipsnį, 1 straipsnio 1 ir 3 dalis ir 9 straipsnio 1 dalį, netaikomas 1 straipsnio 3 dalies b punkte nurodytai specialiajai programai.

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnis

6 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6 straipsnis | 6 straipsnis |
| ES
  finansavimas ir jo
  formos | Strateginis planavimas, įgyvendinimas
  ir ES
  finansavimo
  formos |
| 1.   Programa įgyvendinama taikant tiesioginio valdymo principą, laikantis Finansinio reglamento, arba kartu su Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytomis finansavimo įstaigomis, taikant netiesioginio valdymo principą. | 1.   Programa įgyvendinama taikant tiesioginio valdymo principą, laikantis Finansinio reglamento, arba kartu su Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytomis finansavimo įstaigomis, taikant netiesioginio valdymo principą. |
| 2.   Pagal Programą vykdomiems netiesioginiams veiksmams gali būti teikiamas bet kurios Finansiniame reglamente nustatytos formos finansavimas, visų pirma dotacijos (įskaitant dotacijas veiklai), apdovanojimai ir viešieji pirkimai. Finansavimas taip pat gali būti teikiamas finansinėmis priemonėmis, naudojant derinimo operacijas. | 2.   Pagal Programą vykdomiems netiesioginiams veiksmams gali būti teikiamas bet kurios Finansiniame reglamente nustatytos formos finansavimas, visų pirma dotacijos (įskaitant dotacijas veiklai),
  kurios yra pagrindinė pagal programą teikiamos paramos forma,
  apdovanojimai ir viešieji pirkimai. Finansavimas taip pat gali būti teikiamas finansinėmis priemonėmis, naudojant derinimo operacijas. |
| 3.   Šiame reglamente nustatytos dalyvavimo ir sklaidos taisyklės taikomos netiesioginiams veiksmams. | 3.   Šiame reglamente nustatytos dalyvavimo ir sklaidos taisyklės taikomos netiesioginiams veiksmams. |
| 4.   II priede nustatytos ir apibrėžtos pagrindinės veiksmų, kuriuos galima vykdyti pagal Programą, rūšys. Visiems Programos tikslams gali būti lanksčiai skiriamas
  visų
  formų finansavimas – finansavimo forma pasirenkama atsižvelgiant į konkrečių tikslų reikmes ir ypatybes. | 4.   
  2 straipsnyje ir
  II priede nustatytos ir apibrėžtos pagrindinės veiksmų, kuriuos galima vykdyti pagal Programą, rūšys. Visiems Programos tikslams gali būti lanksčiai skiriamas
  2 straipsnyje nurodytų
  formų finansavimas – finansavimo forma pasirenkama atsižvelgiant į konkrečių tikslų reikmes ir ypatybes. |
| 5.   Pagal Programą remiami ir JRC vykdomi tiesioginiai veiksmai. Kai šiais veiksmais prisidedama prie iniciatyvų, parengtų pagal SESV 185 arba 187 straipsnį, šis įnašas nėra laikomas toms iniciatyvoms skirto finansinio įnašo dalimi. | 5.   Pagal Programą remiami ir JRC vykdomi tiesioginiai veiksmai. Kai šiais veiksmais prisidedama prie iniciatyvų, parengtų pagal SESV 185 arba 187 straipsnį, šis įnašas nėra laikomas toms iniciatyvoms skirto finansinio įnašo dalimi. |
| 6.   Specialioji programa (29), visų pirma veiklos srityje „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“, įgyvendinama remiantis skaidriais daugiamečiais strateginiais mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos planais, parengtais
  pasikonsultavus
  su suinteresuotosiomis šalimis dėl prioritetų ir dėl pasirinktinų tinkamų veiksmų rūšių bei įgyvendinimo formų.
  Taip
  užtikrinamas derėjimas su kitomis susijusiomis Sąjungos programomis. | 6.   Specialioji programa (29)

  grindžiama strateginiais mokslinių tyrimų ir inovacijų planais
  ir
  vadovaujantis visais Programos tikslais, nustatytais 3 straipsnyje,
  ir
  laikantis proceso
  ,
  pagal kurį remiamasi skaidriais, įtraukiais daugiamečiais strateginiais mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos planais, visų pirma veiklos srityje „Pasauliniai uždaviniai ir Europos pramonės konkurencingumas“
  . |
| | Rengiamos konsultacijos su nacionalinės valdžios institucijomis, Europos Parlamentu, mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų ir pramonės srities
  suinteresuotosiomis šalimis,
  įskaitant su Europos technologijų platformomis (ETP), pilietinės visuomenės atstovais ir nepriklausomomis aukšto lygio ekspertų patariamosiomis grupėmis
  dėl prioritetų ir dėl pasirinktinų tinkamų veiksmų rūšių bei įgyvendinimo formų.
  Strateginiu planavimu
  užtikrinamas derėjimas su kitomis susijusiomis Sąjungos programomis
  ir didinamas papildomumas bei sąveikumas su nacionalinėmis ir regioninėmis mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų finansavimo programomis ir prioritetais, taip stiprinant Europos mokslinių tyrimų erdvę. |
| | 6a.
     
  Įgyvendinant programą visiems paramos gavėjams suteikiama galimybė greičiau kreiptis dėl finansavimo. keletui mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmų taikoma skubių mokslinių tyrimų ir inovacijų diegimo logika, pagal kurią lėšų paskyrimo laikas neturi viršyti šešių mėnesių. Tai padės suteikti spartesnę, principu „iš viršaus į apačią“ paremtą prieigą prie finansavimo mažiems bendradarbiaujantiems konsorciumams, įgyvendinant veiksmus nuo fundamentaliųjų tyrimų atlikimo iki jų rezultatų taikymo rinkoje. Kvietimai teikti paraiškas pagal skubių mokslinių tyrimų ir inovacijų diegimo veiksmų metodą yra nuolat atviri, nustatant galutinius terminus, ir bus įgyvendinami nustatant darbo programas, suskirstytas pagal veiksmų grupes, Europos inovacijų tarybos veiksmus ir kompetencijos skleidimo veiklą. |
| 7.   Veikla pagal programą „Europos
  horizontas“ visų pirma vykdoma
  pagal kvietimus teikti pasiūlymus – kai kurie jų skelbiami įgyvendinant misijas ir Europos partnerystes. | 7.   Veikla pagal programą „Europos horizontas“ vykdoma pagal kvietimus teikti pasiūlymus – kai kurie jų skelbiami įgyvendinant misijas ir Europos partnerystes
  , išskyrus 39 straipsnyje nurodytą veiklą dėl prizų
  . |
| 8.
     
  Pagal programą „Europos horizontas“ vykdomoje mokslinių tyrimų ir inovacijų veikloje dėmesys sutelkiamas į civilines reikmes. | |
| 9.
     
  Įgyvendinant Programą veiksmingai skatinama laikytis lyčių lygybės principo ir užtikrinamas lyčių aspekto įtraukimas į mokslinių tyrimų ir inovacijų turinį. Ypač daug dėmesio skiriama tam, kad, atsižvelgiant į padėtį atitinkamų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, būtų užtikrinta lyčių pusiausvyra vertinimo komisijose ir tokiuose organuose, kaip ekspertų grupės. | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6 straipsnis

6 straipsnis

ES
  finansavimas ir jo
  formos

finansavimas ir jo

Strateginis planavimas, įgyvendinimas
  ir ES
  finansavimo
  formos

Strateginis planavimas, įgyvendinimas

finansavimo

1.   Programa įgyvendinama taikant tiesioginio valdymo principą, laikantis Finansinio reglamento, arba kartu su Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytomis finansavimo įstaigomis, taikant netiesioginio valdymo principą.

1.   Programa įgyvendinama taikant tiesioginio valdymo principą, laikantis Finansinio reglamento, arba kartu su Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytomis finansavimo įstaigomis, taikant netiesioginio valdymo principą.

2.   Pagal Programą vykdomiems netiesioginiams veiksmams gali būti teikiamas bet kurios Finansiniame reglamente nustatytos formos finansavimas, visų pirma dotacijos (įskaitant dotacijas veiklai), apdovanojimai ir viešieji pirkimai. Finansavimas taip pat gali būti teikiamas finansinėmis priemonėmis, naudojant derinimo operacijas.

2.   Pagal Programą vykdomiems netiesioginiams veiksmams gali būti teikiamas bet kurios Finansiniame reglamente nustatytos formos finansavimas, visų pirma dotacijos (įskaitant dotacijas veiklai),
  kurios yra pagrindinė pagal programą teikiamos paramos forma,
  apdovanojimai ir viešieji pirkimai. Finansavimas taip pat gali būti teikiamas finansinėmis priemonėmis, naudojant derinimo operacijas.

3.   Šiame reglamente nustatytos dalyvavimo ir sklaidos taisyklės taikomos netiesioginiams veiksmams.

3.   Šiame reglamente nustatytos dalyvavimo ir sklaidos taisyklės taikomos netiesioginiams veiksmams.

4.   II priede nustatytos ir apibrėžtos pagrindinės veiksmų, kuriuos galima vykdyti pagal Programą, rūšys. Visiems Programos tikslams gali būti lanksčiai skiriamas
  visų
  formų finansavimas – finansavimo forma pasirenkama atsižvelgiant į konkrečių tikslų reikmes ir ypatybes.

4.   
  2 straipsnyje ir
  II priede nustatytos ir apibrėžtos pagrindinės veiksmų, kuriuos galima vykdyti pagal Programą, rūšys. Visiems Programos tikslams gali būti lanksčiai skiriamas
  2 straipsnyje nurodytų
  formų finansavimas – finansavimo forma pasirenkama atsižvelgiant į konkrečių tikslų reikmes ir ypatybes.

5.   Pagal Programą remiami ir JRC vykdomi tiesioginiai veiksmai. Kai šiais veiksmais prisidedama prie iniciatyvų, parengtų pagal SESV 185 arba 187 straipsnį, šis įnašas nėra laikomas toms iniciatyvoms skirto finansinio įnašo dalimi.

5.   Pagal Programą remiami ir JRC vykdomi tiesioginiai veiksmai. Kai šiais veiksmais prisidedama prie iniciatyvų, parengtų pagal SESV 185 arba 187 straipsnį, šis įnašas nėra laikomas toms iniciatyvoms skirto finansinio įnašo dalimi.

6.   Specialioji programa (29), visų pirma veiklos srityje „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“, įgyvendinama remiantis skaidriais daugiamečiais strateginiais mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos planais, parengtais
  pasikonsultavus
  su suinteresuotosiomis šalimis dėl prioritetų ir dėl pasirinktinų tinkamų veiksmų rūšių bei įgyvendinimo formų.
  Taip
  užtikrinamas derėjimas su kitomis susijusiomis Sąjungos programomis.

6.   Specialioji programa (29)

  grindžiama strateginiais mokslinių tyrimų ir inovacijų planais
  ir
  vadovaujantis visais Programos tikslais, nustatytais 3 straipsnyje,
  ir
  laikantis proceso
  ,
  pagal kurį remiamasi skaidriais, įtraukiais daugiamečiais strateginiais mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos planais, visų pirma veiklos srityje „Pasauliniai uždaviniai ir Europos pramonės konkurencingumas“
  .

Rengiamos konsultacijos su nacionalinės valdžios institucijomis, Europos Parlamentu, mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų ir pramonės srities
  suinteresuotosiomis šalimis,
  įskaitant su Europos technologijų platformomis (ETP), pilietinės visuomenės atstovais ir nepriklausomomis aukšto lygio ekspertų patariamosiomis grupėmis
  dėl prioritetų ir dėl pasirinktinų tinkamų veiksmų rūšių bei įgyvendinimo formų.
  Strateginiu planavimu
  užtikrinamas derėjimas su kitomis susijusiomis Sąjungos programomis
  ir didinamas papildomumas bei sąveikumas su nacionalinėmis ir regioninėmis mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų finansavimo programomis ir prioritetais, taip stiprinant Europos mokslinių tyrimų erdvę.

Rengiamos konsultacijos su nacionalinės valdžios institucijomis, Europos Parlamentu, mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų ir pramonės srities

įskaitant su Europos technologijų platformomis (ETP), pilietinės visuomenės atstovais ir nepriklausomomis aukšto lygio ekspertų patariamosiomis grupėmis

Strateginiu planavimu

ir didinamas papildomumas bei sąveikumas su nacionalinėmis ir regioninėmis mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų finansavimo programomis ir prioritetais, taip stiprinant Europos mokslinių tyrimų erdvę.

6a.
     
  Įgyvendinant programą visiems paramos gavėjams suteikiama galimybė greičiau kreiptis dėl finansavimo. keletui mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmų taikoma skubių mokslinių tyrimų ir inovacijų diegimo logika, pagal kurią lėšų paskyrimo laikas neturi viršyti šešių mėnesių. Tai padės suteikti spartesnę, principu „iš viršaus į apačią“ paremtą prieigą prie finansavimo mažiems bendradarbiaujantiems konsorciumams, įgyvendinant veiksmus nuo fundamentaliųjų tyrimų atlikimo iki jų rezultatų taikymo rinkoje. Kvietimai teikti paraiškas pagal skubių mokslinių tyrimų ir inovacijų diegimo veiksmų metodą yra nuolat atviri, nustatant galutinius terminus, ir bus įgyvendinami nustatant darbo programas, suskirstytas pagal veiksmų grupes, Europos inovacijų tarybos veiksmus ir kompetencijos skleidimo veiklą.

7.   Veikla pagal programą „Europos
  horizontas“ visų pirma vykdoma
  pagal kvietimus teikti pasiūlymus – kai kurie jų skelbiami įgyvendinant misijas ir Europos partnerystes.

7.   Veikla pagal programą „Europos horizontas“ vykdoma pagal kvietimus teikti pasiūlymus – kai kurie jų skelbiami įgyvendinant misijas ir Europos partnerystes
  , išskyrus 39 straipsnyje nurodytą veiklą dėl prizų
  .

8.
     
  Pagal programą „Europos horizontas“ vykdomoje mokslinių tyrimų ir inovacijų veikloje dėmesys sutelkiamas į civilines reikmes.

9.
     
  Įgyvendinant Programą veiksmingai skatinama laikytis lyčių lygybės principo ir užtikrinamas lyčių aspekto įtraukimas į mokslinių tyrimų ir inovacijų turinį. Ypač daug dėmesio skiriama tam, kad, atsižvelgiant į padėtį atitinkamų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, būtų užtikrinta lyčių pusiausvyra vertinimo komisijose ir tokiuose organuose, kaip ekspertų grupės.

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 a straipsnis (naujas)

6 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6 a straipsnis |
| | ES finansavimo principai ir kompleksiniai klausimai |
| | 1.
     
  Pagal programą „Europos horizontas“ vykdoma mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla dėmesys sutelkiamas tik į civilines reikmes. Biudžeto pervedimai tarp Programos ir Europos gynybos fondo nėra leidžiami. |
| | 2.
     
  Programa „Europos horizontas“ užtikrinamas daugiadalykiškumo metodas ir tam tikrais atvejais numatomas socialinių ir humanitarinių mokslų įtraukimas į visas pagal Programą vykdomos veiklos sritis. |
| | 3.
     
  Bendradarbiavimu pagrįstos Programos dalys turėtų užtikrinti žemo technologinio pasirengimo lygio ir aukštesnio technologinio pasirengimo lygio pusiausvyrą, apimant visą vertės grandinę. |
| | 4.
     
  Programa siekiama žymiai sumažinti mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų atotrūkį Sąjungoje ir skatinama plati bendradarbiavimu grindžiamų projektų geografinė aprėptis. Šias pastangas atspindi proporcingos valstybių narių priemonės, remiant Sąjungos, nacionaliniams ir regioniniams fondams. Ypač daug dėmesio, atsižvelgiant į padėtį atitinkamų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, skiriama geografinei pusiausvyrai finansuojamuose projektuose, vertinimo komisijose ir tokiuose organuose, kaip valdybos ir ekspertų grupės, nepažeidžiant pažangumo kriterijų. |
| | 5.
     
  Įgyvendinant Programą veiksmingai skatinama laikytis lyčių lygybės principo ir užtikrinamas lyčių aspekto įtraukimas į mokslinių tyrimų ir inovacijų turinį ir sprendžiami lyčių pusiausvyros nesilaikymo klausimai. Ypač daug dėmesio skiriama tam, kad, atsižvelgiant į padėtį atitinkamų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, būtų užtikrinta lyčių pusiausvyra vertinimo komisijose, kitose patariamosiose įstaigose, kaip valdybos ir ekspertų grupės. |
| | 6.
     
  Programa nuolat siekiama administracinio supaprastinimo ir naštos paramos gavėjams sumažinimo. |
| | 7.
     
  Klimato aspektas tinkamai integruojamas į mokslinių tyrimų ir inovacijų turinį ir taikomas visais mokslinių tyrimų ciklo etapais. |
| | 8.
     
  Programoje tam tikrais atvejais numatomas visuomenės dalyvavimas, siekiant, kad mokslinių tyrimų ir inovacijų procesas ir jo rezultatai būtų geriau suderinti su visuomenės vertybėmis ir poreikiais, skatinant mokslinę dalyvavimo ir mokslinio švietimo veiklą ir bendrai rengiant ir kuriant mokslines darbotvarkes, įtraukiant piliečius ir pilietinę visuomenę į mokslinių tyrimų ir inovacijų prioritetų nustatymo procesą; |
| | 9.
     
  Programa užtikrinamas viešojo finansavimo skaidrumas ir atskaitomybė mokslinių tyrimų ir inovacijų projektuose, taip apsaugant viešąjį interesą. |
| | 10.
     
  Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga užtikrina, kad visiems potencialiems dalyviams kvietimo teikti paraiškas paskelbimo momentu būtų pateikta pakankamai gairių ir informacijos, visų pirma apie taikomą pavyzdinį susitarimą dėl dotacijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6 a straipsnis

6 a straipsnis

ES finansavimo principai ir kompleksiniai klausimai

ES finansavimo principai ir kompleksiniai klausimai

1.
     
  Pagal programą „Europos horizontas“ vykdoma mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla dėmesys sutelkiamas tik į civilines reikmes. Biudžeto pervedimai tarp Programos ir Europos gynybos fondo nėra leidžiami.

2.
     
  Programa „Europos horizontas“ užtikrinamas daugiadalykiškumo metodas ir tam tikrais atvejais numatomas socialinių ir humanitarinių mokslų įtraukimas į visas pagal Programą vykdomos veiklos sritis.

3.
     
  Bendradarbiavimu pagrįstos Programos dalys turėtų užtikrinti žemo technologinio pasirengimo lygio ir aukštesnio technologinio pasirengimo lygio pusiausvyrą, apimant visą vertės grandinę.

4.
     
  Programa siekiama žymiai sumažinti mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų atotrūkį Sąjungoje ir skatinama plati bendradarbiavimu grindžiamų projektų geografinė aprėptis. Šias pastangas atspindi proporcingos valstybių narių priemonės, remiant Sąjungos, nacionaliniams ir regioniniams fondams. Ypač daug dėmesio, atsižvelgiant į padėtį atitinkamų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, skiriama geografinei pusiausvyrai finansuojamuose projektuose, vertinimo komisijose ir tokiuose organuose, kaip valdybos ir ekspertų grupės, nepažeidžiant pažangumo kriterijų.

5.
     
  Įgyvendinant Programą veiksmingai skatinama laikytis lyčių lygybės principo ir užtikrinamas lyčių aspekto įtraukimas į mokslinių tyrimų ir inovacijų turinį ir sprendžiami lyčių pusiausvyros nesilaikymo klausimai. Ypač daug dėmesio skiriama tam, kad, atsižvelgiant į padėtį atitinkamų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, būtų užtikrinta lyčių pusiausvyra vertinimo komisijose, kitose patariamosiose įstaigose, kaip valdybos ir ekspertų grupės.

6.
     
  Programa nuolat siekiama administracinio supaprastinimo ir naštos paramos gavėjams sumažinimo.

7.
     
  Klimato aspektas tinkamai integruojamas į mokslinių tyrimų ir inovacijų turinį ir taikomas visais mokslinių tyrimų ciklo etapais.

8.
     
  Programoje tam tikrais atvejais numatomas visuomenės dalyvavimas, siekiant, kad mokslinių tyrimų ir inovacijų procesas ir jo rezultatai būtų geriau suderinti su visuomenės vertybėmis ir poreikiais, skatinant mokslinę dalyvavimo ir mokslinio švietimo veiklą ir bendrai rengiant ir kuriant mokslines darbotvarkes, įtraukiant piliečius ir pilietinę visuomenę į mokslinių tyrimų ir inovacijų prioritetų nustatymo procesą;

9.
     
  Programa užtikrinamas viešojo finansavimo skaidrumas ir atskaitomybė mokslinių tyrimų ir inovacijų projektuose, taip apsaugant viešąjį interesą.

10.
     
  Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga užtikrina, kad visiems potencialiems dalyviams kvietimo teikti paraiškas paskelbimo momentu būtų pateikta pakankamai gairių ir informacijos, visų pirma apie taikomą pavyzdinį susitarimą dėl dotacijos.

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnis

7 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7 straipsnis | 7 straipsnis |
| Misijos | Misijos |
| 1.   Misijos programuojamos veiklos srityje „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“, tačiau joms gali būti naudingi ir pagal kitas Programos dalis vykdomi veiksmai. | 1.   Misijos programuojamos veiklos srityje „Pasauliniai uždaviniai ir
  Europos
  pramonės konkurencingumas“, tačiau joms gali būti naudingi ir pagal kitas Programos dalis vykdomi veiksmai
  , taip pat veiksmai, vykdomi pagal kitas Sąjungos finansavimo programas, pagal programos „Europos horizontas“ taisykles
  . |
| 2.   
  Misijos įgyvendinamos laikantis
  specialiosios programos 5
  straipsnio
  . Vertinimas atliekamas laikantis 26 straipsnio. | 2.   
  Misijų, tikslų, uždavinių, terminų ir jų įgyvendinimo turinys išsamiau apibrėžiami nustatytuose strateginiuose mokslinių tyrimų ir inovacijų planuose, kaip nurodyta 2 straipsnyje ir išdėstyta bendrosios programos 6 straipsnyje bei
  specialiosios programos 5
  straipsnyje
  . Vertinimas atliekamas laikantis 26 straipsnio. |
| | 2a.
     
  Per pirmus dvejus programos įgyvendinimo metus ne daugiau kaip 10 proc. metinio II veiklos srities biudžeto yra programuojama rengiant konkrečius kvietimus teikti pasiūlymus dėl misijų įgyvendinimo. Per paskutinius trejus programos įgyvendinimo metus ir tik tuo atveju, kai misijos atrankos ir valdymo procesas vertinamas teigiamai, ši procentinė dalis gali būti padidinta. Bendra misijoms skirta biudžeto dalis nurodoma strateginiuose mokslinių tyrimų ir inovacijų planuose. |
| | 2b.
     
  Visapusiškas misijų vertinimas, apimantis taikymo sritį, valdymą, Valdybos paskyrimą ir jų preliminarius veiksmus, atliekamas pagal jų atitinkamus išmatuojamus tarpinius tikslus. Prieš programuojant naujas misijas arba prieš tęsiant, nutraukiant ar perorientuojant esamas misijas būtina atsižvelgti į rekomendacijas, pateiktas po šio vertinimo. |
| 3.   Misijos: | 3.   Misijos: |
| a) | turi akivaizdžios ES pridėtinės vertės ir padeda įgyvendinti Sąjungos prioritetus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7 straipsnis

7 straipsnis

Misijos

Misijos

1.   Misijos programuojamos veiklos srityje „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“, tačiau joms gali būti naudingi ir pagal kitas Programos dalis vykdomi veiksmai.

1.   Misijos programuojamos veiklos srityje „Pasauliniai uždaviniai ir
  Europos
  pramonės konkurencingumas“, tačiau joms gali būti naudingi ir pagal kitas Programos dalis vykdomi veiksmai
  , taip pat veiksmai, vykdomi pagal kitas Sąjungos finansavimo programas, pagal programos „Europos horizontas“ taisykles
  .

2.   
  Misijos įgyvendinamos laikantis
  specialiosios programos 5
  straipsnio
  . Vertinimas atliekamas laikantis 26 straipsnio.

2.   
  Misijų, tikslų, uždavinių, terminų ir jų įgyvendinimo turinys išsamiau apibrėžiami nustatytuose strateginiuose mokslinių tyrimų ir inovacijų planuose, kaip nurodyta 2 straipsnyje ir išdėstyta bendrosios programos 6 straipsnyje bei
  specialiosios programos 5
  straipsnyje
  . Vertinimas atliekamas laikantis 26 straipsnio.

2a.
     
  Per pirmus dvejus programos įgyvendinimo metus ne daugiau kaip 10 proc. metinio II veiklos srities biudžeto yra programuojama rengiant konkrečius kvietimus teikti pasiūlymus dėl misijų įgyvendinimo. Per paskutinius trejus programos įgyvendinimo metus ir tik tuo atveju, kai misijos atrankos ir valdymo procesas vertinamas teigiamai, ši procentinė dalis gali būti padidinta. Bendra misijoms skirta biudžeto dalis nurodoma strateginiuose mokslinių tyrimų ir inovacijų planuose.

2b.
     
  Visapusiškas misijų vertinimas, apimantis taikymo sritį, valdymą, Valdybos paskyrimą ir jų preliminarius veiksmus, atliekamas pagal jų atitinkamus išmatuojamus tarpinius tikslus. Prieš programuojant naujas misijas arba prieš tęsiant, nutraukiant ar perorientuojant esamas misijas būtina atsižvelgti į rekomendacijas, pateiktas po šio vertinimo.

3.   Misijos:

3.   Misijos:

a)

turi akivaizdžios ES pridėtinės vertės ir padeda įgyvendinti Sąjungos prioritetus;

| a) | turi akivaizdžios ES pridėtinės vertės ir padeda įgyvendinti Sąjungos prioritetus
  , tikslus ir įsipareigojimus
  ; |
| --- | --- |

a)

turi akivaizdžios ES pridėtinės vertės ir padeda įgyvendinti Sąjungos prioritetus
  , tikslus ir įsipareigojimus
  ;

, tikslus ir įsipareigojimus

| aa) | yra įtraukios, skatina plataus masto dalyvavimą ir užtikrina įvairių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą ir įgyvendina mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų rezultatus, kad jie būtų naudingi visoms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

aa)

aa)

yra įtraukios, skatina plataus masto dalyvavimą ir užtikrina įvairių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą ir įgyvendina mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų rezultatus, kad jie būtų naudingi visoms valstybėms narėms;

yra įtraukios, skatina plataus masto dalyvavimą ir užtikrina įvairių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą ir įgyvendina mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų rezultatus, kad jie būtų naudingi visoms valstybėms narėms;

| b) | yra drąsios
  ir
  įkvepiančios, todėl turi didelės svarbos visuomenei ar ekonomikai; |
| --- | --- |

b)

yra drąsios
  ir
  įkvepiančios, todėl turi didelės svarbos visuomenei ar ekonomikai;

ir

| b) | yra drąsios, įkvepiančios
  ir
  todėl turi didelės svarbos visuomenei
  , mokslui, technologijai, diplomatijai, aplinkai
  ar ekonomikai; |
| --- | --- |

b)

yra drąsios, įkvepiančios
  ir
  todėl turi didelės svarbos visuomenei
  , mokslui, technologijai, diplomatijai, aplinkai
  ar ekonomikai;

ir

, mokslui, technologijai, diplomatijai, aplinkai

| c) | rodo aiškią kryptį ir yra tikslinės, išmatuojamos ir įgyvendintinos per nustatytą laiką; |
| --- | --- |

c)

rodo aiškią kryptį ir yra tikslinės, išmatuojamos ir įgyvendintinos per nustatytą laiką;

| c) | rodo aiškią kryptį ir yra tikslinės, išmatuojamos ir įgyvendintinos per nustatytą laiką; |
| --- | --- |

c)

rodo aiškią kryptį ir yra tikslinės, išmatuojamos ir įgyvendintinos per nustatytą laiką;

| d) | yra daugiausia susijusios su plataus užmojo, bet realistiška mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla; |
| --- | --- |

d)

yra daugiausia susijusios su plataus užmojo, bet realistiška mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla;

| d) | yra
  skaidriai atrinktos ir
  daugiausia susijusios su plataus užmojo,
  į kompetenciją orientuota,
  bet realistiška mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla
  visais vystymosi etapais
  ; |
| --- | --- |

d)

yra
  skaidriai atrinktos ir
  daugiausia susijusios su plataus užmojo,
  į kompetenciją orientuota,
  bet realistiška mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla
  visais vystymosi etapais
  ;

skaidriai atrinktos ir

į kompetenciją orientuota,

visais vystymosi etapais

| da) | yra neatidėliotinos misijos tikslų atžvilgiu, apima būtiną platų reikiamų išteklių sutelkimą, jų mastą ir apimtį, o visas dėmesys sutelkiamas į misijos rezultato pasiekimą; |
| --- | --- |

da)

da)

yra neatidėliotinos misijos tikslų atžvilgiu, apima būtiną platų reikiamų išteklių sutelkimą, jų mastą ir apimtį, o visas dėmesys sutelkiamas į misijos rezultato pasiekimą;

yra neatidėliotinos misijos tikslų atžvilgiu, apima būtiną platų reikiamų išteklių sutelkimą, jų mastą ir apimtį, o visas dėmesys sutelkiamas į misijos rezultato pasiekimą;

| e) | skatina įvairių sričių, sektorių ir subjektų veiklą; |
| --- | --- |

e)

skatina įvairių sričių, sektorių ir subjektų veiklą;

| e) | skatina įvairių sričių
  (įskaitant socialinius ir humanitarinius mokslus)
  , sektorių ir subjektų veiklą; |
| --- | --- |

e)

skatina įvairių sričių
  (įskaitant socialinius ir humanitarinius mokslus)
  , sektorių ir subjektų veiklą;

(įskaitant socialinius ir humanitarinius mokslus)

| f) | gali būti įgyvendinamos taikant daugialypius principu „iš apačios į viršų“ pagrįstus sprendimus. |
| --- | --- |

f)

gali būti įgyvendinamos taikant daugialypius principu „iš apačios į viršų“ pagrįstus sprendimus.

| f) | gali būti įgyvendinamos taikant daugialypius principu „iš apačios į viršų“ pagrįstus sprendimus. |
| --- | --- |

f)

gali būti įgyvendinamos taikant daugialypius principu „iš apačios į viršų“ pagrįstus sprendimus.

| fa) | skaidriai įgyvendina sąveiką su kitomis Sąjungos programomis, taip pat su viešosiomis ir privačiosiomis lėšomis, įskaitant aktyvų nacionalinių ir regioninių inovacijų ekosistemų įtraukimą. |
| --- | --- |

fa)

fa)

skaidriai įgyvendina sąveiką su kitomis Sąjungos programomis, taip pat su viešosiomis ir privačiosiomis lėšomis, įskaitant aktyvų nacionalinių ir regioninių inovacijų ekosistemų įtraukimą.

skaidriai įgyvendina sąveiką su kitomis Sąjungos programomis, taip pat su viešosiomis ir privačiosiomis lėšomis, įskaitant aktyvų nacionalinių ir regioninių inovacijų ekosistemų įtraukimą.

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 a straipsnis (naujas)

7 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7 a straipsnis |
| | Europos inovacijų taryba |
| | 1.
     
  Komisija įsteigia Europos inovacijų tarybą (EIT), kuri pagal III veiklos sritį „Novatoriška Europa“ įgyvendina su EIT susijusius veiksmus. EIT veikla grindžiama šiais principais: proveržio ir radikalias inovacijas ir vadovaudamasi savarankiškumo, gebėjimo prisiimti riziką, rezultatyvumo, efektyvumo, skaidrumo ir atskaitomybės principais. |
| | 2.
     
  EIC bus atvira visiems novatorių tipams, nuo asmenų iki universitetų, mokslinių tyrimų organizacijų, įmonių ir startuolių, ypač mažų ir vidutinių įmonių ir vidutinės kapitalizacijos įmonių, ir nuo atskirų paramos gavėjų iki daugiadalykių konsorciumų. Bent 70 proc. EIT biudžeto skiriama naujai įsikūrusioms inovacijas diegiančioms įmonėms ir MVĮ. |
| | 3.
     
  EIT valdybos ir EIT valdymo funkcijos apibrėžiamos Sprendime (ES)... [Specialioji programa] ir jos prieduose. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7 a straipsnis

7 a straipsnis

Europos inovacijų taryba

Europos inovacijų taryba

1.
     
  Komisija įsteigia Europos inovacijų tarybą (EIT), kuri pagal III veiklos sritį „Novatoriška Europa“ įgyvendina su EIT susijusius veiksmus. EIT veikla grindžiama šiais principais: proveržio ir radikalias inovacijas ir vadovaudamasi savarankiškumo, gebėjimo prisiimti riziką, rezultatyvumo, efektyvumo, skaidrumo ir atskaitomybės principais.

2.
     
  EIC bus atvira visiems novatorių tipams, nuo asmenų iki universitetų, mokslinių tyrimų organizacijų, įmonių ir startuolių, ypač mažų ir vidutinių įmonių ir vidutinės kapitalizacijos įmonių, ir nuo atskirų paramos gavėjų iki daugiadalykių konsorciumų. Bent 70 proc. EIT biudžeto skiriama naujai įsikūrusioms inovacijas diegiančioms įmonėms ir MVĮ.

3.
     
  EIT valdybos ir EIT valdymo funkcijos apibrėžiamos Sprendime (ES)... [Specialioji programa] ir jos prieduose.

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnis

8 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8 straipsnis | 8 straipsnis |
| Europos partnerystės | Europos partnerystės |
| 1.   Kai kurios programos „Europos horizontas“ dalys gali būti įgyvendinamos kuriant Europos partnerystes. Dalyvauti Europos partnerystėse Sąjunga gali bet kuriuo iš šių būdų: | 1.   Kai kurios programos „Europos horizontas“ dalys gali būti įgyvendinamos kuriant Europos partnerystes. Dalyvauti Europos partnerystėse Sąjunga gali bet kuriuo iš šių būdų: |
| a) | dalyvauti partnerystėse, pagrįstose Komisijos ir 2 straipsnio 3 punkte nurodytų partnerių sudarytais susitarimo memorandumais ir (arba) sutartimis įformintais susitarimais, kuriuose nurodomi partnerystės tikslai, susiję partnerių įsipareigojimai teikti finansinius ir (arba) nepiniginius įnašus, pagrindiniai veiklos rezultatų bei poveikio rodikliai ir gautini produktai. Juose taip pat nurodoma papildoma mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, kurią vykdo partneriai arba kuri vykdoma pagal Programą (bendrai programuojamos Europos partnerystės); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8 straipsnis

8 straipsnis

Europos partnerystės

Europos partnerystės

1.   Kai kurios programos „Europos horizontas“ dalys gali būti įgyvendinamos kuriant Europos partnerystes. Dalyvauti Europos partnerystėse Sąjunga gali bet kuriuo iš šių būdų:

1.   Kai kurios programos „Europos horizontas“ dalys gali būti įgyvendinamos kuriant Europos partnerystes. Dalyvauti Europos partnerystėse Sąjunga gali bet kuriuo iš šių būdų:

a)

dalyvauti partnerystėse, pagrįstose Komisijos ir 2 straipsnio 3 punkte nurodytų partnerių sudarytais susitarimo memorandumais ir (arba) sutartimis įformintais susitarimais, kuriuose nurodomi partnerystės tikslai, susiję partnerių įsipareigojimai teikti finansinius ir (arba) nepiniginius įnašus, pagrindiniai veiklos rezultatų bei poveikio rodikliai ir gautini produktai. Juose taip pat nurodoma papildoma mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, kurią vykdo partneriai arba kuri vykdoma pagal Programą (bendrai programuojamos Europos partnerystės);

| a) | dalyvauti partnerystėse, pagrįstose Komisijos ir 2 straipsnio 3 punkte nurodytų partnerių sudarytais susitarimo memorandumais ir (arba) sutartimis įformintais susitarimais, kuriuose nurodomi partnerystės tikslai, susiję partnerių įsipareigojimai teikti finansinius ir (arba) nepiniginius įnašus, pagrindiniai veiklos rezultatų bei poveikio rodikliai ir gautini produktai. Juose taip pat nurodoma papildoma mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, kurią vykdo partneriai arba kuri vykdoma pagal Programą (bendrai programuojamos Europos partnerystės); |
| --- | --- |

a)

dalyvauti partnerystėse, pagrįstose Komisijos ir 2 straipsnio 3 punkte nurodytų partnerių sudarytais susitarimo memorandumais ir (arba) sutartimis įformintais susitarimais, kuriuose nurodomi partnerystės tikslai, susiję partnerių įsipareigojimai teikti finansinius ir (arba) nepiniginius įnašus, pagrindiniai veiklos rezultatų bei poveikio rodikliai ir gautini produktai. Juose taip pat nurodoma papildoma mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, kurią vykdo partneriai arba kuri vykdoma pagal Programą (bendrai programuojamos Europos partnerystės);

| b) | dalyvauti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos programoje, kuri grindžiama partnerių įsipareigojimu teikti finansinius ir (arba) nepiniginius įnašus ir kiekvieno jų vykdomos veiklos integravimu pagal bendro programos finansavimo veiksmą, ir teikti tai programai finansinį įnašą (bendrai finansuojamos Europos partnerystės); |
| --- | --- |

b)

dalyvauti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos programoje, kuri grindžiama partnerių įsipareigojimu teikti finansinius ir (arba) nepiniginius įnašus ir kiekvieno jų vykdomos veiklos integravimu pagal bendro programos finansavimo veiksmą, ir teikti tai programai finansinį įnašą (bendrai finansuojamos Europos partnerystės);

| b) | dalyvauti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos programoje, kuri grindžiama partnerių įsipareigojimu teikti finansinius ir (arba) nepiniginius įnašus ir kiekvieno jų vykdomos veiklos integravimu pagal bendro programos finansavimo veiksmą, ir teikti tai programai finansinį įnašą (bendrai finansuojamos Europos partnerystės); |
| --- | --- |

b)

dalyvauti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos programoje, kuri grindžiama partnerių įsipareigojimu teikti finansinius ir (arba) nepiniginius įnašus ir kiekvieno jų vykdomos veiklos integravimu pagal bendro programos finansavimo veiksmą, ir teikti tai programai finansinį įnašą (bendrai finansuojamos Europos partnerystės);

| c) | dalyvauti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos programose, kurias pagal SESV 185 straipsnį vykdo kelios valstybės narės arba pagal SESV 187 straipsnį įsteigtos įstaigos, kaip antai bendrosios įmonės, arba pagal [EIT reglamentą] įsteigtos EIT žinių ir inovacijos bendrijos, ir teikti toms programoms finansinius
  įnašus
  (institucionalizuotosios Europos partnerystės); šios rūšies partnerystė turi būti įgyvendinama tik jei įgyvendinant kitų rūšių partnerystes nebūtų pasiekti nustatyti tikslai arba nebūtų padarytas reikalingas numatomas poveikis ir jei tai pateisinama atsižvelgiant į ilgalaikę perspektyvą ir didelį integravimo laipsnį, įskaitant centralizuotą visų finansinių įnašų valdymą. |
| --- | --- |

c)

dalyvauti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos programose, kurias pagal SESV 185 straipsnį vykdo kelios valstybės narės arba pagal SESV 187 straipsnį įsteigtos įstaigos, kaip antai bendrosios įmonės, arba pagal [EIT reglamentą] įsteigtos EIT žinių ir inovacijos bendrijos, ir teikti toms programoms finansinius
  įnašus
  (institucionalizuotosios Europos partnerystės); šios rūšies partnerystė turi būti įgyvendinama tik jei įgyvendinant kitų rūšių partnerystes nebūtų pasiekti nustatyti tikslai arba nebūtų padarytas reikalingas numatomas poveikis ir jei tai pateisinama atsižvelgiant į ilgalaikę perspektyvą ir didelį integravimo laipsnį, įskaitant centralizuotą visų finansinių įnašų valdymą.

įnašus

| c) | dalyvauti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos programose, kurias pagal SESV 185 straipsnį vykdo kelios valstybės narės arba pagal SESV 187 straipsnį įsteigtos įstaigos, kaip antai bendrosios įmonės, arba pagal [EIT reglamentą] įsteigtos EIT žinių ir inovacijos bendrijos, ir teikti toms programoms finansinius
  ir (arba) nepiniginius įnašus
  (institucionalizuotosios Europos partnerystės); šios rūšies partnerystė turi būti įgyvendinama tik jei įgyvendinant kitų rūšių partnerystes nebūtų pasiekti nustatyti tikslai arba nebūtų padarytas reikalingas numatomas poveikis ir jei tai pateisinama atsižvelgiant į ilgalaikę perspektyvą ir didelį integravimo laipsnį, įskaitant centralizuotą visų finansinių įnašų valdymą. |
| --- | --- |

c)

dalyvauti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos programose, kurias pagal SESV 185 straipsnį vykdo kelios valstybės narės arba pagal SESV 187 straipsnį įsteigtos įstaigos, kaip antai bendrosios įmonės, arba pagal [EIT reglamentą] įsteigtos EIT žinių ir inovacijos bendrijos, ir teikti toms programoms finansinius
  ir (arba) nepiniginius įnašus
  (institucionalizuotosios Europos partnerystės); šios rūšies partnerystė turi būti įgyvendinama tik jei įgyvendinant kitų rūšių partnerystes nebūtų pasiekti nustatyti tikslai arba nebūtų padarytas reikalingas numatomas poveikis ir jei tai pateisinama atsižvelgiant į ilgalaikę perspektyvą ir didelį integravimo laipsnį, įskaitant centralizuotą visų finansinių įnašų valdymą.

ir (arba) nepiniginius įnašus

2.   Europos partnerystės:

2.   Europos partnerystės:

| a) | kuriamos tais atvejais, kai padeda įgyvendinti programos „Europos horizontas“ tikslus veiksmingiau, nei tai padarytų viena Sąjunga; |
| --- | --- |

a)

kuriamos tais atvejais, kai padeda įgyvendinti programos „Europos horizontas“ tikslus veiksmingiau, nei tai padarytų viena Sąjunga;

| a) | kuriamos
  tik
  tais atvejais, kai padeda įgyvendinti programos „Europos horizontas“ tikslus veiksmingiau,
  palyginus su kitomis bendrosios programos dalimis
  ; |
| --- | --- |

a)

kuriamos
  tik
  tais atvejais, kai padeda įgyvendinti programos „Europos horizontas“ tikslus veiksmingiau,
  palyginus su kitomis bendrosios programos dalimis
  ;

tik

palyginus su kitomis bendrosios programos dalimis

| b) | atitinka Sąjungos pridėtinės vertės, skaidrumo, atvirumo, poveikio, sverto poveikio, ilgalaikio finansinio visų susijusių šalių įsipareigojimo, lankstumo, derėjimo su Sąjungos, vietos, regioninėmis, nacionalinėmis ir tarptautinėmis iniciatyvomis ir tarpusavio papildomumo su jomis principus; |
| --- | --- |

b)

atitinka Sąjungos pridėtinės vertės, skaidrumo, atvirumo, poveikio, sverto poveikio, ilgalaikio finansinio visų susijusių šalių įsipareigojimo, lankstumo, derėjimo su Sąjungos, vietos, regioninėmis, nacionalinėmis ir tarptautinėmis iniciatyvomis ir tarpusavio papildomumo su jomis principus;

| b) | atitinka Sąjungos pridėtinės vertės, skaidrumo, atvirumo, poveikio,
  stipraus
  sverto poveikio, ilgalaikio finansinio
  ir (arba) nepiniginio
  visų susijusių šalių įsipareigojimo, lankstumo, derėjimo su Sąjungos, vietos, regioninėmis, nacionalinėmis ir tarptautinėmis iniciatyvomis ir tarpusavio papildomumo su jomis principus; |
| --- | --- |

b)

atitinka Sąjungos pridėtinės vertės, skaidrumo, atvirumo, poveikio,
  stipraus
  sverto poveikio, ilgalaikio finansinio
  ir (arba) nepiniginio
  visų susijusių šalių įsipareigojimo, lankstumo, derėjimo su Sąjungos, vietos, regioninėmis, nacionalinėmis ir tarptautinėmis iniciatyvomis ir tarpusavio papildomumo su jomis principus;

stipraus

ir (arba) nepiniginio

| c) | yra ribotos trukmės ir apima sąlygas, pagal kurias laipsniškai nutraukiamas finansavimas pagal Programą. |
| --- | --- |

c)

yra ribotos trukmės ir apima sąlygas, pagal kurias laipsniškai nutraukiamas finansavimas pagal Programą.

| c) | yra ribotos trukmės ir apima sąlygas, pagal kurias laipsniškai nutraukiamas finansavimas pagal Programą. |
| --- | --- |

c)

yra ribotos trukmės ir apima sąlygas, pagal kurias laipsniškai nutraukiamas finansavimas pagal Programą.

2a.
     
  Visos partnerystės apibrėžiamos strateginiuose mokslinių tyrimų ir inovacijų planuose, kaip nurodyta 6 straipsnyje ir bendrosios programos III priede bei specialiosios programos I priede, prieš jas įgyvendinant pagal darbo programas ar darbo planus.

III priede pateikiamos jų atrankos, įgyvendinimo, stebėsenos, vertinimo ir laipsniško veiklos nutraukimo nuostatos ir kriterijai.

III priede pateikiamos jų atrankos, įgyvendinimo, stebėsenos, vertinimo ir laipsniško veiklos nutraukimo nuostatos ir kriterijai.

Pakeitimai 71 ir 172

Pakeitimai 71 ir 172

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnis

9 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9 straipsnis | 9 straipsnis |
| Biudžetas | Biudžetas |
| 1.   2021–2027 m. bendrosios programos įgyvendinimo finansinį paketą sudaro 1 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytai specialiajai programai skirta
  94 100 000 000
   EUR (
  dabartinėmis
  kainomis) suma ir 1 straipsnio 3 dalies b punkte nurodytai specialiajai programai skirta suma, nustatyta Reglamente ..., kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas. | 1.   2021–2027 m. bendrosios programos įgyvendinimo finansinį paketą sudaro 1 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytai specialiajai programai skirta
  120 000 000 000
   EUR
  (2018 m.
  kainomis) suma ir 1 straipsnio 3 dalies b punkte nurodytai specialiajai programai skirta suma, nustatyta Reglamente ..., kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas. |
| 2.   1 dalies pirmoje sakinio pusėje nurodyta suma preliminariai paskirstoma taip: | 2.   1 dalies pirmoje sakinio pusėje nurodyta suma preliminariai paskirstoma taip: |
| a) | I veiklos sričiai „Atvirasis mokslas“ 2021–2027 m. skiriama
  25 800 000 000  EUR
  , iš kurių: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9 straipsnis

9 straipsnis

Biudžetas

Biudžetas

1.   2021–2027 m. bendrosios programos įgyvendinimo finansinį paketą sudaro 1 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytai specialiajai programai skirta
  94 100 000 000
   EUR (
  dabartinėmis
  kainomis) suma ir 1 straipsnio 3 dalies b punkte nurodytai specialiajai programai skirta suma, nustatyta Reglamente ..., kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas.

1.   2021–2027 m. bendrosios programos įgyvendinimo finansinį paketą sudaro 1 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytai specialiajai programai skirta
  120 000 000 000
   EUR
  (2018 m.
  kainomis) suma ir 1 straipsnio 3 dalies b punkte nurodytai specialiajai programai skirta suma, nustatyta Reglamente ..., kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas.

2.   1 dalies pirmoje sakinio pusėje nurodyta suma preliminariai paskirstoma taip:

2.   1 dalies pirmoje sakinio pusėje nurodyta suma preliminariai paskirstoma taip:

a)

I veiklos sričiai „Atvirasis mokslas“ 2021–2027 m. skiriama
  25 800 000 000  EUR
  , iš kurių:

25 800 000 000  EUR

| a) | 27,42 proc.
   –
  I
  veiklos sričiai „
  Pažangusis ir atvirasis mokslas“
  2021–2027 m., iš kurių: |
| --- | --- |

a)

27,42 proc.
   –
  I
  veiklos sričiai „
  Pažangusis ir atvirasis mokslas“
  2021–2027 m., iš kurių:

27,42 proc.

I

Pažangusis ir atvirasis mokslas“

| | 1) | 16 600 000 000  EUR
   – Europos mokslinių tyrimų tarybai; |
| --- | --- | --- |

1)

16 600 000 000  EUR
   – Europos mokslinių tyrimų tarybai;

16 600 000 000  EUR

| | 1) | 17,64  proc.
   – Europos mokslinių tyrimų tarybai; |
| --- | --- | --- |

1)

17,64  proc.
   – Europos mokslinių tyrimų tarybai;

17,64  proc.

| | 2) | 6 800 000 000  EUR
   – programai „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“; |
| --- | --- | --- |

2)

6 800 000 000  EUR
   – programai „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“;

6 800 000 000  EUR

| | 2) | 7,23  proc.
   – programai „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“; |
| --- | --- | --- |

2)

7,23  proc.
   – programai „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“;

7,23  proc.

| | 3) | 2 400 000 000  EUR
   – mokslinių tyrimų infrastruktūrai; |
| --- | --- | --- |

3)

2 400 000 000  EUR
   – mokslinių tyrimų infrastruktūrai;

2 400 000 000  EUR

| | 3) | 2,55  proc.
   – mokslinių tyrimų infrastruktūrai; |
| --- | --- | --- |

3)

2,55  proc.
   – mokslinių tyrimų infrastruktūrai;

2,55  proc.

| b) | II veiklos sričiai „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ 2021–2027 m. skiriama
  52 700 000 000  EUR
  , iš kurių: |
| --- | --- |

b)

II veiklos sričiai „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ 2021–2027 m. skiriama
  52 700 000 000  EUR
  , iš kurių:

52 700 000 000  EUR

| b) | II veiklos sričiai „Pasauliniai uždaviniai ir
  Europos
  pramonės konkurencingumas“ 2021–2027 m. skiriama
  55,48
   proc., iš kurių: |
| --- | --- |

b)

II veiklos sričiai „Pasauliniai uždaviniai ir
  Europos
  pramonės konkurencingumas“ 2021–2027 m. skiriama
  55,48
   proc., iš kurių:

Europos

55,48

| | 1) | 7 700 000 000  EUR
   – veiksmų grupei „Sveikata“; |
| --- | --- | --- |

1)

7 700 000 000  EUR
   – veiksmų grupei „Sveikata“;

7 700 000 000  EUR

| | 1) | 8,16
   proc. – veiksmų grupei „Sveikata“; |
| --- | --- | --- |

1)

8,16
   proc. – veiksmų grupei „Sveikata“;

8,16

| | 2) | 2 800 000 000  EUR – veiksmų grupei „Įtrauki ir saugi visuomenė“; |
| --- | --- | --- |

2)

2 800 000 000  EUR – veiksmų grupei „Įtrauki ir saugi visuomenė“;

| | 2) | 2,50  proc.
   – veiksmų grupei „Įtrauki ir
  kūrybiška
  visuomenė“; |
| --- | --- | --- |

2)

2,50  proc.
   – veiksmų grupei „Įtrauki ir
  kūrybiška
  visuomenė“;

2,50  proc.

kūrybiška

| | 2a) | 2,00  proc. – veiksmų grupei „Saugi visuomenė“; |
| --- | --- | --- |

2a)

2a)

2,00  proc. – veiksmų grupei „Saugi visuomenė“;

2,00  proc. – veiksmų grupei „Saugi visuomenė“;

| | 3) | 15 000 000 000  EUR
   – veiksmų grupei „Skaitmeninė ekonomika
  ir
  pramonė“; |
| --- | --- | --- |

3)

15 000 000 000  EUR
   – veiksmų grupei „Skaitmeninė ekonomika
  ir
  pramonė“;

15 000 000 000  EUR

ir

| | 3) | 15,94
  proc.
   – veiksmų grupei „Skaitmeninė ekonomika, pramonė
  ir erdvė
  “; |
| --- | --- | --- |

3)

15,94
  proc.
   – veiksmų grupei „Skaitmeninė ekonomika, pramonė
  ir erdvė
  “;

proc.

ir erdvė

| | 4) | 15 000 000 000  EUR
   – veiksmų grupei „Klimatas, energetika ir judumas“; |
| --- | --- | --- |

4)

15 000 000 000  EUR
   – veiksmų grupei „Klimatas, energetika ir judumas“;

15 000 000 000  EUR

| | 4) | 15,84  proc.
   – veiksmų grupei „Klimatas, energetika ir judumas“; |
| --- | --- | --- |

4)

15,84  proc.
   – veiksmų grupei „Klimatas, energetika ir judumas“;

15,84  proc.

| | 5) | 10 000 000 000  EUR
   – veiksmų grupei „Maistas ir gamtos ištekliai“; |
| --- | --- | --- |

5)

10 000 000 000  EUR
   – veiksmų grupei „Maistas ir gamtos ištekliai“;

10 000 000 000  EUR

| | 5) | 9,00 proc.
   – veiksmų grupei „Maistas, gamtos ištekliai ir
  žemės ūkis
  “; |
| --- | --- | --- |

5)

9,00 proc.
   – veiksmų grupei „Maistas, gamtos ištekliai ir
  žemės ūkis
  “;

9,00 proc.

žemės ūkis

| | 6) | 2 200 000 000  EUR
   – nebranduoliniams tiesioginiams Jungtinio tyrimų centro (JRC) veiksmams; |
| --- | --- | --- |

6)

2 200 000 000  EUR
   – nebranduoliniams tiesioginiams Jungtinio tyrimų centro (JRC) veiksmams;

2 200 000 000  EUR

| | 6) | 2,04  proc.
  EUR – nebranduoliniams tiesioginiams Jungtinio tyrimų centro (JRC) veiksmams. |
| --- | --- | --- |

6)

2,04  proc.
  EUR – nebranduoliniams tiesioginiams Jungtinio tyrimų centro (JRC) veiksmams.

2,04  proc.

| c) | III veiklos sričiai
  „Atvirosios inovacijos“
  2021–2027 m. skiriama
  13 500 000 000  EUR
  , iš kurių: |
| --- | --- |

c)

III veiklos sričiai
  „Atvirosios inovacijos“
  2021–2027 m. skiriama
  13 500 000 000  EUR
  , iš kurių:

„Atvirosios inovacijos“

13 500 000 000  EUR

| c) | III veiklos sričiai „
  Novatoriška Europa
  “ 2021–2027 m. skiriama
  12,71  proc.
  , iš kurių: |
| --- | --- |

c)

III veiklos sričiai „
  Novatoriška Europa
  “ 2021–2027 m. skiriama
  12,71  proc.
  , iš kurių:

Novatoriška Europa

12,71  proc.

| | 1) | 10 500 000 000  EUR
   – Europos inovacijų tarybai, įskaitant iki
  500 000 000  EUR
  Europos inovacijų ekosistemoms; |
| --- | --- | --- |

1)

10 500 000 000  EUR
   – Europos inovacijų tarybai, įskaitant iki
  500 000 000  EUR
  Europos inovacijų ekosistemoms;

10 500 000 000  EUR

500 000 000  EUR

| | 1) | 8,71  proc.
   – Europos inovacijų tarybai
  (EIC)
  , įskaitant iki
  0,53  proc.
  Europos inovacijų ekosistemoms; |
| --- | --- | --- |

1)

8,71  proc.
   – Europos inovacijų tarybai
  (EIC)
  , įskaitant iki
  0,53  proc.
  Europos inovacijų ekosistemoms;

8,71  proc.

(EIC)

0,53  proc.

| | 2) | 3 000 000 000  EUR
   – Europos inovacijos ir technologijos institutui (EIT); |
| --- | --- | --- |

2)

3 000 000 000  EUR
   – Europos inovacijos ir technologijos institutui (EIT);

3 000 000 000  EUR

| | 2) | 4 proc.
   – Europos inovacijos ir technologijos institutui (EIT); |
| --- | --- | --- |

2)

4 proc.
   – Europos inovacijos ir technologijos institutui (EIT);

4 proc.

| d) | Programos daliai „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“
  2021–2027 m. skiriama 2 100 000 000  EUR, iš kurių: |
| --- | --- |

d)

Programos daliai „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“
  2021–2027 m. skiriama 2 100 000 000  EUR, iš kurių:

2021–2027 m. skiriama 2 100 000 000  EUR, iš kurių:

| d) | 4,39 proc.
   – daliai „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“,
  kurią sudaro šie elementai: |
| --- | --- |

d)

4,39 proc.
   – daliai „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“,
  kurią sudaro šie elementai:

4,39 proc.

kurią sudaro šie elementai:

| | 1) | 1 700 000 000  EUR – keitimuisi kompetencija
  ; |
| --- | --- | --- |

1)

1 700 000 000  EUR – keitimuisi kompetencija
  ;

1 700 000 000  EUR – keitimuisi kompetencija

| | 1) | 4,00 proc.
   –
  pažangos skleidimui ir dalyvių skaičiaus didinimui visoje Sąjungoje; |
| --- | --- | --- |

1)

4,00 proc.
   –
  pažangos skleidimui ir dalyvių skaičiaus didinimui visoje Sąjungoje;

4,00 proc.

pažangos skleidimui ir dalyvių skaičiaus didinimui visoje Sąjungoje;

| | 2) | 400 000 000  EUR
   – Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų
  sistemai reformuoti
  ir
  gerinti
  . |
| --- | --- | --- |

2)

400 000 000  EUR
   – Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų
  sistemai reformuoti
  ir
  gerinti
  .

400 000 000  EUR

sistemai reformuoti

gerinti

| | 2) | 0,39  proc.
   – Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų
  sistemos reformavimui ir gerinimui
  . |
| --- | --- | --- |

2)

0,39  proc.
   – Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų
  sistemos reformavimui ir gerinimui
  .

0,39  proc.

sistemos reformavimui ir gerinimui

3.   Reaguodama į nenumatytas situacijas ar naujus pokyčius ir poreikius, Komisija gali, atlikdama metinę biudžeto sudarymo procedūrą, nukrypti nuo 2 dalyje nurodytų sumų daugiausia 10 proc.
  Taip nukrypti neleidžiama nuo šio straipsnio 2 dalies b punkto 6 punkte nurodytos sumos ir šio straipsnio 2 dalyje Programos daliai „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“ nustatytos bendros sumos.

3.   Reaguodama į nenumatytas situacijas ar naujus pokyčius ir poreikius, Komisija gali, atlikdama metinę biudžeto sudarymo procedūrą, nukrypti nuo 2 dalyje nurodytų sumų daugiausia 10 proc.,
  įskaitant asocijuotųjų valstybių įnašų paskirstymą.

3a.
     
  Atsižvelgiant į bendrąjį Sąjungos tikslą – integruoti klimato srities veiksmus ir skirti 30 proc. Sąjungos biudžeto kovos su klimato kaita tikslams įgyvendinti, atitinkamais atvejais ne mažiau kaip 35 proc. pagal Programą numatytų išlaidų, skirtų pagal Programą vykdomiems veiksmams, skiriami su klimato kaita susijusiems tikslams.

3b.
     
  Mažiausiai 2,5  mlrd. EUR paskirti dotacijoms, skirtoms laipsniškoms inovacijoms MVĮ, pagal šio reglamento 43a straipsnyje ir sprendimo I priede nurodytą priemonę.

3c.
     
  Veiksmų grupės „Įtrauki ir kūrybiška visuomenė“ 45 proc. biudžeto skirti remti kultūros ir kūrybos sektorių, įskaitant Sąjungos kultūros paveldą, moksliniams tyrimams ir iš kurių 300 mln. EUR bus skirti Europos kultūros paveldo debesijai, kaip nustatyta specialiosios programos I priede, atlikus poveikio vertinimą, kuris pristatomas Europos Parlamentui.

3d.
     
  Siekiama ne mažiau kaip 1 mlrd. EUR skirti kvantiniams moksliniams tyrimams pagal II veiklos srities veiksmų grupę „Skaitmeninė ekonomika, pramonė ir erdvė“.

4.   Iš 1 dalies pirmoje sakinio pusėje nurodytos sumos taip pat gali būti dengiamos pasirengimo, stebėsenos, kontrolės, audito, vertinimo ir kitos veiklos išlaidos, būtinos Programai valdyti ir įgyvendinti, įskaitant visas administracines išlaidas, taip pat Programos tikslų įgyvendinimui vertinti. Be to, iš jos gali būti dengiamos išlaidos, susijusios su tyrimais, ekspertų posėdžiais, informavimo ir komunikacijos veiksmais, susijusiais su Programos tikslais, taip pat išlaidos, susijusios su informacinių technologijų tinklais, kuriuose daugiausia dėmesio skiriama informacijos tvarkymui ir mainams, įskaitant institucines informacinių technologijų priemones ir kitą techninę ir administracinę paramą, kurios reikia Programai valdyti.

4.   Iš 1 dalies pirmoje sakinio pusėje nurodytos sumos taip pat gali būti dengiamos pasirengimo, stebėsenos, kontrolės, audito, vertinimo ir kitos veiklos išlaidos, būtinos Programai valdyti ir įgyvendinti, įskaitant visas administracines išlaidas, taip pat Programos tikslų įgyvendinimui vertinti.
  Tokios išlaidos neviršija 5 proc. visos Programai skirtos sumos.
  Be to, iš jos gali būti dengiamos išlaidos, susijusios su tyrimais, ekspertų posėdžiais, informavimo ir komunikacijos veiksmais, susijusiais su Programos tikslais, taip pat išlaidos, susijusios su informacinių technologijų tinklais, kuriuose daugiausia dėmesio skiriama informacijos tvarkymui ir mainams, įskaitant institucines informacinių technologijų priemones ir kitą techninę ir administracinę paramą, kurios reikia Programai valdyti.

5.   Prireikus asignavimai gali būti įtraukti į biudžetą po 2027 m. ir skirti 4 dalyje nurodytoms išlaidoms padengti, kad būtų galima valdyti iki 2027 m. gruodžio 31 d. nebaigtus vykdyti veiksmus.

5.   Prireikus asignavimai gali būti įtraukti į biudžetą po 2027 m. ir skirti 4 dalyje nurodytoms išlaidoms padengti, kad būtų galima valdyti iki 2027 m. gruodžio 31 d. nebaigtus vykdyti veiksmus.

6.   Biudžetiniai įsipareigojimai dėl veiksmų, trunkančių daugiau kaip vienus finansinius metus, gali būti suskaidyti į kelerius metus mokamas metines dalis.

6.   Biudžetiniai įsipareigojimai dėl veiksmų, trunkančių daugiau kaip vienus finansinius metus, gali būti suskaidyti į kelerius metus mokamas metines dalis.

7.   Nedarant poveikio Finansiniam reglamentui, veiksmų, susijusių su projektais, įtrauktais į pirmąją darbo programą, išlaidos gali būti tinkamos finansuoti nuo 2021 m. sausio 1 d.

7.   Nedarant poveikio Finansiniam reglamentui, veiksmų, susijusių su projektais, įtrauktais į pirmąją darbo programą, išlaidos gali būti tinkamos finansuoti nuo 2021 m. sausio 1 d.

8.
     
  Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybėms narėms skirti ištekliai, kuriuos galima perskirti pagal Reglamento (ES) XX [Bendrųjų nuostatų reglamento] 21 straipsnį, valstybių narių prašymu gali būti perskirti Programai. Komisija tuos išteklius naudoja tiesiogiai pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies a punktą arba netiesiogiai pagal to paties straipsnio c punktą. Kai įmanoma, tie ištekliai panaudojami atitinkamos valstybės narės labui.

9.
     
  Programą „Europos horizontas“ numatyta įgyvendinti užtikrinant sąveiką su kitomis Sąjungos finansavimo programomis. IV priede pateikiamas nebaigtinis sąveikos su kitomis Sąjungos finansavimo programomis pavyzdžių sąrašas.

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnis

10 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 10 straipsnis | 10 straipsnis |
| Atviroji prieiga ir atvirieji duomenys | Atviroji prieiga ir atvirieji duomenys |
| 1.   Pagal 35 straipsnio 3 dalį užtikrinama atviroji prieiga prie mokslinių publikacijų, parengtų vykdant pagal Programą finansuojamus mokslinius tyrimus. Atviroji prieiga prie mokslinių tyrimų duomenų užtikrinama laikantis principo „kiek įmanoma, atvira, bet, kiek būtina, uždara“.
  Skatinama suteikti atvirąją prieigą prie kitų mokslinių tyrimų produktų. | 1.   Pagal 35 straipsnio 3 dalį užtikrinama atviroji prieiga prie mokslinių publikacijų, parengtų vykdant pagal Programą finansuojamus mokslinius tyrimus. Atviroji prieiga prie mokslinių tyrimų duomenų užtikrinama laikantis principo „kiek įmanoma, atvira, bet, kiek būtina, uždara“. |
| | 1a.
     
  Atviroji prieiga prie mokslinių tyrimų duomenų pripažįsta skirtingų naudojimosi teisių poreikį, siekiant apsaugoti Sąjungos ekonominius interesus, intelektinės nuosavybės teises, užtikrinti asmens duomenų apsaugą ir konfidencialumą bei saugumą ir kitus teisėtus interesus, įskaitant galimybę išimtims. Projekto galiojimo laikotarpiu duomenų valdymo planai laikomi tinkamomis finansuoti išlaidomis. |
| | 1b.
     
  Skatinama suteikti abipusę atvirąją prieigą prie kitų mokslinių publikacijų ir tyrimų duomenų tarptautiniu mastu, atsižvelgiant į Sąjungos konkurencingumą ir pramonės interesus. Visuose asociacijos ir mokslo ir technologijų srities bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis, įskaitant susitarimus, pasirašytus finansavimo įstaigų, kurioms patikėtas netiesioginis Programos valdymas, ypač turėtų būti numatyta abipusės atvirosios prieigos galimybė. |
| 2.   Užtikrinamas atsakingas mokslinių tyrimų duomenų tvarkymas, atitinkantis randamumo, prieinamumo, sąveikumo ir galimybės naudoti pakartotinai principus. | 2.   Užtikrinamas atsakingas mokslinių tyrimų duomenų tvarkymas, atitinkantis
  duomenų
  randamumo, prieinamumo, sąveikumo ir galimybės naudoti pakartotinai principus. |
| 3.   Skatinama ne tik suteikti atvirąją prieigą prie mokslinių tyrimų
  produktų
  ir atsakingai tvarkyti mokslinių tyrimų duomenis, bet ir taikyti kitus atvirojo mokslo metodus. | 3.   Skatinama ne tik suteikti atvirąją prieigą prie mokslinių tyrimų
  duomenų ir mokslinių publikacijų
  ir atsakingai tvarkyti mokslinių tyrimų duomenis, bet ir taikyti kitus atvirojo mokslo metodus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

10 straipsnis

10 straipsnis

Atviroji prieiga ir atvirieji duomenys

Atviroji prieiga ir atvirieji duomenys

1.   Pagal 35 straipsnio 3 dalį užtikrinama atviroji prieiga prie mokslinių publikacijų, parengtų vykdant pagal Programą finansuojamus mokslinius tyrimus. Atviroji prieiga prie mokslinių tyrimų duomenų užtikrinama laikantis principo „kiek įmanoma, atvira, bet, kiek būtina, uždara“.
  Skatinama suteikti atvirąją prieigą prie kitų mokslinių tyrimų produktų.

1.   Pagal 35 straipsnio 3 dalį užtikrinama atviroji prieiga prie mokslinių publikacijų, parengtų vykdant pagal Programą finansuojamus mokslinius tyrimus. Atviroji prieiga prie mokslinių tyrimų duomenų užtikrinama laikantis principo „kiek įmanoma, atvira, bet, kiek būtina, uždara“.

1a.
     
  Atviroji prieiga prie mokslinių tyrimų duomenų pripažįsta skirtingų naudojimosi teisių poreikį, siekiant apsaugoti Sąjungos ekonominius interesus, intelektinės nuosavybės teises, užtikrinti asmens duomenų apsaugą ir konfidencialumą bei saugumą ir kitus teisėtus interesus, įskaitant galimybę išimtims. Projekto galiojimo laikotarpiu duomenų valdymo planai laikomi tinkamomis finansuoti išlaidomis.

1b.
     
  Skatinama suteikti abipusę atvirąją prieigą prie kitų mokslinių publikacijų ir tyrimų duomenų tarptautiniu mastu, atsižvelgiant į Sąjungos konkurencingumą ir pramonės interesus. Visuose asociacijos ir mokslo ir technologijų srities bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis, įskaitant susitarimus, pasirašytus finansavimo įstaigų, kurioms patikėtas netiesioginis Programos valdymas, ypač turėtų būti numatyta abipusės atvirosios prieigos galimybė.

2.   Užtikrinamas atsakingas mokslinių tyrimų duomenų tvarkymas, atitinkantis randamumo, prieinamumo, sąveikumo ir galimybės naudoti pakartotinai principus.

2.   Užtikrinamas atsakingas mokslinių tyrimų duomenų tvarkymas, atitinkantis
  duomenų
  randamumo, prieinamumo, sąveikumo ir galimybės naudoti pakartotinai principus.

3.   Skatinama ne tik suteikti atvirąją prieigą prie mokslinių tyrimų
  produktų
  ir atsakingai tvarkyti mokslinių tyrimų duomenis, bet ir taikyti kitus atvirojo mokslo metodus.

3.   Skatinama ne tik suteikti atvirąją prieigą prie mokslinių tyrimų
  duomenų ir mokslinių publikacijų
  ir atsakingai tvarkyti mokslinių tyrimų duomenis, bet ir taikyti kitus atvirojo mokslo metodus.

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnis

11 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 11 straipsnis | 11 straipsnis |
| Papildomasis
  ir
  derinamasis finansavimas | Papildomasis, derinamasis
  ir sudėtinis
  finansavimas |
| | 1.
     
  Programa „Europos horizontas“ įgyvendinama derinant ją su kitomis Sąjungos finansavimo programomis, kartu siekiant užtikrinti kuo didesnį administracinį supaprastinimą. IV priede pateikiamas nebaigtinis sąveikos su kitomis finansavimo programomis pavyzdžių sąrašas. Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų bendrai finansuojamam veiksmui taikomos programos „Europos horizontas“ bendros taisyklės. |
| veiksmams, kuriems suteiktas pažangumo ženklas arba kurie atitinka visas šias santykines sąlygas: | 2.
     
  Pažangumo ženklas suteikiamas už visas Programos dalis.
  veiksmams, kuriems suteiktas pažangumo ženklas arba kurie atitinka visas šias santykines sąlygas: |
| a) | jie buvo įvertinti atliekant pagal Programą paskelbto kvietimo teikti pasiūlymus procedūrą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

11 straipsnis

11 straipsnis

Papildomasis
  ir
  derinamasis finansavimas

ir

Papildomasis, derinamasis
  ir sudėtinis
  finansavimas

ir sudėtinis

1.
     
  Programa „Europos horizontas“ įgyvendinama derinant ją su kitomis Sąjungos finansavimo programomis, kartu siekiant užtikrinti kuo didesnį administracinį supaprastinimą. IV priede pateikiamas nebaigtinis sąveikos su kitomis finansavimo programomis pavyzdžių sąrašas. Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų bendrai finansuojamam veiksmui taikomos programos „Europos horizontas“ bendros taisyklės.

veiksmams, kuriems suteiktas pažangumo ženklas arba kurie atitinka visas šias santykines sąlygas:

2.
     
  Pažangumo ženklas suteikiamas už visas Programos dalis.
  veiksmams, kuriems suteiktas pažangumo ženklas arba kurie atitinka visas šias santykines sąlygas:

a)

jie buvo įvertinti atliekant pagal Programą paskelbto kvietimo teikti pasiūlymus procedūrą;

| a) | jie buvo įvertinti atliekant pagal Programą paskelbto kvietimo teikti pasiūlymus procedūrą; |
| --- | --- |

a)

jie buvo įvertinti atliekant pagal Programą paskelbto kvietimo teikti pasiūlymus procedūrą;

| b) | jie atitinka tame kvietime teikti pasiūlymus nustatytus minimaliuosius kokybės reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

jie atitinka tame kvietime teikti pasiūlymus nustatytus minimaliuosius kokybės reikalavimus;

| b) | jie atitinka tame kvietime teikti pasiūlymus nustatytus minimaliuosius kokybės reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

jie atitinka tame kvietime teikti pasiūlymus nustatytus minimaliuosius kokybės reikalavimus;

| c) | jie negali būti finansuojami pagal tą kvietimą teikti pasiūlymus dėl biudžeto apribojimų, |
| --- | --- |

c)

jie negali būti finansuojami pagal tą kvietimą teikti pasiūlymus dėl biudžeto apribojimų,

| c) | jie negali būti finansuojami pagal tą kvietimą teikti pasiūlymus dėl biudžeto apribojimų, |
| --- | --- |

c)

jie negali būti finansuojami pagal tą kvietimą teikti pasiūlymus dėl biudžeto apribojimų,

gali būti skiriama parama iš Europos regioninės plėtros fondo, Sanglaudos fondo, „Europos socialinio fondo +“ arba Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, laikantis Reglamento (ES) XX [Bendrųjų nuostatų reglamento] [67] straipsnio 5 dalies arba Reglamento (ES) XX [Bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos reglamento] [8] straipsnio, su sąlyga, kad tie veiksmai dera su atitinkamos programos tikslais. Taikomos fondo, iš kurio teikiama parama, taisyklės.

gali būti skiriama parama iš
  nacionalinių ar regioninių fondų, įskaitant
  Europos regioninės plėtros fondą, Sanglaudos fondą, „Europos socialinį fondą +“ arba Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai, laikantis Reglamento (ES) XX [Bendrųjų nuostatų reglamento] [67] straipsnio 5 dalies arba Reglamento (ES) XX [Bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos reglamento] [8] straipsnio,
  nereikalaujant tolesnio taikymo ir vertinimo ir
  su sąlyga, kad tie veiksmai dera su atitinkamos programos tikslais.
  Išskyrus valstybės pagalbos taisykles,
  taikomos fondo, iš kurio teikiama parama, taisyklės.

nacionalinių ar regioninių fondų, įskaitant

nereikalaujant tolesnio taikymo ir vertinimo ir

Išskyrus valstybės pagalbos taisykles,

2a.
     
  Pagal Reglamento (ES) XX [... Bendrųjų nuostatų reglamentas] 21 straipsnį valdymo institucija savanoriškai gali paprašyti perskirti jiems skirtų finansinių išteklių dalį programai „Europos horizontas“. Perkelti ištekliai įgyvendinami laikantis programos „Europos horizontas“ taisyklių. Be to, Komisija užtikrina, kad tokios perkeltos lėšos būtų skiriamos vien tik programoms ir (arba) projektams, kurie įgyvendinami toje valstybėje narėje ar regione, iš kur jos buvo perduotos, jei taikytina.

2b.
     
  Pareiškėjams iš anksto leidus, Komisija šiame straipsnyje nurodytas lėšas įtraukia į atrinktų projektų informacinę sistemą, siekdama suteikti galimybę sparčiai keistis informacija, o finansavimo įstaigoms – skirti finansavimą atrinktiems veiksmams.

Veiksmui, kuriam skirtas kitos Sąjungos programos įnašas, taip pat gali būti skirtas kitos programos įnašas, jei tais įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos.

Veiksmui, kuriam skirtas kitos Sąjungos programos įnašas, taip pat gali būti skirtas kitos programos įnašas, jei tais įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos.

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnis

12 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 12 straipsnis | 12 straipsnis |
| Programos asocijuotosios trečiosios valstybės | Programos asocijuotosios trečiosios valstybės |
| 1.   Prie Programos gali prisijungti šios trečiosios valstybės: | 1.   Prie Programos gali prisijungti šios trečiosios valstybės: |
| a) | Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) narės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, EEE susitarime nustatytomis sąlygomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12 straipsnis

12 straipsnis

Programos asocijuotosios trečiosios valstybės

Programos asocijuotosios trečiosios valstybės

1.   Prie Programos gali prisijungti šios trečiosios valstybės:

1.   Prie Programos gali prisijungti šios trečiosios valstybės:

a)

Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) narės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, EEE susitarime nustatytomis sąlygomis;

| a) | Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) narės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, EEE susitarime nustatytomis sąlygomis; |
| --- | --- |

a)

Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) narės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, EEE susitarime nustatytomis sąlygomis;

| b) | stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir potencialios kandidatės pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

b)

stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir potencialios kandidatės pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis;

| b) | stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir potencialios kandidatės pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

b)

stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir potencialios kandidatės pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis;

| c) | šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

c)

šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis;

| c) | šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

c)

šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis;

| d) | trečiosios valstybės ir teritorijos, kurios atitinka visus šiuos kriterijus: |
| --- | --- |

d)

trečiosios valstybės ir teritorijos, kurios atitinka visus šiuos kriterijus:

| d) | trečiosios valstybės ir teritorijos, kurios atitinka visus šiuos kriterijus: |
| --- | --- |

d)

trečiosios valstybės ir teritorijos, kurios atitinka visus šiuos kriterijus:

| | i. | turi gerų mokslo, technologijų ir inovacijų srities pajėgumų; |
| --- | --- | --- |

i.

turi gerų mokslo, technologijų ir inovacijų srities pajėgumų;

| | i. | turi gerų mokslo, technologijų ir inovacijų srities pajėgumų; |
| --- | --- | --- |

i.

turi gerų mokslo, technologijų ir inovacijų srities pajėgumų;

| | ii. | yra įsipareigojusios kurti taisyklėmis grindžiamą atviros rinkos ekonomiką, kurioje, be kita ko, sąžiningai ir teisingai taikomos intelektinės nuosavybės teisės ir kurią remia demokratinės institucijos; |
| --- | --- | --- |

ii.

yra įsipareigojusios kurti taisyklėmis grindžiamą atviros rinkos ekonomiką, kurioje, be kita ko, sąžiningai ir teisingai taikomos intelektinės nuosavybės teisės ir kurią remia demokratinės institucijos;

| | ii. | yra įsipareigojusios kurti taisyklėmis grindžiamą atviros rinkos ekonomiką, kurioje, be kita ko, sąžiningai ir teisingai taikomos intelektinės nuosavybės teisės
  , gerbiamos žmogaus teisės,
  ir kurią remia demokratinės institucijos; |
| --- | --- | --- |

ii.

yra įsipareigojusios kurti taisyklėmis grindžiamą atviros rinkos ekonomiką, kurioje, be kita ko, sąžiningai ir teisingai taikomos intelektinės nuosavybės teisės
  , gerbiamos žmogaus teisės,
  ir kurią remia demokratinės institucijos;

, gerbiamos žmogaus teisės,

| | iii. | aktyviai propaguoja politiką, kuria siekiama didinti piliečių ekonominę ir socialinę gerovę. |
| --- | --- | --- |

iii.

aktyviai propaguoja politiką, kuria siekiama didinti piliečių ekonominę ir socialinę gerovę.

| | iii. | aktyviai propaguoja politiką, kuria siekiama didinti piliečių ekonominę ir socialinę gerovę. |
| --- | --- | --- |

iii.

aktyviai propaguoja politiką, kuria siekiama didinti piliečių ekonominę ir socialinę gerovę.

Kiekvienos
  iš d punkte nurodytų trečiųjų valstybių prisijungimui prie Programos yra taikomos sąlygos
  ,
  nustatytos konkrečiame susitarime dėl
  trečiosios valstybės
  dalyvavimo Sąjungos programoje, jeigu susitarime
  :

iš d punkte nurodytų trečiųjų valstybių prisijungimui prie Programos yra taikomos sąlygos

nustatytos konkrečiame susitarime dėl

dalyvavimo Sąjungos programoje, jeigu susitarime

Kiekvienos trečiosios valstybės
  visapusiškas ir iš dalies prisijungimas prie Programos pagal d punktą yra grindžiamas naudos Sąjungai vertinimu. Tai ypač vykdoma pagal konkrečiame susitarime numatytas sąlygas
  ,
  apimančias trečiosios valstybės dalyvavimą bet kurioje Sąjungos programoje, su sąlyga, kad susitarime
  :

visapusiškas ir iš dalies prisijungimas prie Programos pagal d punktą yra grindžiamas naudos Sąjungai vertinimu. Tai ypač vykdoma pagal konkrečiame susitarime numatytas sąlygas

apimančias trečiosios valstybės dalyvavimą bet kurioje Sąjungos programoje, su sąlyga, kad susitarime

| — | užtikrinta teisinga Sąjungos programose dalyvaujančios trečiosios valstybės įnašų ir naudos pusiausvyra; |
| --- | --- |

—

užtikrinta teisinga Sąjungos programose dalyvaujančios trečiosios valstybės įnašų ir naudos pusiausvyra;

| — | užtikrinta teisinga Sąjungos programose dalyvaujančios trečiosios valstybės įnašų ir naudos pusiausvyra; |
| --- | --- |

—

užtikrinta teisinga Sąjungos programose dalyvaujančios trečiosios valstybės įnašų ir naudos pusiausvyra;

| — | suteikiama teisė koordinuoti pagal Programą vykdomą veiksmą, jeigu tai naudinga Sąjungai ir užtikrinama Sąjungos finansinių interesų apsauga; |
| --- | --- |

—

suteikiama teisė koordinuoti pagal Programą vykdomą veiksmą, jeigu tai naudinga Sąjungai ir užtikrinama Sąjungos finansinių interesų apsauga;

suteikiama teisė koordinuoti pagal Programą vykdomą veiksmą, jeigu tai naudinga Sąjungai ir užtikrinama Sąjungos finansinių interesų apsauga;

| — | nustatytos dalyvavimo
  programose
  sąlygos, be kita ko, apskaičiuojami finansiniai įnašai atskiroms programoms ir jų administracinės išlaidos. Pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 5 dalį šie įnašai sudaro asignuotąsias pajamas; |
| --- | --- |

—

nustatytos dalyvavimo
  programose
  sąlygos, be kita ko, apskaičiuojami finansiniai įnašai atskiroms programoms ir jų administracinės išlaidos. Pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 5 dalį šie įnašai sudaro asignuotąsias pajamas;

programose

| — | nustatytos dalyvavimo
  Programoje
  sąlygos, be kita ko, apskaičiuojami finansiniai įnašai atskiroms programoms ir jų administracinės išlaidos. Pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 5 dalį šie įnašai sudaro asignuotąsias pajamas; |
| --- | --- |

—

nustatytos dalyvavimo
  Programoje
  sąlygos, be kita ko, apskaičiuojami finansiniai įnašai atskiroms programoms ir jų administracinės išlaidos. Pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 5 dalį šie įnašai sudaro asignuotąsias pajamas;

Programoje

| — | garantuojamos Sąjungos teisės užtikrinti patikimą finansų valdymą ir apsaugoti
  jos
  finansinius interesus. |
| --- | --- |

—

garantuojamos Sąjungos teisės užtikrinti patikimą finansų valdymą ir apsaugoti
  jos
  finansinius interesus.

jos

| — | garantuojamos Sąjungos teisės užtikrinti patikimą finansų valdymą ir apsaugoti
  Sąjungos
  finansinius interesus. |
| --- | --- |

—

garantuojamos Sąjungos teisės užtikrinti patikimą finansų valdymą ir apsaugoti
  Sąjungos
  finansinius interesus.

Sąjungos

2.   Nustatant kiekvienos trečiosios valstybės prisijungimo prie Programos sritį, atsižvelgiama į tikslą skatinti Sąjungos ekonomikos augimą diegiant inovacijas. Todėl asociacijos susitarimas su konkrečia šalimi, išskyrus EEE nares, stojančiąsias valstybes, šalis kandidates ir potencialias kandidates, gali būti netaikomas
  tam tikroms
  Programos dalims.

2.   Nustatant kiekvienos trečiosios valstybės prisijungimo prie Programos sritį, atsižvelgiama į tikslą skatinti Sąjungos ekonomikos augimą diegiant inovacijas
  ir išvengti protų nutekėjimo iš Sąjungos
  . Todėl asociacijos susitarimas su konkrečia šalimi, išskyrus EEE nares, stojančiąsias valstybes, šalis kandidates ir potencialias kandidates, gali būti netaikomas
  vieno paramos gavėjo
  Programos dalims
  , ypač toms, kurios skirtos privatiems subjektams
  .

3.   Atitinkamais atvejais asociacijos susitarime numatomas Sąjungoje įsisteigusių teisės subjektų dalyvavimas analogiškose asocijuotųjų šalių programose laikantis jose nustatytų sąlygų.

3.   Atitinkamais atvejais asociacijos susitarime numatomas
  ir vykdomas
  Sąjungoje įsisteigusių teisės subjektų
  abipusis
  dalyvavimas analogiškose asocijuotųjų šalių programose laikantis jose nustatytų sąlygų.

4.   Finansinio įnašo dydžio nustatymo sąlygomis užtikrinama galimybė automatiškai ištaisyti
  reikšmingą
  disbalansą, palyginti su suma, kurią dalyvaudami Programoje gauna asocijuotojoje šalyje įsisteigę subjektai, atsižvelgiant į Programos valdymo, vykdymo ir veikimo išlaidas.

4.   Finansinio įnašo dydžio nustatymo sąlygomis
  , nurodytomis asociacijos susitarime,
  užtikrinama galimybė
  kas dvejus metus
  automatiškai ištaisyti disbalansą, palyginti su suma, kurią dalyvaudami Programoje gauna asocijuotojoje šalyje įsisteigę subjektai, atsižvelgiant į Programos valdymo, vykdymo ir veikimo išlaidas.

4a.
     
  Visų asocijuotųjų šalių įnašai įtraukiami į atitinkamas Programos dalis, jeigu laikomasi 9 straipsnio 2 dalyje nurodyto biudžeto paskirstymo. Komisija metinės biudžeto procedūros metu pateikia ataskaitą Tarybai ir Parlamentui apie bendrą kiekvienos Programos dalies biudžetą, nurodydama kiekvienos asocijuotosios šalies atskiro įnašo dydį ir jų finansinį balansą.

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio antraštinė dalis

14 straipsnio antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Reikalavimus atitinkantys veiksmai | Reikalavimus atitinkantys veiksmai
  ir etiniai principai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Reikalavimus atitinkantys veiksmai

Reikalavimus atitinkantys veiksmai
  ir etiniai principai

ir etiniai principai

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnis

15 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 15 straipsnis | 15 straipsnis |
| Etika | Etika |
| 1.   Visa pagal Programą vykdoma veikla atitinka etikos principus ir atitinkamus nacionalinius, Sąjungos ir tarptautinius teisės aktus, be kita ko, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir Europos žmogaus teisių konvenciją bei jos papildomus protokolus. | 1.   Visa pagal Programą vykdoma veikla atitinka etikos principus ir atitinkamus nacionalinius, Sąjungos ir tarptautinius teisės aktus, be kita ko, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir Europos žmogaus teisių konvenciją bei jos papildomus protokolus. |
| | Ypač daug dėmesio skiriama proporcingumo principui, teisei į privatumą, teisei į asmens duomenų apsaugą, teisei į asmens fizinę ir psichinę neliečiamybę, teisei į nediskriminavimą ir būtinybei užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą. |
| 2.   Veiksme dalyvaujantys subjektai pateikia: | 2.   Veiksme dalyvaujantys subjektai pateikia: |
| a) | etikos aspektų įsivertinimą, kuriame nurodomi ir smulkiai aprašomi visi numatomi etikos klausimai, susiję su finansuosimos veiklos tikslu, įgyvendinimu ir tikėtinu poveikiu, be kita ko, patvirtinama atitiktis 1 daliai ir aprašoma, kaip ji bus užtikrinama; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

15 straipsnis

15 straipsnis

Etika

Etika

1.   Visa pagal Programą vykdoma veikla atitinka etikos principus ir atitinkamus nacionalinius, Sąjungos ir tarptautinius teisės aktus, be kita ko, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir Europos žmogaus teisių konvenciją bei jos papildomus protokolus.

1.   Visa pagal Programą vykdoma veikla atitinka etikos principus ir atitinkamus nacionalinius, Sąjungos ir tarptautinius teisės aktus, be kita ko, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir Europos žmogaus teisių konvenciją bei jos papildomus protokolus.

Ypač daug dėmesio skiriama proporcingumo principui, teisei į privatumą, teisei į asmens duomenų apsaugą, teisei į asmens fizinę ir psichinę neliečiamybę, teisei į nediskriminavimą ir būtinybei užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą.

2.   Veiksme dalyvaujantys subjektai pateikia:

2.   Veiksme dalyvaujantys subjektai pateikia:

a)

etikos aspektų įsivertinimą, kuriame nurodomi ir smulkiai aprašomi visi numatomi etikos klausimai, susiję su finansuosimos veiklos tikslu, įgyvendinimu ir tikėtinu poveikiu, be kita ko, patvirtinama atitiktis 1 daliai ir aprašoma, kaip ji bus užtikrinama;

| a) | etikos aspektų įsivertinimą, kuriame nurodomi ir smulkiai aprašomi visi numatomi etikos klausimai, susiję su finansuosimos veiklos tikslu, įgyvendinimu ir tikėtinu poveikiu, be kita ko, patvirtinama atitiktis 1 daliai ir aprašoma, kaip ji bus užtikrinama; |
| --- | --- |

a)

etikos aspektų įsivertinimą, kuriame nurodomi ir smulkiai aprašomi visi numatomi etikos klausimai, susiję su finansuosimos veiklos tikslu, įgyvendinimu ir tikėtinu poveikiu, be kita ko, patvirtinama atitiktis 1 daliai ir aprašoma, kaip ji bus užtikrinama;

| b) | patvirtinimą, kad veikla atitiks Visų Europos akademijų federacijos paskelbtą Europos mokslinių tyrimų etikos kodeksą ir kad nebus vykdoma jokia nefinansuotina veikla; |
| --- | --- |

b)

patvirtinimą, kad veikla atitiks Visų Europos akademijų federacijos paskelbtą Europos mokslinių tyrimų etikos kodeksą ir kad nebus vykdoma jokia nefinansuotina veikla;

| b) | patvirtinimą, kad veikla atitiks Visų Europos akademijų federacijos paskelbtą Europos mokslinių tyrimų etikos kodeksą ir kad nebus vykdoma jokia nefinansuotina veikla; |
| --- | --- |

b)

patvirtinimą, kad veikla atitiks Visų Europos akademijų federacijos paskelbtą Europos mokslinių tyrimų etikos kodeksą ir kad nebus vykdoma jokia nefinansuotina veikla;

| c) | jei veikla vykdoma ne Sąjungoje – patvirtinimą, kad tokią pačią veiklą būtų leidžiama vykdyti valstybėje narėje; |
| --- | --- |

c)

jei veikla vykdoma ne Sąjungoje – patvirtinimą, kad tokią pačią veiklą būtų leidžiama vykdyti valstybėje narėje;

| c) | jei veikla vykdoma ne Sąjungoje – patvirtinimą, kad tokią pačią veiklą būtų leidžiama vykdyti valstybėje narėje; |
| --- | --- |

c)

jei veikla vykdoma ne Sąjungoje – patvirtinimą, kad tokią pačią veiklą būtų leidžiama vykdyti valstybėje narėje;

| d) | jei veikloje naudojamos žmogaus embriono kamieninės ląstelės – atitinkamais atvejais išsami informacija apie licencijavimo ir kontrolės priemones, kurias taiko atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos, taip pat išsami informacija apie etiškumo patvirtinimus, gaunamus prieš pradedant vykdyti atitinkamą veiklą. |
| --- | --- |

d)

jei veikloje naudojamos žmogaus embriono kamieninės ląstelės – atitinkamais atvejais išsami informacija apie licencijavimo ir kontrolės priemones, kurias taiko atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos, taip pat išsami informacija apie etiškumo patvirtinimus, gaunamus prieš pradedant vykdyti atitinkamą veiklą.

| d) | jei veikloje naudojamos žmogaus embriono kamieninės ląstelės – atitinkamais atvejais išsami informacija apie licencijavimo ir kontrolės priemones, kurias taiko atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos, taip pat išsami informacija apie etiškumo patvirtinimus, gaunamus prieš pradedant vykdyti atitinkamą veiklą. |
| --- | --- |

d)

jei veikloje naudojamos žmogaus embriono kamieninės ląstelės – atitinkamais atvejais išsami informacija apie licencijavimo ir kontrolės priemones, kurias taiko atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos, taip pat išsami informacija apie etiškumo patvirtinimus, gaunamus prieš pradedant vykdyti atitinkamą veiklą.

3.   Pasiūlymai sistemingai tikrinami siekiant nustatyti veiksmus, dėl kurių kyla sudėtingų ar rimtų etikos klausimų, ir pateikti juos vertinti etikos požiūriu. Etikos aspektus vertina Komisija, išskyrus atvejus, kai ši užduotis pavedama finansavimo įstaigai. Jei veiksmas susijęs su žmogaus embriono kamieninių ląstelių arba žmogaus embrionų naudojimu, atlikti etikos aspektų vertinimą privaloma. Etikos aspektų tikrinimas ir vertinimas atliekamas pasitelkiant etikos ekspertus. Komisija ir finansavimo įstaigos užtikrina
  kuo didesnį
  etikos procedūrų skaidrumą.

3.   Pasiūlymai sistemingai tikrinami siekiant nustatyti veiksmus, dėl kurių kyla sudėtingų ar rimtų etikos klausimų, ir pateikti juos vertinti etikos požiūriu. Etikos aspektus vertina Komisija, išskyrus atvejus, kai ši užduotis pavedama finansavimo įstaigai. Jei veiksmas susijęs su žmogaus embriono kamieninių ląstelių arba žmogaus embrionų naudojimu, atlikti etikos aspektų vertinimą privaloma. Etikos aspektų tikrinimas ir vertinimas atliekamas pasitelkiant etikos ekspertus. Komisija ir finansuojančiosios įstaigos užtikrina etikos procedūrų skaidrumą.

4.   Veiksme dalyvaujantys subjektai, prieš pradėdami vykdyti atitinkamą veiklą, gauna visus patvirtinimus ir kitus privalomuosius dokumentus iš atitinkamų nacionalinių ir vietos etikos komitetų ir kitų įstaigų, pavyzdžiui, duomenų apsaugos institucijų. Tie dokumentai saugomi byloje ir paprašius pateikiami Komisijai ar finansavimo įstaigai.

4.   Veiksme dalyvaujantys subjektai, prieš pradėdami vykdyti atitinkamą veiklą, gauna visus patvirtinimus ir kitus privalomuosius dokumentus iš atitinkamų nacionalinių ir vietos etikos komitetų ir kitų įstaigų, pavyzdžiui, duomenų apsaugos institucijų. Tie dokumentai saugomi byloje ir paprašius pateikiami Komisijai ar finansavimo įstaigai.

5.   Jei tikslinga, Komisija ar finansavimo įstaiga atlieka su etika susijusias patikras. Jei etikos klausimai rimti ar sudėtingi, šias patikras atlieka Komisija, išskyrus atvejus, kai ši užduotis pavedama finansavimo įstaigai.

5.   Jei tikslinga, Komisija ar finansavimo įstaiga atlieka su etika susijusias patikras. Jei etikos klausimai rimti ar sudėtingi, šias patikras atlieka Komisija, išskyrus atvejus, kai ši užduotis pavedama finansavimo įstaigai.

Su etika susijusios patikros atliekamos pasitelkiant etikos ekspertus.

Su etika susijusios patikros atliekamos pasitelkiant etikos ekspertus.

6.   Etikos požiūriu nepriimtini veiksmai
  gali
  būti
  bet kuriuo metu
  atmesti arba nutraukti.

6.   Etikos požiūriu nepriimtini veiksmai atmetami arba nutraukiami,
  kai tik nustatomas etinis nepriimtinumas.

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnis

16 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 16 straipsnis | 16 straipsnis |
| Saugumas | Saugumas |
| 1.   Pagal Programą vykdomi veiksmai atitinka taikytinas saugumo taisykles, visų pirma įslaptintos informacijos apsaugos nuo neteisėto atskleidimo taisykles, taip pat atitinkamą nacionalinę ir Sąjungos teisę. Jei moksliniai tyrimai, kuriems naudojama ir (arba) kuriuos atliekant sukuriama įslaptinta informacija, yra vykdomi ne Sąjungoje, laikomasi minėtų reikalavimų ir papildomai Sąjunga sudaro saugumo susitarimą su trečiąja valstybe, kurioje atliekami tie moksliniai tyrimai. | 1.   Pagal Programą vykdomi veiksmai atitinka taikytinas saugumo taisykles, visų pirma įslaptintos informacijos apsaugos nuo neteisėto atskleidimo taisykles, taip pat atitinkamą nacionalinę ir Sąjungos teisę. Jei moksliniai tyrimai, kuriems naudojama ir (arba) kuriuos atliekant sukuriama įslaptinta informacija, yra vykdomi ne Sąjungoje, laikomasi minėtų reikalavimų ir papildomai Sąjunga sudaro saugumo susitarimą su trečiąja valstybe, kurioje atliekami tie moksliniai tyrimai. |
| 2.   Atitinkamais atvejais pasiūlymuose pateikiamas saugumo įsivertinimas, kuriame nustatomi visi saugumo klausimai ir smulkiai aprašoma, kaip jie bus sprendžiami, kad būtų užtikrinta atitiktis atitinkamai nacionalinei ir Sąjungos teisei. | 2.   Atitinkamais atvejais pasiūlymuose pateikiamas saugumo įsivertinimas, kuriame nustatomi visi saugumo klausimai ir smulkiai aprašoma, kaip jie bus sprendžiami, kad būtų užtikrinta atitiktis atitinkamai nacionalinei ir Sąjungos teisei. |
| 3.   Atitinkamais atvejais Komisija arba finansavimo įstaiga saugumo požiūriu patikrina pasiūlymus, dėl kurių kyla saugumo klausimų. | 3.   Atitinkamais atvejais Komisija arba finansavimo įstaiga saugumo požiūriu patikrina pasiūlymus, dėl kurių kyla saugumo klausimų. |
| 4.   Atitinkamais atvejais veiksmai turi atitikti Sprendimą (ES, Euratomas) 2015/444 ir jo įgyvendinimo taisykles. | 4.   Atitinkamais atvejais veiksmai turi atitikti Sprendimą (ES, Euratomas) 2015/444 ir jo įgyvendinimo taisykles. |
| 5.   Veiksme dalyvaujantys subjektai užtikrina veiksmui naudojamos ir (arba) jį vykdant sukuriamos įslaptintos informacijos apsaugą nuo neteisėto atskleidimo. Prieš pradėdami vykdyti atitinkamą veiklą, jie pateikia atitinkamų nacionalinių saugumo institucijų atlikto asmens ir (arba) įmonės patikimumo patikrinimo įrodymus. | 5.   Veiksme dalyvaujantys subjektai užtikrina veiksmui naudojamos ir (arba) jį vykdant sukuriamos įslaptintos informacijos apsaugą nuo neteisėto atskleidimo. Prieš pradėdami vykdyti atitinkamą veiklą,
  Komisijai ar finansavimo įstaigai pareikalavus,
  jie pateikia atitinkamų nacionalinių saugumo institucijų atlikto asmens ir (arba) įmonės patikimumo patikrinimo įrodymus. |
| 6.   Jei su įslaptinta informacija turi dirbti išorės ekspertai, prieš juos skiriant reikalaujama atlikti atitinkamą jų patikimumo patikrinimą. | 6.   Jei su įslaptinta informacija turi dirbti išorės ekspertai, prieš juos skiriant reikalaujama atlikti atitinkamą jų patikimumo patikrinimą. |
| 7.   Atitinkamais atvejais Komisija ar finansavimo įstaiga gali atlikti saugumo patikras. | 7.   Atitinkamais atvejais Komisija ar finansavimo įstaiga gali atlikti saugumo patikras. |
| 8.   Saugumo taisyklių neatitinkantys veiksmai gali būti bet kuriuo metu atmesti arba nutraukti. | 8.   Saugumo taisyklių neatitinkantys veiksmai gali būti bet kuriuo metu atmesti arba nutraukti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

16 straipsnis

16 straipsnis

Saugumas

Saugumas

1.   Pagal Programą vykdomi veiksmai atitinka taikytinas saugumo taisykles, visų pirma įslaptintos informacijos apsaugos nuo neteisėto atskleidimo taisykles, taip pat atitinkamą nacionalinę ir Sąjungos teisę. Jei moksliniai tyrimai, kuriems naudojama ir (arba) kuriuos atliekant sukuriama įslaptinta informacija, yra vykdomi ne Sąjungoje, laikomasi minėtų reikalavimų ir papildomai Sąjunga sudaro saugumo susitarimą su trečiąja valstybe, kurioje atliekami tie moksliniai tyrimai.

1.   Pagal Programą vykdomi veiksmai atitinka taikytinas saugumo taisykles, visų pirma įslaptintos informacijos apsaugos nuo neteisėto atskleidimo taisykles, taip pat atitinkamą nacionalinę ir Sąjungos teisę. Jei moksliniai tyrimai, kuriems naudojama ir (arba) kuriuos atliekant sukuriama įslaptinta informacija, yra vykdomi ne Sąjungoje, laikomasi minėtų reikalavimų ir papildomai Sąjunga sudaro saugumo susitarimą su trečiąja valstybe, kurioje atliekami tie moksliniai tyrimai.

2.   Atitinkamais atvejais pasiūlymuose pateikiamas saugumo įsivertinimas, kuriame nustatomi visi saugumo klausimai ir smulkiai aprašoma, kaip jie bus sprendžiami, kad būtų užtikrinta atitiktis atitinkamai nacionalinei ir Sąjungos teisei.

2.   Atitinkamais atvejais pasiūlymuose pateikiamas saugumo įsivertinimas, kuriame nustatomi visi saugumo klausimai ir smulkiai aprašoma, kaip jie bus sprendžiami, kad būtų užtikrinta atitiktis atitinkamai nacionalinei ir Sąjungos teisei.

3.   Atitinkamais atvejais Komisija arba finansavimo įstaiga saugumo požiūriu patikrina pasiūlymus, dėl kurių kyla saugumo klausimų.

3.   Atitinkamais atvejais Komisija arba finansavimo įstaiga saugumo požiūriu patikrina pasiūlymus, dėl kurių kyla saugumo klausimų.

4.   Atitinkamais atvejais veiksmai turi atitikti Sprendimą (ES, Euratomas) 2015/444 ir jo įgyvendinimo taisykles.

4.   Atitinkamais atvejais veiksmai turi atitikti Sprendimą (ES, Euratomas) 2015/444 ir jo įgyvendinimo taisykles.

5.   Veiksme dalyvaujantys subjektai užtikrina veiksmui naudojamos ir (arba) jį vykdant sukuriamos įslaptintos informacijos apsaugą nuo neteisėto atskleidimo. Prieš pradėdami vykdyti atitinkamą veiklą, jie pateikia atitinkamų nacionalinių saugumo institucijų atlikto asmens ir (arba) įmonės patikimumo patikrinimo įrodymus.

5.   Veiksme dalyvaujantys subjektai užtikrina veiksmui naudojamos ir (arba) jį vykdant sukuriamos įslaptintos informacijos apsaugą nuo neteisėto atskleidimo. Prieš pradėdami vykdyti atitinkamą veiklą,
  Komisijai ar finansavimo įstaigai pareikalavus,
  jie pateikia atitinkamų nacionalinių saugumo institucijų atlikto asmens ir (arba) įmonės patikimumo patikrinimo įrodymus.

6.   Jei su įslaptinta informacija turi dirbti išorės ekspertai, prieš juos skiriant reikalaujama atlikti atitinkamą jų patikimumo patikrinimą.

6.   Jei su įslaptinta informacija turi dirbti išorės ekspertai, prieš juos skiriant reikalaujama atlikti atitinkamą jų patikimumo patikrinimą.

7.   Atitinkamais atvejais Komisija ar finansavimo įstaiga gali atlikti saugumo patikras.

7.   Atitinkamais atvejais Komisija ar finansavimo įstaiga gali atlikti saugumo patikras.

8.   Saugumo taisyklių neatitinkantys veiksmai gali būti bet kuriuo metu atmesti arba nutraukti.

8.   Saugumo taisyklių neatitinkantys veiksmai gali būti bet kuriuo metu atmesti arba nutraukti.

Pakeitimas 78

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnis

18 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 18 straipsnis | 18 straipsnis |
| Dalyvavimo reikalavimus atitinkantys subjektai | Dalyvavimo reikalavimus atitinkantys subjektai |
| 1.   Pagal Programą vykdomuose veiksmuose gali dalyvauti visi teisės subjektai, nepriklausomai nuo jų įsisteigimo vietos, arba tarptautinės organizacijos su sąlyga, kad tenkinamos šiame reglamente ir darbo programoje arba kvietime teikti pasiūlymus nustatytos sąlygos. | 1.   Pagal Programą vykdomuose veiksmuose gali dalyvauti visi teisės subjektai, nepriklausomai nuo jų įsisteigimo vietos,
  įskaitant teisės subjektus iš neasocijuotųjų trečiųjų valstybių,
  arba tarptautinės organizacijos su sąlyga, kad tenkinamos šiame reglamente ir darbo programoje arba kvietime teikti pasiūlymus nustatytos sąlygos. |
| 2.   Subjektai priklauso konsorciumui, kurį sudaro bent trys nepriklausomi teisės subjektai, kurių kiekvienas įsisteigęs vis kitoje valstybėje narėje ar asocijuotojoje šalyje ir bent
  vienas
  iš jų – valstybėje narėje, nebent: | 2.   Subjektai priklauso konsorciumui, kurį sudaro bent trys nepriklausomi teisės subjektai, kurių kiekvienas įsisteigęs vis kitoje valstybėje narėje
  , įskaitant atokiausius regionus,
  ar asocijuotojoje šalyje ir bent
  du
  iš jų – valstybėje narėje, nebent
  vykdomas 3 arba 4 dalyje nurodytas veiksmas. |
| a) | pagrįstais atvejais darbo programoje numatyta kitaip; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

18 straipsnis

18 straipsnis

Dalyvavimo reikalavimus atitinkantys subjektai

Dalyvavimo reikalavimus atitinkantys subjektai

1.   Pagal Programą vykdomuose veiksmuose gali dalyvauti visi teisės subjektai, nepriklausomai nuo jų įsisteigimo vietos, arba tarptautinės organizacijos su sąlyga, kad tenkinamos šiame reglamente ir darbo programoje arba kvietime teikti pasiūlymus nustatytos sąlygos.

1.   Pagal Programą vykdomuose veiksmuose gali dalyvauti visi teisės subjektai, nepriklausomai nuo jų įsisteigimo vietos,
  įskaitant teisės subjektus iš neasocijuotųjų trečiųjų valstybių,
  arba tarptautinės organizacijos su sąlyga, kad tenkinamos šiame reglamente ir darbo programoje arba kvietime teikti pasiūlymus nustatytos sąlygos.

2.   Subjektai priklauso konsorciumui, kurį sudaro bent trys nepriklausomi teisės subjektai, kurių kiekvienas įsisteigęs vis kitoje valstybėje narėje ar asocijuotojoje šalyje ir bent
  vienas
  iš jų – valstybėje narėje, nebent:

2.   Subjektai priklauso konsorciumui, kurį sudaro bent trys nepriklausomi teisės subjektai, kurių kiekvienas įsisteigęs vis kitoje valstybėje narėje
  , įskaitant atokiausius regionus,
  ar asocijuotojoje šalyje ir bent
  du
  iš jų – valstybėje narėje, nebent
  vykdomas 3 arba 4 dalyje nurodytas veiksmas.

a)

a)

pagrįstais atvejais darbo programoje numatyta kitaip;

pagrįstais atvejais darbo programoje numatyta kitaip;

| b) | vykdomas 3 arba 4 dalyje nurodytas veiksmas. |
| --- | --- |

b)

b)

vykdomas 3 arba 4 dalyje nurodytas veiksmas.

vykdomas 3 arba 4 dalyje nurodytas veiksmas.

3.   Europos mokslinių tyrimų tarybos (EMTT) mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų veiksmus, Europos inovacijų tarybos veiksmus, mokymo ir judumo veiksmus arba bendro programos finansavimo veiksmus gali įgyvendinti vienas ar daugiau teisės subjektų, iš kurių vienas turi būti įsisteigęs valstybėje narėje arba asocijuotojoje šalyje.

3.   Europos mokslinių tyrimų tarybos (EMTT) mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų veiksmus, Europos inovacijų tarybos veiksmus, mokymo ir judumo veiksmus arba bendro programos finansavimo veiksmus gali įgyvendinti vienas ar daugiau teisės subjektų, iš kurių vienas turi būti įsisteigęs valstybėje narėje arba
  , kai taikytina,
  asocijuotojoje šalyje
  pagal 12 straipsnio 1 dalį
  .

4.   Koordinavimo ir paramos veiksmus gali įgyvendinti vienas ar daugiau teisės subjektų, kurie gali būti įsisteigę valstybėje narėje, asocijuotojoje šalyje arba kitoje trečiojoje valstybėje.

4.   Koordinavimo ir paramos veiksmus gali įgyvendinti vienas ar daugiau teisės subjektų, kurie gali būti įsisteigę valstybėje narėje
  ar
  asocijuotojoje šalyje, arba kitoje trečiojoje valstybėje.

5.   Jei veiksmas susijęs su Sąjungos strateginiu turtu, interesais, autonomija ar saugumu, darbo programoje gali būti numatyta, kad jame gali dalyvauti tik valstybėse narėse įsisteigę teisės subjektai arba, be jų, ir nurodytose asocijuotosiose šalyse ar kitose trečiosiose valstybėse įsisteigę teisės subjektai.

5.   Jei veiksmas susijęs su Sąjungos strateginiu turtu, interesais, autonomija ar saugumu, darbo programoje gali būti numatyta, kad jame gali dalyvauti tik valstybėse narėse įsisteigę teisės subjektai arba, be jų, ir nurodytose asocijuotosiose šalyse ar kitose trečiosiose valstybėse įsisteigę teisės subjektai.

6.   Atsižvelgiant į konkrečius politikos reikalavimus ar veiksmo pobūdį ir tikslus, darbo programoje, be 2, 3, 4 ir 5 dalyse nurodytųjų, gali būti nustatyti papildomi tinkamumo kriterijai, pavyzdžiui, teisės subjektų skaičius, teisės subjektų rūšis ir įsisteigimo vieta.

6.   Atsižvelgiant į konkrečius politikos reikalavimus ar veiksmo pobūdį ir tikslus, darbo programoje, be 2, 3, 4 ir 5 dalyse nurodytųjų, gali būti nustatyti papildomi tinkamumo kriterijai, pavyzdžiui, teisės subjektų skaičius, teisės subjektų rūšis ir įsisteigimo vieta.

7.   Jei veiksmui naudojamos
  9 straipsnio 8 dalyje
  nurodytos sumos, jame gali dalyvauti tik vienas teisės subjektas, įsisteigęs įgaliojimus perduodančios valdymo institucijos jurisdikcijos teritorijoje, išskyrus atvejus, kai su valdymo institucija sutariama kitaip ir kai tai numatyta darbo programoje.

7.   Jei veiksmui naudojamos
  11 straipsnyje
  nurodytos sumos, jame gali dalyvauti tik vienas teisės subjektas, įsisteigęs įgaliojimus perduodančios valdymo institucijos jurisdikcijos teritorijoje, išskyrus atvejus, kai su valdymo institucija sutariama kitaip ir kai tai numatyta darbo programoje.

8.   Jei tai nurodyta darbo programoje, veiksmuose gali dalyvauti Jungtinis tyrimų centras.

8.   Jei tai nurodyta darbo programoje, veiksmuose gali dalyvauti Jungtinis tyrimų centras.

9.
     
  Jungtinis tyrimų centras, tarptautinės Europos mokslinių tyrimų organizacijos ir pagal Sąjungos teisę sukurti teisės subjektai laikomi įsisteigusiais kitoje valstybėje narėje nei tos, kuriose įsisteigę kiti veiksme dalyvaujantys teisės subjektai.

10.   Europos mokslinių tyrimų tarybos (EMTT) mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų veiksmuose ir mokymo bei judumo veiksmuose dalyvaujančios tarptautinės organizacijos, kurių būstinės yra valstybėje narėje arba asocijuotojoje šalyje, laikomos įsisteigusiomis toje valstybėje narėje ar asocijuotojoje šalyje.

10.   Europos mokslinių tyrimų tarybos (EMTT) mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų veiksmuose ir mokymo bei judumo veiksmuose dalyvaujančios tarptautinės organizacijos, kurių būstinės yra valstybėje narėje arba asocijuotojoje šalyje, laikomos įsisteigusiomis toje valstybėje narėje ar asocijuotojoje šalyje.

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnis

19 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 19 straipsnis | 19 straipsnis |
| Finansavimo reikalavimus atitinkantys subjektai | Finansavimo reikalavimus atitinkantys subjektai |
| 1.   Finansavimą gali gauti valstybėje narėje arba asocijuotojoje šalyje įsisteigę subjektai. | 1.   Finansavimą gali gauti valstybėje narėje arba asocijuotojoje šalyje įsisteigę subjektai
  , kaip nurodyta 12 straipsnio 1 dalyje
  . |
| Jei veiksmui naudojamos
  9
  straipsnio
  8
  dalyje nurodytos sumos, finansavimą iš šių sumų gali gauti tik įgaliojimus perduodančios valdymo institucijos jurisdikcijos teritorijoje įsisteigę subjektai. | Jei veiksmui naudojamos
  11
  straipsnio
  3
  dalyje nurodytos sumos, finansavimą iš šių sumų gali gauti tik įgaliojimus perduodančios valdymo institucijos jurisdikcijos teritorijoje įsisteigę subjektai. |
| | 1a.
     
  Kai taikytina, veiksme dalyvaujančios tarptautinės organizacijos gali gauti finansavimą, jei jos turi buveinę valstybėje narėje arba asocijuotojoje šalyje. |
| | 1b.
     
  Mažas ir vidutines pajamas gaunančiose šalyse ir, išimties tvarka, kitose neasocijuotosiose trečiosiose valstybėse įsisteigę subjektai galėtų gauti finansavimą veiksmui, jei: |
| | a) | trečioji valstybė yra nurodyta darbo programoje ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

19 straipsnis

19 straipsnis

Finansavimo reikalavimus atitinkantys subjektai

Finansavimo reikalavimus atitinkantys subjektai

1.   Finansavimą gali gauti valstybėje narėje arba asocijuotojoje šalyje įsisteigę subjektai.

1.   Finansavimą gali gauti valstybėje narėje arba asocijuotojoje šalyje įsisteigę subjektai
  , kaip nurodyta 12 straipsnio 1 dalyje
  .

Jei veiksmui naudojamos
  9
  straipsnio
  8
  dalyje nurodytos sumos, finansavimą iš šių sumų gali gauti tik įgaliojimus perduodančios valdymo institucijos jurisdikcijos teritorijoje įsisteigę subjektai.

9

8

Jei veiksmui naudojamos
  11
  straipsnio
  3
  dalyje nurodytos sumos, finansavimą iš šių sumų gali gauti tik įgaliojimus perduodančios valdymo institucijos jurisdikcijos teritorijoje įsisteigę subjektai.

11

3

1a.
     
  Kai taikytina, veiksme dalyvaujančios tarptautinės organizacijos gali gauti finansavimą, jei jos turi buveinę valstybėje narėje arba asocijuotojoje šalyje.

1b.
     
  Mažas ir vidutines pajamas gaunančiose šalyse ir, išimties tvarka, kitose neasocijuotosiose trečiosiose valstybėse įsisteigę subjektai galėtų gauti finansavimą veiksmui, jei:

a)

a)

trečioji valstybė yra nurodyta darbo programoje ir

trečioji valstybė yra nurodyta darbo programoje ir

| b) | Komisija ar finansavimo įstaiga mano, kad jų dalyvavimas yra labai svarbus įgyvendinant veiksmą. |
| --- | --- |

b)

b)

Komisija ar finansavimo įstaiga mano, kad jų dalyvavimas yra labai svarbus įgyvendinant veiksmą.

Komisija ar finansavimo įstaiga mano, kad jų dalyvavimas yra labai svarbus įgyvendinant veiksmą.

2.   
  Neasocijuotojoje trečiojoje valstybėje
  įsisteigę subjektai
  iš esmės
  turėtų padengti savo dalyvavimo išlaidas.
  Tačiau mažas
  ir
  vidutines pajamas gaunančiose šalyse
  ir
  – išimties tvarka – kitose neasocijuotosiose trečiosiose valstybėse įsisteigę subjektai galėtų gauti finansavimą veiksmui
  ,
  jei:

2.   
  Kitose neasocijuotose trečiosiose valstybėse
  įsisteigę subjektai turėtų padengti savo dalyvavimo išlaidas.
  Mokslinių tyrimų
  ir
  technologijų plėtros susitarimai tarp tų neasocijuotųjų trečiųjų valstybių
  ir
  Sąjungos gali būti sudaromi, kai manoma, kad tai naudinga, ir gali būti nustatytas bendro finansavimo mechanizmas, panašus į tuos
  ,
  dėl kurių susitarta programoje „Horizontas 2020“. Tos valstybės Sąjungos teisės subjektams užtikrina abipusę prieigą prie tų šalių mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų finansavimo programų, taip pat abipusiškumą suteikiant atvirąją prieigą prie mokslinių tyrimų rezultatų ir duomenų bei sąžiningų ir lygiaverčių intelektinės nuosavybės teisių nuostatų.

| a) | ta trečioji valstybė yra nurodyta Komisijos priimtoje darbo programoje arba jei |
| --- | --- |

a)

a)

ta trečioji valstybė yra nurodyta Komisijos priimtoje darbo programoje arba jei

ta trečioji valstybė yra nurodyta Komisijos priimtoje darbo programoje arba jei

| b) | Komisija ar finansavimo įstaiga mano, kad jų dalyvavimas yra labai svarbus įgyvendinant veiksmą. |
| --- | --- |

b)

b)

Komisija ar finansavimo įstaiga mano, kad jų dalyvavimas yra labai svarbus įgyvendinant veiksmą.

Komisija ar finansavimo įstaiga mano, kad jų dalyvavimas yra labai svarbus įgyvendinant veiksmą.

3.   Veiksme dalyvaujantys susiję subjektai gali gauti finansavimą, jei jie yra įsisteigę valstybėje narėje,
  asocijuotojoje šalyje
  arba
  Komisijos priimtoje darbo programoje nurodytoje trečiojoje valstybėje
  .

3.   Veiksme dalyvaujantys susiję subjektai gali gauti finansavimą, jei jie yra įsisteigę valstybėje narėje arba
  asocijuotojoje šalyje
  .

3a.
     
  Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, konkrečiai nurodydama kiekvienos neasocijuotosios trečiosios šalies dalyvaujantiems subjektams skirtą Sąjungos finansinio įnašo dalį ir tos pačios šalies skirto finansinio įnašo jų veikloje dalyvaujantiems Sąjungos subjektams sumą.

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnis

20 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 20 straipsnis | 20 straipsnis |
| Kvietimai teikti pasiūlymus | Kvietimai teikti pasiūlymus |
| 1.   Su visais veiksmais
  , išskyrus pagal Europos inovacijų tarybos priemonę „Pathfinder“ vykdomą pereinamąją veiklą,
  susijusių kvietimų teikti pasiūlymus turinys pateikiamas darbo programoje. | 1.   Su visais veiksmais susijusių kvietimų teikti pasiūlymus turinys pateikiamas darbo programoje. |
| | Darbo programoje paaiškinama, kodėl konkretus veiksmas turi būti finansuojamas atsižvelgiant į konkrečių ankstesnių projektų rezultatus ir į mokslo, technologijų ir inovacijų būklę nacionaliniu, Sąjungos ir tarptautiniu lygmeniu bei į atitinkamą politikos, rinkos ir visuomenės raidą. |
| 2.
     
  Pagal Europos inovacijų tarybos priemonę „Pathfinder“ vykdomai pereinamajai veiklai taikomos šios sąlygos: | |
| a) | sprendimai dėl kvietimų teikti pasiūlymus skelbimo ir turinio priimami atsižvelgiant į darbo programoje nustatytus su atitinkama veiksmų visuma susijusius tikslus ir biudžetą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

20 straipsnis

20 straipsnis

Kvietimai teikti pasiūlymus

Kvietimai teikti pasiūlymus

1.   Su visais veiksmais
  , išskyrus pagal Europos inovacijų tarybos priemonę „Pathfinder“ vykdomą pereinamąją veiklą,
  susijusių kvietimų teikti pasiūlymus turinys pateikiamas darbo programoje.

1.   Su visais veiksmais susijusių kvietimų teikti pasiūlymus turinys pateikiamas darbo programoje.

Darbo programoje paaiškinama, kodėl konkretus veiksmas turi būti finansuojamas atsižvelgiant į konkrečių ankstesnių projektų rezultatus ir į mokslo, technologijų ir inovacijų būklę nacionaliniu, Sąjungos ir tarptautiniu lygmeniu bei į atitinkamą politikos, rinkos ir visuomenės raidą.

Darbo programoje paaiškinama, kodėl konkretus veiksmas turi būti finansuojamas atsižvelgiant į konkrečių ankstesnių projektų rezultatus ir į mokslo, technologijų ir inovacijų būklę nacionaliniu, Sąjungos ir tarptautiniu lygmeniu bei į atitinkamą politikos, rinkos ir visuomenės raidą.

2.
     
  Pagal Europos inovacijų tarybos priemonę „Pathfinder“ vykdomai pereinamajai veiklai taikomos šios sąlygos:

a)

a)

sprendimai dėl kvietimų teikti pasiūlymus skelbimo ir turinio priimami atsižvelgiant į darbo programoje nustatytus su atitinkama veiksmų visuma susijusius tikslus ir biudžetą;

sprendimai dėl kvietimų teikti pasiūlymus skelbimo ir turinio priimami atsižvelgiant į darbo programoje nustatytus su atitinkama veiksmų visuma susijusius tikslus ir biudžetą;

| b) | 50 000  EUR neviršijančios fiksuoto dydžio dotacijos gali būti teikiamos neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus, siekiant įgyvendinti skubius koordinavimo ir paramos veiksmus, susijusius su veiksmų visumą įgyvendinančios gavėjų bendruomenės stiprinimu arba galimų atžalinių įmonių ar potencialių rinkas kuriančių inovacijų vertinimu. |
| --- | --- |

b)

b)

50 000  EUR neviršijančios fiksuoto dydžio dotacijos gali būti teikiamos neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus, siekiant įgyvendinti skubius koordinavimo ir paramos veiksmus, susijusius su veiksmų visumą įgyvendinančios gavėjų bendruomenės stiprinimu arba galimų atžalinių įmonių ar potencialių rinkas kuriančių inovacijų vertinimu.

50 000  EUR neviršijančios fiksuoto dydžio dotacijos gali būti teikiamos neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus, siekiant įgyvendinti skubius koordinavimo ir paramos veiksmus, susijusius su veiksmų visumą įgyvendinančios gavėjų bendruomenės stiprinimu arba galimų atžalinių įmonių ar potencialių rinkas kuriančių inovacijų vertinimu.

3.   Jei to reikia nustatytiems tikslams pasiekti, gali būti skelbiami riboti kvietimai teikti pasiūlymus, siekiant išplėtoti papildomą veiklą arba į vykdomus veiksmus įtraukti papildomų partnerių.

3.   Jei to reikia nustatytiems tikslams pasiekti, gali būti skelbiami riboti kvietimai teikti pasiūlymus, siekiant išplėtoti papildomą veiklą arba į vykdomus veiksmus įtraukti papildomų partnerių.

4.   Kvietimo teikti pasiūlymus skelbti nereikia koordinavimo ir paramos veiksmams ar bendro programos finansavimo veiksmams, kuriuos:

4.   Kvietimo teikti pasiūlymus skelbti nereikia koordinavimo ir paramos veiksmams ar bendro programos finansavimo veiksmams, kuriuos:

| a) | vykdys Jungtinis tyrimų centras arba darbo programoje nurodyti teisės subjektai ir kurie |
| --- | --- |

a)

vykdys Jungtinis tyrimų centras arba darbo programoje nurodyti teisės subjektai ir kurie

| a) | vykdys Jungtinis tyrimų centras arba darbo programoje nurodyti teisės subjektai ir kurie |
| --- | --- |

a)

vykdys Jungtinis tyrimų centras arba darbo programoje nurodyti teisės subjektai ir kurie

| b) | nepatenka į kvietimų teikti pasiūlymus taikymo sritį. |
| --- | --- |

b)

nepatenka į kvietimų teikti pasiūlymus taikymo sritį.

| b) | nepatenka į kvietimų teikti pasiūlymus taikymo sritį. |
| --- | --- |

b)

nepatenka į kvietimų teikti pasiūlymus taikymo sritį.

5.   Darbo programoje nurodomi kvietimai, pagal kuriuos pateiktiems pasiūlymams bus taikoma pažangumo ženklų suteikimo procedūra. Pareiškėjui iš anksto leidus, su paraiška ir jos vertinimu susijusia informacija gali būti dalijamasi su suinteresuotomis finansavimo institucijomis su sąlyga, kad sudaromi konfidencialumo susitarimai.

5.   Darbo programoje nurodomi kvietimai, pagal kuriuos pateiktiems pasiūlymams bus taikoma pažangumo ženklų suteikimo procedūra. Pareiškėjui iš anksto leidus, su paraiška ir jos vertinimu susijusia informacija gali būti dalijamasi su suinteresuotomis finansavimo institucijomis su sąlyga, kad sudaromi konfidencialumo susitarimai.

5a.
     
  Siekiant išspręsti pernelyg didelio pasiūlymų skaičiaus problemą, Komisija gali taikyti dviejų etapų vertinimo procedūrą.

Pakeitimas 81

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnis

21 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 21 straipsnis | 21 straipsnis |
| Bendri kvietimai | Bendri kvietimai |
| Komisija ar finansavimo įstaiga gali paskelbti bendrą kvietimą teikti pasiūlymus su: | Komisija ar finansavimo įstaiga gali paskelbti bendrą kvietimą teikti pasiūlymus su: |
| a) | trečiosiomis valstybėmis, be kita ko, jų mokslo ir technologijų organizacijomis ar agentūromis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

21 straipsnis

21 straipsnis

Bendri kvietimai

Bendri kvietimai

Komisija ar finansavimo įstaiga gali paskelbti bendrą kvietimą teikti pasiūlymus su:

Komisija ar finansavimo įstaiga gali paskelbti bendrą kvietimą teikti pasiūlymus su:

a)

trečiosiomis valstybėmis, be kita ko, jų mokslo ir technologijų organizacijomis ar agentūromis;

| a) | trečiosiomis valstybėmis, be kita ko, jų mokslo ir technologijų organizacijomis ar agentūromis; |
| --- | --- |

a)

trečiosiomis valstybėmis, be kita ko, jų mokslo ir technologijų organizacijomis ar agentūromis;

| b) | tarptautinėmis organizacijomis; |
| --- | --- |

b)

tarptautinėmis organizacijomis;

| b) | tarptautinėmis organizacijomis; |
| --- | --- |

b)

tarptautinėmis organizacijomis;

| c) | ne pelno teisės subjektais. |
| --- | --- |

c)

ne pelno teisės subjektais.

| c) | ne pelno teisės subjektais. |
| --- | --- |

c)

ne pelno teisės subjektais.

Skelbiant bendrą kvietimą, nustatomos bendros pasiūlymų atrankos ir vertinimo procedūros. Procedūrose dalyvauja proporcingai sudaryta kiekvienos šalies paskirtų ekspertų grupė.

Skelbiant bendrą kvietimą,
  paraiškas teikiantys konsorciumai turėtų atitikti šio reglamento 18 straipsnio 2 dalyje nurodytus reikalavimus ir
  nustatomos bendros pasiūlymų atrankos ir vertinimo procedūros. Procedūrose dalyvauja proporcingai sudaryta kiekvienos šalies paskirtų ekspertų grupė.

paraiškas teikiantys konsorciumai turėtų atitikti šio reglamento 18 straipsnio 2 dalyje nurodytus reikalavimus ir

Pakeitimas 82

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnis

22 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 22 straipsnis | 22 straipsnis |
| Ikiprekybiniai viešieji pirkimai ir novatoriškų sprendimų viešieji pirkimai | Ikiprekybiniai viešieji pirkimai ir novatoriškų sprendimų viešieji pirkimai |
| 1.   Į veiksmus gali įeiti arba jų pirminis tikslas gali būti ikiprekybiniai viešieji pirkimai arba novatoriškų sprendimų viešieji pirkimai, vykdomi gavėjų, kurie yra direktyvose 2014/24/ES (31), 2014/25/ES (32) ir 2009/81/EB (33) apibrėžtos perkančiosios organizacijos arba perkantieji subjektai. | 1.   Į veiksmus gali įeiti arba jų pirminis tikslas gali būti ikiprekybiniai viešieji pirkimai arba novatoriškų sprendimų viešieji pirkimai, vykdomi gavėjų, kurie yra direktyvose 2014/24/ES (31), 2014/25/ES (32) ir 2009/81/EB (33) apibrėžtos perkančiosios organizacijos arba perkantieji subjektai. |
| 2.   Viešųjų pirkimų procedūromis: | 2.   Viešųjų pirkimų procedūromis: |
| a) | laikomasi skaidrumo, nediskriminavimo, vienodų sąlygų taikymo, patikimo finansų valdymo ir proporcingumo principų bei konkurencijos taisyklių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

22 straipsnis

22 straipsnis

Ikiprekybiniai viešieji pirkimai ir novatoriškų sprendimų viešieji pirkimai

Ikiprekybiniai viešieji pirkimai ir novatoriškų sprendimų viešieji pirkimai

1.   Į veiksmus gali įeiti arba jų pirminis tikslas gali būti ikiprekybiniai viešieji pirkimai arba novatoriškų sprendimų viešieji pirkimai, vykdomi gavėjų, kurie yra direktyvose 2014/24/ES (31), 2014/25/ES (32) ir 2009/81/EB (33) apibrėžtos perkančiosios organizacijos arba perkantieji subjektai.

1.   Į veiksmus gali įeiti arba jų pirminis tikslas gali būti ikiprekybiniai viešieji pirkimai arba novatoriškų sprendimų viešieji pirkimai, vykdomi gavėjų, kurie yra direktyvose 2014/24/ES (31), 2014/25/ES (32) ir 2009/81/EB (33) apibrėžtos perkančiosios organizacijos arba perkantieji subjektai.

2.   Viešųjų pirkimų procedūromis:

2.   Viešųjų pirkimų procedūromis:

a)

laikomasi skaidrumo, nediskriminavimo, vienodų sąlygų taikymo, patikimo finansų valdymo ir proporcingumo principų bei konkurencijos taisyklių;

| a) | laikomasi skaidrumo, nediskriminavimo, vienodų sąlygų taikymo, patikimo finansų valdymo ir proporcingumo principų bei konkurencijos taisyklių; |
| --- | --- |

a)

laikomasi skaidrumo, nediskriminavimo, vienodų sąlygų taikymo, patikimo finansų valdymo ir proporcingumo principų bei konkurencijos taisyklių;

| b) | jei tai ikiprekybiniai viešieji pirkimai – gali būti numatomos specialios sąlygos, pavyzdžiui, nustatoma, kad perkama veikla gali būti vykdoma tik valstybių narių ir asocijuotųjų šalių teritorijoje; |
| --- | --- |

b)

jei tai ikiprekybiniai viešieji pirkimai – gali būti numatomos specialios sąlygos, pavyzdžiui, nustatoma, kad perkama veikla gali būti vykdoma tik valstybių narių ir asocijuotųjų šalių teritorijoje;

| b) | jei tai ikiprekybiniai viešieji pirkimai
  , gali būti naudojama supaprastinta ir (arba) pagreitinta procedūra ir
  gali būti numatomos specialios sąlygos, pavyzdžiui, nustatoma, kad perkama veikla gali būti vykdoma tik valstybių narių ir asocijuotųjų šalių teritorijoje; |
| --- | --- |

b)

jei tai ikiprekybiniai viešieji pirkimai
  , gali būti naudojama supaprastinta ir (arba) pagreitinta procedūra ir
  gali būti numatomos specialios sąlygos, pavyzdžiui, nustatoma, kad perkama veikla gali būti vykdoma tik valstybių narių ir asocijuotųjų šalių teritorijoje;

, gali būti naudojama supaprastinta ir (arba) pagreitinta procedūra ir

| c) | gali būti leidžiama pagal tą pačią procedūrą skirti kelias sutartis (pasirinkti kelis tiekėjus); |
| --- | --- |

c)

gali būti leidžiama pagal tą pačią procedūrą skirti kelias sutartis (pasirinkti kelis tiekėjus);

| c) | gali būti leidžiama pagal tą pačią procedūrą skirti kelias sutartis (pasirinkti kelis tiekėjus); |
| --- | --- |

c)

gali būti leidžiama pagal tą pačią procedūrą skirti kelias sutartis (pasirinkti kelis tiekėjus);

| d) | numatoma, kad sutartys bus skiriamos ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo (-ų) teikėjui (-ams), kartu užtikrinant, kad nebūtų interesų konflikto. |
| --- | --- |

d)

numatoma, kad sutartys bus skiriamos ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo (-ų) teikėjui (-ams), kartu užtikrinant, kad nebūtų interesų konflikto.

| d) | numatoma, kad sutartys bus skiriamos ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo (-ų) teikėjui (-ams), kartu užtikrinant, kad nebūtų interesų konflikto. |
| --- | --- |

d)

numatoma, kad sutartys bus skiriamos ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo (-ų) teikėjui (-ams), kartu užtikrinant, kad nebūtų interesų konflikto.

3.   Ikiprekybiniuose viešuosiuose pirkimuose dalyvaujančiam rangovui, kuris sukuria rezultatus, priklauso bent jau su jais susijusios intelektinės nuosavybės teisės. Perkančiosioms organizacijoms
  priklauso bent jau teisė
  nemokamai naudotis rezultatais savo reikmėms
  ir teisė sąžiningomis ir pagrįstomis sąlygomis suteikti arba reikalauti dalyvaujančių rangovų suteikti trečiosioms šalims neišimtines licencijas naudotis rezultatais perkančiosios organizacijos reikmėms be teisės teikti sublicencijas
  . Jei rangovas nepanaudoja rezultatų komerciniais tikslais per sutartyje nustatytą laikotarpį po ikiprekybinių viešųjų pirkimų, perkančiosios organizacijos gali reikalauti, kad jis perduotų joms visas rezultatų nuosavybės teises.

3.   Ikiprekybiniuose viešuosiuose pirkimuose dalyvaujančiam rangovui, kuris sukuria rezultatus, priklauso bent jau su jais susijusios intelektinės nuosavybės teisės. Perkančiosioms organizacijoms
  turi teisę
  nemokamai naudotis rezultatais savo reikmėms. Jei rangovas nepanaudoja rezultatų komerciniais tikslais per sutartyje nustatytą laikotarpį po ikiprekybinių viešųjų pirkimų, perkančiosios organizacijos
  konsultuojasi su rangovu ir išsiaiškina priežastis, kodėl jis nenaudoja rezultatų. Po šių konsultacijų perkančioji organizacija
  gali reikalauti, kad jis perduotų joms visas rezultatų nuosavybės teises.

3a.
     
  Konkrečios nuostatos, susijusios su nuosavybe, prieigos teisėmis ir licencijavimu, gali būti nustatytos novatoriškų sprendimų viešųjų pirkimų sutartyse.

Pakeitimas 83

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnis

23 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 23 straipsnis | Išbraukta. |
| Sudėtinis finansavimas | |
| Veiksmui, kuriam skirtas įnašas iš kitos Sąjungos programos lėšų, taip pat gali būti skirtas įnašas iš Programos lėšų, jei tais įnašais dengiamos ne tos pačios išlaidos. Kiekvienam įnašui taikomos atitinkamoje Sąjungos programoje, iš kurios lėšų jis teikiamas veiksmui, nustatytos taisyklės. Sudėtinio finansavimo suma neviršija visų tinkamų finansuoti veiklos išlaidų, o iš skirtingų Sąjungos programų lėšų skiriama parama gali būti apskaičiuojama proporcingai, laikantis dokumentų, kuriais nustatomos paramos sąlygos. | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

23 straipsnis

23 straipsnis

Išbraukta.

Išbraukta.

Sudėtinis finansavimas

Sudėtinis finansavimas

Veiksmui, kuriam skirtas įnašas iš kitos Sąjungos programos lėšų, taip pat gali būti skirtas įnašas iš Programos lėšų, jei tais įnašais dengiamos ne tos pačios išlaidos. Kiekvienam įnašui taikomos atitinkamoje Sąjungos programoje, iš kurios lėšų jis teikiamas veiksmui, nustatytos taisyklės. Sudėtinio finansavimo suma neviršija visų tinkamų finansuoti veiklos išlaidų, o iš skirtingų Sąjungos programų lėšų skiriama parama gali būti apskaičiuojama proporcingai, laikantis dokumentų, kuriais nustatomos paramos sąlygos.

Veiksmui, kuriam skirtas įnašas iš kitos Sąjungos programos lėšų, taip pat gali būti skirtas įnašas iš Programos lėšų, jei tais įnašais dengiamos ne tos pačios išlaidos. Kiekvienam įnašui taikomos atitinkamoje Sąjungos programoje, iš kurios lėšų jis teikiamas veiksmui, nustatytos taisyklės. Sudėtinio finansavimo suma neviršija visų tinkamų finansuoti veiklos išlaidų, o iš skirtingų Sąjungos programų lėšų skiriama parama gali būti apskaičiuojama proporcingai, laikantis dokumentų, kuriais nustatomos paramos sąlygos.

Pakeitimas 84

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio pavadinimas

24 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Atrankos kriterijai | Pareiškėjų finansiniai pajėgumai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Atrankos kriterijai

Atrankos kriterijai

Pareiškėjų finansiniai pajėgumai

Pareiškėjų finansiniai pajėgumai

Pakeitimas 85

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnis

25 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 25 straipsnis | 25 straipsnis |
| Skyrimo kriterijai | Atrankos ir
  skyrimo kriterijai |
| 1.   Pasiūlymas vertinamas remiantis šiais skyrimo kriterijais: | 1.   Pasiūlymas vertinamas remiantis šiais skyrimo kriterijais: |
| a) | pažangumo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

25 straipsnis

25 straipsnis

Skyrimo kriterijai

Atrankos ir
  skyrimo kriterijai

Atrankos ir

1.   Pasiūlymas vertinamas remiantis šiais skyrimo kriterijais:

1.   Pasiūlymas vertinamas remiantis šiais skyrimo kriterijais:

a)

pažangumo;

| a) | pažangumo; |
| --- | --- |

a)

pažangumo;

| b) | poveikio; |
| --- | --- |

b)

poveikio;

| b) | poveikio; |
| --- | --- |

b)

poveikio;

| c) | įgyvendinimo kokybės ir efektyvumo. |
| --- | --- |

c)

įgyvendinimo kokybės ir efektyvumo.

| c) | įgyvendinimo kokybės ir efektyvumo. |
| --- | --- |

c)

įgyvendinimo kokybės ir efektyvumo.

2.   EMTT mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų veiksmų pasiūlymams taikomas tik 1 dalies a punkte nurodytas kriterijus.

2.   EMTT mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų veiksmų pasiūlymams taikomas tik 1 dalies a punkte nurodytas kriterijus.
  Tik tais atvejais, kai dviem ar daugiau pažangių projektų suteikiamas toks pat reitingas, diferencijavimas atliekamas taikant 1 dalies b arba c punkte nurodytus kriterijus.

3.   Darbo programoje nustatomos išsamesnės 1 dalyje nustatytų skyrimo kriterijų taikymo taisyklės
  ir gali būti nurodomi lyginamieji svoriai ir ribinės vertės.

3.   Darbo programoje nustatomos išsamesnės 1 dalyje nustatytų skyrimo kriterijų taikymo taisyklės
  , įskaitant lyginamuosius svorius, ribines vertes ir ex-aequo pasiūlymų tvarkymo taisykles, atsižvelgiant į kvietimų teikti pasiūlymus tikslus. Ex-aequo pasiūlymų tvarkymo sąlygos gali apimti šiuo kriterijus (be ne tik): MVĮ, lytis, dalyviai iš šalių, kuriose didinamas dalyvių skaičius;

3a.
     
  Komisija atsižvelgia į galimybę taikyti dviejų etapų paraiškų teikimo procedūrą ir, kai įmanoma, anoniminiai pasiūlymai gali būti įvertinti per pirmąjį vertinimo etapą, remiantis 1 dalyje nurodytais skyrimo kriterijais.

Pakeitimas 86

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnis

26 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 26 straipsnis | 26 straipsnis |
| Vertinimas | Vertinimas |
| 1.   Pasiūlymus vertina vertinimo komitetas, kuris
  gali būti
  : | 1.   Pasiūlymus vertina vertinimo komitetas, kuris
  yra
  : |
| — | vien arba dalinai sudarytas
  iš išorės nepriklausomų ekspertų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

26 straipsnis

26 straipsnis

Vertinimas

Vertinimas

1.   Pasiūlymus vertina vertinimo komitetas, kuris
  gali būti
  :

1.   Pasiūlymus vertina vertinimo komitetas, kuris
  yra
  :

—

vien arba dalinai sudarytas
  iš išorės nepriklausomų ekspertų;

vien arba dalinai sudarytas

| — | sudarytas
  iš išorės nepriklausomų ekspertų. |
| --- | --- |

—

sudarytas
  iš išorės nepriklausomų ekspertų.

sudarytas

| — | sudarytas
  iš Finansinio reglamento 150 straipsnyje nurodytų Sąjungos institucijų arba įstaigų atstovų. |
| --- | --- |

—

sudarytas
  iš Finansinio reglamento 150 straipsnyje nurodytų Sąjungos institucijų arba įstaigų atstovų.

sudarytas

Europos inovacijų tarybos ir komandiruočių atveju vertinimo komitetas gali būti sudarytas
  iš Finansinio reglamento 150 straipsnyje nurodytų Sąjungos institucijų arba įstaigų atstovų.

Europos inovacijų tarybos ir komandiruočių atveju vertinimo komitetas gali būti sudarytas

Vertinimo komitetui gali padėti nepriklausomi ekspertai.

Vertinimo komitetui gali padėti nepriklausomi ekspertai.

2.   Prireikus vertinimo komitetas išdėsto pagal taikomas ribines vertes tinkamais pripažintus pasiūlymus eilės tvarka pagal:

2.   Prireikus vertinimo komitetas išdėsto pagal taikomas ribines vertes tinkamais pripažintus pasiūlymus eilės tvarka pagal:

| — | vertinimo balus; |
| --- | --- |

—

vertinimo balus;

| — | vertinimo balus; |
| --- | --- |

—

vertinimo balus;

| — | tai, kiek jie padeda siekti konkrečių politikos tikslų, be kita ko, kiek jie padeda sudaryti nuoseklią projektų visumą. |
| --- | --- |

—

tai, kiek jie padeda siekti konkrečių politikos tikslų, be kita ko, kiek jie padeda sudaryti nuoseklią projektų visumą.

| — | tai, kiek jie padeda siekti konkrečių politikos tikslų, be kita ko, kiek jie padeda sudaryti nuoseklią projektų visumą. |
| --- | --- |

—

tai, kiek jie padeda siekti konkrečių politikos tikslų, be kita ko, kiek jie padeda sudaryti nuoseklią projektų visumą.

Vertinimo komitetas taip pat gali pasiūlyti pasiūlymų pakeitimų, jei to reikia projektų visumos nuoseklumui užtikrinti.

Vertinimo komitetas taip pat gali pasiūlyti pasiūlymų pakeitimų, jei to reikia projektų visumos nuoseklumui užtikrinti.

Vertinimo komitetas
  tik išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais
  gali pasiūlyti pasiūlymų pakeitimų, jei to reikia projektų visumos nuoseklumui užtikrinti.

tik išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais

2a.
     
  Vykstant vertinimo procesui, vengiama interesų konfliktų ir šališkumo reputacijos atžvilgiu. Užtikrinamas vertinimo kriterijų ir pasiūlymų vertinimų balais skaidrumas.

Pakeitimas 87

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnis

27 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 27 straipsnis | 27 straipsnis |
| Vertinimo persvarstymo tvarka | Vertinimo persvarstymo tvarka
  , klausimai ir skundai |
| 1.   Pareiškėjas gali prašyti persvarstyti vertinimą, jei mano, kad jo pasiūlymui nebuvo tinkamai taikoma taikytina vertinimo procedūra. | 1.   Pareiškėjas gali prašyti persvarstyti vertinimą, jei mano, kad jo pasiūlymui nebuvo tinkamai taikoma taikytina vertinimo procedūra. |
| 2.   Persvarstomi tik procedūriniai vertinimo aspektai, o ne pasiūlymo privalumų vertinimas. | 2.   Persvarstomi tik procedūriniai vertinimo aspektai, o ne pasiūlymo privalumų vertinimas. |
| | 2a.
     
  Prašymas dėl persvarstymo turėtų būti susijęs su konkrečiu pasiūlymu ir pateiktas per 30 dienų po vertinimo rezultatų paskelbimo. Persvarstymo komitetui vadovauja ir jį sudaro atstovai, kurie nedalyvavo kvietime teikti pasiūlymus. Komitetas sprendžia, ar pasiūlymą reikia vertinti iš naujo ar patvirtinamas pradinis vertinimas. Šį sprendimą komitetas priima pagrįstai nedelsdamas, kad nebūtų daromas neigiamas poveikis atrankos galimybėms. |
| 3.   Dėl vertinimo persvarstymo nėra vilkinimas pasiūlymų, kuriems netaikoma persvarstymo procedūra, atrankos procesas. | 3.   Dėl vertinimo persvarstymo nėra vilkinimas pasiūlymų, kuriems netaikoma persvarstymo procedūra, atrankos procesas. |
| | 3a.
     
  Komisija užtikrina, kad būtų nustatyta tvarka, pagal kurią dalyviai galėtų pateikti tiesioginius klausimus ar skundus, susijusius su jų dalyvavimu programoje „Europos horizontas“. Informacija apie tai, kaip užregistruoti klausimus ir skundus, turi būti paskelbiama internete. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

27 straipsnis

27 straipsnis

Vertinimo persvarstymo tvarka

Vertinimo persvarstymo tvarka
  , klausimai ir skundai

, klausimai ir skundai

1.   Pareiškėjas gali prašyti persvarstyti vertinimą, jei mano, kad jo pasiūlymui nebuvo tinkamai taikoma taikytina vertinimo procedūra.

1.   Pareiškėjas gali prašyti persvarstyti vertinimą, jei mano, kad jo pasiūlymui nebuvo tinkamai taikoma taikytina vertinimo procedūra.

2.   Persvarstomi tik procedūriniai vertinimo aspektai, o ne pasiūlymo privalumų vertinimas.

2.   Persvarstomi tik procedūriniai vertinimo aspektai, o ne pasiūlymo privalumų vertinimas.

2a.
     
  Prašymas dėl persvarstymo turėtų būti susijęs su konkrečiu pasiūlymu ir pateiktas per 30 dienų po vertinimo rezultatų paskelbimo. Persvarstymo komitetui vadovauja ir jį sudaro atstovai, kurie nedalyvavo kvietime teikti pasiūlymus. Komitetas sprendžia, ar pasiūlymą reikia vertinti iš naujo ar patvirtinamas pradinis vertinimas. Šį sprendimą komitetas priima pagrįstai nedelsdamas, kad nebūtų daromas neigiamas poveikis atrankos galimybėms.

3.   Dėl vertinimo persvarstymo nėra vilkinimas pasiūlymų, kuriems netaikoma persvarstymo procedūra, atrankos procesas.

3.   Dėl vertinimo persvarstymo nėra vilkinimas pasiūlymų, kuriems netaikoma persvarstymo procedūra, atrankos procesas.

3a.
     
  Komisija užtikrina, kad būtų nustatyta tvarka, pagal kurią dalyviai galėtų pateikti tiesioginius klausimus ar skundus, susijusius su jų dalyvavimu programoje „Europos horizontas“. Informacija apie tai, kaip užregistruoti klausimus ir skundus, turi būti paskelbiama internete.

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnis

28 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 28 straipsnis | 28 straipsnis |
| Laikas iki dotacijos suteikimo | Laikas iki dotacijos suteikimo |
| 1.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 194 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos nustatomi šie laikotarpiai: | 1.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 194 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos nustatomi šie laikotarpiai: |
| a) | visi pareiškėjai apie jų paraiškų vertinimo rezultatus informuojami ne vėliau kaip per penkis mėnesius nuo galutinės išsamių pasiūlymų pateikimo dienos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

28 straipsnis

28 straipsnis

Laikas iki dotacijos suteikimo

Laikas iki dotacijos suteikimo

1.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 194 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos nustatomi šie laikotarpiai:

1.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 194 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos nustatomi šie laikotarpiai:

a)

visi pareiškėjai apie jų paraiškų vertinimo rezultatus informuojami ne vėliau kaip per penkis mėnesius nuo galutinės išsamių pasiūlymų pateikimo dienos;

| a) | visi pareiškėjai apie jų paraiškų vertinimo rezultatus informuojami ne vėliau kaip per penkis mėnesius nuo galutinės išsamių pasiūlymų pateikimo dienos; |
| --- | --- |

a)

visi pareiškėjai apie jų paraiškų vertinimo rezultatus informuojami ne vėliau kaip per penkis mėnesius nuo galutinės išsamių pasiūlymų pateikimo dienos;

| b) | dotacijų susitarimai su pareiškėjais pasirašomi ne vėliau kaip per aštuonis mėnesius nuo galutinės išsamių pasiūlymų pateikimo dienos. |
| --- | --- |

b)

dotacijų susitarimai su pareiškėjais pasirašomi ne vėliau kaip per aštuonis mėnesius nuo galutinės išsamių pasiūlymų pateikimo dienos.

| b) | dotacijų susitarimai su pareiškėjais pasirašomi ne vėliau kaip per aštuonis mėnesius nuo galutinės išsamių pasiūlymų pateikimo dienos; |
| --- | --- |

b)

dotacijų susitarimai su pareiškėjais pasirašomi ne vėliau kaip per aštuonis mėnesius nuo galutinės išsamių pasiūlymų pateikimo dienos;

| ba) | specialios dotacijos pagal skubių mokslinių tyrimų ir inovacijų diegimo veiksmų metodą pasirašomos ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo galutinės išsamių pasiūlymų pateikimo dienos. |
| --- | --- |

ba)

ba)

specialios dotacijos pagal skubių mokslinių tyrimų ir inovacijų diegimo veiksmų metodą pasirašomos ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo galutinės išsamių pasiūlymų pateikimo dienos.

specialios dotacijos pagal skubių mokslinių tyrimų ir inovacijų diegimo veiksmų metodą pasirašomos ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo galutinės išsamių pasiūlymų pateikimo dienos.

Laikas iki dotacijų skyrimo neturi turėti įtakos vertinimo kokybei.

Laikas iki dotacijų skyrimo neturi turėti įtakos vertinimo kokybei.

2.   Europos inovacijų tarybos darbo programoje gali būti nustatyti trumpesni laikotarpiai.

2.   Europos inovacijų tarybos darbo programoje gali būti nustatyti trumpesni laikotarpiai.

3.   Be Finansinio reglamento 194 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje nustatytų išimčių, 1 dalyje nurodyti laikotarpiai gali būti ilgesni, jei tai susiję su EMTT veiksmais ar su misijomis, taip pat tais atvejais, kai veiksmai pateikiami vertinti etikos ar saugumo požiūriu.

3.   Be Finansinio reglamento 194 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje nustatytų išimčių, 1 dalyje nurodyti laikotarpiai gali būti ilgesni, jei tai susiję su EMTT veiksmais ar su misijomis, taip pat tais atvejais, kai veiksmai pateikiami vertinti etikos ar saugumo požiūriu.

Pakeitimas 89

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnis

29 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 29 straipsnis | 29 straipsnis |
| Dotacijos įgyvendinimas | Dotacijos įgyvendinimas |
| 1.   Jei gavėjas nevykdo su techniniu veiksmo įgyvendinimu susijusių pareigų, kiti gavėjai vykdo tas pareigas be papildomo Sąjungos finansavimo, išskyrus atvejus, kai jie aiškiai atleidžiami nuo tos pareigos. Kiekvienas gavėjas, laikydamasis su Savidraudos mechanizmu susijusių nuostatų, finansiškai atsako tik už savo skolą. | 1.   Jei gavėjas nevykdo su techniniu veiksmo įgyvendinimu susijusių pareigų, kiti gavėjai vykdo tas pareigas be papildomo Sąjungos finansavimo, išskyrus atvejus, kai jie aiškiai atleidžiami nuo tos pareigos. Kiekvienas gavėjas, laikydamasis su Savidraudos mechanizmu susijusių nuostatų, finansiškai atsako tik už savo skolą. |
| 2.   Dotacijos susitarime gali būti nustatyti tarpiniai tikslai ir susijusios išankstinio finansavimo dalys. Jei tarpiniai tikslai nepasiekiami, veiksmas gali būti sustabdytas, pakeistas arba nutrauktas. | 2.   Dotacijos susitarime gali būti nustatyti tarpiniai tikslai ir susijusios išankstinio finansavimo dalys. Jei tarpiniai tikslai nepasiekiami, veiksmas gali būti sustabdytas, pakeistas
  , jei nesiimama taisomųjų veiksmų,
  arba nutrauktas
  , vertinimą atlikus nepriklausomiems ekspertams
  . |
| 3.   Veiksmas taip pat gali būti nutrauktas, jei numatomi jo rezultatai yra nebeaktualūs Sąjungai dėl mokslinių, technologinių ar ekonominių priežasčių, o jei vykdomos misijos ir Europos inovacijų tarybos veiksmai – nebeaktualūs atsižvelgiant į likusią veiksmų visumos dalį. | 3.   Veiksmas taip pat gali būti nutrauktas, jei numatomi jo rezultatai
  ir (arba) svarbiausi etapai
  yra nebeaktualūs
  nei
  Sąjungai
  , nei gavėjams
  dėl mokslinių, technologinių ar ekonominių priežasčių, o jei vykdomos misijos ir Europos inovacijų tarybos veiksmai – nebeaktualūs atsižvelgiant į likusią veiksmų visumos dalį.
  Komisija, prieš priimdama sprendimą nutraukti veiksmą, taiko procedūrą, kurioje dalyvauja veiksmo koordinatorius ir suinteresuotieji subjektai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

29 straipsnis

29 straipsnis

Dotacijos įgyvendinimas

Dotacijos įgyvendinimas

1.   Jei gavėjas nevykdo su techniniu veiksmo įgyvendinimu susijusių pareigų, kiti gavėjai vykdo tas pareigas be papildomo Sąjungos finansavimo, išskyrus atvejus, kai jie aiškiai atleidžiami nuo tos pareigos. Kiekvienas gavėjas, laikydamasis su Savidraudos mechanizmu susijusių nuostatų, finansiškai atsako tik už savo skolą.

1.   Jei gavėjas nevykdo su techniniu veiksmo įgyvendinimu susijusių pareigų, kiti gavėjai vykdo tas pareigas be papildomo Sąjungos finansavimo, išskyrus atvejus, kai jie aiškiai atleidžiami nuo tos pareigos. Kiekvienas gavėjas, laikydamasis su Savidraudos mechanizmu susijusių nuostatų, finansiškai atsako tik už savo skolą.

2.   Dotacijos susitarime gali būti nustatyti tarpiniai tikslai ir susijusios išankstinio finansavimo dalys. Jei tarpiniai tikslai nepasiekiami, veiksmas gali būti sustabdytas, pakeistas arba nutrauktas.

2.   Dotacijos susitarime gali būti nustatyti tarpiniai tikslai ir susijusios išankstinio finansavimo dalys. Jei tarpiniai tikslai nepasiekiami, veiksmas gali būti sustabdytas, pakeistas
  , jei nesiimama taisomųjų veiksmų,
  arba nutrauktas
  , vertinimą atlikus nepriklausomiems ekspertams
  .

3.   Veiksmas taip pat gali būti nutrauktas, jei numatomi jo rezultatai yra nebeaktualūs Sąjungai dėl mokslinių, technologinių ar ekonominių priežasčių, o jei vykdomos misijos ir Europos inovacijų tarybos veiksmai – nebeaktualūs atsižvelgiant į likusią veiksmų visumos dalį.

3.   Veiksmas taip pat gali būti nutrauktas, jei numatomi jo rezultatai
  ir (arba) svarbiausi etapai
  yra nebeaktualūs
  nei
  Sąjungai
  , nei gavėjams
  dėl mokslinių, technologinių ar ekonominių priežasčių, o jei vykdomos misijos ir Europos inovacijų tarybos veiksmai – nebeaktualūs atsižvelgiant į likusią veiksmų visumos dalį.
  Komisija, prieš priimdama sprendimą nutraukti veiksmą, taiko procedūrą, kurioje dalyvauja veiksmo koordinatorius ir suinteresuotieji subjektai.

Pakeitimas 90

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnis

30 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 30 straipsnis | 30 straipsnis |
| Finansavimo normos | Finansavimo normos |
| 1.   Visai vykdant veiksmą finansuojamai veiklai taikoma viena finansavimo norma. Didžiausia norma nustatoma darbo programoje. | 1.   Visai vykdant veiksmą finansuojamai veiklai taikoma viena finansavimo norma. Didžiausia norma
  kiekvienam veiksmui
  nustatoma darbo programoje. |
| 2.   Pagal Programą gali būti kompensuojama iki 100 proc. visų tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų, išskyrus: | 2.   Pagal Programą gali būti kompensuojama iki 100 proc. visų tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų, išskyrus: |
| a) | inovacijų veiksmus – jų atveju kompensuojama iki 70 proc. visų tinkamų finansuoti išlaidų, išskyrus ne pelno teisės subjektus, kurių atveju pagal Programą gali būti kompensuojama iki 100 proc. visų tinkamų finansuoti išlaidų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

30 straipsnis

30 straipsnis

Finansavimo normos

Finansavimo normos

1.   Visai vykdant veiksmą finansuojamai veiklai taikoma viena finansavimo norma. Didžiausia norma nustatoma darbo programoje.

1.   Visai vykdant veiksmą finansuojamai veiklai taikoma viena finansavimo norma. Didžiausia norma
  kiekvienam veiksmui
  nustatoma darbo programoje.

2.   Pagal Programą gali būti kompensuojama iki 100 proc. visų tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų, išskyrus:

2.   Pagal Programą gali būti kompensuojama iki 100 proc. visų tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų, išskyrus:

a)

inovacijų veiksmus – jų atveju kompensuojama iki 70 proc. visų tinkamų finansuoti išlaidų, išskyrus ne pelno teisės subjektus, kurių atveju pagal Programą gali būti kompensuojama iki 100 proc. visų tinkamų finansuoti išlaidų;

| a) | inovacijų veiksmus – jų atveju kompensuojama iki 70 proc. visų tinkamų finansuoti išlaidų, išskyrus ne pelno teisės subjektus, kurių atveju pagal Programą gali būti kompensuojama iki 100 proc. visų tinkamų finansuoti išlaidų; |
| --- | --- |

a)

inovacijų veiksmus – jų atveju kompensuojama iki 70 proc. visų tinkamų finansuoti išlaidų, išskyrus ne pelno teisės subjektus, kurių atveju pagal Programą gali būti kompensuojama iki 100 proc. visų tinkamų finansuoti išlaidų;

| b) | bendro programos finansavimo veiksmus – jų atveju kompensuojama bent 30 proc., o nustatytais ir tinkamai pagrįstais atvejais – iki 70 proc. visų tinkamų finansuoti išlaidų. |
| --- | --- |

b)

bendro programos finansavimo veiksmus – jų atveju kompensuojama bent 30 proc., o nustatytais ir tinkamai pagrįstais atvejais – iki 70 proc. visų tinkamų finansuoti išlaidų.

| b) | bendro programos finansavimo veiksmus – jų atveju kompensuojama bent 30 proc., o nustatytais ir tinkamai pagrįstais atvejais – iki 70 proc. visų tinkamų finansuoti išlaidų. |
| --- | --- |

b)

bendro programos finansavimo veiksmus – jų atveju kompensuojama bent 30 proc., o nustatytais ir tinkamai pagrįstais atvejais – iki 70 proc. visų tinkamų finansuoti išlaidų.

3.   Šiame straipsnyje nustatytos finansavimo normos taikomos ir veiksmams, kurie ar kurių dalis finansuojami taikant fiksuotąją normą, vieneto įkainius ar fiksuotąsias sumas.

3.   Šiame straipsnyje nustatytos finansavimo normos taikomos ir veiksmams, kurie ar kurių dalis finansuojami taikant fiksuotąją normą, vieneto įkainius ar fiksuotąsias sumas.

Pakeitimas 91

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnis

31 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 31 straipsnis | 31 straipsnis |
| Netiesioginės išlaidos | Netiesioginės išlaidos |
| 1.   Netiesioginės tinkamos finansuoti išlaidos nustatomos pritaikius 25 proc. fiksuotąją normą visoms tiesioginėms tinkamoms finansuoti išlaidoms, iš kurių išskaičiuotos tiesioginės tinkamos finansuoti subrangos išlaidos, finansinė parama trečiosioms šalims ir visos vienetinės išlaidos ar fiksuotosios sumos, į kurias įeina netiesioginės išlaidos. | 1.   Netiesioginės tinkamos finansuoti išlaidos nustatomos pritaikius 25 proc. fiksuotąją normą visoms tiesioginėms tinkamoms finansuoti išlaidoms, iš kurių išskaičiuotos tiesioginės tinkamos finansuoti subrangos išlaidos, finansinė parama trečiosioms šalims ir visos vienetinės išlaidos ar fiksuotosios sumos, į kurias įeina netiesioginės išlaidos. |
| Atitinkamais atvejais į vienetines išlaidas ar fiksuotąsias sumas įeinančios netiesioginės išlaidos apskaičiuojamos taikant 1 dalyje nustatytą fiksuotąją normą, išskyrus vienetines išlaidas prekėms ir paslaugoms, už kurias išrašomos vidaus sąskaitos faktūros, – jos apskaičiuojamos remiantis faktinėmis išlaidomis pagal įprastus gavėjų išlaidų apskaitos metodus. | Atitinkamais atvejais į vienetines išlaidas ar fiksuotąsias sumas įeinančios netiesioginės išlaidos apskaičiuojamos taikant 1 dalyje nustatytą fiksuotąją normą, išskyrus vienetines išlaidas prekėms ir paslaugoms, už kurias išrašomos vidaus sąskaitos faktūros, – jos apskaičiuojamos remiantis faktinėmis išlaidomis pagal įprastus gavėjų išlaidų apskaitos metodus
  , atsižvelgiant į paskirstymo kriterijus
  . |
| 2.   Tačiau, jei tai numatyta darbo programoje, netiesioginės išlaidos gali būti deklaruojamos kaip fiksuotoji suma ar vienetinės išlaidos. | 2.   Tačiau, jei tai numatyta darbo programoje, netiesioginės išlaidos gali būti deklaruojamos kaip fiksuotoji suma ar vienetinės išlaidos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

31 straipsnis

31 straipsnis

Netiesioginės išlaidos

Netiesioginės išlaidos

1.   Netiesioginės tinkamos finansuoti išlaidos nustatomos pritaikius 25 proc. fiksuotąją normą visoms tiesioginėms tinkamoms finansuoti išlaidoms, iš kurių išskaičiuotos tiesioginės tinkamos finansuoti subrangos išlaidos, finansinė parama trečiosioms šalims ir visos vienetinės išlaidos ar fiksuotosios sumos, į kurias įeina netiesioginės išlaidos.

1.   Netiesioginės tinkamos finansuoti išlaidos nustatomos pritaikius 25 proc. fiksuotąją normą visoms tiesioginėms tinkamoms finansuoti išlaidoms, iš kurių išskaičiuotos tiesioginės tinkamos finansuoti subrangos išlaidos, finansinė parama trečiosioms šalims ir visos vienetinės išlaidos ar fiksuotosios sumos, į kurias įeina netiesioginės išlaidos.

Atitinkamais atvejais į vienetines išlaidas ar fiksuotąsias sumas įeinančios netiesioginės išlaidos apskaičiuojamos taikant 1 dalyje nustatytą fiksuotąją normą, išskyrus vienetines išlaidas prekėms ir paslaugoms, už kurias išrašomos vidaus sąskaitos faktūros, – jos apskaičiuojamos remiantis faktinėmis išlaidomis pagal įprastus gavėjų išlaidų apskaitos metodus.

Atitinkamais atvejais į vienetines išlaidas ar fiksuotąsias sumas įeinančios netiesioginės išlaidos apskaičiuojamos taikant 1 dalyje nustatytą fiksuotąją normą, išskyrus vienetines išlaidas prekėms ir paslaugoms, už kurias išrašomos vidaus sąskaitos faktūros, – jos apskaičiuojamos remiantis faktinėmis išlaidomis pagal įprastus gavėjų išlaidų apskaitos metodus
  , atsižvelgiant į paskirstymo kriterijus
  .

, atsižvelgiant į paskirstymo kriterijus

2.   Tačiau, jei tai numatyta darbo programoje, netiesioginės išlaidos gali būti deklaruojamos kaip fiksuotoji suma ar vienetinės išlaidos.

2.   Tačiau, jei tai numatyta darbo programoje, netiesioginės išlaidos gali būti deklaruojamos kaip fiksuotoji suma ar vienetinės išlaidos.

Pakeitimas 92

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

32 straipsnis

32 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 32 straipsnis | 32 straipsnis |
| Tinkamos finansuoti išlaidos | Tinkamos finansuoti išlaidos |
| 1.   Be Finansinio reglamento 197 straipsnyje nustatytų kriterijų, tinkamos finansuoti yra gavėjų, kuriems mokamas su projektais susietas darbo užmokestis, personalo išlaidos, jei jos neviršija darbo užmokesčio, mokamo asmeniui už darbą panašiuose iš nacionalinių programų lėšų finansuojamuose projektuose. | 1.   Be Finansinio reglamento 197 straipsnyje nustatytų kriterijų, tinkamos finansuoti yra gavėjų, kuriems mokamas su projektais susietas darbo užmokestis, personalo išlaidos, jei jos neviršija darbo užmokesčio, mokamo asmeniui už darbą panašiuose iš nacionalinių programų lėšų finansuojamuose projektuose.
  Tik šios Programos įgyvendinimo laikotarpiu valstybėse narėse, kurios gali imtis dalyvių skaičiaus didinimo veiksmų, valandos atlygis darbuotojams turi atitikti lygį, kuris yra 1,25 karto didesnis už nacionalinį valandinį atlygį, taikomą pagal nacionalines schemas finansuojamiems mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų projektams. |
| Su projektais susietas darbo užmokestis yra su asmens dalyvavimu projektuose susijęs darbo užmokestis, nuolat mokamas pagal įprastą gavėjo darbo užmokesčio mokėjimo praktiką. | Su projektais susietas darbo užmokestis yra su asmens dalyvavimu projektuose susijęs darbo užmokestis, nuolat mokamas pagal įprastą gavėjo darbo užmokesčio mokėjimo praktiką. |
| 2.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 190 straipsnio 1 dalies, tinkamos finansuoti yra su ištekliais, kuriuos nepiniginiais įnašais suteikia trečiosios šalys, susijusios išlaidos, jei jos neviršija trečiosios šalies tiesioginių tinkamų finansuoti išlaidų sumos. | 2.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 190 straipsnio 1 dalies, tinkamos finansuoti yra su ištekliais, kuriuos nepiniginiais įnašais suteikia trečiosios šalys, susijusios išlaidos, jei jos neviršija trečiosios šalies tiesioginių tinkamų finansuoti išlaidų sumos. |
| 3.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 192 straipsnio, naudojantis rezultatais gautos pajamos nelaikomos veiksmo įplaukomis. | 3.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 192 straipsnio, naudojantis rezultatais gautos pajamos nelaikomos veiksmo įplaukomis. |
| | 3a.
     
  Gavėjai gali naudoti savo įprastą apskaitos praktiką, kad nustatytų ir deklaruotų išlaidas, kurios patiriamos įgyvendinant veiksmą. Siekdama užtikrinti patikimą dotacijos valdymą, Komisija gali nustatyti nedidelį skaičių papildomų tinkamumo sąlygų. Komisija neatmeta apskaitos praktikos, jeigu ją taikant rezultatai nesiskiria nuo jos taikomos praktikos ir jeigu ja užtikrinamas toks pats Sąjungos finansinių interesų apsaugos lygis. |
| 4.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 203 straipsnio 4 dalies, finansinių ataskaitų sertifikatą privaloma pateikti išmokant likutį, jei suma, kurią prašoma padengti kaip faktines išlaidas ir vienetines išlaidas, apskaičiuotas pagal įprastus išlaidų apskaitos metodus, yra ne mažesnė kaip 325 000  EUR. | 4.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 203 straipsnio 4 dalies, finansinių ataskaitų sertifikatą privaloma pateikti išmokant likutį, jei suma, kurią prašoma padengti kaip faktines išlaidas ir vienetines išlaidas, apskaičiuotas pagal įprastus išlaidų apskaitos metodus, yra ne mažesnė kaip 325 000  EUR. |
| | Finansinių ataskaitų sertifikatus gali išduoti kompetentingas ir nepriklausomas valstybės tarnautojas, kurį atitinkamos nacionalinės valdžios institucijos įgaliojo atlikti gavėjo auditą, arba nepriklausomas auditorius, turintis reikiamą kvalifikaciją teisės aktų nustatytam apskaitos dokumentų auditui atlikti pagal Direktyvą 2006/43/EB. |
| | 4a.
     
  Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 186 straipsnio 1 dalies, programos „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ mokymo ir judumo veiksmams, išimtinai motinystės ar vaiko priežiūros atostogų, kurios imamos dotacijos laikotarpiu, atveju, tyrėjui mokama maksimali dotacijos suma padidinama jam priklausančių išmokų suma. |
| | 4b.
     
  Išlaidos, patiriamos atsakingai tvarkant mokslinius tyrimų duomenis pagal surandamumo, prieinamumo, sąveikumo ir galimybės pakartotinai naudoti (angl. FAIR) principus, yra tinkamos finansuoti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

32 straipsnis

32 straipsnis

Tinkamos finansuoti išlaidos

Tinkamos finansuoti išlaidos

1.   Be Finansinio reglamento 197 straipsnyje nustatytų kriterijų, tinkamos finansuoti yra gavėjų, kuriems mokamas su projektais susietas darbo užmokestis, personalo išlaidos, jei jos neviršija darbo užmokesčio, mokamo asmeniui už darbą panašiuose iš nacionalinių programų lėšų finansuojamuose projektuose.

1.   Be Finansinio reglamento 197 straipsnyje nustatytų kriterijų, tinkamos finansuoti yra gavėjų, kuriems mokamas su projektais susietas darbo užmokestis, personalo išlaidos, jei jos neviršija darbo užmokesčio, mokamo asmeniui už darbą panašiuose iš nacionalinių programų lėšų finansuojamuose projektuose.
  Tik šios Programos įgyvendinimo laikotarpiu valstybėse narėse, kurios gali imtis dalyvių skaičiaus didinimo veiksmų, valandos atlygis darbuotojams turi atitikti lygį, kuris yra 1,25 karto didesnis už nacionalinį valandinį atlygį, taikomą pagal nacionalines schemas finansuojamiems mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų projektams.

Su projektais susietas darbo užmokestis yra su asmens dalyvavimu projektuose susijęs darbo užmokestis, nuolat mokamas pagal įprastą gavėjo darbo užmokesčio mokėjimo praktiką.

Su projektais susietas darbo užmokestis yra su asmens dalyvavimu projektuose susijęs darbo užmokestis, nuolat mokamas pagal įprastą gavėjo darbo užmokesčio mokėjimo praktiką.

2.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 190 straipsnio 1 dalies, tinkamos finansuoti yra su ištekliais, kuriuos nepiniginiais įnašais suteikia trečiosios šalys, susijusios išlaidos, jei jos neviršija trečiosios šalies tiesioginių tinkamų finansuoti išlaidų sumos.

2.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 190 straipsnio 1 dalies, tinkamos finansuoti yra su ištekliais, kuriuos nepiniginiais įnašais suteikia trečiosios šalys, susijusios išlaidos, jei jos neviršija trečiosios šalies tiesioginių tinkamų finansuoti išlaidų sumos.

3.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 192 straipsnio, naudojantis rezultatais gautos pajamos nelaikomos veiksmo įplaukomis.

3.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 192 straipsnio, naudojantis rezultatais gautos pajamos nelaikomos veiksmo įplaukomis.

3a.
     
  Gavėjai gali naudoti savo įprastą apskaitos praktiką, kad nustatytų ir deklaruotų išlaidas, kurios patiriamos įgyvendinant veiksmą. Siekdama užtikrinti patikimą dotacijos valdymą, Komisija gali nustatyti nedidelį skaičių papildomų tinkamumo sąlygų. Komisija neatmeta apskaitos praktikos, jeigu ją taikant rezultatai nesiskiria nuo jos taikomos praktikos ir jeigu ja užtikrinamas toks pats Sąjungos finansinių interesų apsaugos lygis.

4.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 203 straipsnio 4 dalies, finansinių ataskaitų sertifikatą privaloma pateikti išmokant likutį, jei suma, kurią prašoma padengti kaip faktines išlaidas ir vienetines išlaidas, apskaičiuotas pagal įprastus išlaidų apskaitos metodus, yra ne mažesnė kaip 325 000  EUR.

4.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 203 straipsnio 4 dalies, finansinių ataskaitų sertifikatą privaloma pateikti išmokant likutį, jei suma, kurią prašoma padengti kaip faktines išlaidas ir vienetines išlaidas, apskaičiuotas pagal įprastus išlaidų apskaitos metodus, yra ne mažesnė kaip 325 000  EUR.

Finansinių ataskaitų sertifikatus gali išduoti kompetentingas ir nepriklausomas valstybės tarnautojas, kurį atitinkamos nacionalinės valdžios institucijos įgaliojo atlikti gavėjo auditą, arba nepriklausomas auditorius, turintis reikiamą kvalifikaciją teisės aktų nustatytam apskaitos dokumentų auditui atlikti pagal Direktyvą 2006/43/EB.

Finansinių ataskaitų sertifikatus gali išduoti kompetentingas ir nepriklausomas valstybės tarnautojas, kurį atitinkamos nacionalinės valdžios institucijos įgaliojo atlikti gavėjo auditą, arba nepriklausomas auditorius, turintis reikiamą kvalifikaciją teisės aktų nustatytam apskaitos dokumentų auditui atlikti pagal Direktyvą 2006/43/EB.

4a.
     
  Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 186 straipsnio 1 dalies, programos „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ mokymo ir judumo veiksmams, išimtinai motinystės ar vaiko priežiūros atostogų, kurios imamos dotacijos laikotarpiu, atveju, tyrėjui mokama maksimali dotacijos suma padidinama jam priklausančių išmokų suma.

4b.
     
  Išlaidos, patiriamos atsakingai tvarkant mokslinius tyrimų duomenis pagal surandamumo, prieinamumo, sąveikumo ir galimybės pakartotinai naudoti (angl. FAIR) principus, yra tinkamos finansuoti.

Pakeitimas 93

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

33 straipsnis

33 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 33 straipsnis | 33 straipsnis |
| Savidraudos mechanizmas | Savidraudos mechanizmas |
| 1.   Sukuriamas Savidraudos mechanizmas (toliau – mechanizmas), kuriuo pakeičiamas pagal Reglamento
  (EB)
  Nr. 1290/2013 38 straipsnį įsteigtas fondas. Mechanizmo lėšomis dengiama rizika, susijusi su gavėjų mokėtinų sumų negrąžinimu: | 1.   Sukuriamas Savidraudos mechanizmas (toliau – mechanizmas), kuriuo pakeičiamas pagal Reglamento
  (ES)
  Nr. 1290/2013 38 straipsnį įsteigtas fondas. Mechanizmo lėšomis dengiama rizika, susijusi su gavėjų mokėtinų sumų negrąžinimu: |
| a) | Komisijai pagal Sprendimą Nr. 1982/2006/EB; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

33 straipsnis

33 straipsnis

Savidraudos mechanizmas

Savidraudos mechanizmas

1.   Sukuriamas Savidraudos mechanizmas (toliau – mechanizmas), kuriuo pakeičiamas pagal Reglamento
  (EB)
  Nr. 1290/2013 38 straipsnį įsteigtas fondas. Mechanizmo lėšomis dengiama rizika, susijusi su gavėjų mokėtinų sumų negrąžinimu:

1.   Sukuriamas Savidraudos mechanizmas (toliau – mechanizmas), kuriuo pakeičiamas pagal Reglamento
  (ES)
  Nr. 1290/2013 38 straipsnį įsteigtas fondas. Mechanizmo lėšomis dengiama rizika, susijusi su gavėjų mokėtinų sumų negrąžinimu:

a)

Komisijai pagal Sprendimą Nr. 1982/2006/EB;

| a) | Komisijai pagal Sprendimą Nr. 1982/2006/EB; |
| --- | --- |

a)

Komisijai pagal Sprendimą Nr. 1982/2006/EB;

| b) | Komisijai ir Sąjungos įstaigoms pagal programą „Horizontas 2020“; |
| --- | --- |

b)

Komisijai ir Sąjungos įstaigoms pagal programą „Horizontas 2020“;

| b) | Komisijai ir Sąjungos įstaigoms pagal programą „Horizontas 2020“; |
| --- | --- |

b)

Komisijai ir Sąjungos įstaigoms pagal programą „Horizontas 2020“;

| c) | Komisijai ir finansavimo įstaigoms pagal Programą. |
| --- | --- |

c)

Komisijai ir finansavimo įstaigoms pagal Programą.

| c) | Komisijai ir finansavimo įstaigoms pagal Programą. |
| --- | --- |

c)

Komisijai ir finansavimo įstaigoms pagal Programą.

Pirmos pastraipos c punkte nurodytoms finansavimo įstaigoms kylanti rizika gali būti dengiama taikant netiesioginio rizikos padengimo sistemą, nustatytą taikytiname susitarime, atsižvelgiant į finansavimo įstaigos pobūdį.

Pirmos pastraipos c punkte nurodytoms finansavimo įstaigoms kylanti rizika gali būti dengiama taikant netiesioginio rizikos padengimo sistemą, nustatytą taikytiname susitarime, atsižvelgiant į finansavimo įstaigos pobūdį.

2.   Mechanizmą valdo Sąjunga, atstovaujama Komisijos, kuri veikia kaip vykdomoji įgaliotinė. Komisija nustato konkrečias Fondo veikimo taisykles.

2.   Mechanizmą valdo Sąjunga, atstovaujama Komisijos, kuri veikia kaip vykdomoji įgaliotinė. Komisija nustato konkrečias Fondo veikimo taisykles.

3.   Gavėjai teikia įnašą, kuris sudaro 5 proc. veiksmui skirtos Sąjungos finansavimo sumos. Remdamasi
  periodinio
  vertinimo rezultatais, Komisija gali padidinti šį įnašą iki 8 proc. arba nustatyti mažesnį nei 5 proc. įnašą. Gavėjų įnašas į mechanizmą gali būti išskaičiuojamas iš pradinės išankstinio finansavimo sumos ir sumokėtas į jį gavėjų vardu.

3.   Gavėjai teikia įnašą, kuris sudaro 5 proc. veiksmui skirtos Sąjungos finansavimo sumos. Remdamasi
  kiekvienais metais atliekamo skaidraus
  vertinimo rezultatais, Komisija gali padidinti šį įnašą iki 8 proc. arba nustatyti mažesnį nei 5 proc. įnašą. Gavėjų įnašas į mechanizmą gali būti išskaičiuojamas iš pradinės išankstinio finansavimo sumos ir sumokėtas į jį gavėjų vardu.

4.   Gavėjų įnašas grąžinamas išmokant likutį.

4.   Gavėjų įnašas grąžinamas išmokant likutį.

5.   Visa taikant mechanizmą gauta finansinė grąža pridedama prie mechanizmo lėšų. Jei grąža nepakankama, mechanizmo valdytojai dėl to nesiima jokių veiksmų – sumas, kurias turi sumokėti gavėjai ar trečiosios šalys, iš jų tiesiogiai susigrąžina Komisija ar finansavimo įstaiga.

5.   Visa taikant mechanizmą gauta finansinė grąža pridedama prie mechanizmo lėšų. Jei grąža nepakankama, mechanizmo valdytojai dėl to nesiima jokių veiksmų – sumas, kurias turi sumokėti gavėjai ar trečiosios šalys, iš jų tiesiogiai susigrąžina Komisija ar finansavimo įstaiga.

6.   Susigrąžintos sumos laikomos mechanizmo asignuotosiomis pajamomis, nurodytomis Finansinio reglamento 21 straipsnio 4 dalyje. Įgyvendinus visas dotacijas, kurių rizika tiesiogiai ar netiesiogiai dengiama mechanizmo lėšomis, Komisija susigrąžina visas likusias sumas ir įtraukia jas į Sąjungos biudžetą
  , laikydamasi teisėkūros institucijos sprendimų
  .

6.   Susigrąžintos sumos laikomos mechanizmo asignuotosiomis pajamomis, nurodytomis Finansinio reglamento 21 straipsnio 4 dalyje. Įgyvendinus visas dotacijas, kurių rizika tiesiogiai ar netiesiogiai dengiama mechanizmo lėšomis, Komisija susigrąžina visas likusias sumas ir įtraukia jas į Sąjungos biudžetą.

7.   Gali būti suteikiama galimybė mechanizmu naudotis bet kurioje kitoje tiesiogiai valdomoje Sąjungos programoje dalyvaujantiems gavėjams. Komisija nustato kitose programose dalyvaujančių gavėjų naudojimosi mechanizmu sąlygas.

7.   Gali būti suteikiama galimybė mechanizmu naudotis
  ir
  bet kurioje kitoje tiesiogiai valdomoje Sąjungos programoje dalyvaujantiems gavėjams. Komisija nustato kitose programose dalyvaujančių gavėjų naudojimosi mechanizmu sąlygas.

Pakeitimas 94

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnis

34 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 34 straipsnis | 34 straipsnis |
| Nuosavybė ir apsauga | Nuosavybė ir apsauga |
| 1.   Gavėjams priklauso jų sukurti rezultatai. Jie užtikrina, kad jų darbuotojų ar bet kurių kitų šalių turimomis su rezultatais susijusiomis teisėmis būtų galima naudotis taip, kad tai derėtų su dotacijos susitarimo sąlygose nustatytomis gavėjų pareigomis. | 1.   Gavėjams priklauso jų sukurti rezultatai. Jie užtikrina, kad jų darbuotojų ar bet kurių kitų šalių turimomis su rezultatais susijusiomis teisėmis būtų galima naudotis taip, kad tai derėtų su dotacijos susitarimo sąlygose nustatytomis gavėjų pareigomis. |
| Rezultatai yra dviejų ar daugiau gavėjų bendra nuosavybė, jei: | Rezultatai yra dviejų ar daugiau gavėjų bendra nuosavybė, jei: |
| a) | jie šiuos rezultatus sukūrė bendromis jėgomis ir jei |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

34 straipsnis

34 straipsnis

Nuosavybė ir apsauga

Nuosavybė ir apsauga

1.   Gavėjams priklauso jų sukurti rezultatai. Jie užtikrina, kad jų darbuotojų ar bet kurių kitų šalių turimomis su rezultatais susijusiomis teisėmis būtų galima naudotis taip, kad tai derėtų su dotacijos susitarimo sąlygose nustatytomis gavėjų pareigomis.

1.   Gavėjams priklauso jų sukurti rezultatai. Jie užtikrina, kad jų darbuotojų ar bet kurių kitų šalių turimomis su rezultatais susijusiomis teisėmis būtų galima naudotis taip, kad tai derėtų su dotacijos susitarimo sąlygose nustatytomis gavėjų pareigomis.

Rezultatai yra dviejų ar daugiau gavėjų bendra nuosavybė, jei:

Rezultatai yra dviejų ar daugiau gavėjų bendra nuosavybė, jei:

a)

jie šiuos rezultatus sukūrė bendromis jėgomis ir jei

| a) | jie šiuos rezultatus sukūrė bendromis jėgomis ir jei |
| --- | --- |

a)

jie šiuos rezultatus sukūrė bendromis jėgomis ir jei

| b) | neįmanoma: |
| --- | --- |

b)

neįmanoma:

| b) | neįmanoma: |
| --- | --- |

b)

neįmanoma:

| | i) | nustatyti kiekvieno gavėjo atitinkamo indėlio |
| --- | --- | --- |

i)

nustatyti kiekvieno gavėjo atitinkamo indėlio

| | i) | nustatyti kiekvieno gavėjo atitinkamo indėlio |
| --- | --- | --- |

i)

nustatyti kiekvieno gavėjo atitinkamo indėlio

| | arba |
| --- | --- |

arba

| | arba |
| --- | --- |

arba

| | ii) | atskirti rezultatų, kai teikiama paraiška dėl jų apsaugos, ta apsauga užtikrinama arba palaikoma. |
| --- | --- | --- |

ii)

atskirti rezultatų, kai teikiama paraiška dėl jų apsaugos, ta apsauga užtikrinama arba palaikoma.

| | ii) | atskirti rezultatų, kai teikiama paraiška dėl jų apsaugos, ta apsauga užtikrinama arba palaikoma. |
| --- | --- | --- |

ii)

atskirti rezultatų, kai teikiama paraiška dėl jų apsaugos, ta apsauga užtikrinama arba palaikoma.

Bendrasavininkiai raštu susitaria dėl bendros nuosavybės paskirstymo ir naudojimosi ja sąlygų. Jei nesutarta kitaip, kiekvienas bendrasavininkis gali suteikti trečiosioms šalims neišimtines licencijas naudotis keliems savininkams priklausančiais rezultatais (be teisės teikti sublicencijas), jei kitiems bendrasavininkiams apie tai iš anksto pranešama ir jei jiems suteikiama tinkama ir pagrįsta kompensacija. Bendrasavininkiai gali raštu susitarti taikyti kitokį nei bendros nuosavybės principą.

Bendrasavininkiai raštu susitaria dėl bendros nuosavybės paskirstymo ir naudojimosi ja sąlygų. Jei nesutarta kitaip
  konsorciumo susitarime ir (arba) bendros nuosavybės susitarime
  , kiekvienas bendrasavininkis gali suteikti trečiosioms šalims neišimtines licencijas naudotis keliems savininkams priklausančiais rezultatais (be teisės teikti sublicencijas), jei kitiems bendrasavininkiams apie tai iš anksto pranešama ir jei jiems suteikiama tinkama ir pagrįsta kompensacija. Bendrasavininkiai gali raštu susitarti taikyti kitokį nei bendros nuosavybės principą.

konsorciumo susitarime ir (arba) bendros nuosavybės susitarime

2.   Sąjungos finansavimą gavę gavėjai užtikrina tinkamą savo sukurtų rezultatų apsaugą, jei ji yra įmanoma ir pagrįsta, atsižvelgdami į visus aktualius aspektus, be kita ko, naudojimo komerciniais tikslais perspektyvas. Priimdami sprendimą dėl apsaugos, gavėjai atsižvelgia ir į teisėtus kitų veiksme dalyvaujančių gavėjų interesus.

2.   Sąjungos finansavimą gavę gavėjai užtikrina tinkamą savo sukurtų rezultatų apsaugą, jei ji yra įmanoma ir pagrįsta, atsižvelgdami į visus aktualius aspektus, be kita ko, naudojimo komerciniais tikslais perspektyvas
  , ir kitus teisėtus interesus, pvz., duomenų apsaugos taisykles, privatumą, intelektinės nuosavybės teises ir saugumo taisykles, susietas su Sąjungos ekonominiu konkurencingumu pasaulyje
  . Priimdami sprendimą dėl apsaugos, gavėjai atsižvelgia ir į teisėtus kitų veiksme dalyvaujančių gavėjų interesus.

Pakeitimas 95

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

35 straipsnis

35 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 35 straipsnis | 35 straipsnis |
| Naudojimasis ir sklaida | Naudojimasis ir sklaida |
| 1.   Sąjungos finansavimą gavę gavėjai deda pastangas naudotis savo sukurtais rezultatais,
  visų pirma
  Sąjungoje. Naudotis rezultatais gali patys gavėjai arba jais gali būti naudojamasi netiesiogiai, visų pirma pagal 36 straipsnį perdavus rezultatų nuosavybės teises arba suteikus licenciją jais naudotis. | 1.   Sąjungos finansavimą gavę
  naudos
  gavėjai deda pastangas naudotis savo sukurtais rezultatais,
  ypač
  Sąjungoje. Naudotis rezultatais gali patys gavėjai arba jais gali būti naudojamasi netiesiogiai, visų pirma pagal 36 straipsnį perdavus rezultatų nuosavybės teises arba suteikus licenciją jais naudotis. |
| Darbo programoje gali būti numatyta papildomų naudojimosi pareigų. | Darbo programoje gali būti numatyta papildomų naudojimosi pareigų. |
| Jei, nepaisant gavėjo pastangų naudotis savo sukurtais rezultatais pačiam arba užtikrinti, kad jais būtų naudojamasi netiesiogiai, jais nėra pasinaudojama per dotacijos susitarime nustatytą laikotarpį
  , gavėjas, naudodamasis atitinkama dotacijos susitarime nustatyta interneto platforma
  ,
  bando surasti tais rezultatais norinčių naudotis suinteresuotųjų šalių
  . Pagrįstu gavėjo prašymu jis gali būti atleistas nuo šios pareigos. | Jei, nepaisant gavėjo pastangų naudotis savo sukurtais rezultatais pačiam arba užtikrinti, kad jais būtų naudojamasi netiesiogiai, jais nėra pasinaudojama per dotacijos susitarime nustatytą laikotarpį
  ir kaip nustatyta sklaidos ir naudojimo plane
  ,
  sutarus su gavėjais panaudojimo veikla gali būti perduota kitai šaliai
  . Pagrįstu gavėjo prašymu jis gali būti atleistas nuo šios pareigos. |
| 2.   
  Atsižvelgdami
  į apribojimus, susijusius su intelektinės nuosavybės apsauga, saugumo taisyklėmis ar teisėtais interesais
  , gavėjai kuo greičiau paskleidžia savo sukurtus rezultatus
  . | 2.   
  Gavėjai kuo greičiau paskelbia savo rezultatus atviruoju formatu, atsižvelgdami
  į apribojimus, susijusius su intelektinės nuosavybės apsauga, saugumo taisyklėmis ar teisėtais interesais. |
| Darbo programoje gali būti numatyta papildomų skleidimo pareigų. | Darbo programoje gali būti numatyta papildomų skleidimo pareigų
  , kartu apsaugant ES ekonominius ir mokslinius interesus
  . |
| 3.   Gavėjai užtikrina, kad, laikantis dotacijos susitarime nustatytų sąlygų, būtų teikiama atviroji prieiga prie mokslinių publikacijų. Visų pirma gavėjai užtikrina, kad jie arba autoriai išlaikytų pakankamai intelektinės nuosavybės teisių, kad galėtų laikytis jiems taikomų su atvirąja prieiga susijusių reikalavimų. | 3.   Gavėjai užtikrina, kad, laikantis dotacijos susitarime nustatytų sąlygų, būtų teikiama atviroji prieiga prie mokslinių publikacijų. Visų pirma gavėjai užtikrina, kad jie arba autoriai išlaikytų pakankamai intelektinės nuosavybės teisių, kad galėtų laikytis jiems taikomų su atvirąja prieiga susijusių
  FAIR
  reikalavimų. |
| Dotacijos susitarime nustatytose sąlygose paprastai reikalaujama teikti
  atvirąją prieigą prie mokslinių tyrimų duomenų,
  tačiau
  pagrįstais atvejais yra taikomos išimtys, atsižvelgiant į teisėtus gavėjų interesus ir kitus apribojimus, pavyzdžiui, duomenų apsaugos taisykles, saugumo taisykles ar intelektinės nuosavybės teises. | Mokslinių tyrimų duomenų sklaidos atveju, atsižvelgiant į FAIR
  atvirąją prieigą prie mokslinių tyrimų duomenų
  ir jų išsaugojimą
  ,
  dotacijos susitarime pateikiamos sąlygos, kuriomis suteikiama sąžininga prieiga prie tokių rezultatų, užtikrinant išimtis, laikantis principo „kiek įmanoma, atviri, bet kiek būtina, uždari“.
  Pagrįstais atvejais yra taikomos išimtys, atsižvelgiant į teisėtus gavėjų interesus ir kitus apribojimus, pavyzdžiui, duomenų apsaugos taisykles,
  privatumo, konfidencialumo,
  saugumo taisykles
  , komercines paslaptis, teisėtus komercinius interesus
  ar intelektinės nuosavybės teises
  arba Sąjungos išorės konkurencingumą
  . |
| Darbo programoje gali būti numatyta papildomų
  pareigų
  taikyti atvirojo mokslo metodus. | Darbo programoje gali būti numatyta papildomų
  paskatų
  taikyti atvirojo mokslo metodus. |
| 4.   Visus mokslinių tyrimų duomenis gavėjai tvarko laikydamiesi dotacijos susitarime nustatytų sąlygų ir taip pat parengia duomenų tvarkymo planą. | 4.   Visus mokslinių tyrimų duomenis
  , kurie gauti vykdant programos „Europos horizontas“ veiksmą,
  gavėjai tvarko laikydamiesi dotacijos susitarime nustatytų sąlygų ir taip pat parengia duomenų tvarkymo planą. |
| Darbo programoje gali būti
  numatyta papildomų pareigų
  naudotis Europos atvirojo mokslo debesija mokslinių tyrimų duomenims saugoti ir prieigai prie jų teikti. | Darbo programoje gali būti
  papildomai skatinama
  naudotis Europos atvirojo mokslo debesija mokslinių tyrimų duomenims saugoti ir prieigai prie jų teikti. |
| 5.   Savo sukurtus rezultatus ketinantys skleisti gavėjai iš anksto praneša apie tai kitiems veiksme dalyvaujantiems gavėjams. Bet kuris kitas gavėjas gali tam paprieštarauti, jei gali įrodyti, kad numatoma sklaida labai pakenktų teisėtiems jo interesams, susijusiems su jo sukurtais rezultatais ar turima pirmine informacija. Tokiais atvejais sklaida negali būti vykdoma, nebent būtų imtasi atitinkamų veiksmų šiems teisėtiems interesams apsaugoti. | 5.   Savo sukurtus rezultatus ketinantys skleisti gavėjai iš anksto praneša apie tai kitiems veiksme dalyvaujantiems gavėjams. Bet kuris kitas gavėjas gali tam paprieštarauti, jei gali įrodyti, kad numatoma sklaida labai pakenktų teisėtiems jo interesams, susijusiems su jo sukurtais rezultatais ar turima pirmine informacija. Tokiais atvejais sklaida negali būti vykdoma, nebent būtų imtasi atitinkamų veiksmų šiems teisėtiems interesams apsaugoti. |
| 6.   Jei darbo programoje nenumatyta kitaip, pasiūlymuose pateikiamas naudojimosi rezultatais ir jų sklaidos planas. Jei numatoma naudojimosi rezultatais paskirtis yra produkto ar proceso projektavimas, kūrimas, gamyba ir pateikimas rinkai ar paslaugos kūrimas ir teikimas, plane pateikiama tokio naudojimosi strategija. Jei plane numatoma, kad rezultatais visų pirma bus naudojamasi neasocijuotosiose trečiosiose šalyse, teisės subjektai
  paaiškina
  , kodėl tas naudojimasis vis tiek atitiks Sąjungos interesus. | 6.   Jei darbo programoje nenumatyta kitaip, pasiūlymuose pateikiamas naudojimosi rezultatais ir jų sklaidos planas. Jei numatoma naudojimosi rezultatais paskirtis yra produkto ar proceso projektavimas, kūrimas, gamyba ir pateikimas rinkai ar paslaugos kūrimas ir teikimas, plane pateikiama tokio naudojimosi strategija. Jei plane numatoma, kad rezultatais visų pirma bus naudojamasi neasocijuotosiose trečiosiose šalyse, teisės subjektai
  pagrindžia
  , kodėl tas naudojimasis vis tiek atitiks Sąjungos interesus. |
| Gavėjai toliau
  plėtoja
  planą veiksmo vykdymo laikotarpiu ir
  po jo
  . | Gavėjai
  gali
  toliau
  plėtoti
  planą veiksmo vykdymo laikotarpiu
  , be kita ko, įtraukdami visuomenę
  ir
  ją šviesdami mokslo klausimais
  . |
| 7.   Komisijos ar finansavimo įstaigos vykdomos stebėsenos ir sklaidos tikslais gavėjai pateikia visą
  prašomą
  informaciją, susijusią su naudojimusi savo sukurtais rezultatais ir tų rezultatų sklaida. Tokia informacija skelbiama viešai, atsižvelgiant į teisėtus gavėjų interesus. | 7.   Komisijos ar finansavimo įstaigos vykdomos stebėsenos ir sklaidos tikslais gavėjai pateikia visą
  būtiną
  informaciją, susijusią su naudojimusi savo sukurtais rezultatais ir tų rezultatų sklaida
  , susitarime dėl dotacijos nustatytomis sąlygomis
  . Tokia informacija skelbiama viešai, atsižvelgiant į teisėtus gavėjų interesus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

35 straipsnis

35 straipsnis

Naudojimasis ir sklaida

Naudojimasis ir sklaida

1.   Sąjungos finansavimą gavę gavėjai deda pastangas naudotis savo sukurtais rezultatais,
  visų pirma
  Sąjungoje. Naudotis rezultatais gali patys gavėjai arba jais gali būti naudojamasi netiesiogiai, visų pirma pagal 36 straipsnį perdavus rezultatų nuosavybės teises arba suteikus licenciją jais naudotis.

1.   Sąjungos finansavimą gavę
  naudos
  gavėjai deda pastangas naudotis savo sukurtais rezultatais,
  ypač
  Sąjungoje. Naudotis rezultatais gali patys gavėjai arba jais gali būti naudojamasi netiesiogiai, visų pirma pagal 36 straipsnį perdavus rezultatų nuosavybės teises arba suteikus licenciją jais naudotis.

Darbo programoje gali būti numatyta papildomų naudojimosi pareigų.

Darbo programoje gali būti numatyta papildomų naudojimosi pareigų.

Jei, nepaisant gavėjo pastangų naudotis savo sukurtais rezultatais pačiam arba užtikrinti, kad jais būtų naudojamasi netiesiogiai, jais nėra pasinaudojama per dotacijos susitarime nustatytą laikotarpį
  , gavėjas, naudodamasis atitinkama dotacijos susitarime nustatyta interneto platforma
  ,
  bando surasti tais rezultatais norinčių naudotis suinteresuotųjų šalių
  . Pagrįstu gavėjo prašymu jis gali būti atleistas nuo šios pareigos.

, gavėjas, naudodamasis atitinkama dotacijos susitarime nustatyta interneto platforma

bando surasti tais rezultatais norinčių naudotis suinteresuotųjų šalių

Jei, nepaisant gavėjo pastangų naudotis savo sukurtais rezultatais pačiam arba užtikrinti, kad jais būtų naudojamasi netiesiogiai, jais nėra pasinaudojama per dotacijos susitarime nustatytą laikotarpį
  ir kaip nustatyta sklaidos ir naudojimo plane
  ,
  sutarus su gavėjais panaudojimo veikla gali būti perduota kitai šaliai
  . Pagrįstu gavėjo prašymu jis gali būti atleistas nuo šios pareigos.

ir kaip nustatyta sklaidos ir naudojimo plane

sutarus su gavėjais panaudojimo veikla gali būti perduota kitai šaliai

2.   
  Atsižvelgdami
  į apribojimus, susijusius su intelektinės nuosavybės apsauga, saugumo taisyklėmis ar teisėtais interesais
  , gavėjai kuo greičiau paskleidžia savo sukurtus rezultatus
  .

2.   
  Gavėjai kuo greičiau paskelbia savo rezultatus atviruoju formatu, atsižvelgdami
  į apribojimus, susijusius su intelektinės nuosavybės apsauga, saugumo taisyklėmis ar teisėtais interesais.

Darbo programoje gali būti numatyta papildomų skleidimo pareigų.

Darbo programoje gali būti numatyta papildomų skleidimo pareigų
  , kartu apsaugant ES ekonominius ir mokslinius interesus
  .

, kartu apsaugant ES ekonominius ir mokslinius interesus

3.   Gavėjai užtikrina, kad, laikantis dotacijos susitarime nustatytų sąlygų, būtų teikiama atviroji prieiga prie mokslinių publikacijų. Visų pirma gavėjai užtikrina, kad jie arba autoriai išlaikytų pakankamai intelektinės nuosavybės teisių, kad galėtų laikytis jiems taikomų su atvirąja prieiga susijusių reikalavimų.

3.   Gavėjai užtikrina, kad, laikantis dotacijos susitarime nustatytų sąlygų, būtų teikiama atviroji prieiga prie mokslinių publikacijų. Visų pirma gavėjai užtikrina, kad jie arba autoriai išlaikytų pakankamai intelektinės nuosavybės teisių, kad galėtų laikytis jiems taikomų su atvirąja prieiga susijusių
  FAIR
  reikalavimų.

Dotacijos susitarime nustatytose sąlygose paprastai reikalaujama teikti
  atvirąją prieigą prie mokslinių tyrimų duomenų,
  tačiau
  pagrįstais atvejais yra taikomos išimtys, atsižvelgiant į teisėtus gavėjų interesus ir kitus apribojimus, pavyzdžiui, duomenų apsaugos taisykles, saugumo taisykles ar intelektinės nuosavybės teises.

Dotacijos susitarime nustatytose sąlygose paprastai reikalaujama teikti

tačiau

Mokslinių tyrimų duomenų sklaidos atveju, atsižvelgiant į FAIR
  atvirąją prieigą prie mokslinių tyrimų duomenų
  ir jų išsaugojimą
  ,
  dotacijos susitarime pateikiamos sąlygos, kuriomis suteikiama sąžininga prieiga prie tokių rezultatų, užtikrinant išimtis, laikantis principo „kiek įmanoma, atviri, bet kiek būtina, uždari“.
  Pagrįstais atvejais yra taikomos išimtys, atsižvelgiant į teisėtus gavėjų interesus ir kitus apribojimus, pavyzdžiui, duomenų apsaugos taisykles,
  privatumo, konfidencialumo,
  saugumo taisykles
  , komercines paslaptis, teisėtus komercinius interesus
  ar intelektinės nuosavybės teises
  arba Sąjungos išorės konkurencingumą
  .

Mokslinių tyrimų duomenų sklaidos atveju, atsižvelgiant į FAIR

ir jų išsaugojimą

dotacijos susitarime pateikiamos sąlygos, kuriomis suteikiama sąžininga prieiga prie tokių rezultatų, užtikrinant išimtis, laikantis principo „kiek įmanoma, atviri, bet kiek būtina, uždari“.

privatumo, konfidencialumo,

, komercines paslaptis, teisėtus komercinius interesus

arba Sąjungos išorės konkurencingumą

Darbo programoje gali būti numatyta papildomų
  pareigų
  taikyti atvirojo mokslo metodus.

pareigų

Darbo programoje gali būti numatyta papildomų
  paskatų
  taikyti atvirojo mokslo metodus.

paskatų

4.   Visus mokslinių tyrimų duomenis gavėjai tvarko laikydamiesi dotacijos susitarime nustatytų sąlygų ir taip pat parengia duomenų tvarkymo planą.

4.   Visus mokslinių tyrimų duomenis
  , kurie gauti vykdant programos „Europos horizontas“ veiksmą,
  gavėjai tvarko laikydamiesi dotacijos susitarime nustatytų sąlygų ir taip pat parengia duomenų tvarkymo planą.

Darbo programoje gali būti
  numatyta papildomų pareigų
  naudotis Europos atvirojo mokslo debesija mokslinių tyrimų duomenims saugoti ir prieigai prie jų teikti.

numatyta papildomų pareigų

Darbo programoje gali būti
  papildomai skatinama
  naudotis Europos atvirojo mokslo debesija mokslinių tyrimų duomenims saugoti ir prieigai prie jų teikti.

papildomai skatinama

5.   Savo sukurtus rezultatus ketinantys skleisti gavėjai iš anksto praneša apie tai kitiems veiksme dalyvaujantiems gavėjams. Bet kuris kitas gavėjas gali tam paprieštarauti, jei gali įrodyti, kad numatoma sklaida labai pakenktų teisėtiems jo interesams, susijusiems su jo sukurtais rezultatais ar turima pirmine informacija. Tokiais atvejais sklaida negali būti vykdoma, nebent būtų imtasi atitinkamų veiksmų šiems teisėtiems interesams apsaugoti.

5.   Savo sukurtus rezultatus ketinantys skleisti gavėjai iš anksto praneša apie tai kitiems veiksme dalyvaujantiems gavėjams. Bet kuris kitas gavėjas gali tam paprieštarauti, jei gali įrodyti, kad numatoma sklaida labai pakenktų teisėtiems jo interesams, susijusiems su jo sukurtais rezultatais ar turima pirmine informacija. Tokiais atvejais sklaida negali būti vykdoma, nebent būtų imtasi atitinkamų veiksmų šiems teisėtiems interesams apsaugoti.

6.   Jei darbo programoje nenumatyta kitaip, pasiūlymuose pateikiamas naudojimosi rezultatais ir jų sklaidos planas. Jei numatoma naudojimosi rezultatais paskirtis yra produkto ar proceso projektavimas, kūrimas, gamyba ir pateikimas rinkai ar paslaugos kūrimas ir teikimas, plane pateikiama tokio naudojimosi strategija. Jei plane numatoma, kad rezultatais visų pirma bus naudojamasi neasocijuotosiose trečiosiose šalyse, teisės subjektai
  paaiškina
  , kodėl tas naudojimasis vis tiek atitiks Sąjungos interesus.

6.   Jei darbo programoje nenumatyta kitaip, pasiūlymuose pateikiamas naudojimosi rezultatais ir jų sklaidos planas. Jei numatoma naudojimosi rezultatais paskirtis yra produkto ar proceso projektavimas, kūrimas, gamyba ir pateikimas rinkai ar paslaugos kūrimas ir teikimas, plane pateikiama tokio naudojimosi strategija. Jei plane numatoma, kad rezultatais visų pirma bus naudojamasi neasocijuotosiose trečiosiose šalyse, teisės subjektai
  pagrindžia
  , kodėl tas naudojimasis vis tiek atitiks Sąjungos interesus.

Gavėjai toliau
  plėtoja
  planą veiksmo vykdymo laikotarpiu ir
  po jo
  .

plėtoja

po jo

Gavėjai
  gali
  toliau
  plėtoti
  planą veiksmo vykdymo laikotarpiu
  , be kita ko, įtraukdami visuomenę
  ir
  ją šviesdami mokslo klausimais
  .

gali

plėtoti

, be kita ko, įtraukdami visuomenę

ją šviesdami mokslo klausimais

7.   Komisijos ar finansavimo įstaigos vykdomos stebėsenos ir sklaidos tikslais gavėjai pateikia visą
  prašomą
  informaciją, susijusią su naudojimusi savo sukurtais rezultatais ir tų rezultatų sklaida. Tokia informacija skelbiama viešai, atsižvelgiant į teisėtus gavėjų interesus.

7.   Komisijos ar finansavimo įstaigos vykdomos stebėsenos ir sklaidos tikslais gavėjai pateikia visą
  būtiną
  informaciją, susijusią su naudojimusi savo sukurtais rezultatais ir tų rezultatų sklaida
  , susitarime dėl dotacijos nustatytomis sąlygomis
  . Tokia informacija skelbiama viešai, atsižvelgiant į teisėtus gavėjų interesus.

Pakeitimas 96

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

36 straipsnis

36 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 36 straipsnis | 36 straipsnis |
| Perdavimas ir licencijavimas | Perdavimas ir licencijavimas |
| 1.   Gavėjai gali perduoti savo sukurtų rezultatų nuosavybės teises. Jie užtikrina, kad jų pareigos galiotų ir naujajam savininkui ir kad šis privalėtų perduoti šias pareigas paskesniems savininkams. | 1.   Gavėjai gali perduoti savo sukurtų rezultatų nuosavybės teises. Jie užtikrina, kad jų pareigos galiotų ir naujajam savininkui ir kad šis privalėtų perduoti šias pareigas paskesniems savininkams. |
| 2.   Jei dėl konkrečiai nurodytų trečiųjų šalių raštu nesutarta kitaip ir jei tai nėra neįmanoma pagal taikytiną teisę, ketinantys perduoti rezultatų nuosavybės teises gavėjai iš anksto praneša apie tai bet kuriam kitam gavėjui, tebeturinčiam prieigos prie rezultatų teises. Pranešime turi būti pateikta pakankamai informacijos apie naująjį savininką, kad tas gavėjas galėtų įvertinti poveikį savo prieigos teisėms. | 2.   Jei dėl konkrečiai nurodytų trečiųjų šalių
  ir susijusių subjektų
  raštu nesutarta kitaip ir jei tai nėra neįmanoma pagal taikytiną teisę, ketinantys perduoti rezultatų nuosavybės teises gavėjai iš anksto praneša apie tai bet kuriam kitam gavėjui, tebeturinčiam prieigos prie rezultatų teises. Pranešime turi būti pateikta pakankamai informacijos apie naująjį savininką, kad tas gavėjas galėtų įvertinti poveikį savo prieigos teisėms. |
| Jei dėl konkrečiai nurodytų trečiųjų šalių raštu nesutarta kitaip, gavėjas gali paprieštarauti perdavimui, jei jis gali įrodyti, kad tuo perdavimu būtų pakenkta jo prieigos teisėms. Tokiu atveju perdavimas negali įvykti tol, kol atitinkami gavėjai nepasiekia susitarimo. | Jei dėl konkrečiai nurodytų trečiųjų šalių
  ir susijusių subjektų
  raštu nesutarta kitaip, gavėjas gali paprieštarauti perdavimui, jei jis gali įrodyti, kad tuo perdavimu būtų pakenkta jo prieigos teisėms. Tokiu atveju perdavimas negali įvykti tol, kol atitinkami gavėjai nepasiekia susitarimo.
  Susitarime dėl dotacijos tam nustatomos laiko ribos. |
| 3.   Gavėjai gali suteikti licencijas ar kitaip suteikti teisę naudotis jų sukurtais rezultatais, jei tai nedaro neigiamo poveikio jų pareigų vykdymui. | 3.   Gavėjai gali suteikti licencijas ar kitaip suteikti teisę naudotis jų sukurtais rezultatais, jei tai nedaro neigiamo poveikio jų pareigų vykdymui. |
| 4.   Pagrįstais atvejais dotacijos susitarime nustatoma teisė prieštarauti rezultatų nuosavybės teisių perdavimui arba su rezultatais susijusių išimtinių licencijų suteikimui, jei: | 4.   Pagrįstais atvejais dotacijos susitarime
  Komisijai
  nustatoma teisė prieštarauti rezultatų nuosavybės teisių perdavimui arba su rezultatais susijusių išimtinių licencijų suteikimui, jei: |
| a) | rezultatus kuriantys gavėjai gavo Sąjungos finansavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

36 straipsnis

36 straipsnis

Perdavimas ir licencijavimas

Perdavimas ir licencijavimas

1.   Gavėjai gali perduoti savo sukurtų rezultatų nuosavybės teises. Jie užtikrina, kad jų pareigos galiotų ir naujajam savininkui ir kad šis privalėtų perduoti šias pareigas paskesniems savininkams.

1.   Gavėjai gali perduoti savo sukurtų rezultatų nuosavybės teises. Jie užtikrina, kad jų pareigos galiotų ir naujajam savininkui ir kad šis privalėtų perduoti šias pareigas paskesniems savininkams.

2.   Jei dėl konkrečiai nurodytų trečiųjų šalių raštu nesutarta kitaip ir jei tai nėra neįmanoma pagal taikytiną teisę, ketinantys perduoti rezultatų nuosavybės teises gavėjai iš anksto praneša apie tai bet kuriam kitam gavėjui, tebeturinčiam prieigos prie rezultatų teises. Pranešime turi būti pateikta pakankamai informacijos apie naująjį savininką, kad tas gavėjas galėtų įvertinti poveikį savo prieigos teisėms.

2.   Jei dėl konkrečiai nurodytų trečiųjų šalių
  ir susijusių subjektų
  raštu nesutarta kitaip ir jei tai nėra neįmanoma pagal taikytiną teisę, ketinantys perduoti rezultatų nuosavybės teises gavėjai iš anksto praneša apie tai bet kuriam kitam gavėjui, tebeturinčiam prieigos prie rezultatų teises. Pranešime turi būti pateikta pakankamai informacijos apie naująjį savininką, kad tas gavėjas galėtų įvertinti poveikį savo prieigos teisėms.

Jei dėl konkrečiai nurodytų trečiųjų šalių raštu nesutarta kitaip, gavėjas gali paprieštarauti perdavimui, jei jis gali įrodyti, kad tuo perdavimu būtų pakenkta jo prieigos teisėms. Tokiu atveju perdavimas negali įvykti tol, kol atitinkami gavėjai nepasiekia susitarimo.

Jei dėl konkrečiai nurodytų trečiųjų šalių
  ir susijusių subjektų
  raštu nesutarta kitaip, gavėjas gali paprieštarauti perdavimui, jei jis gali įrodyti, kad tuo perdavimu būtų pakenkta jo prieigos teisėms. Tokiu atveju perdavimas negali įvykti tol, kol atitinkami gavėjai nepasiekia susitarimo.
  Susitarime dėl dotacijos tam nustatomos laiko ribos.

ir susijusių subjektų

Susitarime dėl dotacijos tam nustatomos laiko ribos.

3.   Gavėjai gali suteikti licencijas ar kitaip suteikti teisę naudotis jų sukurtais rezultatais, jei tai nedaro neigiamo poveikio jų pareigų vykdymui.

3.   Gavėjai gali suteikti licencijas ar kitaip suteikti teisę naudotis jų sukurtais rezultatais, jei tai nedaro neigiamo poveikio jų pareigų vykdymui.

4.   Pagrįstais atvejais dotacijos susitarime nustatoma teisė prieštarauti rezultatų nuosavybės teisių perdavimui arba su rezultatais susijusių išimtinių licencijų suteikimui, jei:

4.   Pagrįstais atvejais dotacijos susitarime
  Komisijai
  nustatoma teisė prieštarauti rezultatų nuosavybės teisių perdavimui arba su rezultatais susijusių išimtinių licencijų suteikimui, jei:

a)

rezultatus kuriantys gavėjai gavo Sąjungos finansavimą;

| a) | rezultatus kuriantys gavėjai gavo Sąjungos finansavimą; |
| --- | --- |

a)

rezultatus kuriantys gavėjai gavo Sąjungos finansavimą;

| b) | perduoti nuosavybės teises ar suteikti licencijas ketinama teisės subjektui, įsisteigusiam neasocijuotojoje trečiojoje valstybėje; |
| --- | --- |

b)

perduoti nuosavybės teises ar suteikti licencijas ketinama teisės subjektui, įsisteigusiam neasocijuotojoje trečiojoje valstybėje;

| b) | perduoti nuosavybės teises ar suteikti licencijas ketinama teisės subjektui, įsisteigusiam neasocijuotojoje trečiojoje valstybėje; |
| --- | --- |

b)

perduoti nuosavybės teises ar suteikti licencijas ketinama teisės subjektui, įsisteigusiam neasocijuotojoje trečiojoje valstybėje;

| c) | nuosavybės teisių perdavimas ar licencijų suteikimas neatitinka Sąjungos interesų. |
| --- | --- |

c)

nuosavybės teisių perdavimas ar licencijų suteikimas neatitinka Sąjungos interesų.

| c) | nuosavybės teisių perdavimas ar licencijų suteikimas neatitinka Sąjungos interesų. |
| --- | --- |

c)

nuosavybės teisių perdavimas ar licencijų suteikimas neatitinka Sąjungos interesų.

Turi būti skatinama sudaryti technologijų perdavimo susitarimus.

Turi būti skatinama sudaryti technologijų perdavimo susitarimus.

Jei taikoma teisė prieštarauti, gavėjas iš anksto apie tai praneša. Teisė prieštarauti gali būti raštu atšaukta, jei perduoti nuosavybės teises ar suteikti licencijas ketinama konkrečiai nurodytiems teisės subjektams, taikant Sąjungos interesų apsaugos priemones.

Jei taikoma teisė prieštarauti, gavėjas iš anksto apie tai praneša. Teisė prieštarauti gali būti raštu atšaukta, jei perduoti nuosavybės teises ar suteikti licencijas ketinama konkrečiai nurodytiems teisės subjektams, taikant Sąjungos interesų apsaugos priemones.

Pakeitimas 97

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

37 straipsnis

37 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 37 straipsnis | 37 straipsnis |
| Prieigos teisės | Prieigos teisės |
| 1.   Taikomi šie prieigos teisių principai: | 1.   Taikomi šie prieigos teisių principai: |
| a) | prašymas leisti naudotis prieigos teisėmis arba prieigos teisių atsisakymai teikiami raštu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

37 straipsnis

37 straipsnis

Prieigos teisės

Prieigos teisės

1.   Taikomi šie prieigos teisių principai:

1.   Taikomi šie prieigos teisių principai:

a)

prašymas leisti naudotis prieigos teisėmis arba prieigos teisių atsisakymai teikiami raštu;

| a) | prašymas leisti naudotis prieigos teisėmis arba prieigos teisių atsisakymai teikiami raštu; |
| --- | --- |

a)

prašymas leisti naudotis prieigos teisėmis arba prieigos teisių atsisakymai teikiami raštu;

| b) | jei su teisių teikėju nesutarta kitaip, prieigos teisės neapima teisės teikti sublicencijas; |
| --- | --- |

b)

jei su teisių teikėju nesutarta kitaip, prieigos teisės neapima teisės teikti sublicencijas;

| b) | jei su teisių teikėju nesutarta kitaip, prieigos teisės neapima teisės teikti sublicencijas; |
| --- | --- |

b)

jei su teisių teikėju nesutarta kitaip, prieigos teisės neapima teisės teikti sublicencijas;

| c) | prieš prisijungdami prie dotacijos susitarimo, gavėjai informuoja vieni kitus apie bet kokius prieigos prie jų turimos pirminės informacijos teikimo apribojimus; |
| --- | --- |

c)

prieš prisijungdami prie dotacijos susitarimo, gavėjai informuoja vieni kitus apie bet kokius prieigos prie jų turimos pirminės informacijos teikimo apribojimus;

| c) | prieš prisijungdami prie dotacijos susitarimo, gavėjai informuoja vieni kitus apie bet kokius prieigos prie jų turimos pirminės informacijos teikimo apribojimus; |
| --- | --- |

c)

prieš prisijungdami prie dotacijos susitarimo, gavėjai informuoja vieni kitus apie bet kokius prieigos prie jų turimos pirminės informacijos teikimo apribojimus;

| d) | jei kuris nors gavėjas nebedalyvauja veiksme, tai nedaro poveikio jo pareigai teikti prieigą; |
| --- | --- |

d)

jei kuris nors gavėjas nebedalyvauja veiksme, tai nedaro poveikio jo pareigai teikti prieigą;

| d) | jei kuris nors gavėjas nebedalyvauja veiksme, tai nedaro poveikio jo pareigai teikti prieigą; |
| --- | --- |

d)

jei kuris nors gavėjas nebedalyvauja veiksme, tai nedaro poveikio jo pareigai teikti prieigą;

| e) | jei kuris nors gavėjas nevykdo savo pareigų, gavėjai gali susitarti atimti iš jo prieigos teises. |
| --- | --- |

e)

jei kuris nors gavėjas nevykdo savo pareigų, gavėjai gali susitarti atimti iš jo prieigos teises.

| e) | jei kuris nors gavėjas nevykdo savo pareigų, gavėjai gali susitarti atimti iš jo prieigos teises. |
| --- | --- |

e)

jei kuris nors gavėjas nevykdo savo pareigų, gavėjai gali susitarti atimti iš jo prieigos teises.

2.   Gavėjai teikia prieigą:

2.   Gavėjai teikia prieigą:

| a) | prie savo sukurtų rezultatų (nemokamai) bet kuriam kitam veiksme dalyvaujančiam gavėjui, kuriam to reikia, kad jis galėtų vykdyti savo užduotis; |
| --- | --- |

a)

prie savo sukurtų rezultatų (nemokamai) bet kuriam kitam veiksme dalyvaujančiam gavėjui, kuriam to reikia, kad jis galėtų vykdyti savo užduotis;

| a) | prie savo sukurtų rezultatų (nemokamai) bet kuriam kitam veiksme dalyvaujančiam gavėjui, kuriam to reikia, kad jis galėtų vykdyti savo užduotis; |
| --- | --- |

a)

prie savo sukurtų rezultatų (nemokamai) bet kuriam kitam veiksme dalyvaujančiam gavėjui, kuriam to reikia, kad jis galėtų vykdyti savo užduotis;

| b) | prie savo turimos pirminės informacijos bet kuriam kitam veiksme dalyvaujančiam gavėjui, kuriam to reikia, kad jis galėtų vykdyti savo užduotis, atsižvelgiant į 1 dalies c punkte nurodytus apribojimus; ta prieiga teikiama nemokamai, nebent prieš prisijungdami prie dotacijos susitarimo gavėjai būtų susitarę kitaip; |
| --- | --- |

b)

prie savo turimos pirminės informacijos bet kuriam kitam veiksme dalyvaujančiam gavėjui, kuriam to reikia, kad jis galėtų vykdyti savo užduotis, atsižvelgiant į 1 dalies c punkte nurodytus apribojimus; ta prieiga teikiama nemokamai, nebent prieš prisijungdami prie dotacijos susitarimo gavėjai būtų susitarę kitaip;

| b) | prie savo turimos pirminės informacijos bet kuriam kitam veiksme dalyvaujančiam gavėjui, kuriam to reikia, kad jis galėtų vykdyti savo užduotis, atsižvelgiant į 1 dalies c punkte nurodytus apribojimus; ta prieiga teikiama nemokamai, nebent prieš prisijungdami prie dotacijos susitarimo gavėjai būtų susitarę kitaip; |
| --- | --- |

b)

prie savo turimos pirminės informacijos bet kuriam kitam veiksme dalyvaujančiam gavėjui, kuriam to reikia, kad jis galėtų vykdyti savo užduotis, atsižvelgiant į 1 dalies c punkte nurodytus apribojimus; ta prieiga teikiama nemokamai, nebent prieš prisijungdami prie dotacijos susitarimo gavėjai būtų susitarę kitaip;

| c) | prie savo sukurtų rezultatų ir, atsižvelgiant į 1 dalies c punkte nurodytus apribojimus, prie savo turimos pirminės informacijos bet kuriam kitam veiksme dalyvaujančiam gavėjui, kuriam to reikia, kad jis galėtų naudotis savo paties sukurtais rezultatais; ta prieiga teikiama sutartomis sąžiningomis ir pagrįstomis sąlygomis. |
| --- | --- |

c)

prie savo sukurtų rezultatų ir, atsižvelgiant į 1 dalies c punkte nurodytus apribojimus, prie savo turimos pirminės informacijos bet kuriam kitam veiksme dalyvaujančiam gavėjui, kuriam to reikia, kad jis galėtų naudotis savo paties sukurtais rezultatais; ta prieiga teikiama sutartomis sąžiningomis ir pagrįstomis sąlygomis.

| c) | prie savo sukurtų rezultatų ir, atsižvelgiant į 1 dalies c punkte nurodytus apribojimus, prie savo turimos pirminės informacijos bet kuriam kitam veiksme dalyvaujančiam gavėjui, kuriam to reikia, kad jis galėtų naudotis savo paties sukurtais rezultatais; ta prieiga teikiama sutartomis sąžiningomis ir pagrįstomis sąlygomis. |
| --- | --- |

c)

prie savo sukurtų rezultatų ir, atsižvelgiant į 1 dalies c punkte nurodytus apribojimus, prie savo turimos pirminės informacijos bet kuriam kitam veiksme dalyvaujančiam gavėjui, kuriam to reikia, kad jis galėtų naudotis savo paties sukurtais rezultatais; ta prieiga teikiama sutartomis sąžiningomis ir pagrįstomis sąlygomis.

| 3) | Jei gavėjai nesusitaria kitaip, jie taip pat teikia prieigą prie savo sukurtų rezultatų ir, atsižvelgiant į 1 dalies c punkte nurodytus apribojimus, prie savo turimos pirminės informacijos teisės subjektui, kuris: |
| --- | --- |

3)

Jei gavėjai nesusitaria kitaip, jie taip pat teikia prieigą prie savo sukurtų rezultatų ir, atsižvelgiant į 1 dalies c punkte nurodytus apribojimus, prie savo turimos pirminės informacijos teisės subjektui, kuris:

3.   Jei gavėjai nesusitaria kitaip, jie taip pat teikia prieigą prie savo sukurtų rezultatų ir, atsižvelgiant į 1 dalies c punkte nurodytus apribojimus, prie savo turimos pirminės informacijos teisės subjektui, kuris:

| a) | yra įsisteigęs valstybėje narėje ar asocijuotojoje šalyje; |
| --- | --- |

a)

yra įsisteigęs valstybėje narėje ar asocijuotojoje šalyje;

| a) | yra įsisteigęs valstybėje narėje ar asocijuotojoje šalyje; |
| --- | --- |

a)

yra įsisteigęs valstybėje narėje ar asocijuotojoje šalyje;

| b) | yra tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuojamas kito gavėjo arba yra tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuojamas to paties subjekto, kuris kontroliuoja tą gavėją, arba tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoja tą gavėją; |
| --- | --- |

b)

yra tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuojamas kito gavėjo arba yra tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuojamas to paties subjekto, kuris kontroliuoja tą gavėją, arba tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoja tą gavėją;

| b) | yra tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuojamas kito gavėjo arba yra tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuojamas to paties subjekto, kuris kontroliuoja tą gavėją, arba tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoja tą gavėją; |
| --- | --- |

b)

yra tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuojamas kito gavėjo arba yra tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuojamas to paties subjekto, kuris kontroliuoja tą gavėją, arba tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoja tą gavėją;

| c) | turi turėti tą prieigą, kad galėtų naudotis to gavėjo sukurtais rezultatais. |
| --- | --- |

c)

turi turėti tą prieigą, kad galėtų naudotis to gavėjo sukurtais rezultatais.

| c) | turi turėti tą prieigą, kad galėtų naudotis to gavėjo sukurtais rezultatais. |
| --- | --- |

c)

turi turėti tą prieigą, kad galėtų naudotis to gavėjo sukurtais rezultatais.

Prieiga teikiama sutartomis sąžiningomis ir pagrįstomis sąlygomis.

Prieiga teikiama sutartomis sąžiningomis ir pagrįstomis sąlygomis.

4.   Prašymas suteikti prieigą naudojimosi rezultatais tikslais gali būti pateiktas per vienus metus nuo veiksmo pabaigos, nebent gavėjai susitartų dėl kitokio termino.

4.   Prašymas suteikti prieigą naudojimosi rezultatais tikslais gali būti pateiktas per vienus metus nuo veiksmo pabaigos, nebent gavėjai susitartų dėl kitokio termino.

5.   Sąjungos finansavimą gavę gavėjai nemokamai teikia prieigą prie savo sukurtų rezultatų Sąjungos institucijoms, įstaigoms, organams ar agentūroms, kad jie galėtų kurti, įgyvendinti ir stebėti įvairių krypčių Sąjungos politiką ar programas. Prieiga galima naudotis tik nekomerciniais ir nekonkurenciniais tikslais.

5.   Sąjungos finansavimą gavę gavėjai nemokamai teikia prieigą prie savo sukurtų rezultatų Sąjungos institucijoms, įstaigoms, organams ar agentūroms, kad jie galėtų kurti, įgyvendinti ir stebėti įvairių krypčių Sąjungos politiką ar programas. Prieiga galima naudotis tik nekomerciniais ir nekonkurenciniais tikslais
  , atsižvelgiant į teisėtus gavėjų interesus
  .

Tokios prieigos teisės netaikomos bendrajai informacijai apie dalyvius.

Tokios prieigos teisės netaikomos bendrajai informacijai apie dalyvius.

Sąjungos finansavimą gavę gavėjai, vykdantys grupės „Įtrauki ir saugi visuomenė“ veiksmus intervencinėje srityje „Apsauga ir saugumas“, taip pat nemokamai teikia prieigą prie savo sukurtų rezultatų valstybių narių nacionalinėms valdžios institucijoms, kad jos galėtų kurti, įgyvendinti ir stebėti tos srities politiką ar programas. Prieiga galima naudotis tik nekomerciniais ir nekonkurenciniais tikslais, o ji suteikiama pagal dvišalį susitarimą, kuriame nustatomos konkrečios sąlygos, kuriomis siekiama užtikrinti, kad tomis teisėmis būtų naudojamasi tik numatytu tikslu ir kad būtų taikomi tinkami konfidencialumo įsipareigojimai. Prašymą teikianti valstybė narė, Sąjungos institucija, įstaiga, organas ar agentūra apie jį praneša visoms valstybėms narėms.

Sąjungos finansavimą gavę gavėjai, vykdantys grupės „Saugi visuomenė“ veiksmus intervencinėje srityje „Apsauga ir saugumas“, taip pat nemokamai teikia prieigą prie savo sukurtų rezultatų valstybių narių nacionalinėms valdžios institucijoms, kad jos galėtų kurti, įgyvendinti ir stebėti tos srities politiką ar programas. Prieiga galima naudotis tik nekomerciniais ir nekonkurenciniais tikslais, o ji suteikiama pagal dvišalį susitarimą, kuriame nustatomos konkrečios sąlygos, kuriomis siekiama užtikrinti, kad tomis teisėmis būtų naudojamasi tik numatytu tikslu ir kad būtų taikomi tinkami konfidencialumo įsipareigojimai. Prašymą teikianti valstybė narė, Sąjungos institucija, įstaiga, organas ar agentūra apie jį praneša visoms valstybėms narėms.

6.   Darbo programoje gali būti numatyta papildomų prieigos teisių.

6.   
  Atitinkamais atvejais
  darbo programoje gali būti numatyta papildomų prieigos teisių.

Pakeitimas 98

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

38 straipsnis

38 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 38 straipsnis | 38 straipsnis |
| Specialios naudojimosi ir sklaidos nuostatos | Specialios naudojimosi ir sklaidos nuostatos |
| EMTT veiksmams, mokymo ir judumo veiksmams, ikiprekybinių viešųjų pirkimų veiksmams, novatoriškų sprendimų viešųjų pirkimų veiksmams, bendro programos finansavimo veiksmams ir koordinavimo bei paramos veiksmams gali būti taikomos specialios nuosavybės, naudojimosi ir sklaidos, nuosavybės teisių perdavimo ir licencijavimo, taip pat prieigos teisių taisyklės. | EMTT veiksmams,
  EIT veiksmams,
  mokymo ir judumo veiksmams, ikiprekybinių viešųjų pirkimų veiksmams, novatoriškų sprendimų viešųjų pirkimų veiksmams, bendro programos finansavimo veiksmams ir koordinavimo bei paramos veiksmams gali būti taikomos specialios nuosavybės, naudojimosi ir sklaidos, nuosavybės teisių perdavimo ir licencijavimo, taip pat prieigos teisių taisyklės. |
| Šiomis specialiomis taisyklėmis nekeičiamos su atvirąja prieiga susijusios pareigos. | Šiomis specialiomis taisyklėmis nekeičiamos su atvirąja prieiga susijusios pareigos
  ir jos principai, kaip nurodyta 10 straipsnyje
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

38 straipsnis

38 straipsnis

Specialios naudojimosi ir sklaidos nuostatos

Specialios naudojimosi ir sklaidos nuostatos

EMTT veiksmams, mokymo ir judumo veiksmams, ikiprekybinių viešųjų pirkimų veiksmams, novatoriškų sprendimų viešųjų pirkimų veiksmams, bendro programos finansavimo veiksmams ir koordinavimo bei paramos veiksmams gali būti taikomos specialios nuosavybės, naudojimosi ir sklaidos, nuosavybės teisių perdavimo ir licencijavimo, taip pat prieigos teisių taisyklės.

EMTT veiksmams,
  EIT veiksmams,
  mokymo ir judumo veiksmams, ikiprekybinių viešųjų pirkimų veiksmams, novatoriškų sprendimų viešųjų pirkimų veiksmams, bendro programos finansavimo veiksmams ir koordinavimo bei paramos veiksmams gali būti taikomos specialios nuosavybės, naudojimosi ir sklaidos, nuosavybės teisių perdavimo ir licencijavimo, taip pat prieigos teisių taisyklės.

EIT veiksmams,

Šiomis specialiomis taisyklėmis nekeičiamos su atvirąja prieiga susijusios pareigos.

Šiomis specialiomis taisyklėmis nekeičiamos su atvirąja prieiga susijusios pareigos
  ir jos principai, kaip nurodyta 10 straipsnyje
  .

ir jos principai, kaip nurodyta 10 straipsnyje

Pakeitimas 99

Pakeitimas 99

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

39 straipsnis

39 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 39 straipsnis | 39 straipsnis |
| Apdovanojimai | Apdovanojimai |
| 1.   Apdovanojimai pagal Programą skiriami ir valdomi pagal Finansinio reglamento IX antraštinę dalį, nebent šiame skyriuje būtų nurodyta kitaip. | 1.   Apdovanojimai pagal Programą skiriami ir valdomi pagal Finansinio reglamento IX antraštinę dalį, nebent šiame skyriuje būtų nurodyta kitaip. |
| 2.   Konkurse gali dalyvauti visi teisės subjektai, nepriklausomai nuo jų įsisteigimo vietos, nebent darbo programoje arba konkursų taisyklėse būtų nurodyta kitaip. | 2.   Konkurse gali dalyvauti visi teisės subjektai, nepriklausomai nuo jų įsisteigimo vietos, nebent darbo programoje arba konkursų taisyklėse būtų nurodyta kitaip. |
| 3.   Komisija ar finansavimo įstaiga apdovanojimus gali teikti kartu su: | 3.   
  Jei reikia,
  Komisija ar finansavimo įstaiga apdovanojimus gali teikti kartu su: |
| a) | kitomis Sąjungos įstaigomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

39 straipsnis

39 straipsnis

Apdovanojimai

Apdovanojimai

1.   Apdovanojimai pagal Programą skiriami ir valdomi pagal Finansinio reglamento IX antraštinę dalį, nebent šiame skyriuje būtų nurodyta kitaip.

1.   Apdovanojimai pagal Programą skiriami ir valdomi pagal Finansinio reglamento IX antraštinę dalį, nebent šiame skyriuje būtų nurodyta kitaip.

2.   Konkurse gali dalyvauti visi teisės subjektai, nepriklausomai nuo jų įsisteigimo vietos, nebent darbo programoje arba konkursų taisyklėse būtų nurodyta kitaip.

2.   Konkurse gali dalyvauti visi teisės subjektai, nepriklausomai nuo jų įsisteigimo vietos, nebent darbo programoje arba konkursų taisyklėse būtų nurodyta kitaip.

3.   Komisija ar finansavimo įstaiga apdovanojimus gali teikti kartu su:

3.   
  Jei reikia,
  Komisija ar finansavimo įstaiga apdovanojimus gali teikti kartu su:

a)

kitomis Sąjungos įstaigomis;

| a) | kitomis Sąjungos įstaigomis; |
| --- | --- |

a)

kitomis Sąjungos įstaigomis;

| b) | trečiosiomis valstybėmis, be kita ko, jų mokslo ir technologijų organizacijomis ar agentūromis; |
| --- | --- |

b)

trečiosiomis valstybėmis, be kita ko, jų mokslo ir technologijų organizacijomis ar agentūromis;

| b) | trečiosiomis valstybėmis, be kita ko, jų mokslo ir technologijų organizacijomis ar agentūromis; |
| --- | --- |

b)

trečiosiomis valstybėmis, be kita ko, jų mokslo ir technologijų organizacijomis ar agentūromis;

| c) | tarptautinėmis organizacijomis; |
| --- | --- |

c)

tarptautinėmis organizacijomis;

| c) | tarptautinėmis organizacijomis; |
| --- | --- |

c)

tarptautinėmis organizacijomis;

| d) | ne pelno teisės subjektais. |
| --- | --- |

d)

ne pelno teisės subjektais.

| d) | ne pelno teisės subjektais. |
| --- | --- |

d)

ne pelno teisės subjektais.

4.   Darbo programoje ar konkurso taisyklėse
  gali būti nustatytos
  pareigos, susijusios su komunikacija, naudojimusi ir sklaida.

4.   Darbo programoje ar konkurso taisyklėse
  nustatomos
  pareigos, susijusios su komunikacija,
  nuosavybe, prieigos teisėmis,
  naudojimusi ir sklaida
  , įskaitant licencijavimo nuostatas
  .

Pakeitimas 100

Pakeitimas 100

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnis

42 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 42 straipsnis | 42 straipsnis |
| Mišrus finansavimas iš programos „Europos horizontas“ ir Europos inovacijų tarybos lėšų | Mišrus finansavimas iš programos „Europos horizontas“ ir Europos inovacijų tarybos lėšų |
| 1.   Mišraus finansavimo iš programos „Europos horizontas“ arba Europos inovacijų tarybos lėšų dalims, kurias sudaro dotacijos ir grąžintini avansai, taikomi 30–33 straipsniai. | 1.   Mišraus finansavimo iš programos „Europos horizontas“ arba Europos inovacijų tarybos lėšų dalims, kurias sudaro dotacijos ir grąžintini avansai, taikomi 30–33 straipsniai. |
| 2.   Mišrus finansavimas iš Europos inovacijų tarybos lėšų teikiamas laikantis 43 straipsnio. Mišriu finansavimu iš Europos inovacijų tarybos lėšų veiksmas gali būti remiamas tol, kol gali būti finansuojamas atliekant derinimo operaciją arba finansavimo ir investavimo operaciją, kuriai visai pagal programą „InvestEU“ taikoma ES garantija. Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 209 straipsnio, 2 dalyje, visų pirma jos a ir d punktuose, nustatytos sąlygos netaikomos mišraus finansavimo iš Europos inovacijų tarybos lėšų skyrimo metu. | 2.   Mišrus finansavimas iš Europos inovacijų tarybos lėšų teikiamas laikantis 43 straipsnio. Mišriu finansavimu iš Europos inovacijų tarybos lėšų veiksmas gali būti remiamas tol, kol gali būti finansuojamas atliekant derinimo operaciją arba finansavimo ir investavimo operaciją, kuriai visai pagal programą „InvestEU“ taikoma ES garantija. Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 209 straipsnio, 2 dalyje, visų pirma jos a ir d punktuose, nustatytos sąlygos netaikomos mišraus finansavimo iš Europos inovacijų tarybos lėšų skyrimo metu. |
| 3.   Mišrus finansavimas iš programos „Europos horizontas“ lėšų gali būti skiriamas bendro programos finansavimo veiksmui, kurį vykdant bendroje valstybių narių ir asocijuotųjų šalių programoje numatoma naudoti finansines priemones atrinktiems veiksmams remti. Tokių veiksmų vertinimas ir atranka atliekami laikantis 19, 20, 23, 24, 25 ir
  26
  straipsnių. Mišraus finansavimo iš programos „Europos horizontas“ lėšų teikimo sąlygos atitinka 29 straipsnį, pagal analogiją 43 straipsnio 9 dalį ir papildomas darbo programoje nustatytas sąlygas. | 3.   Mišrus finansavimas iš programos „Europos horizontas“ lėšų gali būti skiriamas bendro programos finansavimo veiksmui, kurį vykdant bendroje valstybių narių ir asocijuotųjų šalių programoje numatoma naudoti finansines priemones atrinktiems veiksmams remti. Tokių veiksmų vertinimas ir atranka atliekami laikantis
  11,
  19, 20, 24, 25,
  26
  ,
  42a
  ir
  43
  straipsnių. Mišraus finansavimo iš programos „Europos horizontas“ lėšų teikimo sąlygos atitinka 29 straipsnį, pagal analogiją – 43 straipsnio 9 dalį ir papildomas
  bei pagrįstas
  darbo programoje nustatytas sąlygas. |
| 4.   Su mišriu finansavimu iš programos „Europos horizontas“ ir Europos inovacijų tarybos lėšų susijusios grąžinamos sumos, be kita ko, grąžinami avansai ir pajamos, pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 3 dalies f punktą ir 21 straipsnio 4 dalį laikomi vidaus asignuotosiomis pajamomis. | 4.   Su mišriu finansavimu iš programos „Europos horizontas“ ir Europos inovacijų tarybos lėšų susijusios grąžinamos sumos, be kita ko, grąžinami avansai ir pajamos, pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 3 dalies f punktą ir 21 straipsnio 4 dalį laikomi vidaus asignuotosiomis pajamomis. |
| 5.   Mišrus finansavimas iš programos „Europos horizontas“ ir Europos inovacijų tarybos lėšų teikiamas taip, kad
  nebūtų iškraipoma konkurencija
  . | 5.   Mišrus finansavimas iš programos „Europos horizontas“ ir Europos inovacijų tarybos lėšų teikiamas taip, kad
  būtų skatinamas Sąjungos konkurencingumas, kartu vengiant iškraipyti konkurenciją
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

42 straipsnis

42 straipsnis

Mišrus finansavimas iš programos „Europos horizontas“ ir Europos inovacijų tarybos lėšų

Mišrus finansavimas iš programos „Europos horizontas“ ir Europos inovacijų tarybos lėšų

1.   Mišraus finansavimo iš programos „Europos horizontas“ arba Europos inovacijų tarybos lėšų dalims, kurias sudaro dotacijos ir grąžintini avansai, taikomi 30–33 straipsniai.

1.   Mišraus finansavimo iš programos „Europos horizontas“ arba Europos inovacijų tarybos lėšų dalims, kurias sudaro dotacijos ir grąžintini avansai, taikomi 30–33 straipsniai.

2.   Mišrus finansavimas iš Europos inovacijų tarybos lėšų teikiamas laikantis 43 straipsnio. Mišriu finansavimu iš Europos inovacijų tarybos lėšų veiksmas gali būti remiamas tol, kol gali būti finansuojamas atliekant derinimo operaciją arba finansavimo ir investavimo operaciją, kuriai visai pagal programą „InvestEU“ taikoma ES garantija. Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 209 straipsnio, 2 dalyje, visų pirma jos a ir d punktuose, nustatytos sąlygos netaikomos mišraus finansavimo iš Europos inovacijų tarybos lėšų skyrimo metu.

2.   Mišrus finansavimas iš Europos inovacijų tarybos lėšų teikiamas laikantis 43 straipsnio. Mišriu finansavimu iš Europos inovacijų tarybos lėšų veiksmas gali būti remiamas tol, kol gali būti finansuojamas atliekant derinimo operaciją arba finansavimo ir investavimo operaciją, kuriai visai pagal programą „InvestEU“ taikoma ES garantija. Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 209 straipsnio, 2 dalyje, visų pirma jos a ir d punktuose, nustatytos sąlygos netaikomos mišraus finansavimo iš Europos inovacijų tarybos lėšų skyrimo metu.

3.   Mišrus finansavimas iš programos „Europos horizontas“ lėšų gali būti skiriamas bendro programos finansavimo veiksmui, kurį vykdant bendroje valstybių narių ir asocijuotųjų šalių programoje numatoma naudoti finansines priemones atrinktiems veiksmams remti. Tokių veiksmų vertinimas ir atranka atliekami laikantis 19, 20, 23, 24, 25 ir
  26
  straipsnių. Mišraus finansavimo iš programos „Europos horizontas“ lėšų teikimo sąlygos atitinka 29 straipsnį, pagal analogiją 43 straipsnio 9 dalį ir papildomas darbo programoje nustatytas sąlygas.

3.   Mišrus finansavimas iš programos „Europos horizontas“ lėšų gali būti skiriamas bendro programos finansavimo veiksmui, kurį vykdant bendroje valstybių narių ir asocijuotųjų šalių programoje numatoma naudoti finansines priemones atrinktiems veiksmams remti. Tokių veiksmų vertinimas ir atranka atliekami laikantis
  11,
  19, 20, 24, 25,
  26
  ,
  42a
  ir
  43
  straipsnių. Mišraus finansavimo iš programos „Europos horizontas“ lėšų teikimo sąlygos atitinka 29 straipsnį, pagal analogiją – 43 straipsnio 9 dalį ir papildomas
  bei pagrįstas
  darbo programoje nustatytas sąlygas.

4.   Su mišriu finansavimu iš programos „Europos horizontas“ ir Europos inovacijų tarybos lėšų susijusios grąžinamos sumos, be kita ko, grąžinami avansai ir pajamos, pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 3 dalies f punktą ir 21 straipsnio 4 dalį laikomi vidaus asignuotosiomis pajamomis.

4.   Su mišriu finansavimu iš programos „Europos horizontas“ ir Europos inovacijų tarybos lėšų susijusios grąžinamos sumos, be kita ko, grąžinami avansai ir pajamos, pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 3 dalies f punktą ir 21 straipsnio 4 dalį laikomi vidaus asignuotosiomis pajamomis.

5.   Mišrus finansavimas iš programos „Europos horizontas“ ir Europos inovacijų tarybos lėšų teikiamas taip, kad
  nebūtų iškraipoma konkurencija
  .

5.   Mišrus finansavimas iš programos „Europos horizontas“ ir Europos inovacijų tarybos lėšų teikiamas taip, kad
  būtų skatinamas Sąjungos konkurencingumas, kartu vengiant iškraipyti konkurenciją
  .

Pakeitimas 101

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

42 a straipsnis (naujas)

42 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 42a straipsnis |
| | Priemonė „Pathfinder“ |
| | 1.
     
  Pagal šią priemonę teikiamos dotacijos labai rizikingiems pažangiausiems projektams, kuriais siekiama didinti strateginį Sąjungos savarankiškumą būsimų potencialiai radikalių novatoriškų technologijų srityje ir plėtoti naujas rinkos galimybes. Pagal priemonę „Pathfinder“ iš pradžių parama bus skiriama kuo ankstesniais mokslinių ir technologinių tyrimų bei technologinės plėtros etapais, įskaitant koncepcijos ir prototipų tikrinimą tvirtinant technologijas. |
| | Priemonė „Pathfinder“ daugiausia įgyvendinama rengiant atvirus kvietimus teikti pasiūlymus pagal metodą „iš apačios į viršų“, kartą per metus nustatant reguliarias galutines datas, ir suteikia konkurencingų iššūkių, padedančių nustatyti pagrindinius strateginius tikslus

   (1a)

  , kuriais skatinamas pažangiosios technologijos ir radikalus mąstymas. Atrinktų projektų pergrupavimas į teminius arba objektyvius portfelius padės nustatyti kritinę pastangų masę, technologinį strateginį savarankiškumą ES lygmeniu ir struktūrizuoti naujas tarpdalykines mokslinių tyrimų bendruomenes. |
| | 2.
     
  Priemonės „Pathfinder“ pereinamojo laikotarpio veikla įgyvendinama siekiant padėti novatoriams rasti būdų komerciniam vystymuisi Sąjungoje, pvz., vykdyti demonstracinę veiklą ir galimybių studijas, kad būtų galima įvertinti galimus ekonominius argumentus ir remti atžalinių ir naujų įmonių kūrimą. |
| | a) | sprendimai dėl kvietimų teikti pasiūlymus skelbimo ir turinio priimami atsižvelgiant į darbo programoje nustatytus su atitinkama veiksmų visuma susijusius tikslus ir biudžetą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

42a straipsnis

42a straipsnis

Priemonė „Pathfinder“

Priemonė „Pathfinder“

1.
     
  Pagal šią priemonę teikiamos dotacijos labai rizikingiems pažangiausiems projektams, kuriais siekiama didinti strateginį Sąjungos savarankiškumą būsimų potencialiai radikalių novatoriškų technologijų srityje ir plėtoti naujas rinkos galimybes. Pagal priemonę „Pathfinder“ iš pradžių parama bus skiriama kuo ankstesniais mokslinių ir technologinių tyrimų bei technologinės plėtros etapais, įskaitant koncepcijos ir prototipų tikrinimą tvirtinant technologijas.

Priemonė „Pathfinder“ daugiausia įgyvendinama rengiant atvirus kvietimus teikti pasiūlymus pagal metodą „iš apačios į viršų“, kartą per metus nustatant reguliarias galutines datas, ir suteikia konkurencingų iššūkių, padedančių nustatyti pagrindinius strateginius tikslus

   (1a)

  , kuriais skatinamas pažangiosios technologijos ir radikalus mąstymas. Atrinktų projektų pergrupavimas į teminius arba objektyvius portfelius padės nustatyti kritinę pastangų masę, technologinį strateginį savarankiškumą ES lygmeniu ir struktūrizuoti naujas tarpdalykines mokslinių tyrimų bendruomenes.

Priemonė „Pathfinder“ daugiausia įgyvendinama rengiant atvirus kvietimus teikti pasiūlymus pagal metodą „iš apačios į viršų“, kartą per metus nustatant reguliarias galutines datas, ir suteikia konkurencingų iššūkių, padedančių nustatyti pagrindinius strateginius tikslus

1a

, kuriais skatinamas pažangiosios technologijos ir radikalus mąstymas. Atrinktų projektų pergrupavimas į teminius arba objektyvius portfelius padės nustatyti kritinę pastangų masę, technologinį strateginį savarankiškumą ES lygmeniu ir struktūrizuoti naujas tarpdalykines mokslinių tyrimų bendruomenes.

2.
     
  Priemonės „Pathfinder“ pereinamojo laikotarpio veikla įgyvendinama siekiant padėti novatoriams rasti būdų komerciniam vystymuisi Sąjungoje, pvz., vykdyti demonstracinę veiklą ir galimybių studijas, kad būtų galima įvertinti galimus ekonominius argumentus ir remti atžalinių ir naujų įmonių kūrimą.

a)

a)

sprendimai dėl kvietimų teikti pasiūlymus skelbimo ir turinio priimami atsižvelgiant į darbo programoje nustatytus su atitinkama veiksmų visuma susijusius tikslus ir biudžetą;

sprendimai dėl kvietimų teikti pasiūlymus skelbimo ir turinio priimami atsižvelgiant į darbo programoje nustatytus su atitinkama veiksmų visuma susijusius tikslus ir biudžetą;

| b) | 50 000  EUR neviršijančios fiksuoto dydžio dotacijos gali būti teikiamos neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus tik tai veiklai, kuri jau finansuojama pagal priemonę „Pathfinder“, siekiant įgyvendinti skubius koordinavimo ir paramos veiksmus, susijusius su veiksmų visumą įgyvendinančios gavėjų bendruomenės stiprinimu arba galimų atžalinių įmonių ar potencialių rinkas kuriančių inovacijų vertinimu. |
| --- | --- |

b)

b)

50 000  EUR neviršijančios fiksuoto dydžio dotacijos gali būti teikiamos neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus tik tai veiklai, kuri jau finansuojama pagal priemonę „Pathfinder“, siekiant įgyvendinti skubius koordinavimo ir paramos veiksmus, susijusius su veiksmų visumą įgyvendinančios gavėjų bendruomenės stiprinimu arba galimų atžalinių įmonių ar potencialių rinkas kuriančių inovacijų vertinimu.

50 000  EUR neviršijančios fiksuoto dydžio dotacijos gali būti teikiamos neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus tik tai veiklai, kuri jau finansuojama pagal priemonę „Pathfinder“, siekiant įgyvendinti skubius koordinavimo ir paramos veiksmus, susijusius su veiksmų visumą įgyvendinančios gavėjų bendruomenės stiprinimu arba galimų atžalinių įmonių ar potencialių rinkas kuriančių inovacijų vertinimu.

3.
     
  Europos inovacijų tarybos priemonei „Pathfinder“ taikomi 25 straipsnyje apibrėžti skyrimo kriterijai.

Pakeitimas 102

Pakeitimas 102

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

43 straipsnis

43 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 43 straipsnis | 43 straipsnis |
| Europos inovacijų tarybos
  priemonė „Accelerator“ | Priemonė „Accelerator“ |
| 1.   Europos inovacijų tarybos priemonė „Accelerator“ skirta valstybėje narėje ar asocijuotojoje šalyje įsisteigusiems teisės subjektams, kurie yra pradedančiosios įmonės, MVĮ arba vidutinės kapitalizacijos įmonės. Pasiūlymą gali teikti gavėjas arba vienas ar daugiau fizinių asmenų arba teisės subjektų, ketinančių įsteigti arba remti tą gavėją. | 1.   Europos inovacijų tarybos priemonė „Accelerator“ skirta valstybėje narėje ar asocijuotojoje šalyje įsisteigusiems teisės subjektams, kurie yra pradedančiosios įmonės,
  veiklą plečiančios įmonės,
  MVĮ arba vidutinės kapitalizacijos įmonės. Pasiūlymą gali teikti gavėjas arba vienas ar daugiau fizinių asmenų arba teisės subjektų, ketinančių įsteigti arba remti tą gavėją. |
| 2.   Su mišriu finansavimu iš Europos inovacijų tarybos lėšų susijusio visų formų Sąjungos įnašo finansavimo suma numatoma ir suteikiama vienu bendru skyrimo sprendimu. | 2.   Su mišriu finansavimu iš Europos inovacijų tarybos lėšų susijusio visų formų Sąjungos įnašo finansavimo suma numatoma ir suteikiama vienu bendru skyrimo sprendimu. |
| 3.   Pasiūlymus pagal kiekvieno jų privalumus vertina nepriklausomi ekspertai, o jų atranka vykdoma kasmet skelbiant atvirą kvietimą, kuriam nustatomi galutiniai terminai; tai atliekama laikantis 24–26 straipsnių ir atsižvelgiant į 4 dalį. | 3.   Pasiūlymus pagal kiekvieno jų privalumus vertina nepriklausomi ekspertai, o jų atranka vykdoma kasmet skelbiant atvirą kvietimą, kuriam nustatomi galutiniai terminai; tai atliekama laikantis 24–26 straipsnių ir atsižvelgiant į 4 dalį. |
| 4.   Taikomi šie skyrimo kriterijai: | 4.   Taikomi šie skyrimo kriterijai: |
| — | pažangumo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

43 straipsnis

43 straipsnis

Europos inovacijų tarybos
  priemonė „Accelerator“

Europos inovacijų tarybos

Priemonė „Accelerator“

1.   Europos inovacijų tarybos priemonė „Accelerator“ skirta valstybėje narėje ar asocijuotojoje šalyje įsisteigusiems teisės subjektams, kurie yra pradedančiosios įmonės, MVĮ arba vidutinės kapitalizacijos įmonės. Pasiūlymą gali teikti gavėjas arba vienas ar daugiau fizinių asmenų arba teisės subjektų, ketinančių įsteigti arba remti tą gavėją.

1.   Europos inovacijų tarybos priemonė „Accelerator“ skirta valstybėje narėje ar asocijuotojoje šalyje įsisteigusiems teisės subjektams, kurie yra pradedančiosios įmonės,
  veiklą plečiančios įmonės,
  MVĮ arba vidutinės kapitalizacijos įmonės. Pasiūlymą gali teikti gavėjas arba vienas ar daugiau fizinių asmenų arba teisės subjektų, ketinančių įsteigti arba remti tą gavėją.

2.   Su mišriu finansavimu iš Europos inovacijų tarybos lėšų susijusio visų formų Sąjungos įnašo finansavimo suma numatoma ir suteikiama vienu bendru skyrimo sprendimu.

2.   Su mišriu finansavimu iš Europos inovacijų tarybos lėšų susijusio visų formų Sąjungos įnašo finansavimo suma numatoma ir suteikiama vienu bendru skyrimo sprendimu.

3.   Pasiūlymus pagal kiekvieno jų privalumus vertina nepriklausomi ekspertai, o jų atranka vykdoma kasmet skelbiant atvirą kvietimą, kuriam nustatomi galutiniai terminai; tai atliekama laikantis 24–26 straipsnių ir atsižvelgiant į 4 dalį.

3.   Pasiūlymus pagal kiekvieno jų privalumus vertina nepriklausomi ekspertai, o jų atranka vykdoma kasmet skelbiant atvirą kvietimą, kuriam nustatomi galutiniai terminai; tai atliekama laikantis 24–26 straipsnių ir atsižvelgiant į 4 dalį.

4.   Taikomi šie skyrimo kriterijai:

4.   Taikomi šie skyrimo kriterijai:

—

pažangumo;

| — | pažangumo; |
| --- | --- |

—

pažangumo;

| — | poveikio; |
| --- | --- |

—

poveikio;

| — | poveikio
  ir ES pridėtinės vertės
  ; |
| --- | --- |

—

poveikio
  ir ES pridėtinės vertės
  ;

ir ES pridėtinės vertės

| — | su veiksmu susijusios rizikos lygio ir poreikio gauti Sąjungos paramą. |
| --- | --- |

—

su veiksmu susijusios rizikos lygio ir poreikio gauti Sąjungos paramą.

| — | su veiksmu susijusios rizikos lygio ir poreikio gauti Sąjungos paramą. |
| --- | --- |

—

su veiksmu susijusios rizikos lygio ir poreikio gauti Sąjungos paramą.

5.   Atitinkamiems pareiškėjams sutikus Komisija arba programą „Europos horizontas“ įgyvendinančios finansavimo įstaigos gali pateikti pirmuosius du kriterijus jau atitinkantį inovacijų ir platinimo rinkoje veiksmo pasiūlymą vertinti iš karto pagal paskutinį vertinimo kriterijų, jei tenkinamos visos šios sąlygos:

5.   Atitinkamiems pareiškėjams sutikus Komisija arba programą „Europos horizontas“ įgyvendinančios finansavimo įstaigos
  (įskaitant EIT ir ŽIB)
  gali pateikti pirmuosius du kriterijus jau atitinkantį inovacijų ir platinimo rinkoje veiksmo pasiūlymą
  (ypač Sąjungoje)
  vertinti iš karto pagal paskutinį vertinimo kriterijų, jei tenkinamos visos šios sąlygos:

| — | pasiūlymas yra susijęs su bet kuriuo kitu pagal programą „Horizontas 2020“ ar šią programą finansuojamu veiksmu arba nacionaline programa, kuri yra
  panaši į
  Europos inovacijų tarybos
  priemonę „Pathfinder“ ir yra Komisijos pripažįstama kaip tokia
  ; |
| --- | --- |

—

pasiūlymas yra susijęs su bet kuriuo kitu pagal programą „Horizontas 2020“ ar šią programą finansuojamu veiksmu arba nacionaline programa, kuri yra
  panaši į
  Europos inovacijų tarybos
  priemonę „Pathfinder“ ir yra Komisijos pripažįstama kaip tokia
  ;

panaši į

priemonę „Pathfinder“ ir yra Komisijos pripažįstama kaip tokia

| — | pasiūlymas yra susijęs su bet kuriuo kitu pagal programą „Horizontas 2020“ ar šią programą finansuojamu veiksmu arba nacionaline programa, kuri yra
  Komisijos pripažįstama atitinkančia
  Europos inovacijų tarybos
  reikalavimus
  ; |
| --- | --- |

—

pasiūlymas yra susijęs su bet kuriuo kitu pagal programą „Horizontas 2020“ ar šią programą finansuojamu veiksmu arba nacionaline programa, kuri yra
  Komisijos pripažįstama atitinkančia
  Europos inovacijų tarybos
  reikalavimus
  ;

Komisijos pripažįstama atitinkančia

reikalavimus

| — | remiamasi ankstesne projekto peržiūra, per kurią vertintas pasiūlymo pažangumas ir poveikis, ir atsižvelgiama į darbo programoje nustatytas išsamesnes sąlygas ir procedūras. |
| --- | --- |

—

remiamasi ankstesne projekto peržiūra, per kurią vertintas pasiūlymo pažangumas ir poveikis, ir atsižvelgiama į darbo programoje nustatytas išsamesnes sąlygas ir procedūras.

| — | remiamasi ankstesne projekto peržiūra, per kurią vertintas pasiūlymo pažangumas ir poveikis, ir atsižvelgiama į darbo programoje nustatytas išsamesnes sąlygas ir procedūras. |
| --- | --- |

—

remiamasi ankstesne projekto peržiūra, per kurią vertintas pasiūlymo pažangumas ir poveikis, ir atsižvelgiama į darbo programoje nustatytas išsamesnes sąlygas ir procedūras.

6.   Gali būti suteikiamas pažangumo ženklas, jei tenkinamos visos šios sąlygos:

6.   Gali būti suteikiamas pažangumo ženklas, jei tenkinamos visos šios sąlygos:

| — | gavėjas yra pradedančioji įmonė arba MVĮ; |
| --- | --- |

—

gavėjas yra pradedančioji įmonė arba MVĮ;

| — | gavėjas yra pradedančioji įmonė arba MVĮ; |
| --- | --- |

—

gavėjas yra pradedančioji įmonė arba MVĮ;

| — | pasiūlymas buvo tinkamas finansuoti ir buvo pripažintas tinkamu pagal 4 dalyje nurodytiems pirmiems dviem skyrimo kriterijams taikomas ribines vertes; |
| --- | --- |

—

pasiūlymas buvo tinkamas finansuoti ir buvo pripažintas tinkamu pagal 4 dalyje nurodytiems pirmiems dviem skyrimo kriterijams taikomas ribines vertes;

| — | pasiūlymas buvo tinkamas finansuoti ir buvo pripažintas tinkamu pagal 4 dalyje nurodytiems pirmiems dviem skyrimo kriterijams taikomas ribines vertes; |
| --- | --- |

—

pasiūlymas buvo tinkamas finansuoti ir buvo pripažintas tinkamu pagal 4 dalyje nurodytiems pirmiems dviem skyrimo kriterijams taikomas ribines vertes;

| — | veikla būtų tinkama finansuoti kaip susijusi su inovacijų veiksmu. |
| --- | --- |

—

veikla būtų tinkama finansuoti kaip susijusi su inovacijų veiksmu.

| — | veikla būtų tinkama finansuoti kaip susijusi su inovacijų veiksmu. |
| --- | --- |

—

veikla būtų tinkama finansuoti kaip susijusi su inovacijų veiksmu.

7.   Palankiai įvertintam pasiūlymui nepriklausomi ekspertai pasiūlo skirti atitinkamą mišrų finansavimą iš Europos inovacijų tarybos lėšų, atsižvelgdami į prisiimamą riziką ir į tai, kiek išteklių ir laiko reikia norint pateikti inovaciją rinkai ir ją joje išplatinti.

7.   Palankiai įvertintam pasiūlymui nepriklausomi ekspertai pasiūlo skirti atitinkamą mišrų finansavimą iš Europos inovacijų tarybos lėšų, atsižvelgdami į prisiimamą riziką ir į tai, kiek išteklių ir laiko reikia norint pateikti inovaciją rinkai ir ją joje išplatinti.

Komisija gali atmesti nepriklausomų ekspertų atrinktą pasiūlymą dėl pagrįstų priežasčių, įskaitant
  atitiktį
  Sąjungos politikos tikslams.

atitiktį

Komisija gali atmesti nepriklausomų ekspertų atrinktą pasiūlymą dėl pagrįstų priežasčių, įskaitant
  neatitiktį
  Sąjungos politikos tikslams.

neatitiktį

8.   Mišraus finansavimo dalis, kurią sudaro dotacija ar grąžintinas avansas, neviršija 70 proc. atrinkto inovacijų veiksmo išlaidų.

8.   Mišraus finansavimo dalis, kurią sudaro dotacija ar grąžintinas avansas, neviršija 70 proc. atrinkto inovacijų veiksmo išlaidų.

9.   Su nuosavu kapitalu ir grąžintina parama susijusios mišraus finansavimo iš Europos inovacijų tarybos lėšų dalies įgyvendinimo sąlygos išsamiai nustatomos Sprendime [specialiojoje programoje].

9.   Su nuosavu kapitalu ir grąžintina parama susijusios mišraus finansavimo iš Europos inovacijų tarybos lėšų dalies įgyvendinimo sąlygos išsamiai nustatomos Sprendime [specialiojoje programoje].

10.   Sutartyje dėl atrinkto veiksmo nustatomi konkretūs tarpiniai tikslai ir susijusios mišraus finansavimo iš Europos inovacijų tarybos lėšų išankstinės ir dalinės išmokos.

10.   Sutartyje dėl atrinkto veiksmo nustatomi konkretūs tarpiniai
  išmatuojami
  tikslai ir susijusios mišraus finansavimo iš Europos inovacijų tarybos lėšų išankstinės ir dalinės išmokos.

Su inovacijų veiksmu susijusi veikla gali būti pradėta ir pirmoji dotacijos išankstinio finansavimo dalis arba grąžintinas avansas sumokėti prieš įgyvendinant kitas skirto mišraus finansavimo iš Europos inovacijų tarybos lėšų dalis. Tų dalių įgyvendinimas priklauso nuo to, ar pasiekti konkretūs sutartyje nustatyti tarpiniai tikslai.

Su inovacijų veiksmu susijusi veikla gali būti pradėta ir pirmoji dotacijos išankstinio finansavimo dalis arba grąžintinas avansas sumokėti prieš įgyvendinant kitas skirto mišraus finansavimo iš Europos inovacijų tarybos lėšų dalis. Tų dalių įgyvendinimas priklauso nuo to, ar pasiekti konkretūs sutartyje nustatyti tarpiniai tikslai.

11.   Jei tarpiniai tikslai nepasiekti, veiksmas, remiantis sutartimi, sustabdomas, pakeičiamas arba nutraukiamas. Jis gali būti nutraukiamas ir tuo atveju, jei neįmanoma užtikrinti numatyto išplitimo rinkoje.

11.   Jei tarpiniai
  išmatuojami
  tikslai nepasiekti, veiksmas, remiantis sutartimi, sustabdomas, pakeičiamas arba nutraukiamas. Jis gali būti nutraukiamas ir tuo atveju, jei neįmanoma užtikrinti numatyto išplitimo rinkoje
  , ypač Sąjungoje
  .

Atsižvelgdama į išorės nepriklausomų ekspertų atliktos projekto peržiūros rezultatus, Komisija gali nuspręsti padidinti mišrų finansavimą iš Europos inovacijų tarybos lėšų.

Atsižvelgdama į išorės nepriklausomų ekspertų atliktos projekto peržiūros rezultatus, Komisija gali nuspręsti padidinti mišrų finansavimą iš Europos inovacijų tarybos lėšų.

Pakeitimas 103

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

43 a straipsnis (naujas)

43 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 43a straipsnis




  MVĮ laipsniškos inovacijos




  Be Europos inovacijų tarybos nustatytų priemonių, centralizuotai valdoma ir įgyvendinama speciali MVĮ priemonė, skirta laipsniškoms inovacijoms, kuria remiamos dotacijos vienam paramos gavėjui mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklai plėtoti visose veiksmų grupėse, taikant principą „iš apačios į viršų“ ir nuolat skelbiant atvirąjį konkursą, pritaikytą MVĮ poreikiams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

43a straipsnis

MVĮ laipsniškos inovacijos

Be Europos inovacijų tarybos nustatytų priemonių, centralizuotai valdoma ir įgyvendinama speciali MVĮ priemonė, skirta laipsniškoms inovacijoms, kuria remiamos dotacijos vienam paramos gavėjui mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklai plėtoti visose veiksmų grupėse, taikant principą „iš apačios į viršų“ ir nuolat skelbiant atvirąjį konkursą, pritaikytą MVĮ poreikiams.

Pakeitimas 104

Pakeitimas 104

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

44 straipsnis

44 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 44 straipsnis | 44 straipsnis |
| Išorės ekspertų skyrimas | Nepriklausomų
  išorės ekspertų skyrimas |
| 1.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 237 straipsnio 3 dalies, išorės ekspertai
  pagrįstais
  atvejais gali būti atrenkami neskelbiant kvietimo pareikšti susidomėjimą su sąlyga, kad atranka atliekama skaidriai. | 1.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 237 straipsnio 3 dalies,
  nepriklausomi
  išorės ekspertai
  išimtiniais
  atvejais gali būti atrenkami neskelbiant kvietimo pareikšti susidomėjimą
  tik
  su sąlyga, kad
  paskelbus kvietimą pareikšti susidomėjimą tinkamų išorės ekspertų nerasta. Bet kokia išorinių ekspertų
  atranka
  neskelbiant kvietimo pareikšti susidomėjimą, turi būti deramai pagrįsta ir atranka turi būti
  atliekama skaidriai.
  Tokie ekspertai turi patvirtinti savo nepriklausomumą ir gebėjimą siekti „Europos horizonto“ tikslų. |
| | 1a.
     
  Nepriklausomi ekspertai parenkami remiantis jų gebėjimais, patirtimi ir žiniomis, tinkamomis jiems paskirtoms užduotims atlikti. Skirdama nepriklausomus išorės ekspertus, Komisija arba Sąjungos finansavimo institucija siekia suderinto atstovavimo ir sudėties ekspertų grupėje ir vertinimo komisijose specializacijos, geografinės kilmės, lyties ir atstovaujamos organizacijos tipo atžvilgiu. |
| 2.   Remiantis Finansinio reglamento 237 straipsnio 2 ir 3 dalimis, atlygis išorės ekspertams mokamas pagal standartines sąlygas.
  Pagrįstais atvejais, remiantis atitinkamais rinkos standartais, gali būti nustatytas didesnis, nei standartinėse sąlygose numatytas, tinkamas atlygis – visų pirma tai taikoma konkretiems aukšto lygio ekspertams. | 2.   Remiantis Finansinio reglamento 237 straipsnio 2 ir 3 dalimis, atlygis
  nepriklausomiems
  išorės ekspertams mokamas pagal standartines sąlygas. |
| 3.   Be informacijos, skelbiamos pagal Finansinio reglamento 38 straipsnio 2 ir 3 dalis, Komisijos arba finansavimo įstaigos interneto svetainėje bent kasmet skelbiami individualiai paskirtų išorės ekspertų, vertinančių paraiškas dėl dotacijų, vardai ir pavardės ir jų kompetencijos sritys. Ši informacija renkama, tvarkoma ir skelbiama laikantis ES duomenų apsaugos taisyklių. | 3.   Be informacijos, skelbiamos pagal Finansinio reglamento 38 straipsnio 2 ir 3 dalis, Komisijos arba finansavimo įstaigos interneto svetainėje bent kasmet skelbiami individualiai paskirtų
  nepriklausomų
  išorės ekspertų, vertinančių paraiškas dėl dotacijų, vardai ir pavardės ir jų kompetencijos sritys. Ši informacija renkama, tvarkoma ir skelbiama laikantis ES duomenų apsaugos taisyklių. |
| | 3a.
     
  Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga užtikrina, kad ekspertas, kuriam kilo interesų konfliktas dėl klausimo, kuriuo jis prašomas pateikti nuomonę, nevertintų to konkretaus klausimo, nekonsultuotų ar nepadėtų jį sprendžiant. |
| | 3b.
     
  Siekiant užtikrinti vertinimo kokybę, kiekvieną įvertinimą atlieka atitinkamas skaičius ekspertų. |
| | 3c.
     
  Europos Parlamentui ir Tarybai kartą per metus pateikiama informacija apie visų nepriklausomų ir išorės ekspertų darbo užmokesčio dydį. Jis įtraukiamas į administracines programos išlaidas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

44 straipsnis

44 straipsnis

Išorės ekspertų skyrimas

Nepriklausomų
  išorės ekspertų skyrimas

Nepriklausomų

1.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 237 straipsnio 3 dalies, išorės ekspertai
  pagrįstais
  atvejais gali būti atrenkami neskelbiant kvietimo pareikšti susidomėjimą su sąlyga, kad atranka atliekama skaidriai.

1.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 237 straipsnio 3 dalies,
  nepriklausomi
  išorės ekspertai
  išimtiniais
  atvejais gali būti atrenkami neskelbiant kvietimo pareikšti susidomėjimą
  tik
  su sąlyga, kad
  paskelbus kvietimą pareikšti susidomėjimą tinkamų išorės ekspertų nerasta. Bet kokia išorinių ekspertų
  atranka
  neskelbiant kvietimo pareikšti susidomėjimą, turi būti deramai pagrįsta ir atranka turi būti
  atliekama skaidriai.
  Tokie ekspertai turi patvirtinti savo nepriklausomumą ir gebėjimą siekti „Europos horizonto“ tikslų.

1a.
     
  Nepriklausomi ekspertai parenkami remiantis jų gebėjimais, patirtimi ir žiniomis, tinkamomis jiems paskirtoms užduotims atlikti. Skirdama nepriklausomus išorės ekspertus, Komisija arba Sąjungos finansavimo institucija siekia suderinto atstovavimo ir sudėties ekspertų grupėje ir vertinimo komisijose specializacijos, geografinės kilmės, lyties ir atstovaujamos organizacijos tipo atžvilgiu.

2.   Remiantis Finansinio reglamento 237 straipsnio 2 ir 3 dalimis, atlygis išorės ekspertams mokamas pagal standartines sąlygas.
  Pagrįstais atvejais, remiantis atitinkamais rinkos standartais, gali būti nustatytas didesnis, nei standartinėse sąlygose numatytas, tinkamas atlygis – visų pirma tai taikoma konkretiems aukšto lygio ekspertams.

2.   Remiantis Finansinio reglamento 237 straipsnio 2 ir 3 dalimis, atlygis
  nepriklausomiems
  išorės ekspertams mokamas pagal standartines sąlygas.

3.   Be informacijos, skelbiamos pagal Finansinio reglamento 38 straipsnio 2 ir 3 dalis, Komisijos arba finansavimo įstaigos interneto svetainėje bent kasmet skelbiami individualiai paskirtų išorės ekspertų, vertinančių paraiškas dėl dotacijų, vardai ir pavardės ir jų kompetencijos sritys. Ši informacija renkama, tvarkoma ir skelbiama laikantis ES duomenų apsaugos taisyklių.

3.   Be informacijos, skelbiamos pagal Finansinio reglamento 38 straipsnio 2 ir 3 dalis, Komisijos arba finansavimo įstaigos interneto svetainėje bent kasmet skelbiami individualiai paskirtų
  nepriklausomų
  išorės ekspertų, vertinančių paraiškas dėl dotacijų, vardai ir pavardės ir jų kompetencijos sritys. Ši informacija renkama, tvarkoma ir skelbiama laikantis ES duomenų apsaugos taisyklių.

3a.
     
  Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga užtikrina, kad ekspertas, kuriam kilo interesų konfliktas dėl klausimo, kuriuo jis prašomas pateikti nuomonę, nevertintų to konkretaus klausimo, nekonsultuotų ar nepadėtų jį sprendžiant.

3b.
     
  Siekiant užtikrinti vertinimo kokybę, kiekvieną įvertinimą atlieka atitinkamas skaičius ekspertų.

3c.
     
  Europos Parlamentui ir Tarybai kartą per metus pateikiama informacija apie visų nepriklausomų ir išorės ekspertų darbo užmokesčio dydį. Jis įtraukiamas į administracines programos išlaidas.

Pakeitimas 105

Pakeitimas 105

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

45 straipsnis

45 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 45 straipsnis | 45 straipsnis |
| Stebėsena ir ataskaitų teikimas | Stebėsena ir ataskaitų teikimas |
| | 1.
     
  Komisija kiekvienais metais atlieka programos „Europos horizontas“, jos specialiosios programos ir EIT veiklos įgyvendinimo stebėseną. Metinėse stebėsenos ataskaitose pateikiama: |
| 1.
     
  V priede kartu su poveikio trajektorijomis pateikiami rodikliai, kuriais grindžiama Programos įgyvendinimo pažangos
  ,
  padarytos siekiant 3 straipsnyje nustatytų tikslų, ataskaita. | i) | pažangos, padarytos siekiant 3 straipsnyje ir V priede nustatytų tikslų
  ,
  rodikliai kartu su poveikio trajektorijomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

45 straipsnis

45 straipsnis

Stebėsena ir ataskaitų teikimas

Stebėsena ir ataskaitų teikimas

1.
     
  Komisija kiekvienais metais atlieka programos „Europos horizontas“, jos specialiosios programos ir EIT veiklos įgyvendinimo stebėseną. Metinėse stebėsenos ataskaitose pateikiama:

1.
     
  V priede kartu su poveikio trajektorijomis pateikiami rodikliai, kuriais grindžiama Programos įgyvendinimo pažangos
  ,
  padarytos siekiant 3 straipsnyje nustatytų tikslų, ataskaita.

i)

i)

pažangos, padarytos siekiant 3 straipsnyje ir V priede nustatytų tikslų
  ,
  rodikliai kartu su poveikio trajektorijomis;

pažangos, padarytos siekiant 3 straipsnyje ir V priede nustatytų tikslų

rodikliai kartu su poveikio trajektorijomis;

| ii) | informacija apie finansavimo principų ir kompleksinių klausimų, nustatytų visų pirma 6a straipsnyje, pavyzdžiui, socialinių ir humanitarinių mokslų integravimo lygio, žemesniojo ir aukštesniojo technologinio pasirengimo lygio bendrų mokslinių tyrimų srityje, šalių, kuriose didinamas dalyvių skaičius, dalyvavimo, atnaujinto valstybių, kuriose didinamas dalyvių skaičius, sąrašo darbo programose, pažangos mažinant mokslinių tyrimų, technologijų plėtos ir inovacijų atotrūkį, bendrų mokslinių tyrimų projektų geografinės aprėpties, tyrėjų atlyginimų, dviejų etapų pasiūlymų teikimo ir vertinimo procedūros naudojimo, vertinimo persvarstymo tvarkos taikymo ir skundų skaičiaus, klimato kaitos aspekto integravimo lygio ir susijusių išlaidų, MVĮ dalyvavimo, įskaitant palyginimą su nacionalinėmis panašiomis MVĮ taikomomis specialiomis priemonėmis, privačiojo sektoriaus dalyvavimo, pažangos lyčių lygybės srityje, pažangumo ženklų, viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių, taip pat sverto poveikio papildomam privačiam ir viešajam finansavimui, papildomo ir bendro finansavimo iš kitų Sąjungos fondų, ypač sąveikos su IV priede nurodytomis programomis, mokslinių tyrimų infrastruktūros, remiamos pagal kitas Sąjungos finansavimo programas, naudojimo, spartaus mokslinių tyrimų ir inovacijų diegimo, tarptautinio bendradarbiavimo masto ir poveikio, taip pat abipusiškumo principo požiūriu, ir pilietinės visuomenės dalyvavimo tiek nacionaliniu, tiek Sąjungos lygmeniu, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

ii)

ii)

informacija apie finansavimo principų ir kompleksinių klausimų, nustatytų visų pirma 6a straipsnyje, pavyzdžiui, socialinių ir humanitarinių mokslų integravimo lygio, žemesniojo ir aukštesniojo technologinio pasirengimo lygio bendrų mokslinių tyrimų srityje, šalių, kuriose didinamas dalyvių skaičius, dalyvavimo, atnaujinto valstybių, kuriose didinamas dalyvių skaičius, sąrašo darbo programose, pažangos mažinant mokslinių tyrimų, technologijų plėtos ir inovacijų atotrūkį, bendrų mokslinių tyrimų projektų geografinės aprėpties, tyrėjų atlyginimų, dviejų etapų pasiūlymų teikimo ir vertinimo procedūros naudojimo, vertinimo persvarstymo tvarkos taikymo ir skundų skaičiaus, klimato kaitos aspekto integravimo lygio ir susijusių išlaidų, MVĮ dalyvavimo, įskaitant palyginimą su nacionalinėmis panašiomis MVĮ taikomomis specialiomis priemonėmis, privačiojo sektoriaus dalyvavimo, pažangos lyčių lygybės srityje, pažangumo ženklų, viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių, taip pat sverto poveikio papildomam privačiam ir viešajam finansavimui, papildomo ir bendro finansavimo iš kitų Sąjungos fondų, ypač sąveikos su IV priede nurodytomis programomis, mokslinių tyrimų infrastruktūros, remiamos pagal kitas Sąjungos finansavimo programas, naudojimo, spartaus mokslinių tyrimų ir inovacijų diegimo, tarptautinio bendradarbiavimo masto ir poveikio, taip pat abipusiškumo principo požiūriu, ir pilietinės visuomenės dalyvavimo tiek nacionaliniu, tiek Sąjungos lygmeniu, įgyvendinimą;

informacija apie finansavimo principų ir kompleksinių klausimų, nustatytų visų pirma 6a straipsnyje, pavyzdžiui, socialinių ir humanitarinių mokslų integravimo lygio, žemesniojo ir aukštesniojo technologinio pasirengimo lygio bendrų mokslinių tyrimų srityje, šalių, kuriose didinamas dalyvių skaičius, dalyvavimo, atnaujinto valstybių, kuriose didinamas dalyvių skaičius, sąrašo darbo programose, pažangos mažinant mokslinių tyrimų, technologijų plėtos ir inovacijų atotrūkį, bendrų mokslinių tyrimų projektų geografinės aprėpties, tyrėjų atlyginimų, dviejų etapų pasiūlymų teikimo ir vertinimo procedūros naudojimo, vertinimo persvarstymo tvarkos taikymo ir skundų skaičiaus, klimato kaitos aspekto integravimo lygio ir susijusių išlaidų, MVĮ dalyvavimo, įskaitant palyginimą su nacionalinėmis panašiomis MVĮ taikomomis specialiomis priemonėmis, privačiojo sektoriaus dalyvavimo, pažangos lyčių lygybės srityje, pažangumo ženklų, viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių, taip pat sverto poveikio papildomam privačiam ir viešajam finansavimui, papildomo ir bendro finansavimo iš kitų Sąjungos fondų, ypač sąveikos su IV priede nurodytomis programomis, mokslinių tyrimų infrastruktūros, remiamos pagal kitas Sąjungos finansavimo programas, naudojimo, spartaus mokslinių tyrimų ir inovacijų diegimo, tarptautinio bendradarbiavimo masto ir poveikio, taip pat abipusiškumo principo požiūriu, ir pilietinės visuomenės dalyvavimo tiek nacionaliniu, tiek Sąjungos lygmeniu, įgyvendinimą;

| iii) | išlaidos pagal I priede nurodytas intervencines sritis ir kompleksinius programos ir EIT klausimus taip pat viešai skelbiamos ir pateikiamos prieinamu būdu Komisijos interneto svetainėje, atsižvelgiant į naujausius duomenis, kad būtų galima atlikti portfelio analizę ir padidinti šių duomenų skaidrumą; |
| --- | --- |

iii)

iii)

išlaidos pagal I priede nurodytas intervencines sritis ir kompleksinius programos ir EIT klausimus taip pat viešai skelbiamos ir pateikiamos prieinamu būdu Komisijos interneto svetainėje, atsižvelgiant į naujausius duomenis, kad būtų galima atlikti portfelio analizę ir padidinti šių duomenų skaidrumą;

išlaidos pagal I priede nurodytas intervencines sritis ir kompleksinius programos ir EIT klausimus taip pat viešai skelbiamos ir pateikiamos prieinamu būdu Komisijos interneto svetainėje, atsižvelgiant į naujausius duomenis, kad būtų galima atlikti portfelio analizę ir padidinti šių duomenų skaidrumą;

| iv) | paraiškų perteklius, visų pirma pasiūlymų skaičius pagal biudžeto eilutę ir pagal intervencinę sritį, jų vidutinis balas, nustatytas ribas viršijančių ir jų nesiekiančių pasiūlymų dalis. |
| --- | --- |

iv)

iv)

paraiškų perteklius, visų pirma pasiūlymų skaičius pagal biudžeto eilutę ir pagal intervencinę sritį, jų vidutinis balas, nustatytas ribas viršijančių ir jų nesiekiančių pasiūlymų dalis.

paraiškų perteklius, visų pirma pasiūlymų skaičius pagal biudžeto eilutę ir pagal intervencinę sritį, jų vidutinis balas, nustatytas ribas viršijančių ir jų nesiekiančių pasiūlymų dalis.

2.   Komisijai pagal 50 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl V priedo pakeitimų, kad reikiamais atvejais būtų papildyti arba pakeisti poveikio trajektorijos rodikliai ir nustatytos pradinės ir siektinos reikšmės.

2.   Komisijai pagal 50 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl V priedo pakeitimų, kad reikiamais atvejais būtų papildyti arba pakeisti poveikio trajektorijos rodikliai ir nustatytos pradinės ir siektinos reikšmės.

3.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad programos įgyvendinimo
  ir rezultatų stebėsenos
  duomenys būtų renkami veiksmingai, efektyviai ir
  laiku
  .
  Todėl Sąjungos
  lėšų
  gavėjams
  ir
  (jei reikia) valstybėms narėms nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai
  .

3.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad Programos įgyvendinimo
  stebėsenos ir vertinimo
  duomenys būtų renkami veiksmingai, efektyviai
  , laiku
  ir
  tinkamu detalumo lygiu, nedidinant gavėjų administracinės naštos
  .
  Visų pirma, duomenys apie projektus, finansuojamus iš Europos mokslinių tyrimų tarybos, Europos partnerysčių, misijų, Europos inovacijų tarybos ir EIT
  lėšų
  , įtraukiami į tą pačią duomenų bazę, kaip
  ir
  tiesiogiai pagal programą finansuojami veiksmai (t. y. E-CORDA duomenų bazę)
  .

3a.
     
  Kokybinė analizė, kurią atlieka Komisija ir Sąjungos arba nacionalinės finansavimo įstaigos, kiek įmanoma papildo kiekybinius duomenis.

Pakeitimas 106

Pakeitimas 106

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

46 straipsnis

46 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 46 straipsnis | 46 straipsnis |
| Informavimas, komunikacija, viešinimas, naudojimasis rezultatais ir jų sklaida | Informavimas, komunikacija, viešinimas, naudojimasis rezultatais ir jų sklaida |
| 1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę. | 1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus
  , taip pat ir dėl premijų
  ) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę. |
| 2.   Komisija vykdo su Programa ir jos veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus.
  Programai skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, susijusius su 3 straipsnyje nurodytais tikslais
  . | 2.   Komisija vykdo su Programa ir jos veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus.
  Visų pirma ji laiku teikia išsamią informaciją valstybėms narėms ir gavėjams
  . |
| 3.   Komisija taip pat parengia naudojimosi rezultatais ir jų sklaidos strategiją, kurios tikslas – didinti rezultatų ir žinių, sukurtų vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą pagal Programą, prieinamumą ir sklaidą siekiant, kad jais būtų greičiau pasinaudota rinkoje ir kad Programa padarytų didesnį poveikį. Programai skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, taip pat prie informavimo, komunikacijos, viešinimo, naudojimosi rezultatais ir jų sklaidos veiklos, susijusios su 3 straipsnyje nurodytais tikslais. | 3.   Komisija taip pat parengia naudojimosi rezultatais ir jų sklaidos strategiją, kurios tikslas – didinti rezultatų ir žinių, sukurtų vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą pagal Programą, prieinamumą ir sklaidą siekiant, kad jais būtų greičiau pasinaudota rinkoje
  , ypač Sąjungos teritorijoje,
  ir kad Programa padarytų didesnį poveikį. Programai skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, taip pat prie informavimo, komunikacijos, viešinimo, naudojimosi rezultatais ir jų sklaidos veiklos, susijusios su 3 straipsnyje nurodytais tikslais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

46 straipsnis

46 straipsnis

Informavimas, komunikacija, viešinimas, naudojimasis rezultatais ir jų sklaida

Informavimas, komunikacija, viešinimas, naudojimasis rezultatais ir jų sklaida

1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę.

1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus
  , taip pat ir dėl premijų
  ) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę.

2.   Komisija vykdo su Programa ir jos veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus.
  Programai skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, susijusius su 3 straipsnyje nurodytais tikslais
  .

2.   Komisija vykdo su Programa ir jos veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus.
  Visų pirma ji laiku teikia išsamią informaciją valstybėms narėms ir gavėjams
  .

3.   Komisija taip pat parengia naudojimosi rezultatais ir jų sklaidos strategiją, kurios tikslas – didinti rezultatų ir žinių, sukurtų vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą pagal Programą, prieinamumą ir sklaidą siekiant, kad jais būtų greičiau pasinaudota rinkoje ir kad Programa padarytų didesnį poveikį. Programai skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, taip pat prie informavimo, komunikacijos, viešinimo, naudojimosi rezultatais ir jų sklaidos veiklos, susijusios su 3 straipsnyje nurodytais tikslais.

3.   Komisija taip pat parengia naudojimosi rezultatais ir jų sklaidos strategiją, kurios tikslas – didinti rezultatų ir žinių, sukurtų vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą pagal Programą, prieinamumą ir sklaidą siekiant, kad jais būtų greičiau pasinaudota rinkoje
  , ypač Sąjungos teritorijoje,
  ir kad Programa padarytų didesnį poveikį. Programai skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, taip pat prie informavimo, komunikacijos, viešinimo, naudojimosi rezultatais ir jų sklaidos veiklos, susijusios su 3 straipsnyje nurodytais tikslais.

Pakeitimas 107

Pakeitimas 107

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

47 straipsnis

47 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 47 straipsnis | 47 straipsnis |
| Programos vertinimas | Programos vertinimas |
| 1.   Programos vertinimai atliekami laiku, kad jų rezultatais būtų galima remtis priimant sprendimus dėl programos, ją pakeisiančios priemonės ir kitų su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusių iniciatyvų. | 1.   Programos vertinimai atliekami laiku
  ir paskelbiami viešai
  , kad jų rezultatais būtų galima remtis priimant sprendimus dėl programos, ją pakeisiančios priemonės ir kitų su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusių iniciatyvų. |
| | 1a.
     
  Misijų vertinimas atliekamas iki 2022 m. gruodžio 31 d. prieš priimant bet kokį sprendimą dėl naujų misijų kūrimo ar misijų krypties pakeitimo, jų nutraukimo, pratęsimo arba biudžeto didinimo. Misijų vertinimo rezultatai skelbiami viešai ir apima, be kita ko, jų atrankos proceso ir jų valdymo, tikslingumo ir rezultatų analizę. |
| 2.   Tarpinis Programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip
  ketveriems
  metams nuo Programos įgyvendinimo pradžios.
  Šiuo vertinimu, kurį atliekant vertinamas
  ir
  ilgalaikis
  ankstesnių bendrųjų programų poveikis,
  remiamasi atitinkamais atvejais koreguojant programos įgyvendinimą
  . | 2.   Tarpinis Programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip
  trejiems
  metams nuo Programos įgyvendinimo pradžios.
  Šis vertinimas apima portfelio analizę
  ir
  ilgalaikio
  ankstesnių bendrųjų programų
  poveikio vertinimą ir sudaro pagrindą atitinkamai programos įgyvendinimo koregavimui ir (arba) programos persvarstymui. Vertinamas programos rezultatyvumas, veiksmingumas, aktualumas, suderinamumas, sverto poveikis, papildomumas su kitomis Sąjungos ir nacionalinėmis mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų programomis ir ES pridėtinė vertė. Visų pirma vertinamas iš kitų Sąjungos programų perkeltų lėšų poveikis. |
| 3.   Baigiant įgyvendinti Programą, bet praėjus ne daugiau kaip
  ketveriems
  metams po 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka galutinį Programos vertinimą. Atliekant ši vertinimą, vertinamas ir ilgalaikis ankstesnių bendrųjų programų poveikis. | 3.   Baigiant įgyvendinti Programą, bet praėjus ne daugiau kaip
  trejiems
  metams po 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka galutinį Programos vertinimą. Atliekant ši vertinimą, vertinamas ir ilgalaikis ankstesnių bendrųjų programų poveikis. |
| 4.   
  Vertinimų išvadas ir savo pastabas
  Komisija
  pateikia
  Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui. | 4.   Komisija
  paskelbia ir išplatina vertinimų rezultatus ir išvadas kartu su savo pastabomis ir pristato juos
  Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

47 straipsnis

47 straipsnis

Programos vertinimas

Programos vertinimas

1.   Programos vertinimai atliekami laiku, kad jų rezultatais būtų galima remtis priimant sprendimus dėl programos, ją pakeisiančios priemonės ir kitų su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusių iniciatyvų.

1.   Programos vertinimai atliekami laiku
  ir paskelbiami viešai
  , kad jų rezultatais būtų galima remtis priimant sprendimus dėl programos, ją pakeisiančios priemonės ir kitų su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusių iniciatyvų.

1a.
     
  Misijų vertinimas atliekamas iki 2022 m. gruodžio 31 d. prieš priimant bet kokį sprendimą dėl naujų misijų kūrimo ar misijų krypties pakeitimo, jų nutraukimo, pratęsimo arba biudžeto didinimo. Misijų vertinimo rezultatai skelbiami viešai ir apima, be kita ko, jų atrankos proceso ir jų valdymo, tikslingumo ir rezultatų analizę.

2.   Tarpinis Programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip
  ketveriems
  metams nuo Programos įgyvendinimo pradžios.
  Šiuo vertinimu, kurį atliekant vertinamas
  ir
  ilgalaikis
  ankstesnių bendrųjų programų poveikis,
  remiamasi atitinkamais atvejais koreguojant programos įgyvendinimą
  .

2.   Tarpinis Programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip
  trejiems
  metams nuo Programos įgyvendinimo pradžios.
  Šis vertinimas apima portfelio analizę
  ir
  ilgalaikio
  ankstesnių bendrųjų programų
  poveikio vertinimą ir sudaro pagrindą atitinkamai programos įgyvendinimo koregavimui ir (arba) programos persvarstymui. Vertinamas programos rezultatyvumas, veiksmingumas, aktualumas, suderinamumas, sverto poveikis, papildomumas su kitomis Sąjungos ir nacionalinėmis mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų programomis ir ES pridėtinė vertė. Visų pirma vertinamas iš kitų Sąjungos programų perkeltų lėšų poveikis.

3.   Baigiant įgyvendinti Programą, bet praėjus ne daugiau kaip
  ketveriems
  metams po 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka galutinį Programos vertinimą. Atliekant ši vertinimą, vertinamas ir ilgalaikis ankstesnių bendrųjų programų poveikis.

3.   Baigiant įgyvendinti Programą, bet praėjus ne daugiau kaip
  trejiems
  metams po 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka galutinį Programos vertinimą. Atliekant ši vertinimą, vertinamas ir ilgalaikis ankstesnių bendrųjų programų poveikis.

4.   
  Vertinimų išvadas ir savo pastabas
  Komisija
  pateikia
  Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

4.   Komisija
  paskelbia ir išplatina vertinimų rezultatus ir išvadas kartu su savo pastabomis ir pristato juos
  Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

Pakeitimas 108

Pakeitimas 108

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

48 straipsnis

48 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 48 straipsnis | 48 straipsnis |
| Auditai | Auditai |
| 1.   Programos kontrolės sistema užtikrinama tinkama pasitikėjimo ir kontrolės pusiausvyra, atsižvelgiant į administracines ir kitas kontrolės išlaidas, patiriamas visais, ypač dalyvių, lygmenimis. | 1.   Programos kontrolės sistema užtikrinama tinkama pasitikėjimo ir kontrolės pusiausvyra, atsižvelgiant į administracines ir kitas kontrolės išlaidas, patiriamas visais, ypač dalyvių, lygmenimis.
  Visai Programai taikomos aiškios ir nuoseklios audito taisyklės. |
| 2.   Programos audito strategija grindžiama finansiniu reprezentatyviosios visos Programos išlaidų imties auditu. Reprezentatyvioji imtis gali būti papildoma imtimi, sudaryta remiantis su išlaidomis susijusios rizikos vertinimu. Iš skirtingų Sąjungos programų lėšų bendrai finansuojamų veiksmų auditas atliekamas tik kartą ir apima visas susijusias programas bei kiekvienoje jų nustatytas taikytinas taisykles. | 2.   Programos audito strategija grindžiama finansiniu reprezentatyviosios visos Programos išlaidų imties auditu. Reprezentatyvioji imtis gali būti papildoma imtimi, sudaryta remiantis su išlaidomis susijusios rizikos vertinimu. Iš skirtingų Sąjungos programų lėšų bendrai finansuojamų veiksmų auditas atliekamas tik kartą ir apima visas susijusias programas bei kiekvienoje jų nustatytas taikytinas taisykles. |
| 3.   Be to, Komisija ar finansavimo įstaiga gali rengti bendras gavėjų sistemų peržiūras. Šias neprivalomas tam tikrų rūšių gavėjams taikomas bendras peržiūras sudaro sistemų ir procesų auditas ir operacijų auditas, kurį atlieka kompetentingas nepriklausomas auditorius, turintis reikiamą kvalifikaciją statutų nustatytam apskaitos dokumentų auditui atlikti pagal Direktyvą 2006/43/EB (34). Šios peržiūros gali būti atliekamos tuo atveju, kai Komisija ar finansavimo įstaiga nori gauti bendrą patikinimą dėl patikimo finansinio išlaidų valdymo ir persvarstyti, koks turi būti ex post auditų mastas ir reikalavimai dėl finansinių ataskaitų sertifikatų. | 3.   Be to, Komisija ar finansavimo įstaiga gali rengti bendras gavėjų sistemų peržiūras. Šias neprivalomas tam tikrų rūšių gavėjams taikomas bendras peržiūras sudaro sistemų ir procesų auditas ir operacijų auditas, kurį atlieka kompetentingas nepriklausomas auditorius, turintis reikiamą kvalifikaciją statutų nustatytam apskaitos dokumentų auditui atlikti pagal Direktyvą 2006/43/EB (34). Šios peržiūros gali būti atliekamos tuo atveju, kai Komisija ar finansavimo įstaiga nori gauti bendrą patikinimą dėl patikimo finansinio išlaidų valdymo ir persvarstyti,
  ar pateiktos tinkamos finansuoti sąnaudos ir
  koks turi būti ex post auditų mastas ir reikalavimai dėl finansinių ataskaitų sertifikatų. |
| 4.   Remiantis Finansinio reglamento 127 straipsniu, Komisija ar finansavimo įstaiga
  gali kliautis
  Sąjungos įnašų naudojimo auditais, atliktais kitų asmenų ar subjektų, tarp jų ir Sąjungos institucijų ar įstaigų neįgaliotų asmenų ar subjektų. | 4.   Remiantis Finansinio reglamento 127 straipsniu, Komisija ar finansavimo įstaiga
  kliaujasi
  Sąjungos įnašų naudojimo auditais, atliktais kitų
  sertifikuotų
  asmenų ar subjektų, tarp jų ir Sąjungos institucijų ar įstaigų neįgaliotų asmenų ar subjektų. |
| 5.   Auditai gali būti atliekami ne vėliau kaip per dvejus metus po
  likučio išmokėjimo. | 5.   Auditai gali būti atliekami ne vėliau kaip per dvejus metus po
  projekto pabaigos datos
  . |
| | 5a.
     
  Komisija paskelbia audito gaires, parengtas bendradarbiaujant su Europos Audito Rūmais. Siekiant teisinio tikrumo, auditoriai užtikrina savo atlikto audito skaidrumą ir patikimą bei vienodą audito taisyklių aiškinimą visą Programos trukmę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

48 straipsnis

48 straipsnis

Auditai

Auditai

1.   Programos kontrolės sistema užtikrinama tinkama pasitikėjimo ir kontrolės pusiausvyra, atsižvelgiant į administracines ir kitas kontrolės išlaidas, patiriamas visais, ypač dalyvių, lygmenimis.

1.   Programos kontrolės sistema užtikrinama tinkama pasitikėjimo ir kontrolės pusiausvyra, atsižvelgiant į administracines ir kitas kontrolės išlaidas, patiriamas visais, ypač dalyvių, lygmenimis.
  Visai Programai taikomos aiškios ir nuoseklios audito taisyklės.

2.   Programos audito strategija grindžiama finansiniu reprezentatyviosios visos Programos išlaidų imties auditu. Reprezentatyvioji imtis gali būti papildoma imtimi, sudaryta remiantis su išlaidomis susijusios rizikos vertinimu. Iš skirtingų Sąjungos programų lėšų bendrai finansuojamų veiksmų auditas atliekamas tik kartą ir apima visas susijusias programas bei kiekvienoje jų nustatytas taikytinas taisykles.

2.   Programos audito strategija grindžiama finansiniu reprezentatyviosios visos Programos išlaidų imties auditu. Reprezentatyvioji imtis gali būti papildoma imtimi, sudaryta remiantis su išlaidomis susijusios rizikos vertinimu. Iš skirtingų Sąjungos programų lėšų bendrai finansuojamų veiksmų auditas atliekamas tik kartą ir apima visas susijusias programas bei kiekvienoje jų nustatytas taikytinas taisykles.

3.   Be to, Komisija ar finansavimo įstaiga gali rengti bendras gavėjų sistemų peržiūras. Šias neprivalomas tam tikrų rūšių gavėjams taikomas bendras peržiūras sudaro sistemų ir procesų auditas ir operacijų auditas, kurį atlieka kompetentingas nepriklausomas auditorius, turintis reikiamą kvalifikaciją statutų nustatytam apskaitos dokumentų auditui atlikti pagal Direktyvą 2006/43/EB (34). Šios peržiūros gali būti atliekamos tuo atveju, kai Komisija ar finansavimo įstaiga nori gauti bendrą patikinimą dėl patikimo finansinio išlaidų valdymo ir persvarstyti, koks turi būti ex post auditų mastas ir reikalavimai dėl finansinių ataskaitų sertifikatų.

3.   Be to, Komisija ar finansavimo įstaiga gali rengti bendras gavėjų sistemų peržiūras. Šias neprivalomas tam tikrų rūšių gavėjams taikomas bendras peržiūras sudaro sistemų ir procesų auditas ir operacijų auditas, kurį atlieka kompetentingas nepriklausomas auditorius, turintis reikiamą kvalifikaciją statutų nustatytam apskaitos dokumentų auditui atlikti pagal Direktyvą 2006/43/EB (34). Šios peržiūros gali būti atliekamos tuo atveju, kai Komisija ar finansavimo įstaiga nori gauti bendrą patikinimą dėl patikimo finansinio išlaidų valdymo ir persvarstyti,
  ar pateiktos tinkamos finansuoti sąnaudos ir
  koks turi būti ex post auditų mastas ir reikalavimai dėl finansinių ataskaitų sertifikatų.

4.   Remiantis Finansinio reglamento 127 straipsniu, Komisija ar finansavimo įstaiga
  gali kliautis
  Sąjungos įnašų naudojimo auditais, atliktais kitų asmenų ar subjektų, tarp jų ir Sąjungos institucijų ar įstaigų neįgaliotų asmenų ar subjektų.

4.   Remiantis Finansinio reglamento 127 straipsniu, Komisija ar finansavimo įstaiga
  kliaujasi
  Sąjungos įnašų naudojimo auditais, atliktais kitų
  sertifikuotų
  asmenų ar subjektų, tarp jų ir Sąjungos institucijų ar įstaigų neįgaliotų asmenų ar subjektų.

5.   Auditai gali būti atliekami ne vėliau kaip per dvejus metus po
  likučio išmokėjimo.

5.   Auditai gali būti atliekami ne vėliau kaip per dvejus metus po
  projekto pabaigos datos
  .

5a.
     
  Komisija paskelbia audito gaires, parengtas bendradarbiaujant su Europos Audito Rūmais. Siekiant teisinio tikrumo, auditoriai užtikrina savo atlikto audito skaidrumą ir patikimą bei vienodą audito taisyklių aiškinimą visą Programos trukmę.

Pakeitimas 109

Pakeitimas 109

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 punkto įžanginė dalis

I priedo 1 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1) | I veiklos sritis „Atvirasis mokslas“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)

I veiklos sritis „Atvirasis mokslas“

| 1) | I veiklos sritis „
  Pažangusis ir
  atvirasis mokslas“ |
| --- | --- |

1)

I veiklos sritis „
  Pažangusis ir
  atvirasis mokslas“

Pažangusis ir

Pakeitimas 110

Pakeitimas 110

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 punkto 1 pastraipos a punkto įžanginė dalis

I priedo 1 punkto 1 pastraipos a punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | Europos mokslinių tyrimų taryba: patrauklaus ir lankstaus finansavimo teikimas siekiant suteikti
  gabiems
  ir kūrybingiems tyrėjams
  ir jų grupėms galimybę vykdyti daugiausiai žadančius mažai tirtų sričių mokslinius tyrimus
  , konkuruojant visoje Sąjungoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

Europos mokslinių tyrimų taryba: patrauklaus ir lankstaus finansavimo teikimas siekiant suteikti
  gabiems
  ir kūrybingiems tyrėjams
  ir jų grupėms galimybę vykdyti daugiausiai žadančius mažai tirtų sričių mokslinius tyrimus
  , konkuruojant visoje Sąjungoje.

gabiems

ir jų grupėms galimybę vykdyti daugiausiai žadančius mažai tirtų sričių mokslinius tyrimus

| a) | Europos mokslinių tyrimų taryba: patrauklaus ir lankstaus finansavimo teikimas siekiant suteikti
  talentingiems
  ir kūrybingiems tyrėjams
  , visų pirma jauniems mokslininkams tyrėjams, ir jų grupėms galimybę tirti perspektyviausias mokslo sritis
  , konkuruojant visoje Sąjungoje. |
| --- | --- |

a)

Europos mokslinių tyrimų taryba: patrauklaus ir lankstaus finansavimo teikimas siekiant suteikti
  talentingiems
  ir kūrybingiems tyrėjams
  , visų pirma jauniems mokslininkams tyrėjams, ir jų grupėms galimybę tirti perspektyviausias mokslo sritis
  , konkuruojant visoje Sąjungoje.

talentingiems

, visų pirma jauniems mokslininkams tyrėjams, ir jų grupėms galimybę tirti perspektyviausias mokslo sritis

Pakeitimas 111

Pakeitimas 111

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 punkto 1 pastraipos b punkto įžanginė dalis

I priedo 1 punkto 1 pastraipos b punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | Programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“: naujų žinių ir įgūdžių suteikimas tyrėjams, sudarant tarpvalstybinio, tarpsektorinio ir tarpdisciplinio judumo ir matomumo sąlygas, taip pat formuojant ir tobulinant institucines ir nacionalines įdarbinimo, mokymo ir karjeros plėtros sistemas; ši veikla pagal programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ padeda padėti pagrindus pažangiems Europos moksliniams tyrimams, skatinti ekonomikos augimą, darbo vietų kūrimą ir investicijas ir spręsti dabartinius bei būsimus visuomenės uždavinius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

Programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“: naujų žinių ir įgūdžių suteikimas tyrėjams, sudarant tarpvalstybinio, tarpsektorinio ir tarpdisciplinio judumo ir matomumo sąlygas, taip pat formuojant ir tobulinant institucines ir nacionalines įdarbinimo, mokymo ir karjeros plėtros sistemas; ši veikla pagal programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ padeda padėti pagrindus pažangiems Europos moksliniams tyrimams, skatinti ekonomikos augimą, darbo vietų kūrimą ir investicijas ir spręsti dabartinius bei būsimus visuomenės uždavinius.

| b) | Programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“: naujų žinių ir įgūdžių suteikimas tyrėjams, sudarant tarpvalstybinio, tarpsektorinio ir tarpdisciplinio judumo ir matomumo sąlygas, taip pat formuojant ir tobulinant institucines ir nacionalines įdarbinimo, mokymo ir karjeros plėtros sistemas; ši veikla pagal programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ padeda padėti pagrindus pažangiems Europos moksliniams tyrimams
  visoje Europoje
  , skatinti ekonomikos augimą, darbo vietų kūrimą ir investicijas ir spręsti dabartinius bei būsimus visuomenės uždavinius. |
| --- | --- |

b)

Programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“: naujų žinių ir įgūdžių suteikimas tyrėjams, sudarant tarpvalstybinio, tarpsektorinio ir tarpdisciplinio judumo ir matomumo sąlygas, taip pat formuojant ir tobulinant institucines ir nacionalines įdarbinimo, mokymo ir karjeros plėtros sistemas; ši veikla pagal programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ padeda padėti pagrindus pažangiems Europos moksliniams tyrimams
  visoje Europoje
  , skatinti ekonomikos augimą, darbo vietų kūrimą ir investicijas ir spręsti dabartinius bei būsimus visuomenės uždavinius.

visoje Europoje

Pakeitimas 112

Pakeitimas 112

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 punkto 1 pastraipos b punkto 1 pastraipa

I priedo 1 punkto 1 pastraipos b punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Intervencinės sritys: pažangumo puoselėjimas skatinant tarpvalstybinį, tarpsektorinį ir tarpdisciplinį tyrėjų judumą; naujų įgūdžių įgijimo skatinimas užtikrinant pažangų tyrėjų mokymą;
  žmogiškojo kapitalo
  stiprinimas ir įgūdžių ugdymas visoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje; sąveikos gerinimas ir palankesnių sąlygų jai sudarymas; visuomenės informuotumo didinimas. | Intervencinės sritys: pažangumo puoselėjimas skatinant tarpvalstybinį, tarpsektorinį ir tarpdisciplinį tyrėjų judumą; naujų įgūdžių įgijimo skatinimas užtikrinant pažangų tyrėjų mokymą;
  žmogiškųjų išteklių
  stiprinimas ir įgūdžių ugdymas visoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje; sąveikos gerinimas ir palankesnių sąlygų jai sudarymas; visuomenės informuotumo didinimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Intervencinės sritys: pažangumo puoselėjimas skatinant tarpvalstybinį, tarpsektorinį ir tarpdisciplinį tyrėjų judumą; naujų įgūdžių įgijimo skatinimas užtikrinant pažangų tyrėjų mokymą;
  žmogiškojo kapitalo
  stiprinimas ir įgūdžių ugdymas visoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje; sąveikos gerinimas ir palankesnių sąlygų jai sudarymas; visuomenės informuotumo didinimas.

žmogiškojo kapitalo

Intervencinės sritys: pažangumo puoselėjimas skatinant tarpvalstybinį, tarpsektorinį ir tarpdisciplinį tyrėjų judumą; naujų įgūdžių įgijimo skatinimas užtikrinant pažangų tyrėjų mokymą;
  žmogiškųjų išteklių
  stiprinimas ir įgūdžių ugdymas visoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje; sąveikos gerinimas ir palankesnių sąlygų jai sudarymas; visuomenės informuotumo didinimas.

žmogiškųjų išteklių

Pakeitimas 113

Pakeitimas 113

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 2 punkto įžanginė dalis

I priedo 2 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2) | II veiklos sritis „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2)

II veiklos sritis „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“

| 2) | II veiklos sritis „Pasauliniai uždaviniai ir
  Europos
  pramonės konkurencingumas“ |
| --- | --- |

2)

II veiklos sritis „Pasauliniai uždaviniai ir
  Europos
  pramonės konkurencingumas“

Europos

Pakeitimas 114

Pakeitimas 114

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 2 punkto 2 pastraipa

I priedo 2 punkto 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekiant užtikrinti kuo lankstesnį poveikį ir kuo didesnę sąveiką, mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla bus suskirstyta į 
  penkias
  veiksmų grupes, kurios atskirai ir kartu padės skatinti tarpvalstybinį ir tarptautinį bendradarbiavimą, apimantį įvairias disciplinas, sektorius ir politikos sritis. | Siekiant užtikrinti kuo lankstesnį poveikį ir kuo didesnę sąveiką, mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla bus suskirstyta į 
  šešias
  veiksmų grupes,
  kurios yra tarpusavyje susijusios Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrose ir
  kurios atskirai ir kartu padės skatinti tarpvalstybinį ir tarptautinį bendradarbiavimą, apimantį įvairias disciplinas, sektorius ir politikos sritis.
  Visose šešiose veiksmų grupėse dotacijomis bus remiamos ir pavienių MVĮ inovacijos taikant principą „iš apačios į viršų“. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Siekiant užtikrinti kuo lankstesnį poveikį ir kuo didesnę sąveiką, mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla bus suskirstyta į 
  penkias
  veiksmų grupes, kurios atskirai ir kartu padės skatinti tarpvalstybinį ir tarptautinį bendradarbiavimą, apimantį įvairias disciplinas, sektorius ir politikos sritis.

penkias

Siekiant užtikrinti kuo lankstesnį poveikį ir kuo didesnę sąveiką, mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla bus suskirstyta į 
  šešias
  veiksmų grupes,
  kurios yra tarpusavyje susijusios Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrose ir
  kurios atskirai ir kartu padės skatinti tarpvalstybinį ir tarptautinį bendradarbiavimą, apimantį įvairias disciplinas, sektorius ir politikos sritis.
  Visose šešiose veiksmų grupėse dotacijomis bus remiamos ir pavienių MVĮ inovacijos taikant principą „iš apačios į viršų“.

šešias

kurios yra tarpusavyje susijusios Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrose ir

Visose šešiose veiksmų grupėse dotacijomis bus remiamos ir pavienių MVĮ inovacijos taikant principą „iš apačios į viršų“.

Pakeitimas 115

Pakeitimas 115

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 2 punkto 4 pastraipos a punkto įžanginė dalis

I priedo 2 punkto 4 pastraipos a punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | Veiksmų grupė „Sveikata“: visų amžiaus grupių piliečių sveikatos gerinimas ir apsauga kuriant novatoriškus ligų prevencijos, diagnozavimo, stebėjimo, ligonių priežiūros ir gydymo sprendimus; pavojų sveikatai mažinimas, gyventojų apsauga ir sveikatinimas; visuomenės sveikatos sistemų ekonominio efektyvumo, nešališkumo ir tvarumo didinimas; pagalba ir sąlygų sudarymas pacientams dalyvauti sveikatos priežiūros procese ir patiems ja rūpintis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

Veiksmų grupė „Sveikata“: visų amžiaus grupių piliečių sveikatos gerinimas ir apsauga kuriant novatoriškus ligų prevencijos, diagnozavimo, stebėjimo, ligonių priežiūros ir gydymo sprendimus; pavojų sveikatai mažinimas, gyventojų apsauga ir sveikatinimas; visuomenės sveikatos sistemų ekonominio efektyvumo, nešališkumo ir tvarumo didinimas; pagalba ir sąlygų sudarymas pacientams dalyvauti sveikatos priežiūros procese ir patiems ja rūpintis.

| a) | Veiksmų grupė „Sveikata“: visų amžiaus grupių piliečių sveikatos gerinimas ir apsauga kuriant novatoriškus ligų prevencijos, diagnozavimo, stebėjimo, ligonių priežiūros ir gydymo sprendimus
  bei sveikatos priežiūros technologijas
  ; pavojų sveikatai mažinimas, gyventojų apsauga ir sveikatinimas; visuomenės sveikatos sistemų ekonominio efektyvumo, nešališkumo ir tvarumo didinimas; pagalba ir sąlygų sudarymas pacientams dalyvauti sveikatos priežiūros procese ir patiems ja rūpintis. |
| --- | --- |

a)

Veiksmų grupė „Sveikata“: visų amžiaus grupių piliečių sveikatos gerinimas ir apsauga kuriant novatoriškus ligų prevencijos, diagnozavimo, stebėjimo, ligonių priežiūros ir gydymo sprendimus
  bei sveikatos priežiūros technologijas
  ; pavojų sveikatai mažinimas, gyventojų apsauga ir sveikatinimas; visuomenės sveikatos sistemų ekonominio efektyvumo, nešališkumo ir tvarumo didinimas; pagalba ir sąlygų sudarymas pacientams dalyvauti sveikatos priežiūros procese ir patiems ja rūpintis.

bei sveikatos priežiūros technologijas

Pakeitimas 116

Pakeitimas 116

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 2 punkto 4 pastraipos b punkto įžanginė dalis

I priedo 2 punkto 4 pastraipos b punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | Veiksmų grupė „Įtrauki ir
  saugi
  visuomenė“: Europos demokratinių vertybių, įskaitant teisinės valstybės principą ir pagrindines teises, stiprinimas, mūsų kultūros paveldo apsauga ir įtraukčiai bei ekonomikos augimui palankių socialinių bei ekonominių pokyčių skatinimas,
  kartu sprendžiant uždavinius, susijusius su nuolatinėmis grėsmėmis saugumui, be kita ko, kibernetiniais nusikaltimais, ir su gaivalinėmis bei žmogaus sukeltomis nelaimėmis
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

Veiksmų grupė „Įtrauki ir
  saugi
  visuomenė“: Europos demokratinių vertybių, įskaitant teisinės valstybės principą ir pagrindines teises, stiprinimas, mūsų kultūros paveldo apsauga ir įtraukčiai bei ekonomikos augimui palankių socialinių bei ekonominių pokyčių skatinimas,
  kartu sprendžiant uždavinius, susijusius su nuolatinėmis grėsmėmis saugumui, be kita ko, kibernetiniais nusikaltimais, ir su gaivalinėmis bei žmogaus sukeltomis nelaimėmis
  .

saugi

kartu sprendžiant uždavinius, susijusius su nuolatinėmis grėsmėmis saugumui, be kita ko, kibernetiniais nusikaltimais, ir su gaivalinėmis bei žmogaus sukeltomis nelaimėmis

| b) | veiksmų grupė „Įtrauki ir
  kūrybiška
  visuomenė“; Europos demokratinių vertybių, įskaitant teisinės valstybės principą ir pagrindines teises, stiprinimas, mūsų kultūros paveldo apsauga
  , kultūros ir kūrybos pramonės šakų potencialo ištyrimas
  ir įtraukčiai bei ekonomikos augimui palankių socialinių bei ekonominių pokyčių skatinimas,
  įskaitant migracijos valdymą

  ir

  migrantų integraciją
  . |
| --- | --- |

b)

veiksmų grupė „Įtrauki ir
  kūrybiška
  visuomenė“; Europos demokratinių vertybių, įskaitant teisinės valstybės principą ir pagrindines teises, stiprinimas, mūsų kultūros paveldo apsauga
  , kultūros ir kūrybos pramonės šakų potencialo ištyrimas
  ir įtraukčiai bei ekonomikos augimui palankių socialinių bei ekonominių pokyčių skatinimas,
  įskaitant migracijos valdymą

  ir

  migrantų integraciją
  .

kūrybiška

, kultūros ir kūrybos pramonės šakų potencialo ištyrimas

įskaitant migracijos valdymą

ir

migrantų integraciją

Pakeitimas 117

Pakeitimas 117

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 2 punkto 4 pastraipos b punkto 1 pastraipa

I priedo 2 punkto 4 pastraipos b punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Intervencinės sritys: demokratija;
  kultūros paveldas
  ; socialiniai ir ekonominiai pokyčiai;
  nelaimėms atsparios visuomenės; apsauga ir saugumas; kibernetinis saugumas. | Intervencinės sritys: demokratija;
  kultūra ir kūrybiškumas
  ; socialiniai
  , kultūriniai
  ir ekonominiai pokyčiai;
  socialiniai ir humanitariniai mokslai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Intervencinės sritys: demokratija;
  kultūros paveldas
  ; socialiniai ir ekonominiai pokyčiai;
  nelaimėms atsparios visuomenės; apsauga ir saugumas; kibernetinis saugumas.

kultūros paveldas

nelaimėms atsparios visuomenės; apsauga ir saugumas; kibernetinis saugumas.

Intervencinės sritys: demokratija;
  kultūra ir kūrybiškumas
  ; socialiniai
  , kultūriniai
  ir ekonominiai pokyčiai;
  socialiniai ir humanitariniai mokslai.

kultūra ir kūrybiškumas

, kultūriniai

socialiniai ir humanitariniai mokslai.

Pakeitimas 118

Pakeitimas 118

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 2 punkto 4 pastraipos c punkto 1 pastraipa

I priedo 2 punkto 4 pastraipos c punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Intervencinės sritys: gamybos technologijos; skaitmeninės technologijos; pažangiosios medžiagos; dirbtinis intelektas ir robotika; naujos kartos internetas; itin našus skaičiavimas ir didieji duomenys; žiedinė pramonė; mažo anglies dioksido kiekio technologijų netarši pramonė; kosmosas. | Intervencinės sritys: gamybos technologijos; skaitmeninės technologijos; pažangiosios medžiagos; dirbtinis intelektas ir robotika; naujos kartos internetas;
  kvantinės technologijos;
  itin našus skaičiavimas ir didieji duomenys; žiedinė pramonė; mažo anglies dioksido kiekio technologijų netarši pramonė; kosmosas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Intervencinės sritys: gamybos technologijos; skaitmeninės technologijos; pažangiosios medžiagos; dirbtinis intelektas ir robotika; naujos kartos internetas; itin našus skaičiavimas ir didieji duomenys; žiedinė pramonė; mažo anglies dioksido kiekio technologijų netarši pramonė; kosmosas.

Intervencinės sritys: gamybos technologijos; skaitmeninės technologijos; pažangiosios medžiagos; dirbtinis intelektas ir robotika; naujos kartos internetas;
  kvantinės technologijos;
  itin našus skaičiavimas ir didieji duomenys; žiedinė pramonė; mažo anglies dioksido kiekio technologijų netarši pramonė; kosmosas.

kvantinės technologijos;

Pakeitimas 119

Pakeitimas 119

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 2 punkto 4 pastraipos c a punktas (naujas)

I priedo 2 punkto 4 pastraipos c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | Veiksmų grupė „Saugi visuomenė“: reagavimas į iššūkius, kylančius dėl nuolatinės grėsmės saugumui, įskaitant kibernetinius nusikaltimus, taip pat į stichines ir žmogaus sukeltas nelaimes.



  Intervencinės sritys: organizuotas nusikalstamumas; terorizmas, ekstremizmas, radikalizacija ir smurtas dėl ideologinių motyvų; sienų apsaugos valdymas; kibernetinis saugumas, privatumas, duomenų apsauga; ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsauga ir reagavimo į nelaimes gerinimas; piratavimas ir gaminių klastojimas; Sąjungos išorės saugumo politikos rėmimas, be kita ko, vykdant konfliktų prevenciją ir kuriant taiką; koordinavimo, bendradarbiavimo ir sinergijos skatinimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

Veiksmų grupė „Saugi visuomenė“: reagavimas į iššūkius, kylančius dėl nuolatinės grėsmės saugumui, įskaitant kibernetinius nusikaltimus, taip pat į stichines ir žmogaus sukeltas nelaimes.

Veiksmų grupė „Saugi visuomenė“: reagavimas į iššūkius, kylančius dėl nuolatinės grėsmės saugumui, įskaitant kibernetinius nusikaltimus, taip pat į stichines ir žmogaus sukeltas nelaimes.

Intervencinės sritys: organizuotas nusikalstamumas; terorizmas, ekstremizmas, radikalizacija ir smurtas dėl ideologinių motyvų; sienų apsaugos valdymas; kibernetinis saugumas, privatumas, duomenų apsauga; ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsauga ir reagavimo į nelaimes gerinimas; piratavimas ir gaminių klastojimas; Sąjungos išorės saugumo politikos rėmimas, be kita ko, vykdant konfliktų prevenciją ir kuriant taiką; koordinavimo, bendradarbiavimo ir sinergijos skatinimas.

Pakeitimas 120

Pakeitimas 120

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 2 punkto 4 pastraipos d punkto įžanginė dalis

I priedo 2 punkto 4 pastraipos d punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | Veiksmų grupė „Klimatas, energetika ir judumas“: kova su klimato kaita stengiantis aiškiau suvokti jos priežastis, raidą, keliamas grėsmes, poveikį ir su ja susijusias galimybes ir užtikrinant, kad energetikos ir transporto sektoriai mažiau kenktų aplinkai, būtų veiksmingesni, konkurencingesni, pažangesni, saugesni ir atsparesni. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

Veiksmų grupė „Klimatas, energetika ir judumas“: kova su klimato kaita stengiantis aiškiau suvokti jos priežastis, raidą, keliamas grėsmes, poveikį ir su ja susijusias galimybes ir užtikrinant, kad energetikos ir transporto sektoriai mažiau kenktų aplinkai, būtų veiksmingesni, konkurencingesni, pažangesni, saugesni ir atsparesni.

| d) | Veiksmų grupė „Klimatas, energetika ir judumas“: kova su klimato kaita stengiantis aiškiau suvokti jos priežastis, raidą, keliamas grėsmes, poveikį ir su ja susijusias galimybes ir užtikrinant, kad energetikos ir transporto sektoriai mažiau kenktų aplinkai, būtų veiksmingesni, konkurencingesni, pažangesni, saugesni ir atsparesni
  ; atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo ir elgesio pokyčių skatinimas; |
| --- | --- |

d)

Veiksmų grupė „Klimatas, energetika ir judumas“: kova su klimato kaita stengiantis aiškiau suvokti jos priežastis, raidą, keliamas grėsmes, poveikį ir su ja susijusias galimybes ir užtikrinant, kad energetikos ir transporto sektoriai mažiau kenktų aplinkai, būtų veiksmingesni, konkurencingesni, pažangesni, saugesni ir atsparesni
  ; atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo ir elgesio pokyčių skatinimas;

; atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo ir elgesio pokyčių skatinimas;

Pakeitimas 121

Pakeitimas 121

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 2 punkto 4 pastraipos d punkto 1 pastraipa

I priedo 2 punkto 4 pastraipos d punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Intervencinės sritys: klimato mokslas ir sprendimai; energijos tiekimas; energetikos sistemos ir tinklai;
  su pastatais ir
  pramonės
  objektais susiję veiksmai vykdant energetikos pertvarką
  ; bendruomenės ir miestai; transporto pramonės konkurencingumas; netaršus transportas ir judumas; pažangus judumas; energijos kaupimas. | Intervencinės sritys: klimato mokslas ir sprendimai; energijos tiekimas; energetikos sistemos ir tinklai;
  pastatų energinio naudingumo keitimas;
  pramonės
  objektų energetikos pertvarka; anglių pramonės regionų pertvarka
  ; bendruomenės ir miestai; transporto pramonės konkurencingumas; netaršus transportas ir judumas; pažangus judumas; energijos kaupimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Intervencinės sritys: klimato mokslas ir sprendimai; energijos tiekimas; energetikos sistemos ir tinklai;
  su pastatais ir
  pramonės
  objektais susiję veiksmai vykdant energetikos pertvarką
  ; bendruomenės ir miestai; transporto pramonės konkurencingumas; netaršus transportas ir judumas; pažangus judumas; energijos kaupimas.

su pastatais ir

objektais susiję veiksmai vykdant energetikos pertvarką

Intervencinės sritys: klimato mokslas ir sprendimai; energijos tiekimas; energetikos sistemos ir tinklai;
  pastatų energinio naudingumo keitimas;
  pramonės
  objektų energetikos pertvarka; anglių pramonės regionų pertvarka
  ; bendruomenės ir miestai; transporto pramonės konkurencingumas; netaršus transportas ir judumas; pažangus judumas; energijos kaupimas.

pastatų energinio naudingumo keitimas;

objektų energetikos pertvarka; anglių pramonės regionų pertvarka

Pakeitimas 122

Pakeitimas 122

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 2 punkto 4 pastraipos e punkto įžanginė dalis

I priedo 2 punkto 4 pastraipos e punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | Veiksmų grupė „Maistas ir
  gamtos ištekliai“
  : gamtos ir biologinių žemės ir jūros išteklių apsauga, atkūrimas, tvarus valdymas ir naudojimas siekiant užtikrinti maisto ir mitybos saugumą ir perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų, efektyvaus išteklių naudojimo žiedinės ekonomikos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

Veiksmų grupė „Maistas ir
  gamtos ištekliai“
  : gamtos ir biologinių žemės ir jūros išteklių apsauga, atkūrimas, tvarus valdymas ir naudojimas siekiant užtikrinti maisto ir mitybos saugumą ir perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų, efektyvaus išteklių naudojimo žiedinės ekonomikos.

gamtos ištekliai“

| e) | veiksmų grupė „Maistas
  , gamtos ištekliai
  ir
  žemės ūkis“
  : gamtos ir biologinių žemės
  , vidaus vandenų
  ir jūros išteklių apsauga, atkūrimas, tvarus valdymas ir naudojimas siekiant užtikrinti maisto ir mitybos saugumą ir perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų, efektyvaus išteklių naudojimo žiedinės ekonomikos. |
| --- | --- |

e)

veiksmų grupė „Maistas
  , gamtos ištekliai
  ir
  žemės ūkis“
  : gamtos ir biologinių žemės
  , vidaus vandenų
  ir jūros išteklių apsauga, atkūrimas, tvarus valdymas ir naudojimas siekiant užtikrinti maisto ir mitybos saugumą ir perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų, efektyvaus išteklių naudojimo žiedinės ekonomikos.

, gamtos ištekliai

žemės ūkis“

, vidaus vandenų

Pakeitimas 123

Pakeitimas 123

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 2 punkto 4 pastraipos e punkto 1 pastraipa

I priedo 2 punkto 4 pastraipos e punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Intervencinės sritys: aplinkos stebėjimas; biologinė įvairovė ir gamtinis kapitalas; žemės ūkis, miškininkystė ir kaimo vietovės; jūros ir
  vandenynai
  ; maisto sistemos; biologinių inovacijų sistemos; žiedinės sistemos. | Intervencinės sritys: aplinkos stebėjimas; biologinė įvairovė ir gamtinis kapitalas; žemės ūkis, miškininkystė ir kaimo vietovės; jūros
  , vandenynai, vidaus vandenys
  ir
  mėlynoji ekonomika
  ; maisto sistemos; biologinių inovacijų sistemos; žiedinės sistemos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Intervencinės sritys: aplinkos stebėjimas; biologinė įvairovė ir gamtinis kapitalas; žemės ūkis, miškininkystė ir kaimo vietovės; jūros ir
  vandenynai
  ; maisto sistemos; biologinių inovacijų sistemos; žiedinės sistemos.

vandenynai

Intervencinės sritys: aplinkos stebėjimas; biologinė įvairovė ir gamtinis kapitalas; žemės ūkis, miškininkystė ir kaimo vietovės; jūros
  , vandenynai, vidaus vandenys
  ir
  mėlynoji ekonomika
  ; maisto sistemos; biologinių inovacijų sistemos; žiedinės sistemos.

, vandenynai, vidaus vandenys

mėlynoji ekonomika

Pakeitimas 124

Pakeitimas 124

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 2 punkto 4 pastraipos f punkto 1 pastraipa

I priedo 2 punkto 4 pastraipos f punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Intervencinės sritys: sveikata;
  atsparumas
  ir
  saugumas
  ; skaitmeninė ekonomika ir
  pramonė
  ; klimatas, energetika ir judumas; maistas ir gamtos ištekliai; Sąjungos vidaus rinkos veikimo ir ekonomikos valdymo parama; parama, kuria valstybėms narėms padedama įgyvendinti teisės aktus ir rengti pažangiosios specializacijos strategijas; politikai formuoti reikalingos analizės priemonės ir metodai; žinių valdymas; žinių ir technologijų perdavimas; parama mokslo naudojimo politikai platformoms. | Intervencinės sritys: sveikata;
  įtrauki ir kūrybiška visuomenė; saugi visuomenė
  ; skaitmeninė ekonomika
  , pramonė
  ir
  kosmosas
  ; klimatas, energetika ir judumas; maistas ir gamtos ištekliai; Sąjungos vidaus rinkos veikimo ir ekonomikos valdymo parama; parama, kuria valstybėms narėms padedama įgyvendinti teisės aktus ir rengti pažangiosios specializacijos strategijas; politikai formuoti reikalingos analizės priemonės ir metodai; žinių valdymas; žinių ir technologijų perdavimas; parama mokslo naudojimo politikai platformoms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Intervencinės sritys: sveikata;
  atsparumas
  ir
  saugumas
  ; skaitmeninė ekonomika ir
  pramonė
  ; klimatas, energetika ir judumas; maistas ir gamtos ištekliai; Sąjungos vidaus rinkos veikimo ir ekonomikos valdymo parama; parama, kuria valstybėms narėms padedama įgyvendinti teisės aktus ir rengti pažangiosios specializacijos strategijas; politikai formuoti reikalingos analizės priemonės ir metodai; žinių valdymas; žinių ir technologijų perdavimas; parama mokslo naudojimo politikai platformoms.

atsparumas

saugumas

pramonė

Intervencinės sritys: sveikata;
  įtrauki ir kūrybiška visuomenė; saugi visuomenė
  ; skaitmeninė ekonomika
  , pramonė
  ir
  kosmosas
  ; klimatas, energetika ir judumas; maistas ir gamtos ištekliai; Sąjungos vidaus rinkos veikimo ir ekonomikos valdymo parama; parama, kuria valstybėms narėms padedama įgyvendinti teisės aktus ir rengti pažangiosios specializacijos strategijas; politikai formuoti reikalingos analizės priemonės ir metodai; žinių valdymas; žinių ir technologijų perdavimas; parama mokslo naudojimo politikai platformoms.

įtrauki ir kūrybiška visuomenė; saugi visuomenė

, pramonė

kosmosas

Pakeitimas 125

Pakeitimas 125

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 3 punkto įžanginė dalis

I priedo 3 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3) | III veiklos sritis
  „Atvirosios inovacijos“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)

III veiklos sritis
  „Atvirosios inovacijos“

„Atvirosios inovacijos“

| 3) | III veiklos sritis
  „Novatoriška Europa“ |
| --- | --- |

3)

III veiklos sritis
  „Novatoriška Europa“

„Novatoriška Europa“

Pakeitimas 126

Pakeitimas 126

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 3 punkto 1 pastraipos įžanginė dalis

I priedo 3 punkto 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Vykdant toliau nurodytą veiklą, šioje srityje, laikantis 4 straipsnio, bus skatinamos visų rūšių inovacijos, be kita ko, proveržio inovacijos, ir padedama rinkoje platinti novatoriškus sprendimus. Šia veikla bus prisidedama ir prie kitų 3 straipsnyje nurodytų konkrečių Programos tikslų. | Vykdant toliau nurodytą veiklą, šioje srityje, laikantis 4 straipsnio, bus skatinamos visų rūšių
  technologinės ir socialinės
  inovacijos, be kita ko, proveržio inovacijos, ir padedama rinkoje platinti novatoriškus sprendimus
  , visų pirma veiklą pradedančiosioms įmonėms ir MVĮ, dirbančioms kartu su mokslinių tyrimų institucijomis
  . Šia veikla bus prisidedama ir prie kitų 3 straipsnyje nurodytų konkrečių Programos tikslų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Vykdant toliau nurodytą veiklą, šioje srityje, laikantis 4 straipsnio, bus skatinamos visų rūšių inovacijos, be kita ko, proveržio inovacijos, ir padedama rinkoje platinti novatoriškus sprendimus. Šia veikla bus prisidedama ir prie kitų 3 straipsnyje nurodytų konkrečių Programos tikslų.

Vykdant toliau nurodytą veiklą, šioje srityje, laikantis 4 straipsnio, bus skatinamos visų rūšių
  technologinės ir socialinės
  inovacijos, be kita ko, proveržio inovacijos, ir padedama rinkoje platinti novatoriškus sprendimus
  , visų pirma veiklą pradedančiosioms įmonėms ir MVĮ, dirbančioms kartu su mokslinių tyrimų institucijomis
  . Šia veikla bus prisidedama ir prie kitų 3 straipsnyje nurodytų konkrečių Programos tikslų.

technologinės ir socialinės

, visų pirma veiklą pradedančiosioms įmonėms ir MVĮ, dirbančioms kartu su mokslinių tyrimų institucijomis

Pakeitimas 127

Pakeitimas 127

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 4 punkto 1 pastraipa

I priedo 4 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Vykdant toliau nurodytą veiklą, šioje srityje, laikantis 4 straipsnio, bus užtikrinami optimalūs Programos rezultatai, kad būtų labiau stiprinama Europos mokslinių tyrimų erdvė. Šia veikla bus prisidedama ir prie kitų 3 straipsnyje nurodytų konkrečių Programos tikslų. Pagal šią dalį, kuria stiprinamas visos Programos pamatas, bus remiama veikla, padedanti kurti labiau žiniomis, inovacijomis ir lyčių lygybe pagrįstą Europą, lenkiančią kitus pasaulio konkurentus. Tai padės optimizuoti visos Europos šalių stiprybes bei potencialą ir sukurti tinkamai veikiančią Europos mokslinių tyrimų erdvę (EMTE), kurioje užtikrintas laisvas žinių ir itin kvalifikuotos darbo jėgos judėjimas, kurioje tinkamai informuoti piliečiai supranta mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatus ir jais pasitiki, o tie rezultatai duoda naudos visai visuomenei ir kurioje ES politika, visų pirma mokslinių tyrimų ir inovacijų politika, yra grindžiama kokybiškais moksliniais faktais. | Vykdant toliau nurodytą veiklą, šioje srityje, laikantis 4 straipsnio, bus užtikrinami optimalūs Programos rezultatai, kad būtų labiau stiprinama Europos mokslinių tyrimų erdvė
  , būtų didinamas jos poveikis ir patrauklumas
  . Šia veikla bus prisidedama ir prie kitų 3 straipsnyje nurodytų konkrečių Programos tikslų. Pagal šią dalį, kuria stiprinamas visos Programos pamatas, bus remiama veikla, padedanti
  pritraukti talentus Sąjungoje ir spręsti „protų nutekėjimo“ problemą. Ji taip pat padės
  kurti labiau žiniomis, inovacijomis ir lyčių lygybe pagrįstą Europą, lenkiančią kitus pasaulio konkurentus. Tai padės optimizuoti visos Europos šalių stiprybes bei potencialą ir sukurti tinkamai veikiančią Europos mokslinių tyrimų erdvę (EMTE), kurioje
  suderintai
  užtikrintas laisvas žinių ir itin kvalifikuotos darbo jėgos judėjimas, kurioje tinkamai informuoti piliečiai supranta mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatus ir jais pasitiki, o tie rezultatai duoda naudos visai visuomenei ir kurioje ES politika, visų pirma mokslinių tyrimų ir inovacijų politika, yra grindžiama kokybiškais moksliniais faktais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Vykdant toliau nurodytą veiklą, šioje srityje, laikantis 4 straipsnio, bus užtikrinami optimalūs Programos rezultatai, kad būtų labiau stiprinama Europos mokslinių tyrimų erdvė. Šia veikla bus prisidedama ir prie kitų 3 straipsnyje nurodytų konkrečių Programos tikslų. Pagal šią dalį, kuria stiprinamas visos Programos pamatas, bus remiama veikla, padedanti kurti labiau žiniomis, inovacijomis ir lyčių lygybe pagrįstą Europą, lenkiančią kitus pasaulio konkurentus. Tai padės optimizuoti visos Europos šalių stiprybes bei potencialą ir sukurti tinkamai veikiančią Europos mokslinių tyrimų erdvę (EMTE), kurioje užtikrintas laisvas žinių ir itin kvalifikuotos darbo jėgos judėjimas, kurioje tinkamai informuoti piliečiai supranta mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatus ir jais pasitiki, o tie rezultatai duoda naudos visai visuomenei ir kurioje ES politika, visų pirma mokslinių tyrimų ir inovacijų politika, yra grindžiama kokybiškais moksliniais faktais.

Vykdant toliau nurodytą veiklą, šioje srityje, laikantis 4 straipsnio, bus užtikrinami optimalūs Programos rezultatai, kad būtų labiau stiprinama Europos mokslinių tyrimų erdvė
  , būtų didinamas jos poveikis ir patrauklumas
  . Šia veikla bus prisidedama ir prie kitų 3 straipsnyje nurodytų konkrečių Programos tikslų. Pagal šią dalį, kuria stiprinamas visos Programos pamatas, bus remiama veikla, padedanti
  pritraukti talentus Sąjungoje ir spręsti „protų nutekėjimo“ problemą. Ji taip pat padės
  kurti labiau žiniomis, inovacijomis ir lyčių lygybe pagrįstą Europą, lenkiančią kitus pasaulio konkurentus. Tai padės optimizuoti visos Europos šalių stiprybes bei potencialą ir sukurti tinkamai veikiančią Europos mokslinių tyrimų erdvę (EMTE), kurioje
  suderintai
  užtikrintas laisvas žinių ir itin kvalifikuotos darbo jėgos judėjimas, kurioje tinkamai informuoti piliečiai supranta mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatus ir jais pasitiki, o tie rezultatai duoda naudos visai visuomenei ir kurioje ES politika, visų pirma mokslinių tyrimų ir inovacijų politika, yra grindžiama kokybiškais moksliniais faktais.

, būtų didinamas jos poveikis ir patrauklumas

pritraukti talentus Sąjungoje ir spręsti „protų nutekėjimo“ problemą. Ji taip pat padės

suderintai

Pakeitimas 128

Pakeitimas 128

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 4 punkto 2 pastraipa

I priedo 4 punkto 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Intervencinės sritys:
  keitimasis kompetencija
  ; Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos reformavimas ir gerinimas. | Intervencinės sritys:
  pažangos skleidimas ir dalyvių skaičiaus didinimas taikant esamas susiejimo (angl. teaming), porinės veiklos (angl. twinning), „EMTE katedrų“, COST, kompetencijos iniciatyvas ir didinant stipendijų skaičių
  ; Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos reformavimas ir gerinimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Intervencinės sritys:
  keitimasis kompetencija
  ; Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos reformavimas ir gerinimas.

keitimasis kompetencija

Intervencinės sritys:
  pažangos skleidimas ir dalyvių skaičiaus didinimas taikant esamas susiejimo (angl. teaming), porinės veiklos (angl. twinning), „EMTE katedrų“, COST, kompetencijos iniciatyvas ir didinant stipendijų skaičių
  ; Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos reformavimas ir gerinimas.

pažangos skleidimas ir dalyvių skaičiaus didinimas taikant esamas susiejimo (angl. teaming), porinės veiklos (angl. twinning), „EMTE katedrų“, COST, kompetencijos iniciatyvas ir didinant stipendijų skaičių

Pakeitimas 129

Pakeitimas 129

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 2 pastraipos 1 įtrauka

II priedo 2 pastraipos 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmas – veiksmas, kurį daugiausia sudaro veikla, kuria siekiama sukurti naujų žinių ir (arba) išnagrinėti galimybes sukurti naują ar patobulinti esamą technologiją, produktą, procesą, paslaugą ar sprendimą. Į tai gali įeiti fundamentiniai bei taikomieji moksliniai tyrimai ir technologijų kūrimas, integravimas, bandymas ir patvirtinimas naudojant nedidelio masto prototipus laboratorijose ar imitacinėje aplinkoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmas – veiksmas, kurį daugiausia sudaro veikla, kuria siekiama sukurti naujų žinių ir (arba) išnagrinėti galimybes sukurti naują ar patobulinti esamą technologiją, produktą, procesą, paslaugą ar sprendimą. Į tai gali įeiti fundamentiniai bei taikomieji moksliniai tyrimai ir technologijų kūrimas, integravimas, bandymas ir patvirtinimas naudojant nedidelio masto prototipus laboratorijose ar imitacinėje aplinkoje;

| — | mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmas – veiksmas, kurį daugiausia sudaro veikla, kuria siekiama sukurti naujų žinių ir (arba) išnagrinėti galimybes sukurti naują ar patobulinti esamą technologiją, produktą, procesą, paslaugą ar sprendimą. Į tai gali įeiti fundamentiniai bei taikomieji moksliniai tyrimai ir technologijų kūrimas, integravimas, bandymas ir patvirtinimas naudojant nedidelio masto prototipus laboratorijose ar imitacinėje aplinkoje;
  Skubių mokslinių tyrimų ir inovacijų diegimo logika bus taikoma pasirinktam bendradarbiavimu grindžiamų mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmų skaičiui. |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmas – veiksmas, kurį daugiausia sudaro veikla, kuria siekiama sukurti naujų žinių ir (arba) išnagrinėti galimybes sukurti naują ar patobulinti esamą technologiją, produktą, procesą, paslaugą ar sprendimą. Į tai gali įeiti fundamentiniai bei taikomieji moksliniai tyrimai ir technologijų kūrimas, integravimas, bandymas ir patvirtinimas naudojant nedidelio masto prototipus laboratorijose ar imitacinėje aplinkoje;
  Skubių mokslinių tyrimų ir inovacijų diegimo logika bus taikoma pasirinktam bendradarbiavimu grindžiamų mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmų skaičiui.

Skubių mokslinių tyrimų ir inovacijų diegimo logika bus taikoma pasirinktam bendradarbiavimu grindžiamų mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmų skaičiui.

Pakeitimas 130

Pakeitimas 130

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 2 pastraipos 6 įtrauka

II priedo 2 pastraipos 6 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | bendro programos finansavimo veiksmas – veiksmas, kuriuo siekiama bendrai finansuoti programą, kurią sudarė ir (arba) įgyvendina mokslinių tyrimų ir inovacijų programas valdantys ir (arba) finansuojantys subjektai, išskyrus Sąjungos finansavimo įstaigas. Pagal tokią programą gali būti remiami tinklų kūrimo ir koordinavimo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir bandomieji veiksmai, inovacijų ir platinimo rinkoje veiksmai, mokymo ir judumo veiksmai, informuotumo didinimo ir komunikacijos, sklaidos ir naudojimosi rezultatais veiksmai arba jų derinys, tiesiogiai įgyvendinami tų subjektų arba trečiųjų šalių, kurioms tie subjektai gali teikti atitinkamą finansinę paramą, tokią kaip dotacijos, apdovanojimai, viešieji pirkimai ir mišrus finansavimas iš programos „Europos horizontas“ lėšų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

bendro programos finansavimo veiksmas – veiksmas, kuriuo siekiama bendrai finansuoti programą, kurią sudarė ir (arba) įgyvendina mokslinių tyrimų ir inovacijų programas valdantys ir (arba) finansuojantys subjektai, išskyrus Sąjungos finansavimo įstaigas. Pagal tokią programą gali būti remiami tinklų kūrimo ir koordinavimo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir bandomieji veiksmai, inovacijų ir platinimo rinkoje veiksmai, mokymo ir judumo veiksmai, informuotumo didinimo ir komunikacijos, sklaidos ir naudojimosi rezultatais veiksmai arba jų derinys, tiesiogiai įgyvendinami tų subjektų arba trečiųjų šalių, kurioms tie subjektai gali teikti atitinkamą finansinę paramą, tokią kaip dotacijos, apdovanojimai, viešieji pirkimai ir mišrus finansavimas iš programos „Europos horizontas“ lėšų;

| — | bendro programos finansavimo veiksmas – veiksmas, kuriuo siekiama bendrai finansuoti programą, kurią sudarė ir (arba) įgyvendina mokslinių tyrimų ir inovacijų programas valdantys ir (arba) finansuojantys subjektai, išskyrus Sąjungos finansavimo įstaigas. Pagal tokią programą gali būti remiami
  sujungimo,
  tinklų kūrimo ir koordinavimo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir bandomieji veiksmai, inovacijų ir platinimo rinkoje veiksmai, mokymo ir judumo veiksmai, informuotumo didinimo ir komunikacijos, sklaidos ir naudojimosi rezultatais veiksmai arba jų derinys, tiesiogiai įgyvendinami tų subjektų arba trečiųjų šalių, kurioms tie subjektai gali teikti atitinkamą finansinę paramą, tokią kaip dotacijos, apdovanojimai, viešieji pirkimai ir mišrus finansavimas iš programos „Europos horizontas“ lėšų; |
| --- | --- |

—

bendro programos finansavimo veiksmas – veiksmas, kuriuo siekiama bendrai finansuoti programą, kurią sudarė ir (arba) įgyvendina mokslinių tyrimų ir inovacijų programas valdantys ir (arba) finansuojantys subjektai, išskyrus Sąjungos finansavimo įstaigas. Pagal tokią programą gali būti remiami
  sujungimo,
  tinklų kūrimo ir koordinavimo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir bandomieji veiksmai, inovacijų ir platinimo rinkoje veiksmai, mokymo ir judumo veiksmai, informuotumo didinimo ir komunikacijos, sklaidos ir naudojimosi rezultatais veiksmai arba jų derinys, tiesiogiai įgyvendinami tų subjektų arba trečiųjų šalių, kurioms tie subjektai gali teikti atitinkamą finansinę paramą, tokią kaip dotacijos, apdovanojimai, viešieji pirkimai ir mišrus finansavimas iš programos „Europos horizontas“ lėšų;

sujungimo,

Pakeitimas 131

Pakeitimas 131

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 1 pastraipos 1 punkto a papunkčio įžanginė dalis

III priedo 1 pastraipos 1 punkto a papunkčio įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | įrodymai, kad įgyvendinant Europos partnerystę būtų veiksmingiau pasiekti susiję Programos tikslai, ypač siekis padaryti akivaizdų poveikį
  ES
  ir jos piliečiams, visų pirma įgyvendinti su pasauliniais uždaviniais ir moksliniais tyrimais bei inovacijomis susijusius tikslus, užtikrinti ES konkurencingumą ir padėti stiprinti Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvę bei tarptautinius įsipareigojimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

įrodymai, kad įgyvendinant Europos partnerystę būtų veiksmingiau pasiekti susiję Programos tikslai, ypač siekis padaryti akivaizdų poveikį
  ES
  ir jos piliečiams, visų pirma įgyvendinti su pasauliniais uždaviniais ir moksliniais tyrimais bei inovacijomis susijusius tikslus, užtikrinti ES konkurencingumą ir padėti stiprinti Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvę bei tarptautinius įsipareigojimus.

ES

| a) | įrodymai, kad įgyvendinant Europos partnerystę būtų veiksmingiau pasiekti susiję Programos tikslai, ypač siekis padaryti akivaizdų poveikį
  visoje Sąjungoje
  ir jos piliečiams, visų pirma įgyvendinti su pasauliniais uždaviniais ir moksliniais tyrimais bei inovacijomis susijusius tikslus, užtikrinti ES konkurencingumą
  , tvarumą
  ir padėti stiprinti Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvę bei tarptautinius įsipareigojimus. |
| --- | --- |

a)

įrodymai, kad įgyvendinant Europos partnerystę būtų veiksmingiau pasiekti susiję Programos tikslai, ypač siekis padaryti akivaizdų poveikį
  visoje Sąjungoje
  ir jos piliečiams, visų pirma įgyvendinti su pasauliniais uždaviniais ir moksliniais tyrimais bei inovacijomis susijusius tikslus, užtikrinti ES konkurencingumą
  , tvarumą
  ir padėti stiprinti Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvę bei tarptautinius įsipareigojimus.

visoje Sąjungoje

, tvarumą

Pakeitimas 132

Pakeitimas 132

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 1 pastraipos 1 punkto b papunktis

III priedo 1 pastraipos 1 punkto b papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | Europos
  partnerystės
  derėjimas ir sąveika su ES mokslinių tyrimų ir inovacijų kontekstu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

Europos
  partnerystės
  derėjimas ir sąveika su ES mokslinių tyrimų ir inovacijų kontekstu;

partnerystės

| b) | Europos
  partnerysčių
  derėjimas ir sąveika su ES mokslinių tyrimų ir inovacijų kontekstu
  , įskaitant nacionalines ir regionines strategijas
  ; |
| --- | --- |

b)

Europos
  partnerysčių
  derėjimas ir sąveika su ES mokslinių tyrimų ir inovacijų kontekstu
  , įskaitant nacionalines ir regionines strategijas
  ;

partnerysčių

, įskaitant nacionalines ir regionines strategijas

Pakeitimas 133

Pakeitimas 133

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 1 pastraipos 1 punkto c papunktis

III priedo 1 pastraipos 1 punkto c papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | Europos
  partnerystės
  skaidrumas ir atvirumas, susijęs su prioritetų ir tikslų nustatymu, taip pat skirtingiems sektoriams priklausančių partnerių ir suinteresuotųjų šalių (kai tikslinga, ir tarptautinių) dalyvavimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

Europos
  partnerystės
  skaidrumas ir atvirumas, susijęs su prioritetų ir tikslų nustatymu, taip pat skirtingiems sektoriams priklausančių partnerių ir suinteresuotųjų šalių (kai tikslinga, ir tarptautinių) dalyvavimas;

partnerystės

| c) | Europos
  partnerysčių
  skaidrumas ir atvirumas, susijęs su prioritetų ir tikslų nustatymu
  bei su jų valdymu
  , taip pat skirtingiems sektoriams priklausančių
  ir įvairios patirties turinčių
  partnerių ir suinteresuotųjų šalių (kai tikslinga, ir tarptautinių) dalyvavimas; |
| --- | --- |

c)

Europos
  partnerysčių
  skaidrumas ir atvirumas, susijęs su prioritetų ir tikslų nustatymu
  bei su jų valdymu
  , taip pat skirtingiems sektoriams priklausančių
  ir įvairios patirties turinčių
  partnerių ir suinteresuotųjų šalių (kai tikslinga, ir tarptautinių) dalyvavimas;

partnerysčių

bei su jų valdymu

ir įvairios patirties turinčių

Pakeitimas 134

Pakeitimas 134

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 1 pastraipos 1 punkto d papunkčio 1 įtrauka

III priedo 1 pastraipos 1 punkto d papunkčio 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | nustatomi išmatuojami produktai, rezultatai ir poveikis ir konkretūs su jais susiję terminai, be kita ko, nurodoma pagrindinė ekonominė vertė
  Europai
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

nustatomi išmatuojami produktai, rezultatai ir poveikis ir konkretūs su jais susiję terminai, be kita ko, nurodoma pagrindinė ekonominė vertė
  Europai
  ;

Europai

| — | nustatomi išmatuojami produktai, rezultatai ir poveikis ir konkretūs su jais susiję terminai, be kita ko, nurodoma pagrindinė ekonominė vertė
  ES
  ; |
| --- | --- |

—

nustatomi išmatuojami produktai, rezultatai ir poveikis ir konkretūs su jais susiję terminai, be kita ko, nurodoma pagrindinė ekonominė vertė
  ES
  ;

ES

Pakeitimas 135

Pakeitimas 135

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 1 pastraipos 1 punkto d papunkčio 2 įtrauka

III priedo 1 pastraipos 1 punkto d papunkčio 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | nurodomas numatomas kokybinis ir kiekybinis sverto poveikis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

nurodomas numatomas kokybinis ir kiekybinis sverto poveikis;

| — | nurodomas
  stiprus
  numatomas kokybinis ir kiekybinis sverto poveikis; |
| --- | --- |

—

nurodomas
  stiprus
  numatomas kokybinis ir kiekybinis sverto poveikis;

stiprus

Pakeitimas 136

Pakeitimas 136

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 1 pastraipos 1 punkto d papunkčio 3 įtrauka

III priedo 1 pastraipos 1 punkto d papunkčio 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | nustatomi principai, kuriais siekiama užtikrinti įgyvendinimo lankstumą ir galimybę prisitaikyti prie politikos
  ar
  rinkos poreikių pokyčių arba mokslo pažangos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

nustatomi principai, kuriais siekiama užtikrinti įgyvendinimo lankstumą ir galimybę prisitaikyti prie politikos
  ar
  rinkos poreikių pokyčių arba mokslo pažangos;

ar

| — | nustatomi principai, kuriais siekiama užtikrinti įgyvendinimo lankstumą ir galimybę prisitaikyti prie politikos
  , visuomenės ir (arba)
  rinkos poreikių pokyčių arba mokslo pažangos; |
| --- | --- |

—

nustatomi principai, kuriais siekiama užtikrinti įgyvendinimo lankstumą ir galimybę prisitaikyti prie politikos
  , visuomenės ir (arba)
  rinkos poreikių pokyčių arba mokslo pažangos;

, visuomenės ir (arba)

Pakeitimas 137

Pakeitimas 137

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 1 pastraipos 1 punkto e papunkčio 1 pastraipa

III priedo 1 pastraipos 1 punkto e papunkčio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei kuriama institucionalizuotoji Europos partnerystė, finansiniai ir (arba) nepiniginiai partnerių, išskyrus Sąjungą, įnašai sudarys ne mažiau kaip 50 proc. ir gali siekti iki 75 proc. bendrų tos Europos partnerystės biudžetinių įsipareigojimų.
  Kiekvienoje institucionalizuotojoje Europos partnerystėje dalyvaujančių partnerių, išskyrus Sąjungą, įnašai bus teikiami kaip finansiniai įnašai. | Jei kuriama institucionalizuotoji Europos partnerystė, finansiniai ir (arba) nepiniginiai partnerių, išskyrus Sąjungą, įnašai sudarys ne mažiau kaip 50 proc.
  Sąjungos ir privačių partnerių partnerystės atveju
  ir gali siekti iki 75 proc.
  , jei
  partnerystėje
  dalyvauja ir valstybės narės
  , bendrų tos Europos partnerystės biudžetinių įsipareigojimų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jei kuriama institucionalizuotoji Europos partnerystė, finansiniai ir (arba) nepiniginiai partnerių, išskyrus Sąjungą, įnašai sudarys ne mažiau kaip 50 proc. ir gali siekti iki 75 proc. bendrų tos Europos partnerystės biudžetinių įsipareigojimų.
  Kiekvienoje institucionalizuotojoje Europos partnerystėje dalyvaujančių partnerių, išskyrus Sąjungą, įnašai bus teikiami kaip finansiniai įnašai.

Kiekvienoje institucionalizuotojoje Europos partnerystėje dalyvaujančių partnerių, išskyrus Sąjungą, įnašai bus teikiami kaip finansiniai įnašai.

Jei kuriama institucionalizuotoji Europos partnerystė, finansiniai ir (arba) nepiniginiai partnerių, išskyrus Sąjungą, įnašai sudarys ne mažiau kaip 50 proc.
  Sąjungos ir privačių partnerių partnerystės atveju
  ir gali siekti iki 75 proc.
  , jei
  partnerystėje
  dalyvauja ir valstybės narės
  , bendrų tos Europos partnerystės biudžetinių įsipareigojimų.

Sąjungos ir privačių partnerių partnerystės atveju

, jei

dalyvauja ir valstybės narės

Pakeitimas 138

Pakeitimas 138

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 1 pastraipos 1 punkto e a papunktis (naujas)

III priedo 1 pastraipos 1 punkto e a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ea) | sutarus su regioninės valdžios institucijomis, ERPF lėšos priimamos kaip dalinis nacionalinis įnašas į bendrą veiksmų, kuriuose dalyvauja valstybės narės, finansavimą pagal Programą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ea)

ea)

sutarus su regioninės valdžios institucijomis, ERPF lėšos priimamos kaip dalinis nacionalinis įnašas į bendrą veiksmų, kuriuose dalyvauja valstybės narės, finansavimą pagal Programą;

sutarus su regioninės valdžios institucijomis, ERPF lėšos priimamos kaip dalinis nacionalinis įnašas į bendrą veiksmų, kuriuose dalyvauja valstybės narės, finansavimą pagal Programą;

Pakeitimas 139

Pakeitimas 139

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 1 pastraipos 2 punkto c papunktis

III priedo 1 pastraipos 2 punkto c papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | su kitų susijusių mokslinių tyrimų ir inovacijų iniciatyvų vykdytojais vykdoma koordinavimo ir (arba) bendra veikla, kuria
  užtikrinama
  veiksminga sąveika; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

su kitų susijusių mokslinių tyrimų ir inovacijų iniciatyvų vykdytojais vykdoma koordinavimo ir (arba) bendra veikla, kuria
  užtikrinama
  veiksminga sąveika;

užtikrinama

| c) | su kitų susijusių mokslinių tyrimų ir inovacijų iniciatyvų vykdytojais vykdoma koordinavimo ir (arba) bendra veikla, kuria
  užtikrinamas optimalus jungčių lygis ir
  veiksminga sąveika; |
| --- | --- |

c)

su kitų susijusių mokslinių tyrimų ir inovacijų iniciatyvų vykdytojais vykdoma koordinavimo ir (arba) bendra veikla, kuria
  užtikrinamas optimalus jungčių lygis ir
  veiksminga sąveika;

užtikrinamas optimalus jungčių lygis ir

Pakeitimas 140

Pakeitimas 140

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 1 pastraipos 2 punkto d papunktis

III priedo 1 pastraipos 2 punkto d papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | kiekvieno partnerio prisiimti visą iniciatyvos įgyvendinimo trukmę apimantys teisiškai privalomi įsipareigojimai, visų pirma susiję su finansiniais įnašais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

kiekvieno partnerio prisiimti visą iniciatyvos įgyvendinimo trukmę apimantys teisiškai privalomi įsipareigojimai, visų pirma susiję su finansiniais įnašais;

| d) | kiekvieno partnerio prisiimti visą iniciatyvos įgyvendinimo trukmę apimantys teisiškai privalomi įsipareigojimai, visų pirma susiję su
  nepiniginiais ir (arba)
  finansiniais įnašais; |
| --- | --- |

d)

kiekvieno partnerio prisiimti visą iniciatyvos įgyvendinimo trukmę apimantys teisiškai privalomi įsipareigojimai, visų pirma susiję su
  nepiniginiais ir (arba)
  finansiniais įnašais;

nepiniginiais ir (arba)

Pakeitimas 141

Pakeitimas 141

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 1 pastraipos 3 punkto a papunktis

III priedo 1 pastraipos 3 punkto a papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | 45 straipsnyje nustatytus reikalavimus atitinkanti stebėsenos sistema, kurios tikslas – stebėti pažangą, daromą įgyvendinant konkrečius politikos uždavinius ir tikslus ir siekiant rezultatų bei pagrindinių veiklos rezultatų rodiklių, ir kuri suteikia galimybę bėgant laikui vertinti laimėjimus, poveikį ir galimą poreikį taikyti taisomąsias priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

45 straipsnyje nustatytus reikalavimus atitinkanti stebėsenos sistema, kurios tikslas – stebėti pažangą, daromą įgyvendinant konkrečius politikos uždavinius ir tikslus ir siekiant rezultatų bei pagrindinių veiklos rezultatų rodiklių, ir kuri suteikia galimybę bėgant laikui vertinti laimėjimus, poveikį ir galimą poreikį taikyti taisomąsias priemones;

| a) | 45 straipsnyje nustatytus reikalavimus atitinkanti stebėsenos sistema, kurios tikslas – stebėti pažangą, daromą įgyvendinant konkrečius
  Programos
  politikos uždavinius ir tikslus ir siekiant rezultatų bei pagrindinių veiklos rezultatų rodiklių, ir kuri suteikia galimybę bėgant laikui vertinti laimėjimus, poveikį ir galimą poreikį taikyti taisomąsias priemones; |
| --- | --- |

a)

45 straipsnyje nustatytus reikalavimus atitinkanti stebėsenos sistema, kurios tikslas – stebėti pažangą, daromą įgyvendinant konkrečius
  Programos
  politikos uždavinius ir tikslus ir siekiant rezultatų bei pagrindinių veiklos rezultatų rodiklių, ir kuri suteikia galimybę bėgant laikui vertinti laimėjimus, poveikį ir galimą poreikį taikyti taisomąsias priemones;

Programos

Pakeitimas 142

Pakeitimas 142

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 1 pastraipos 4 punkto b papunktis

III priedo 1 pastraipos 4 punkto b papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | tinkamos
  priemonės, kuriomis užtikrinamas laipsniškas veiklos nutraukimas laikantis sutartų
  sąlygų
  ir
  terminų
  , pasiliekant galimybę toliau teikti tarptautinį finansavimą pagal nacionalines ar kitas Sąjungos programas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

tinkamos
  priemonės, kuriomis užtikrinamas laipsniškas veiklos nutraukimas laikantis sutartų
  sąlygų
  ir
  terminų
  , pasiliekant galimybę toliau teikti tarptautinį finansavimą pagal nacionalines ar kitas Sąjungos programas.

tinkamos

sąlygų

terminų

| b) | jeigu partnerystė neatnaujinama – tinkamos
  priemonės, kuriomis užtikrinamas laipsniškas veiklos nutraukimas laikantis
  su teisiškai įsipareigojusiais partneriais
  sutartų
  terminų
  ir
  sąlygų
  , pasiliekant galimybę toliau teikti tarptautinį finansavimą pagal nacionalines ar kitas Sąjungos programas
  ir nepakenkiant privačiojo sektoriaus investicijoms ir vykdomiems projektams
  . |
| --- | --- |

b)

jeigu partnerystė neatnaujinama – tinkamos
  priemonės, kuriomis užtikrinamas laipsniškas veiklos nutraukimas laikantis
  su teisiškai įsipareigojusiais partneriais
  sutartų
  terminų
  ir
  sąlygų
  , pasiliekant galimybę toliau teikti tarptautinį finansavimą pagal nacionalines ar kitas Sąjungos programas
  ir nepakenkiant privačiojo sektoriaus investicijoms ir vykdomiems projektams
  .

jeigu partnerystė neatnaujinama – tinkamos

su teisiškai įsipareigojusiais partneriais

terminų

sąlygų

ir nepakenkiant privačiojo sektoriaus investicijoms ir vykdomiems projektams

Pakeitimas 143

Pakeitimas 143

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 1 punkto b papunktis

IV priedo 1 punkto b papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | bendroje žemės ūkio politikoje būtų tinkamiausiai panaudojami mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatai ir skatinama naudoti, diegti ir platinti novatoriškus sprendimus, sukurtus, be kita ko, vykdant pagal bendrąsias mokslinių tyrimų ir inovacijų programas finansuojamus projektus ir įgyvendinant Europos žemės ūkio našumo ir tvarumo inovacijų partnerystę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

bendroje žemės ūkio politikoje būtų tinkamiausiai panaudojami mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatai ir skatinama naudoti, diegti ir platinti novatoriškus sprendimus, sukurtus, be kita ko, vykdant pagal bendrąsias mokslinių tyrimų ir inovacijų programas finansuojamus projektus ir įgyvendinant Europos žemės ūkio našumo ir tvarumo inovacijų partnerystę;

| b) | bendroje žemės ūkio politikoje būtų tinkamiausiai panaudojami mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatai ir skatinama naudoti, diegti ir platinti novatoriškus sprendimus, sukurtus, be kita ko, vykdant pagal bendrąsias mokslinių tyrimų ir inovacijų programas finansuojamus projektus, įgyvendinant Europos žemės ūkio našumo ir tvarumo inovacijų partnerystę
  ir susijusių EIT žinių ir inovacijos bendrijų (ŽIB) veiklą
  ; |
| --- | --- |

b)

bendroje žemės ūkio politikoje būtų tinkamiausiai panaudojami mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatai ir skatinama naudoti, diegti ir platinti novatoriškus sprendimus, sukurtus, be kita ko, vykdant pagal bendrąsias mokslinių tyrimų ir inovacijų programas finansuojamus projektus, įgyvendinant Europos žemės ūkio našumo ir tvarumo inovacijų partnerystę
  ir susijusių EIT žinių ir inovacijos bendrijų (ŽIB) veiklą
  ;

ir susijusių EIT žinių ir inovacijos bendrijų (ŽIB) veiklą

Pakeitimas 144

Pakeitimas 144

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 2 punkto b papunktis

IV priedo 2 punkto b papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | iš EJRŽF lėšų būtų remiamas naujų technologijų ir novatoriškų produktų, procesų ir paslaugų, visų pirma sukurtų įgyvendinant Programą, įsisavinimas jūrų ir jūrininkystės politikos srityje; iš šio fondo taip pat remiamas duomenų rinkimas vietoje ir duomenų apdorojimas ir per jį skleidžiami atitinkami pagal Programą remiami veiksmai – tai savo ruožtu padeda įgyvendinti bendrą žuvininkystės politiką, ES jūrų politiką ir tarptautinio vandenynų valdymo veiklą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

iš EJRŽF lėšų būtų remiamas naujų technologijų ir novatoriškų produktų, procesų ir paslaugų, visų pirma sukurtų įgyvendinant Programą, įsisavinimas jūrų ir jūrininkystės politikos srityje; iš šio fondo taip pat remiamas duomenų rinkimas vietoje ir duomenų apdorojimas ir per jį skleidžiami atitinkami pagal Programą remiami veiksmai – tai savo ruožtu padeda įgyvendinti bendrą žuvininkystės politiką, ES jūrų politiką ir tarptautinio vandenynų valdymo veiklą.

| b) | iš EJRŽF lėšų būtų remiamas naujų technologijų ir novatoriškų produktų, procesų ir paslaugų, visų pirma sukurtų įgyvendinant Programą, įsisavinimas jūrų ir jūrininkystės politikos srityje; iš šio fondo taip pat remiamas duomenų rinkimas vietoje ir duomenų apdorojimas ir per jį skleidžiami atitinkami pagal Programą remiami veiksmai – tai savo ruožtu padeda įgyvendinti bendrą žuvininkystės politiką, ES jūrų politiką ir tarptautinio vandenynų valdymo veiklą
  ir tarptautinius įsipareigojimus
  . |
| --- | --- |

b)

iš EJRŽF lėšų būtų remiamas naujų technologijų ir novatoriškų produktų, procesų ir paslaugų, visų pirma sukurtų įgyvendinant Programą, įsisavinimas jūrų ir jūrininkystės politikos srityje; iš šio fondo taip pat remiamas duomenų rinkimas vietoje ir duomenų apdorojimas ir per jį skleidžiami atitinkami pagal Programą remiami veiksmai – tai savo ruožtu padeda įgyvendinti bendrą žuvininkystės politiką, ES jūrų politiką ir tarptautinio vandenynų valdymo veiklą
  ir tarptautinius įsipareigojimus
  .

ir tarptautinius įsipareigojimus

Pakeitimas 145

Pakeitimas 145

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 3 punkto a papunktis

IV priedo 3 punkto a papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | mišraus finansavimo iš ERPF ir Programos lėšų priemonės būtų naudojamos remti veiklai, kuria užtikrinama pažangiosios specializacijos strategijų ir tarptautinės mokslinių tyrimų ir inovacijų srities kompetencijos sąsaja, įskaitant bendras tarpregionines ir tarptautines programas ir visos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrą, taip siekiant stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

mišraus finansavimo iš ERPF ir Programos lėšų priemonės būtų naudojamos remti veiklai, kuria užtikrinama pažangiosios specializacijos strategijų ir tarptautinės mokslinių tyrimų ir inovacijų srities kompetencijos sąsaja, įskaitant bendras tarpregionines ir tarptautines programas ir visos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrą, taip siekiant stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę;

| a) | mišraus finansavimo iš ERPF ir programos
  „Europos horizontas“
  lėšų priemonės būtų naudojamos remti veiklai, kuria užtikrinama
  regioninių veiksmų programų,
  pažangiosios specializacijos strategijų ir tarptautinės mokslinių tyrimų ir inovacijų srities kompetencijos sąsaja, įskaitant bendras tarpregionines ir tarptautines programas ir visos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrą, taip siekiant stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę; |
| --- | --- |

a)

mišraus finansavimo iš ERPF ir programos
  „Europos horizontas“
  lėšų priemonės būtų naudojamos remti veiklai, kuria užtikrinama
  regioninių veiksmų programų,
  pažangiosios specializacijos strategijų ir tarptautinės mokslinių tyrimų ir inovacijų srities kompetencijos sąsaja, įskaitant bendras tarpregionines ir tarptautines programas ir visos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrą, taip siekiant stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę;

„Europos horizontas“

regioninių veiksmų programų,

Pakeitimas 146

Pakeitimas 146

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 3 punkto a papunktis (naujas)

IV priedo 3 punkto a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | ERPF lėšos gali būti savanoriškai pervedamos siekiant remti pagal Programą vykdomą veiklą, ypač susijusią su pažangumo ženklu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

ERPF lėšos gali būti savanoriškai pervedamos siekiant remti pagal Programą vykdomą veiklą, ypač susijusią su pažangumo ženklu;

ERPF lėšos gali būti savanoriškai pervedamos siekiant remti pagal Programą vykdomą veiklą, ypač susijusią su pažangumo ženklu;

Pakeitimas 147

Pakeitimas 147

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 3 punkto b a papunktis (naujas)

IV priedo 3 punkto b a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | sustiprinamos esamos regioninės ekosistemos, platformų tinklai ir regioninės strategijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

sustiprinamos esamos regioninės ekosistemos, platformų tinklai ir regioninės strategijos;

sustiprinamos esamos regioninės ekosistemos, platformų tinklai ir regioninės strategijos;

Pakeitimas 148

Pakeitimas 148

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 4 punkto b papunktis

IV priedo 4 punkto b papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | papildomojo finansavimo iš ESF+ lėšų priemonėmis galėtų būti naudojamasi veiklai, kuria skatinama žmogiškojo kapitalo plėtra mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, remti siekiant stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

papildomojo finansavimo iš ESF+ lėšų priemonėmis galėtų būti naudojamasi veiklai, kuria skatinama žmogiškojo kapitalo plėtra mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, remti siekiant stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę;

| b) | papildomojo finansavimo iš ESF+ lėšų priemonėmis galėtų būti
  savanoriškai
  naudojamasi
  Programos
  veiklai, kuria skatinama žmogiškojo kapitalo plėtra mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, remti siekiant stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę; |
| --- | --- |

b)

papildomojo finansavimo iš ESF+ lėšų priemonėmis galėtų būti
  savanoriškai
  naudojamasi
  Programos
  veiklai, kuria skatinama žmogiškojo kapitalo plėtra mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, remti siekiant stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę;

savanoriškai

Programos

Pakeitimas 149

Pakeitimas 149

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 6 punkto b papunktis

IV priedo 6 punkto b papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | pagal Programą sudarant strateginius mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos planus, būtų nustatomi ir nurodomi su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susiję skaitmeninės srities poreikiai; į tai įeina: su itin našiu skaičiavimu, dirbtiniu intelektu ir kibernetiniu saugumu susiję moksliniai tyrimai ir inovacijos, skaitmeninių technologijų derinimas su kitomis didelio poveikio technologijomis ir netechnologinėmis inovacijomis; parama įmonių, kuriančių proveržio inovacijas (kurių daugeliu bus derinamos skaitmeninės ir fizinės technologijos), veiklos plėtrai; skaitmeninių aspektų įtraukimas į visą veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“; parama skaitmeninei mokslinių tyrimų infrastruktūrai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

pagal Programą sudarant strateginius mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos planus, būtų nustatomi ir nurodomi su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susiję skaitmeninės srities poreikiai; į tai įeina: su itin našiu skaičiavimu, dirbtiniu intelektu ir kibernetiniu saugumu susiję moksliniai tyrimai ir inovacijos, skaitmeninių technologijų derinimas su kitomis didelio poveikio technologijomis ir netechnologinėmis inovacijomis; parama įmonių, kuriančių proveržio inovacijas (kurių daugeliu bus derinamos skaitmeninės ir fizinės technologijos), veiklos plėtrai; skaitmeninių aspektų įtraukimas į visą veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“; parama skaitmeninei mokslinių tyrimų infrastruktūrai;

| b) | pagal Programą sudarant strateginius mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos planus, būtų nustatomi ir nurodomi su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susiję skaitmeninės srities poreikiai; į tai įeina: su itin našiu skaičiavimu, dirbtiniu intelektu ir kibernetiniu saugumu
  , paskirstytųjų duomenų technologijomis, kvantinėmis technologijomis
  susiję moksliniai tyrimai ir inovacijos, skaitmeninių technologijų derinimas su kitomis didelio poveikio technologijomis ir netechnologinėmis inovacijomis; parama įmonių, kuriančių proveržio inovacijas (kurių daugeliu bus derinamos skaitmeninės ir fizinės technologijos), veiklos plėtrai; skaitmeninių aspektų įtraukimas į visą veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir
  Europos
  pramonės konkurencingumas“; parama skaitmeninei mokslinių tyrimų infrastruktūrai; |
| --- | --- |

b)

pagal Programą sudarant strateginius mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos planus, būtų nustatomi ir nurodomi su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susiję skaitmeninės srities poreikiai; į tai įeina: su itin našiu skaičiavimu, dirbtiniu intelektu ir kibernetiniu saugumu
  , paskirstytųjų duomenų technologijomis, kvantinėmis technologijomis
  susiję moksliniai tyrimai ir inovacijos, skaitmeninių technologijų derinimas su kitomis didelio poveikio technologijomis ir netechnologinėmis inovacijomis; parama įmonių, kuriančių proveržio inovacijas (kurių daugeliu bus derinamos skaitmeninės ir fizinės technologijos), veiklos plėtrai; skaitmeninių aspektų įtraukimas į visą veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir
  Europos
  pramonės konkurencingumas“; parama skaitmeninei mokslinių tyrimų infrastruktūrai;

, paskirstytųjų duomenų technologijomis, kvantinėmis technologijomis

Europos

Pakeitimas 150

Pakeitimas 150

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 6 punkto c papunktis

IV priedo 6 punkto c papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | SEP daugiausia dėmesio būtų skiriama didelio masto skaitmeninių pajėgumų ir infrastruktūros plėtojimui itin našaus skaičiavimo, dirbtinio intelekto, kibernetinio saugumo ir aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių srityse, siekiant užtikrinti, kad, laikantis tam tikros ES sistemos, viešojo intereso srityse (kaip antai sveikatos, viešojo administravimo, teisingumo ir švietimo) ar srityse, kuriose esama rinkos nepakankamumo (pavyzdžiui, įmonių, visų pirma mažųjų ir vidutinių, skaitmeninimo), būtų plačiu mastu pradėti naudoti ir visoje Europoje platinami ypatingos svarbos esami arba išbandyti novatoriški skaitmeniniai sprendimai; SEP daugiausia įgyvendinama kartu su valstybėmis narėmis atliekant koordinuojamas ir strategines investicijas (visų pirma rengiant bendrus viešuosius pirkimus) į skaitmeninius pajėgumus, kuriais bus dalijamasi visoje Europoje, ir į ES masto veiksmus, kuriais remiama sąveikumo užtikrinimo ir standartizavimo veikla, vykdoma kuriant bendrąją skaitmeninę rinką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

SEP daugiausia dėmesio būtų skiriama didelio masto skaitmeninių pajėgumų ir infrastruktūros plėtojimui itin našaus skaičiavimo, dirbtinio intelekto, kibernetinio saugumo ir aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių srityse, siekiant užtikrinti, kad, laikantis tam tikros ES sistemos, viešojo intereso srityse (kaip antai sveikatos, viešojo administravimo, teisingumo ir švietimo) ar srityse, kuriose esama rinkos nepakankamumo (pavyzdžiui, įmonių, visų pirma mažųjų ir vidutinių, skaitmeninimo), būtų plačiu mastu pradėti naudoti ir visoje Europoje platinami ypatingos svarbos esami arba išbandyti novatoriški skaitmeniniai sprendimai; SEP daugiausia įgyvendinama kartu su valstybėmis narėmis atliekant koordinuojamas ir strategines investicijas (visų pirma rengiant bendrus viešuosius pirkimus) į skaitmeninius pajėgumus, kuriais bus dalijamasi visoje Europoje, ir į ES masto veiksmus, kuriais remiama sąveikumo užtikrinimo ir standartizavimo veikla, vykdoma kuriant bendrąją skaitmeninę rinką;

| c) | SEP daugiausia dėmesio būtų skiriama didelio masto skaitmeninių pajėgumų ir infrastruktūros plėtojimui itin našaus skaičiavimo, dirbtinio intelekto, kibernetinio saugumo
  , paskirstytųjų duomenų technologijų, kvantinių technologijų
  ir aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių srityse, siekiant užtikrinti, kad, laikantis tam tikros ES sistemos, viešojo intereso srityse (kaip antai sveikatos, viešojo administravimo, teisingumo ir švietimo) ar srityse, kuriose esama rinkos nepakankamumo (pavyzdžiui, įmonių, visų pirma mažųjų ir vidutinių, skaitmeninimo), būtų plačiu mastu pradėti naudoti ir visoje Europoje platinami ypatingos svarbos esami arba išbandyti novatoriški skaitmeniniai sprendimai; SEP daugiausia įgyvendinama kartu su valstybėmis narėmis atliekant koordinuojamas ir strategines investicijas (visų pirma rengiant bendrus viešuosius pirkimus) į skaitmeninius pajėgumus, kuriais bus dalijamasi visoje Europoje, ir į ES masto veiksmus, kuriais remiama sąveikumo užtikrinimo ir standartizavimo veikla, vykdoma kuriant bendrąją skaitmeninę rinką; |
| --- | --- |

c)

SEP daugiausia dėmesio būtų skiriama didelio masto skaitmeninių pajėgumų ir infrastruktūros plėtojimui itin našaus skaičiavimo, dirbtinio intelekto, kibernetinio saugumo
  , paskirstytųjų duomenų technologijų, kvantinių technologijų
  ir aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių srityse, siekiant užtikrinti, kad, laikantis tam tikros ES sistemos, viešojo intereso srityse (kaip antai sveikatos, viešojo administravimo, teisingumo ir švietimo) ar srityse, kuriose esama rinkos nepakankamumo (pavyzdžiui, įmonių, visų pirma mažųjų ir vidutinių, skaitmeninimo), būtų plačiu mastu pradėti naudoti ir visoje Europoje platinami ypatingos svarbos esami arba išbandyti novatoriški skaitmeniniai sprendimai; SEP daugiausia įgyvendinama kartu su valstybėmis narėmis atliekant koordinuojamas ir strategines investicijas (visų pirma rengiant bendrus viešuosius pirkimus) į skaitmeninius pajėgumus, kuriais bus dalijamasi visoje Europoje, ir į ES masto veiksmus, kuriais remiama sąveikumo užtikrinimo ir standartizavimo veikla, vykdoma kuriant bendrąją skaitmeninę rinką;

, paskirstytųjų duomenų technologijų, kvantinių technologijų

Pakeitimas 151

Pakeitimas 151

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 6 punkto c papunktis

IV priedo 6 punkto c papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | Programos iniciatyvos, kuriomis siekiama rengti įgūdžių ir gebėjimų ugdymo programas, be kita ko, įgyvendinamas Europos inovacijos ir technologijos instituto
  ŽIB „Digital“
  koordinavimo centruose, būtų papildomos iš Skaitmeninės Europos programos lėšų remiama su aukšto lygio skaitmeniniais įgūdžiais susijusia gebėjimų stiprinimo veikla; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

Programos iniciatyvos, kuriomis siekiama rengti įgūdžių ir gebėjimų ugdymo programas, be kita ko, įgyvendinamas Europos inovacijos ir technologijos instituto
  ŽIB „Digital“
  koordinavimo centruose, būtų papildomos iš Skaitmeninės Europos programos lėšų remiama su aukšto lygio skaitmeniniais įgūdžiais susijusia gebėjimų stiprinimo veikla;

ŽIB „Digital“

| f) | Programos iniciatyvos, kuriomis siekiama rengti įgūdžių ir gebėjimų ugdymo programas, be kita ko, įgyvendinamas Europos inovacijos ir technologijos instituto
  žinių ir inovacijų bendrijų
  koordinavimo centruose, būtų papildomos iš Skaitmeninės Europos programos lėšų remiama su aukšto lygio skaitmeniniais įgūdžiais susijusia gebėjimų stiprinimo veikla; |
| --- | --- |

f)

Programos iniciatyvos, kuriomis siekiama rengti įgūdžių ir gebėjimų ugdymo programas, be kita ko, įgyvendinamas Europos inovacijos ir technologijos instituto
  žinių ir inovacijų bendrijų
  koordinavimo centruose, būtų papildomos iš Skaitmeninės Europos programos lėšų remiama su aukšto lygio skaitmeniniais įgūdžiais susijusia gebėjimų stiprinimo veikla;

žinių ir inovacijų bendrijų

Pakeitimas 152

Pakeitimas 152

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 7 punkto a papunktis

IV priedo 7 punkto a papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | Bendrosios rinkos programa būtų sprendžiamos visas MVĮ veikiančios rinkos nepakankamumo problemos, ir padės skatinti verslumą ir įmonių steigimą bei augimą. Bendrosios rinkos programa ir novatoriškoms įmonėms skirti būsimos Europos inovacijų tarybos veiksmai visapusiškai papildo vieni kitus, be kita ko, MVĮ skirtų paramos paslaugų srityje, visų pirma tais atvejais, kai rinkoje nėra teikiamas perspektyvus finansavimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

Bendrosios rinkos programa būtų sprendžiamos visas MVĮ veikiančios rinkos nepakankamumo problemos, ir padės skatinti verslumą ir įmonių steigimą bei augimą. Bendrosios rinkos programa ir novatoriškoms įmonėms skirti būsimos Europos inovacijų tarybos veiksmai visapusiškai papildo vieni kitus, be kita ko, MVĮ skirtų paramos paslaugų srityje, visų pirma tais atvejais, kai rinkoje nėra teikiamas perspektyvus finansavimas;

| a) | Bendrosios rinkos programa būtų sprendžiamos visas MVĮ veikiančios rinkos nepakankamumo problemos, ir padės skatinti verslumą ir įmonių steigimą bei augimą. Bendrosios rinkos programa ir novatoriškoms įmonėms skirti
  EIT ir
  būsimos Europos inovacijų tarybos veiksmai visapusiškai papildo vieni kitus, be kita ko, MVĮ skirtų paramos paslaugų srityje, visų pirma tais atvejais, kai rinkoje nėra teikiamas perspektyvus finansavimas; |
| --- | --- |

a)

Bendrosios rinkos programa būtų sprendžiamos visas MVĮ veikiančios rinkos nepakankamumo problemos, ir padės skatinti verslumą ir įmonių steigimą bei augimą. Bendrosios rinkos programa ir novatoriškoms įmonėms skirti
  EIT ir
  būsimos Europos inovacijų tarybos veiksmai visapusiškai papildo vieni kitus, be kita ko, MVĮ skirtų paramos paslaugų srityje, visų pirma tais atvejais, kai rinkoje nėra teikiamas perspektyvus finansavimas;

EIT ir

Pakeitimas 153

Pakeitimas 153

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 7 punkto b papunktis

IV priedo 7 punkto b papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | Europos įmonių tinklas, kaip ir kitos esamos MVĮ paramos struktūros (pavyzdžiui, nacionaliniai informacijos centrai, inovacijų agentūros), galėtų teikti paramos paslaugas pagal Europos inovacijų tarybos priemones. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

Europos įmonių tinklas, kaip ir kitos esamos MVĮ paramos struktūros (pavyzdžiui, nacionaliniai informacijos centrai, inovacijų agentūros), galėtų teikti paramos paslaugas pagal Europos inovacijų tarybos priemones.

| b) | Europos įmonių tinklas, kaip ir kitos esamos MVĮ paramos struktūros (pavyzdžiui, nacionaliniai informacijos centrai,
  skaitmeninių inovacijų centrai, kompetencijų centrai, sertifikuoti inkubatoriai,
  inovacijų agentūros), galėtų teikti paramos paslaugas pagal
  programą „Europos horizontas“, įtraukdami ir
  Europos inovacijų tarybos priemones. |
| --- | --- |

b)

Europos įmonių tinklas, kaip ir kitos esamos MVĮ paramos struktūros (pavyzdžiui, nacionaliniai informacijos centrai,
  skaitmeninių inovacijų centrai, kompetencijų centrai, sertifikuoti inkubatoriai,
  inovacijų agentūros), galėtų teikti paramos paslaugas pagal
  programą „Europos horizontas“, įtraukdami ir
  Europos inovacijų tarybos priemones.

skaitmeninių inovacijų centrai, kompetencijų centrai, sertifikuoti inkubatoriai,

programą „Europos horizontas“, įtraukdami ir

Pakeitimas 154

Pakeitimas 154

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 8 punkto 1 pastraipa

IV priedo 8 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| pagal Programą sudarant strateginius mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos planus, būtų nustatomi ir nurodomi su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susiję poreikiai, kylantys siekiant spręsti aplinkos, klimato ir energetikos sričių uždavinius. Programa LIFE toliau padės įgyvendinti ES aplinkos, klimato ir atitinkamą energetikos politiką ir teisės aktus, be kita ko, skatins panaudoti ir taikyti pagal Programą vykdomos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatus ir padės juos platinti nacionaliniu ir (tarp)regioniniu mastu, jei jie galės padėti spręsti aplinkos, klimato arba perėjimo prie švarios energijos klausimus. Visų pirma sąveikos su Programa bus toliau skatinama siekti per programos LIFE pasiūlymų vertinimo procedūrą skiriant papildomų balų pasiūlymams, kuriuose numatoma panaudoti Programos rezultatus. LIFE standartiniai veiksmų projektai padės kurti, bandyti ar demonstruoti tinkamas ES aplinkos ir klimato politikos įgyvendinimo technologijas ar metodikas – vėliau jos gali būti diegiamos platesniu mastu, naudojantis finansavimu iš kitų šaltinių, įskaitant Programos lėšas. Pagal Programą
  veikianti
  Europos inovacijų taryba gali teikti paramą naujoms proveržio idėjoms, gimusioms įgyvendinant programos LIFE projektus, išplėtoti ir komercinti. | pagal Programą sudarant strateginius mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos planus, būtų nustatomi ir nurodomi su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susiję poreikiai, kylantys siekiant spręsti aplinkos, klimato ir energetikos sričių uždavinius. Programa LIFE toliau padės įgyvendinti ES aplinkos, klimato ir atitinkamą energetikos politiką ir teisės aktus, be kita ko, skatins panaudoti ir taikyti pagal Programą vykdomos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatus ir padės juos platinti nacionaliniu ir (tarp)regioniniu mastu, jei jie galės padėti spręsti aplinkos, klimato arba perėjimo prie švarios energijos klausimus. Visų pirma sąveikos su Programa bus toliau skatinama siekti per programos LIFE pasiūlymų vertinimo procedūrą skiriant papildomų balų pasiūlymams, kuriuose numatoma panaudoti Programos rezultatus. LIFE standartiniai veiksmų projektai padės kurti, bandyti ar demonstruoti tinkamas ES aplinkos ir klimato politikos įgyvendinimo technologijas ar metodikas – vėliau jos gali būti diegiamos platesniu mastu, naudojantis finansavimu iš kitų šaltinių, įskaitant Programos lėšas. Pagal Programą
  veikiantis EIT ir būsima
  Europos inovacijų taryba gali teikti paramą naujoms proveržio idėjoms, gimusioms įgyvendinant programos LIFE projektus, išplėtoti ir komercinti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

pagal Programą sudarant strateginius mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos planus, būtų nustatomi ir nurodomi su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susiję poreikiai, kylantys siekiant spręsti aplinkos, klimato ir energetikos sričių uždavinius. Programa LIFE toliau padės įgyvendinti ES aplinkos, klimato ir atitinkamą energetikos politiką ir teisės aktus, be kita ko, skatins panaudoti ir taikyti pagal Programą vykdomos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatus ir padės juos platinti nacionaliniu ir (tarp)regioniniu mastu, jei jie galės padėti spręsti aplinkos, klimato arba perėjimo prie švarios energijos klausimus. Visų pirma sąveikos su Programa bus toliau skatinama siekti per programos LIFE pasiūlymų vertinimo procedūrą skiriant papildomų balų pasiūlymams, kuriuose numatoma panaudoti Programos rezultatus. LIFE standartiniai veiksmų projektai padės kurti, bandyti ar demonstruoti tinkamas ES aplinkos ir klimato politikos įgyvendinimo technologijas ar metodikas – vėliau jos gali būti diegiamos platesniu mastu, naudojantis finansavimu iš kitų šaltinių, įskaitant Programos lėšas. Pagal Programą
  veikianti
  Europos inovacijų taryba gali teikti paramą naujoms proveržio idėjoms, gimusioms įgyvendinant programos LIFE projektus, išplėtoti ir komercinti.

veikianti

pagal Programą sudarant strateginius mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos planus, būtų nustatomi ir nurodomi su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susiję poreikiai, kylantys siekiant spręsti aplinkos, klimato ir energetikos sričių uždavinius. Programa LIFE toliau padės įgyvendinti ES aplinkos, klimato ir atitinkamą energetikos politiką ir teisės aktus, be kita ko, skatins panaudoti ir taikyti pagal Programą vykdomos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatus ir padės juos platinti nacionaliniu ir (tarp)regioniniu mastu, jei jie galės padėti spręsti aplinkos, klimato arba perėjimo prie švarios energijos klausimus. Visų pirma sąveikos su Programa bus toliau skatinama siekti per programos LIFE pasiūlymų vertinimo procedūrą skiriant papildomų balų pasiūlymams, kuriuose numatoma panaudoti Programos rezultatus. LIFE standartiniai veiksmų projektai padės kurti, bandyti ar demonstruoti tinkamas ES aplinkos ir klimato politikos įgyvendinimo technologijas ar metodikas – vėliau jos gali būti diegiamos platesniu mastu, naudojantis finansavimu iš kitų šaltinių, įskaitant Programos lėšas. Pagal Programą
  veikiantis EIT ir būsima
  Europos inovacijų taryba gali teikti paramą naujoms proveržio idėjoms, gimusioms įgyvendinant programos LIFE projektus, išplėtoti ir komercinti.

veikiantis EIT ir būsima

Pakeitimas 155

Pakeitimas 155

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 9 punkto a papunktis

IV priedo 9 punkto a papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | bendri ištekliai iš Programos ir programos „Erasmus“ lėšų būtų naudojami veiklai, skirtai Europos aukštojo mokslo institucijoms stiprinti ir modernizuoti, remti. Programa bus prisidedama prie pagal programą „Erasmus“ remiamos Europos universitetų iniciatyvos, visų pirma jos mokslinių tyrimų aspekto, kuriant naujas bendras ir integruotas ilgalaikes ir tvarias švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijas, pagrįstas tarpdiscipliniu ir tarpsektoriniu požiūriu siekiant, kad žinių trikampis taptų realybe ir būtų suteiktas postūmis ekonomikos augimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

bendri ištekliai iš Programos ir programos „Erasmus“ lėšų būtų naudojami veiklai, skirtai Europos aukštojo mokslo institucijoms stiprinti ir modernizuoti, remti. Programa bus prisidedama prie pagal programą „Erasmus“ remiamos Europos universitetų iniciatyvos, visų pirma jos mokslinių tyrimų aspekto, kuriant naujas bendras ir integruotas ilgalaikes ir tvarias švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijas, pagrįstas tarpdiscipliniu ir tarpsektoriniu požiūriu siekiant, kad žinių trikampis taptų realybe ir būtų suteiktas postūmis ekonomikos augimui;

| a) | bendri ištekliai iš Programos ir programos „Erasmus“ lėšų būtų naudojami veiklai, skirtai Europos aukštojo mokslo institucijoms stiprinti ir modernizuoti, remti. Programa bus prisidedama prie pagal programą „Erasmus“ remiamos Europos universitetų iniciatyvos, visų pirma jos mokslinių tyrimų aspekto, kuriant naujas bendras ir integruotas ilgalaikes ir tvarias švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijas, pagrįstas tarpdiscipliniu ir tarpsektoriniu požiūriu siekiant, kad žinių trikampis taptų realybe ir būtų suteiktas postūmis ekonomikos augimui;
  EIT švietimo veikla galėtų būti ir įkvepianti, ir tarpusavyje susijusi su Europos universitetų iniciatyva; |
| --- | --- |

a)

bendri ištekliai iš Programos ir programos „Erasmus“ lėšų būtų naudojami veiklai, skirtai Europos aukštojo mokslo institucijoms stiprinti ir modernizuoti, remti. Programa bus prisidedama prie pagal programą „Erasmus“ remiamos Europos universitetų iniciatyvos, visų pirma jos mokslinių tyrimų aspekto, kuriant naujas bendras ir integruotas ilgalaikes ir tvarias švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijas, pagrįstas tarpdiscipliniu ir tarpsektoriniu požiūriu siekiant, kad žinių trikampis taptų realybe ir būtų suteiktas postūmis ekonomikos augimui;
  EIT švietimo veikla galėtų būti ir įkvepianti, ir tarpusavyje susijusi su Europos universitetų iniciatyva;

EIT švietimo veikla galėtų būti ir įkvepianti, ir tarpusavyje susijusi su Europos universitetų iniciatyva;

Pakeitimas 156

Pakeitimas 156

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 13 punkto b papunktis

IV priedo 13 punkto b papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | moksliniams tyrimams bei inovacijoms ir MVĮ skirtos „InvestEU“ fondo finansinės priemonės būtų sugrupuotos, visų pirma pagal specialią mokslinių tyrimų ir inovacijų teminę liniją ir pagal produktus, platinamus naudojantis novatoriškoms įmonėms skirta MVĮ linija. Tai taip pat padės įgyvendinti Programos tikslus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

moksliniams tyrimams bei inovacijoms ir MVĮ skirtos „InvestEU“ fondo finansinės priemonės būtų sugrupuotos, visų pirma pagal specialią mokslinių tyrimų ir inovacijų teminę liniją ir pagal produktus, platinamus naudojantis novatoriškoms įmonėms skirta MVĮ linija. Tai taip pat padės įgyvendinti Programos tikslus.

| b) | moksliniams tyrimams bei inovacijoms ir MVĮ skirtos „InvestEU“ fondo finansinės priemonės būtų sugrupuotos, visų pirma pagal specialią mokslinių tyrimų ir inovacijų teminę liniją ir pagal produktus, platinamus naudojantis novatoriškoms įmonėms skirta MVĮ linija. Tai taip pat padės įgyvendinti Programos tikslus.
  Bus sukurti stiprūs papildomi „InvestEU“ ir programos „Europos horizontas“ ryšiai. |
| --- | --- |

b)

moksliniams tyrimams bei inovacijoms ir MVĮ skirtos „InvestEU“ fondo finansinės priemonės būtų sugrupuotos, visų pirma pagal specialią mokslinių tyrimų ir inovacijų teminę liniją ir pagal produktus, platinamus naudojantis novatoriškoms įmonėms skirta MVĮ linija. Tai taip pat padės įgyvendinti Programos tikslus.
  Bus sukurti stiprūs papildomi „InvestEU“ ir programos „Europos horizontas“ ryšiai.

Bus sukurti stiprūs papildomi „InvestEU“ ir programos „Europos horizontas“ ryšiai.

Pakeitimas 157

Pakeitimas 157

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 14 punkto a papunktis

IV priedo 14 punkto a papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | Inovacijų fondo lėšos būtų tikslingai skiriamos inovacijoms, susijusioms su mažo anglies dioksido kiekio technologijomis ir procesais, įskaitant aplinkai saugų anglies dioksido surinkimą ir naudojimą, padedantį gerokai sušvelninti klimato kaitą, taip pat produktams, kuriais pakeičiami daug anglies dioksido išskiriantys produktai, pastangoms skatinti projektų objektų, kuriais siekiama užtikrinti aplinkai saugų CO2 surinkimą ir geologinį saugojimą, statybą ir eksploatavimą ir novatoriškoms atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijoms ir energijos kaupimo technologijoms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

Inovacijų fondo lėšos būtų tikslingai skiriamos inovacijoms, susijusioms su mažo anglies dioksido kiekio technologijomis ir procesais, įskaitant aplinkai saugų anglies dioksido surinkimą ir naudojimą, padedantį gerokai sušvelninti klimato kaitą, taip pat produktams, kuriais pakeičiami daug anglies dioksido išskiriantys produktai, pastangoms skatinti projektų objektų, kuriais siekiama užtikrinti aplinkai saugų CO2 surinkimą ir geologinį saugojimą, statybą ir eksploatavimą ir novatoriškoms atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijoms ir energijos kaupimo technologijoms;

| a) | Inovacijų fondo lėšos būtų tikslingai skiriamos inovacijoms, susijusioms su mažo anglies dioksido kiekio technologijomis ir procesais, įskaitant aplinkai saugų anglies dioksido surinkimą ir naudojimą, padedantį gerokai sušvelninti klimato kaitą, taip pat produktams, kuriais pakeičiami daug anglies dioksido išskiriantys produktai, pastangoms skatinti projektų objektų, kuriais siekiama užtikrinti aplinkai saugų CO2 surinkimą ir geologinį saugojimą, statybą ir eksploatavimą ir novatoriškoms atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijoms ir energijos kaupimo technologijoms;
  Bus sukurta atitinkama sistema, kad būtų galima ir skatinama parduoti ekologiškesnius produktus, turinčius ilgalaikę pridėtinę vertę klientams ir galutiniams naudotojams. |
| --- | --- |

a)

Inovacijų fondo lėšos būtų tikslingai skiriamos inovacijoms, susijusioms su mažo anglies dioksido kiekio technologijomis ir procesais, įskaitant aplinkai saugų anglies dioksido surinkimą ir naudojimą, padedantį gerokai sušvelninti klimato kaitą, taip pat produktams, kuriais pakeičiami daug anglies dioksido išskiriantys produktai, pastangoms skatinti projektų objektų, kuriais siekiama užtikrinti aplinkai saugų CO2 surinkimą ir geologinį saugojimą, statybą ir eksploatavimą ir novatoriškoms atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijoms ir energijos kaupimo technologijoms;
  Bus sukurta atitinkama sistema, kad būtų galima ir skatinama parduoti ekologiškesnius produktus, turinčius ilgalaikę pridėtinę vertę klientams ir galutiniams naudotojams.

Bus sukurta atitinkama sistema, kad būtų galima ir skatinama parduoti ekologiškesnius produktus, turinčius ilgalaikę pridėtinę vertę klientams ir galutiniams naudotojams.

Pakeitimas 158

Pakeitimas 158

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 14 punkto b papunktis

IV priedo 14 punkto b papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | iš Programos, ypač jos II veiklos srities, lėšų būtų teikiamas finansavimas technologijoms, galinčioms padėti įgyvendinti
  ES
  priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo
  ir
  energetikos bei pramonės pertvarkymo tikslus, kurti ir
  demonstruoti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

iš Programos, ypač jos II veiklos srities, lėšų būtų teikiamas finansavimas technologijoms, galinčioms padėti įgyvendinti
  ES
  priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo
  ir
  energetikos bei pramonės pertvarkymo tikslus, kurti ir
  demonstruoti;

ES

ir

demonstruoti;

| b) | iš Programos, ypač jos II veiklos srities, lėšų
  ir per EIT
  būtų teikiamas finansavimas technologijoms,
  įskaitant proveržio sprendimus,
  galinčioms padėti įgyvendinti
  mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką ir Sąjungos
  priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetikos bei pramonės pertvarkymo tikslus, kurti
  , demonstruoti
  ir
  įgyvendinti; |
| --- | --- |

b)

iš Programos, ypač jos II veiklos srities, lėšų
  ir per EIT
  būtų teikiamas finansavimas technologijoms,
  įskaitant proveržio sprendimus,
  galinčioms padėti įgyvendinti
  mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką ir Sąjungos
  priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetikos bei pramonės pertvarkymo tikslus, kurti
  , demonstruoti
  ir
  įgyvendinti;

ir per EIT

įskaitant proveržio sprendimus,

mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką ir Sąjungos

, demonstruoti

įgyvendinti;

Pakeitimas 159

Pakeitimas 159

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 14 punkto c papunktis

IV priedo 14 punkto c papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | iš Inovacijų fondo lėšų būtų galima teikti paramą jo atrankos bei skyrimo kriterijus atitinkančių projektų, kurių vykdytojai gali būti gavę paramą iš bendrųjų mokslinių tyrimų ir inovacijų programų lėšų, demonstravimo etapui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

iš Inovacijų fondo lėšų būtų galima teikti paramą jo atrankos bei skyrimo kriterijus atitinkančių projektų, kurių vykdytojai gali būti gavę paramą iš bendrųjų mokslinių tyrimų ir inovacijų programų lėšų, demonstravimo etapui.

| c) | iš Inovacijų fondo lėšų būtų galima teikti paramą jo atrankos bei skyrimo kriterijus atitinkančių projektų demonstravimo etapui. Paramą iš Inovacijų fondo gaunantys projektai gali gauti paramą iš bendrųjų mokslinių tyrimų ir inovacijų programų lėšų, ir atvirkščiai.
  Siekiant papildyti programą „Europos horizontas“, Inovacijų fondas gali būti orientuotas į artimoms rinkai inovacijoms, kurios padeda reikšmingai ir greitai mažinti išmetamo CO2 kiekį. Bus sukurti stiprūs papildomi Inovacijų fondo ir programos „Europos horizontas“ ryšiai. |
| --- | --- |

c)

iš Inovacijų fondo lėšų būtų galima teikti paramą jo atrankos bei skyrimo kriterijus atitinkančių projektų demonstravimo etapui. Paramą iš Inovacijų fondo gaunantys projektai gali gauti paramą iš bendrųjų mokslinių tyrimų ir inovacijų programų lėšų, ir atvirkščiai.
  Siekiant papildyti programą „Europos horizontas“, Inovacijų fondas gali būti orientuotas į artimoms rinkai inovacijoms, kurios padeda reikšmingai ir greitai mažinti išmetamo CO2 kiekį. Bus sukurti stiprūs papildomi Inovacijų fondo ir programos „Europos horizontas“ ryšiai.

Siekiant papildyti programą „Europos horizontas“, Inovacijų fondas gali būti orientuotas į artimoms rinkai inovacijoms, kurios padeda reikšmingai ir greitai mažinti išmetamo CO2 kiekį. Bus sukurti stiprūs papildomi Inovacijų fondo ir programos „Europos horizontas“ ryšiai.

Pakeitimas 160

Pakeitimas 160

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 16 punktas

IV priedo 16 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 16. | Sąveika su Europos gynybos fondu
  bus naudinga civiliniams ir gynybos srities moksliniams tyrimams. Bus išvengta
  nereikalingo dubliavimosi. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

16.

Sąveika su Europos gynybos fondu
  bus naudinga civiliniams ir gynybos srities moksliniams tyrimams. Bus išvengta
  nereikalingo dubliavimosi.

bus naudinga civiliniams ir gynybos srities moksliniams tyrimams. Bus išvengta

| 16. | Galima
  sąveika su Europos gynybos fondu
  padės išvengti
  nereikalingo dubliavimosi. |
| --- | --- |

16.

Galima
  sąveika su Europos gynybos fondu
  padės išvengti
  nereikalingo dubliavimosi.

Galima

padės išvengti

Pakeitimas 161

Pakeitimas 161

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 16 a punktas (naujas)

IV priedo 16 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 16a. | Sąsajos su programa „Kūrybiška Europa“ parems konkurencingumą ir inovacijas bei prisidės prie ekonomikos ir socialinio augimo ir padės efektyviai naudoti viešąsias lėšas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

16a.

16a.

Sąsajos su programa „Kūrybiška Europa“ parems konkurencingumą ir inovacijas bei prisidės prie ekonomikos ir socialinio augimo ir padės efektyviai naudoti viešąsias lėšas.

Pakeitimas 162

Pakeitimas 162

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 16 b punktas (naujas)

IV priedo 16 b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 16b. | Gali būti numatyta sąveika su bet kokiais bendriems Europos interesams svarbiais projektais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

16b.

16b.

Gali būti numatyta sąveika su bet kokiais bendriems Europos interesams svarbiais projektais.

Pakeitimas 163

Pakeitimas 163

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo 1 pastraipa

V priedo 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Stebint, kaip įgyvendinami bendrosios programos (BP) tikslai, remiamasi poveikio trajektorijomis ir susijusiais pagrindiniais poveikio trajektorijų rodikliais. Poveikio trajektorijos priklauso nuo laiko
  – nustatoma trumpojo
  ,
  vidutinės trukmės
  ir
  ilgojo laikotarpio poveikio trajektorijos
  .
  Poveikio trajektorijų rodikliai padeda rengti ataskaitas dėl pažangos
  ,
  padarytos
  siekiant
  užtikrinti kiekvienos rūšies mokslinių tyrimų
  ir
  inovacijų
  poveikį
  bendrosios programos lygmeniu
  . Atskiromis Programos dalimis prie šių rodiklių prisidedama nevienodu mastu ir per skirtingus mechanizmus. Prireikus atskiroms Programos dalims stebėti gali būti naudojami papildomi rodikliai. | Stebint, kaip įgyvendinami bendrosios programos (BP) tikslai, remiamasi poveikio trajektorijomis ir susijusiais pagrindiniais poveikio trajektorijų rodikliais
  , kaip nurodyta 3 straipsnyje
  . Poveikio trajektorijos priklauso nuo laiko
  ir jas galima išreikšti keturiomis papildomomis poveikio kategorijomis
  ,
  atspindinčiomis nelinijinį investicijų į mokslinius tyrimus
  ir
  inovacijas pobūdį: poveikis mokslui, visuomenei, ekonomikai ir Europos mokslinių tyrimų erdvei. Bus nustatyti kiekvienos iš šių poveikio kategorijų rodikliai
  ,
  kuriais bus naudojamasi
  siekiant
  stebėti pažangą, atskirai nurodant trumpalaikį, vidutinės trukmės
  ir
  ilgalaikį
  poveikį
  ir duomenis išdėstant pagal valstybes nares bei asocijuotąsias šalis
  . Atskiromis Programos dalimis prie šių rodiklių prisidedama nevienodu mastu ir per skirtingus mechanizmus. Prireikus atskiroms Programos dalims stebėti gali būti naudojami papildomi rodikliai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Stebint, kaip įgyvendinami bendrosios programos (BP) tikslai, remiamasi poveikio trajektorijomis ir susijusiais pagrindiniais poveikio trajektorijų rodikliais. Poveikio trajektorijos priklauso nuo laiko
  – nustatoma trumpojo
  ,
  vidutinės trukmės
  ir
  ilgojo laikotarpio poveikio trajektorijos
  .
  Poveikio trajektorijų rodikliai padeda rengti ataskaitas dėl pažangos
  ,
  padarytos
  siekiant
  užtikrinti kiekvienos rūšies mokslinių tyrimų
  ir
  inovacijų
  poveikį
  bendrosios programos lygmeniu
  . Atskiromis Programos dalimis prie šių rodiklių prisidedama nevienodu mastu ir per skirtingus mechanizmus. Prireikus atskiroms Programos dalims stebėti gali būti naudojami papildomi rodikliai.

– nustatoma trumpojo

vidutinės trukmės

ilgojo laikotarpio poveikio trajektorijos

Poveikio trajektorijų rodikliai padeda rengti ataskaitas dėl pažangos

padarytos

užtikrinti kiekvienos rūšies mokslinių tyrimų

inovacijų

bendrosios programos lygmeniu

Stebint, kaip įgyvendinami bendrosios programos (BP) tikslai, remiamasi poveikio trajektorijomis ir susijusiais pagrindiniais poveikio trajektorijų rodikliais
  , kaip nurodyta 3 straipsnyje
  . Poveikio trajektorijos priklauso nuo laiko
  ir jas galima išreikšti keturiomis papildomomis poveikio kategorijomis
  ,
  atspindinčiomis nelinijinį investicijų į mokslinius tyrimus
  ir
  inovacijas pobūdį: poveikis mokslui, visuomenei, ekonomikai ir Europos mokslinių tyrimų erdvei. Bus nustatyti kiekvienos iš šių poveikio kategorijų rodikliai
  ,
  kuriais bus naudojamasi
  siekiant
  stebėti pažangą, atskirai nurodant trumpalaikį, vidutinės trukmės
  ir
  ilgalaikį
  poveikį
  ir duomenis išdėstant pagal valstybes nares bei asocijuotąsias šalis
  . Atskiromis Programos dalimis prie šių rodiklių prisidedama nevienodu mastu ir per skirtingus mechanizmus. Prireikus atskiroms Programos dalims stebėti gali būti naudojami papildomi rodikliai.

, kaip nurodyta 3 straipsnyje

ir jas galima išreikšti keturiomis papildomomis poveikio kategorijomis

atspindinčiomis nelinijinį investicijų į mokslinius tyrimus

inovacijas pobūdį: poveikis mokslui, visuomenei, ekonomikai ir Europos mokslinių tyrimų erdvei. Bus nustatyti kiekvienos iš šių poveikio kategorijų rodikliai

kuriais bus naudojamasi

stebėti pažangą, atskirai nurodant trumpalaikį, vidutinės trukmės

ilgalaikį

ir duomenis išdėstant pagal valstybes nares bei asocijuotąsias šalis

Pakeitimas 164

Pakeitimas 164

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo 2 pastraipa

V priedo 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Su visomis Programos dalimis ir visais įgyvendinimo mechanizmais susiję tinkamo detalumo mikroduomenys, kuriais remiantis bus apskaičiuojami pagrindiniai poveikio trajektorijų rodikliai, bus renkami centralizuotai ir suderintai, užtikrinant, kad gavėjams tektų kuo mažesnė ataskaitų teikimo našta. | Su visomis Programos dalimis ir visais įgyvendinimo mechanizmais susiję tinkamo detalumo mikroduomenys, kuriais remiantis bus apskaičiuojami pagrindiniai poveikio trajektorijų rodikliai, bus renkami centralizuotai ir suderintai, užtikrinant, kad gavėjams tektų kuo mažesnė ataskaitų teikimo našta.
  Kartu su empiriniais duomenimis ir rodikliai, kiek įmanoma, turi būti pateikiama kokybinė analizė. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Su visomis Programos dalimis ir visais įgyvendinimo mechanizmais susiję tinkamo detalumo mikroduomenys, kuriais remiantis bus apskaičiuojami pagrindiniai poveikio trajektorijų rodikliai, bus renkami centralizuotai ir suderintai, užtikrinant, kad gavėjams tektų kuo mažesnė ataskaitų teikimo našta.

Su visomis Programos dalimis ir visais įgyvendinimo mechanizmais susiję tinkamo detalumo mikroduomenys, kuriais remiantis bus apskaičiuojami pagrindiniai poveikio trajektorijų rodikliai, bus renkami centralizuotai ir suderintai, užtikrinant, kad gavėjams tektų kuo mažesnė ataskaitų teikimo našta.
  Kartu su empiriniais duomenimis ir rodikliai, kiek įmanoma, turi būti pateikiama kokybinė analizė.

Kartu su empiriniais duomenimis ir rodikliai, kiek įmanoma, turi būti pateikiama kokybinė analizė.

Pakeitimas 165

Pakeitimas 165

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo 4 pastraipa

V priedo 4 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Numatoma, kad Programa bus daromas poveikis visuomenei: mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla padės įgyvendinti ES politikos prioritetus, bus vykdomos naudingos ir paveikios mokslinių tyrimų ir inovacijų misijos, o visuomenė bus skatinama aktyviau naudotis inovacijomis. Pažanga, daroma siekiant užtikrinti šį poveikį, bus stebima naudojant rodiklius, susietus su toliau nustatytomis keturiomis pagrindinėmis poveikio trajektorijomis. | Numatoma, kad Programa bus daromas poveikis visuomenei: mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla padės
  spręsti II veiklos srityje įvardytus pasaulinius iššūkius, įskaitant JT DVT, ir
  įgyvendinti ES politikos prioritetus
  ir įsipareigojimus
  , bus vykdomos naudingos ir paveikios mokslinių tyrimų ir inovacijų misijos, o visuomenė bus skatinama aktyviau naudotis inovacijomis
  , o tai prisidės prie žmonių gerovės
  . Pažanga, daroma siekiant užtikrinti šį poveikį, bus stebima naudojant rodiklius, susietus su toliau nustatytomis keturiomis pagrindinėmis poveikio trajektorijomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Numatoma, kad Programa bus daromas poveikis visuomenei: mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla padės įgyvendinti ES politikos prioritetus, bus vykdomos naudingos ir paveikios mokslinių tyrimų ir inovacijų misijos, o visuomenė bus skatinama aktyviau naudotis inovacijomis. Pažanga, daroma siekiant užtikrinti šį poveikį, bus stebima naudojant rodiklius, susietus su toliau nustatytomis keturiomis pagrindinėmis poveikio trajektorijomis.

Numatoma, kad Programa bus daromas poveikis visuomenei: mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla padės
  spręsti II veiklos srityje įvardytus pasaulinius iššūkius, įskaitant JT DVT, ir
  įgyvendinti ES politikos prioritetus
  ir įsipareigojimus
  , bus vykdomos naudingos ir paveikios mokslinių tyrimų ir inovacijų misijos, o visuomenė bus skatinama aktyviau naudotis inovacijomis
  , o tai prisidės prie žmonių gerovės
  . Pažanga, daroma siekiant užtikrinti šį poveikį, bus stebima naudojant rodiklius, susietus su toliau nustatytomis keturiomis pagrindinėmis poveikio trajektorijomis.

spręsti II veiklos srityje įvardytus pasaulinius iššūkius, įskaitant JT DVT, ir

ir įsipareigojimus

, o tai prisidės prie žmonių gerovės

Pakeitimas 166

Pakeitimas 166

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo 2 lentelė

V priedo 2 lentelė

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| Poveikis visuomenei | Trumpasis laikotarpis | Vidutinės trukmės laikotarpis | Ilgalaikis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- |
| ES politikos prioritetų įgyvendinimas vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą | Produktai:
  produktų, kuriais siekiama įgyvendinti konkrečius ES politikos prioritetus, skaičius ir dalis | Sprendimai:
  inovacijų ir mokslinių tyrimų rezultatų, kuriais siekiama įgyvendinti konkrečius ES politikos prioritetus, skaičius ir dalis | Nauda:
  apskaičiuotas bendras naudojimosi pagal BP finansuotos veiklos rezultatais poveikis pastangoms įgyvendinti konkrečius ES politikos prioritetus, be kita ko, indėlis į politikos ir teisės formavimo ciklą |
| Mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų nauda ir poveikis | Mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų produktai:
  konkrečių mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų produktai | Mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų rezultatai:
  konkrečių mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų rezultatai | Pasiektos mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų siektinos reikšmės:
  pasiektos konkrečių mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų siektinos reikšmės |
| Visuomenės skatinimas aktyviau naudotis inovacijomis | Bendras kūrimas:
  BP projektų, kuriuose dalyvaujantys ES piliečiai ir galutiniai naudotojai padeda bendrai kurti mokslinių tyrimų ir inovacijų turinį, skaičius ir dalis | Dalyvavimas:
  pagal BP naudą gaunančių subjektų, kurie pasibaigus BP projektui taiko piliečių ir galutinių naudotojų dalyvavimo skatinimo mechanizmus, skaičius ir dalis | Mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatų panaudojimas visuomenėje:
  pagal BP
  bendrai
  sukurtų mokslinių tyrimų rezultatų ir novatoriškų spendimų panaudojimas ir informuotumas apie juos |

Poveikis visuomenei

Trumpasis laikotarpis

Vidutinės trukmės laikotarpis

Ilgalaikis laikotarpis

ES politikos prioritetų įgyvendinimas vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą

Produktai:

produktų, kuriais siekiama įgyvendinti konkrečius ES politikos prioritetus, skaičius ir dalis

Sprendimai:

inovacijų ir mokslinių tyrimų rezultatų, kuriais siekiama įgyvendinti konkrečius ES politikos prioritetus, skaičius ir dalis

Nauda:

apskaičiuotas bendras naudojimosi pagal BP finansuotos veiklos rezultatais poveikis pastangoms įgyvendinti konkrečius ES politikos prioritetus, be kita ko, indėlis į politikos ir teisės formavimo ciklą

Mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų nauda ir poveikis

Mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų produktai:

konkrečių mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų produktai

Mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų rezultatai:

konkrečių mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų rezultatai

Pasiektos mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų siektinos reikšmės:

pasiektos konkrečių mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų siektinos reikšmės

Visuomenės skatinimas aktyviau naudotis inovacijomis

Bendras kūrimas:

BP projektų, kuriuose dalyvaujantys ES piliečiai ir galutiniai naudotojai padeda bendrai kurti mokslinių tyrimų ir inovacijų turinį, skaičius ir dalis

Dalyvavimas:

pagal BP naudą gaunančių subjektų, kurie pasibaigus BP projektui taiko piliečių ir galutinių naudotojų dalyvavimo skatinimo mechanizmus, skaičius ir dalis

Mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatų panaudojimas visuomenėje:

pagal BP
  bendrai
  sukurtų mokslinių tyrimų rezultatų ir novatoriškų spendimų panaudojimas ir informuotumas apie juos

bendrai

Pakeitimas

Pakeitimas

| Poveikis visuomenei | Trumpasis laikotarpis | Vidutinės trukmės laikotarpis | Ilgalaikis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- |
| Programos „Europos horizontas“ tikslų ir
  ES politikos prioritetų įgyvendinimas vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą | Produktai:
  produktų, kuriais siekiama įgyvendinti konkrečius
  programos „Europos horizontas“ tikslus
  ir ES politikos prioritetus, skaičius ir dalis | Sprendimai:
  inovacijų ir mokslinių tyrimų rezultatų, kuriais siekiama įgyvendinti konkrečius
  programos „Europos horizontas“ tikslus
  ir ES politikos prioritetus, skaičius ir dalis | Nauda:
  apskaičiuotas bendras naudojimosi pagal BP finansuotos veiklos rezultatais poveikis pastangoms įgyvendinti konkrečius
  programos „Europos horizontas“ tikslus
  ir ES politikos prioritetus, be kita ko, indėlis į politikos ir teisės formavimo ciklą |
| Mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų
  bei partnerysčių
  nauda ir poveikis | Mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų produktai:
  konkrečių mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų
  bei partnerysčių
  produktai | Mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų rezultatai:
  konkrečių mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų
  bei partnerysčių
  rezultatai | Pasiektos mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų siektinos reikšmės:
  pasiektos konkrečių mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų
  bei partnerysčių
  siektinos reikšmės |
| Sąjungos klimato srities įsipareigojimų įgyvendinimas | Projektai ir produktai:




  su klimatu susijusių projektų ir produktų skaičius ir dalis (pagal misijas, partnerystes ir Programos biudžeto eilutes) | Inovacijos įgyvendinant su klimatu susijusius BP projektus:




  pagal BP projektus sukurtų klimatui reikšmingų inovacijų, be kita ko, susijusių su INT, skaičius | Su klimatu susijusių projektų poveikis visuomenei ir ekonomikai:




  bendras numatomas pagal BP finansuojamų rezultatų naudojimo poveikis įgyvendinant ilgalaikius ES klimato ir energetikos įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą;




  su klimatu susijusių projektų ekonominės, socialinės ir aplinkosauginės sąnaudos ir nauda;




  pagal BP projektus sukurtų novatoriškų klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jo sprendimų panaudojimas;




  bendras numatomas šių sprendimų naudojimo poveikis darbo vietų ir įmonių kūrimui, ekonomikos augimui, švariai energijai, sveikatai ir gerovei (įskaitant oro, dirvos ir vandens kokybę) |
| Visuomenės skatinimas aktyviau naudotis
  moksliniais tyrimais ir
  inovacijomis
  valstybėse narėse | Bendras kūrimas:
  BP projektų, kuriuose dalyvaujantys ES piliečiai ir galutiniai naudotojai padeda bendrai kurti mokslinių tyrimų ir inovacijų turinį, skaičius ir dalis | Dalyvavimas:
  pagal BP naudą gaunančių subjektų, kurie pasibaigus BP projektui taiko piliečių ir galutinių naudotojų dalyvavimo skatinimo mechanizmus, skaičius ir dalis | Mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatų panaudojimas visuomenėje:
  pagal BP sukurtų mokslinių tyrimų rezultatų ir novatoriškų spendimų
  prieinamumas,
  panaudojimas ir informuotumas apie juos |

Poveikis visuomenei

Trumpasis laikotarpis

Vidutinės trukmės laikotarpis

Ilgalaikis laikotarpis

Programos „Europos horizontas“ tikslų ir
  ES politikos prioritetų įgyvendinimas vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą

Programos „Europos horizontas“ tikslų ir

Produktai:

produktų, kuriais siekiama įgyvendinti konkrečius
  programos „Europos horizontas“ tikslus
  ir ES politikos prioritetus, skaičius ir dalis

programos „Europos horizontas“ tikslus

Sprendimai:

inovacijų ir mokslinių tyrimų rezultatų, kuriais siekiama įgyvendinti konkrečius
  programos „Europos horizontas“ tikslus
  ir ES politikos prioritetus, skaičius ir dalis

programos „Europos horizontas“ tikslus

Nauda:

apskaičiuotas bendras naudojimosi pagal BP finansuotos veiklos rezultatais poveikis pastangoms įgyvendinti konkrečius
  programos „Europos horizontas“ tikslus
  ir ES politikos prioritetus, be kita ko, indėlis į politikos ir teisės formavimo ciklą

programos „Europos horizontas“ tikslus

Mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų
  bei partnerysčių
  nauda ir poveikis

bei partnerysčių

Mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų produktai:

konkrečių mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų
  bei partnerysčių
  produktai

bei partnerysčių

Mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų rezultatai:

konkrečių mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų
  bei partnerysčių
  rezultatai

bei partnerysčių

Pasiektos mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų siektinos reikšmės:

pasiektos konkrečių mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų
  bei partnerysčių
  siektinos reikšmės

bei partnerysčių

Sąjungos klimato srities įsipareigojimų įgyvendinimas

Sąjungos klimato srities įsipareigojimų įgyvendinimas

Projektai ir produktai:

Projektai ir produktai:

su klimatu susijusių projektų ir produktų skaičius ir dalis (pagal misijas, partnerystes ir Programos biudžeto eilutes)

su klimatu susijusių projektų ir produktų skaičius ir dalis (pagal misijas, partnerystes ir Programos biudžeto eilutes)

Inovacijos įgyvendinant su klimatu susijusius BP projektus:

Inovacijos įgyvendinant su klimatu susijusius BP projektus:

pagal BP projektus sukurtų klimatui reikšmingų inovacijų, be kita ko, susijusių su INT, skaičius

pagal BP projektus sukurtų klimatui reikšmingų inovacijų, be kita ko, susijusių su INT, skaičius

Su klimatu susijusių projektų poveikis visuomenei ir ekonomikai:

Su klimatu susijusių projektų poveikis visuomenei ir ekonomikai:

bendras numatomas pagal BP finansuojamų rezultatų naudojimo poveikis įgyvendinant ilgalaikius ES klimato ir energetikos įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą;

bendras numatomas pagal BP finansuojamų rezultatų naudojimo poveikis įgyvendinant ilgalaikius ES klimato ir energetikos įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą;

su klimatu susijusių projektų ekonominės, socialinės ir aplinkosauginės sąnaudos ir nauda;

su klimatu susijusių projektų ekonominės, socialinės ir aplinkosauginės sąnaudos ir nauda;

pagal BP projektus sukurtų novatoriškų klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jo sprendimų panaudojimas;

pagal BP projektus sukurtų novatoriškų klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jo sprendimų panaudojimas;

bendras numatomas šių sprendimų naudojimo poveikis darbo vietų ir įmonių kūrimui, ekonomikos augimui, švariai energijai, sveikatai ir gerovei (įskaitant oro, dirvos ir vandens kokybę)

bendras numatomas šių sprendimų naudojimo poveikis darbo vietų ir įmonių kūrimui, ekonomikos augimui, švariai energijai, sveikatai ir gerovei (įskaitant oro, dirvos ir vandens kokybę)

Visuomenės skatinimas aktyviau naudotis
  moksliniais tyrimais ir
  inovacijomis
  valstybėse narėse

moksliniais tyrimais ir

valstybėse narėse

Bendras kūrimas:

BP projektų, kuriuose dalyvaujantys ES piliečiai ir galutiniai naudotojai padeda bendrai kurti mokslinių tyrimų ir inovacijų turinį, skaičius ir dalis

Dalyvavimas:

pagal BP naudą gaunančių subjektų, kurie pasibaigus BP projektui taiko piliečių ir galutinių naudotojų dalyvavimo skatinimo mechanizmus, skaičius ir dalis

Mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatų panaudojimas visuomenėje:

pagal BP sukurtų mokslinių tyrimų rezultatų ir novatoriškų spendimų
  prieinamumas,
  panaudojimas ir informuotumas apie juos

prieinamumas,

Pakeitimas 167

Pakeitimas 167

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo 5 pastraipa

V priedo 5 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Numatoma, kad Programa bus daromas poveikis ekonomikai ir inovacijoms: skatinamas įmonių steigimas bei augimas ir tiesioginių bei netiesioginių darbo vietų kūrimas, taip pat pritraukiama investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas. Pažanga, daroma siekiant užtikrinti šį poveikį, bus stebima naudojant rodiklius, susietus su toliau nustatytomis trimis pagrindinėmis poveikio trajektorijomis. | Numatoma, kad Programa bus daromas poveikis ekonomikai ir inovacijoms
  , ypač Sąjungos viduje
  : skatinamas įmonių
  , ypač MVĮ,
  steigimas bei augimas ir tiesioginių bei netiesioginių darbo vietų kūrimas
  , ypač Sąjungos viduje
  , taip pat pritraukiama investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas. Pažanga, daroma siekiant užtikrinti šį poveikį, bus stebima naudojant rodiklius, susietus su toliau nustatytomis trimis pagrindinėmis poveikio trajektorijomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Numatoma, kad Programa bus daromas poveikis ekonomikai ir inovacijoms: skatinamas įmonių steigimas bei augimas ir tiesioginių bei netiesioginių darbo vietų kūrimas, taip pat pritraukiama investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas. Pažanga, daroma siekiant užtikrinti šį poveikį, bus stebima naudojant rodiklius, susietus su toliau nustatytomis trimis pagrindinėmis poveikio trajektorijomis.

Numatoma, kad Programa bus daromas poveikis ekonomikai ir inovacijoms
  , ypač Sąjungos viduje
  : skatinamas įmonių
  , ypač MVĮ,
  steigimas bei augimas ir tiesioginių bei netiesioginių darbo vietų kūrimas
  , ypač Sąjungos viduje
  , taip pat pritraukiama investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas. Pažanga, daroma siekiant užtikrinti šį poveikį, bus stebima naudojant rodiklius, susietus su toliau nustatytomis trimis pagrindinėmis poveikio trajektorijomis.

, ypač Sąjungos viduje

, ypač MVĮ,

, ypač Sąjungos viduje

Pakeitimas 168

Pakeitimas 168

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo 3 lentelė

V priedo 3 lentelė

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| Poveikis ekonomikai ir inovacijoms | Trumpasis laikotarpis | Vidutinės trukmės laikotarpis | Ilgalaikis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- |
| Inovacijomis pagrįstas ekonomikos augimas | Novatoriški produktai:
  pagal BP sukurtų novatoriškų produktų, procesų ar metodų (pagal inovacijų rūšis) skaičius ir intelektinės nuosavybės teisių (INT) paraiškų skaičius | Inovacijos:
  įgyvendinant BP projektus sukurtų inovacijų (pagal inovacijų rūšis), be kita ko, susijusių su suteiktomis INT, skaičius | Ekonomikos augimas:
  pagal BP inovacijas sukūrusių įmonių steigimasis, augimas ir rinkos dalis |
| Papildomų ir geresnių darbo vietų kūrimas | Remiamos darbo vietos:
  naudą gaunančiuose subjektuose BP projektui įgyvendinti sukurtų etato ekvivalento darbo vietų ir išlaikytų darbo vietų skaičius (pagal darbo vietų rūšis) | Tvarios darbo vietos:
  pasibaigus BP projektui naudą gaunančiuose subjektuose sukurtų etato ekvivalento darbo vietų skaičius (pagal darbo vietų rūšis) | Visos darbo vietos:
  tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų, sukurtų ar išlaikytų skleidžiant BP rezultatus, skaičius (pagal darbo vietų rūšis) |
| Investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas pritraukimas | Bendros investicijos:
  viešųjų ir privačiųjų investicijų, kurias padėjo pritraukti pradinės investicijos iš BP lėšų, suma | Plėtra:
  pritrauktų viešųjų ir privačiųjų investicijų į naudojimąsi BP rezultatais arba jų plėtojimą suma | Indėlis į 3 proc. tikslo įgyvendinimą:
  Europos Sąjungos dėl BP padaryta pažanga siekiant 3 proc. BVP tikslo |

Poveikis ekonomikai ir inovacijoms

Trumpasis laikotarpis

Vidutinės trukmės laikotarpis

Ilgalaikis laikotarpis

Inovacijomis pagrįstas ekonomikos augimas

Novatoriški produktai:

pagal BP sukurtų novatoriškų produktų, procesų ar metodų (pagal inovacijų rūšis) skaičius ir intelektinės nuosavybės teisių (INT) paraiškų skaičius

Inovacijos:

įgyvendinant BP projektus sukurtų inovacijų (pagal inovacijų rūšis), be kita ko, susijusių su suteiktomis INT, skaičius

Ekonomikos augimas:

pagal BP inovacijas sukūrusių įmonių steigimasis, augimas ir rinkos dalis

Papildomų ir geresnių darbo vietų kūrimas

Remiamos darbo vietos:

naudą gaunančiuose subjektuose BP projektui įgyvendinti sukurtų etato ekvivalento darbo vietų ir išlaikytų darbo vietų skaičius (pagal darbo vietų rūšis)

Tvarios darbo vietos:

pasibaigus BP projektui naudą gaunančiuose subjektuose sukurtų etato ekvivalento darbo vietų skaičius (pagal darbo vietų rūšis)

Visos darbo vietos:

tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų, sukurtų ar išlaikytų skleidžiant BP rezultatus, skaičius (pagal darbo vietų rūšis)

Investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas pritraukimas

Bendros investicijos:

viešųjų ir privačiųjų investicijų, kurias padėjo pritraukti pradinės investicijos iš BP lėšų, suma

Plėtra:

pritrauktų viešųjų ir privačiųjų investicijų į naudojimąsi BP rezultatais arba jų plėtojimą suma

Indėlis į 3 proc. tikslo įgyvendinimą:

Europos Sąjungos dėl BP padaryta pažanga siekiant 3 proc. BVP tikslo

Pakeitimas

Pakeitimas

| Poveikis ekonomikai ir inovacijoms | Trumpasis laikotarpis | Vidutinės trukmės laikotarpis | Ilgalaikis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- |
| Inovacijomis pagrįstas
  Sąjungos
  ekonomikos augimas | Novatoriški produktai:
  pagal BP sukurtų novatoriškų produktų, procesų ar metodų (pagal inovacijų rūšis) skaičius ir intelektinės nuosavybės teisių (INT) paraiškų skaičius
  visose dalyvaujančiose šalyse | Inovacijos:
  įgyvendinant BP projektus sukurtų inovacijų (pagal inovacijų rūšis
  ir valstybes
  ), be kita ko, susijusių su suteiktomis INT, skaičius


  MVĮ:




  BP lėšomis novatoriškų produktų ar procesų sukūrusios MVĮ (pagal BP finansuojamų MVĮ procentas)




  Normos ir standartai:




  pagal BP projektus ES viduje sukurtų normų ir standartų skaičius | Ekonomikos augimas:
  pagal BP inovacijas sukūrusių įmonių steigimasis, augimas ir rinkos dalis
  ES ir už jos ribų |
| Sąjungos MTTP veiklos ir rinkos atotrūkio mažinimas | MTTP ir inovacijų rezultatų panaudojimas:




  BP rezultatų, naudojamų komerciniais tikslais Sąjungos viduje ar už jos ribų, dalis, atsižvelgiant į atitinkamą sektorių;




  rezultatų naudojimo Sąjungos viduje ar už jos ribų analizė;




  priežastys, kodėl (buvę) BP dalyviai naudoja MTTP už Sąjungos ribų |
| Papildomų ir geresnių darbo vietų kūrimas | Remiamos darbo vietos:
  naudą gaunančiuose subjektuose BP projektui įgyvendinti sukurtų etato ekvivalento darbo vietų ir išlaikytų darbo vietų skaičius
  kiekvienoje dalyvaujančioje šalyje
  (pagal darbo vietų rūšis) | Tvarios darbo vietos:
  pasibaigus BP projektui naudą gaunančiuose subjektuose padidėjusių etato ekvivalento darbo vietų skaičius
  kiekvienoje dalyvaujančioje šalyje
  (pagal darbo vietų rūšis) | Visos darbo vietos:
  tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų, sukurtų, išlaikytų
  ar perkeltų į Sąjungą
  dėl BP rezultatų, skaičius (pagal darbo vietų rūšis);


  tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų, sukurtų žinioms imliuose sektoriuose, skaičius pagal dalyvaujančias šalis |
| Investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas pritraukimas | Bendros investicijos:
  viešųjų ir privačiųjų investicijų, kurias padėjo pritraukti pradinės investicijos iš BP lėšų, suma | Plėtra:
  pritrauktų viešųjų ir privačiųjų investicijų į naudojimąsi BP rezultatais arba jų plėtojimą suma | Indėlis į 3 proc. tikslo įgyvendinimą:
  Europos Sąjungos dėl BP padaryta pažanga siekiant 3 proc. BVP tikslo |

Poveikis ekonomikai ir inovacijoms

Trumpasis laikotarpis

Vidutinės trukmės laikotarpis

Ilgalaikis laikotarpis

Inovacijomis pagrįstas
  Sąjungos
  ekonomikos augimas

Sąjungos

Novatoriški produktai:

pagal BP sukurtų novatoriškų produktų, procesų ar metodų (pagal inovacijų rūšis) skaičius ir intelektinės nuosavybės teisių (INT) paraiškų skaičius
  visose dalyvaujančiose šalyse

visose dalyvaujančiose šalyse

Inovacijos:

įgyvendinant BP projektus sukurtų inovacijų (pagal inovacijų rūšis
  ir valstybes
  ), be kita ko, susijusių su suteiktomis INT, skaičius

ir valstybes

MVĮ:

MVĮ:

BP lėšomis novatoriškų produktų ar procesų sukūrusios MVĮ (pagal BP finansuojamų MVĮ procentas)

BP lėšomis novatoriškų produktų ar procesų sukūrusios MVĮ (pagal BP finansuojamų MVĮ procentas)

Normos ir standartai:

Normos ir standartai:

pagal BP projektus ES viduje sukurtų normų ir standartų skaičius

pagal BP projektus ES viduje sukurtų normų ir standartų skaičius

Ekonomikos augimas:

pagal BP inovacijas sukūrusių įmonių steigimasis, augimas ir rinkos dalis
  ES ir už jos ribų

ES ir už jos ribų

Sąjungos MTTP veiklos ir rinkos atotrūkio mažinimas

Sąjungos MTTP veiklos ir rinkos atotrūkio mažinimas

MTTP ir inovacijų rezultatų panaudojimas:

MTTP ir inovacijų rezultatų panaudojimas:

BP rezultatų, naudojamų komerciniais tikslais Sąjungos viduje ar už jos ribų, dalis, atsižvelgiant į atitinkamą sektorių;

BP rezultatų, naudojamų komerciniais tikslais Sąjungos viduje ar už jos ribų, dalis, atsižvelgiant į atitinkamą sektorių;

rezultatų naudojimo Sąjungos viduje ar už jos ribų analizė;

rezultatų naudojimo Sąjungos viduje ar už jos ribų analizė;

priežastys, kodėl (buvę) BP dalyviai naudoja MTTP už Sąjungos ribų

priežastys, kodėl (buvę) BP dalyviai naudoja MTTP už Sąjungos ribų

Papildomų ir geresnių darbo vietų kūrimas

Remiamos darbo vietos:

naudą gaunančiuose subjektuose BP projektui įgyvendinti sukurtų etato ekvivalento darbo vietų ir išlaikytų darbo vietų skaičius
  kiekvienoje dalyvaujančioje šalyje
  (pagal darbo vietų rūšis)

kiekvienoje dalyvaujančioje šalyje

Tvarios darbo vietos:

pasibaigus BP projektui naudą gaunančiuose subjektuose padidėjusių etato ekvivalento darbo vietų skaičius
  kiekvienoje dalyvaujančioje šalyje
  (pagal darbo vietų rūšis)

kiekvienoje dalyvaujančioje šalyje

Visos darbo vietos:

tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų, sukurtų, išlaikytų
  ar perkeltų į Sąjungą
  dėl BP rezultatų, skaičius (pagal darbo vietų rūšis);

ar perkeltų į Sąjungą

tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų, sukurtų žinioms imliuose sektoriuose, skaičius pagal dalyvaujančias šalis

tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų, sukurtų žinioms imliuose sektoriuose, skaičius pagal dalyvaujančias šalis

Investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas pritraukimas

Bendros investicijos:

viešųjų ir privačiųjų investicijų, kurias padėjo pritraukti pradinės investicijos iš BP lėšų, suma

Plėtra:

pritrauktų viešųjų ir privačiųjų investicijų į naudojimąsi BP rezultatais arba jų plėtojimą suma

Indėlis į 3 proc. tikslo įgyvendinimą:

Europos Sąjungos dėl BP padaryta pažanga siekiant 3 proc. BVP tikslo

Pakeitimas 169

Pakeitimas 169

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo 4 a paantraštė (nauja)

V priedo 4 a paantraštė (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Poveikio Europos mokslinių tyrimų erdvei trajektorijų rodikliai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Poveikio Europos mokslinių tyrimų erdvei trajektorijų rodikliai

Poveikio Europos mokslinių tyrimų erdvei trajektorijų rodikliai

Pakeitimas 170

Pakeitimas 170

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo 3 a lentelė (nauja)

V priedo 3 a lentelė (nauja)

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

| Poveikis Europos mokslinių tyrimų erdvei | Trumpasis laikotarpis | Vidutinės trukmės laikotarpis | Ilgalaikis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- |
| Talentų pritraukimas ir išlaikymas Sąjungoje | Pagal BP finansuojamas judumas:




  atvykstantys ir išvykstantys tyrėjai ir novatoriai Sąjungos viduje ir už jos ribų pagal šalis | Pagal BP finansuojamas tarptautinimas:








  — | užsienio tyrėjų ir novatorių dalis ir raida visose EMTE šalyse; |

Poveikis Europos mokslinių tyrimų erdvei

Poveikis Europos mokslinių tyrimų erdvei

Trumpasis laikotarpis

Trumpasis laikotarpis

Vidutinės trukmės laikotarpis

Vidutinės trukmės laikotarpis

Ilgalaikis laikotarpis

Ilgalaikis laikotarpis

Talentų pritraukimas ir išlaikymas Sąjungoje

Talentų pritraukimas ir išlaikymas Sąjungoje

Pagal BP finansuojamas judumas:

Pagal BP finansuojamas judumas:

atvykstantys ir išvykstantys tyrėjai ir novatoriai Sąjungos viduje ir už jos ribų pagal šalis

atvykstantys ir išvykstantys tyrėjai ir novatoriai Sąjungos viduje ir už jos ribų pagal šalis

Pagal BP finansuojamas tarptautinimas:

Pagal BP finansuojamas tarptautinimas:

—

užsienio tyrėjų ir novatorių dalis ir raida visose EMTE šalyse;

užsienio tyrėjų ir novatorių dalis ir raida visose EMTE šalyse;

| — | mokslinių tyrimų institucijų ryšių ir tinklų kūrimo veiklos, įskaitant viešojo ir privačiojo sektorių ryšius, raida |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų institucijų ryšių ir tinklų kūrimo veiklos, įskaitant viešojo ir privačiojo sektorių ryšius, raida

mokslinių tyrimų institucijų ryšių ir tinklų kūrimo veiklos, įskaitant viešojo ir privačiojo sektorių ryšius, raida

Patrauklios mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos:

Patrauklios mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos:

| — | užsienio investicijos į novatorišką veiklą Sąjungoje;




  – patentų skaičius dalyvaujančiose šalyse |
| --- | --- |

—

užsienio investicijos į novatorišką veiklą Sąjungoje;

užsienio investicijos į novatorišką veiklą Sąjungoje;

– patentų skaičius dalyvaujančiose šalyse

– patentų skaičius dalyvaujančiose šalyse

| — | iš užsienio gaunamos pajamos iš licencijų; |
| --- | --- |

—

iš užsienio gaunamos pajamos iš licencijų;

iš užsienio gaunamos pajamos iš licencijų;

Kompetencijos sklaida ir dalyvių skaičiaus didinimas

Kompetencijos sklaida ir dalyvių skaičiaus didinimas

Dalyvavimas BP:

Dalyvavimas BP:

| — | koordinatorių ir dalyvių iš šalių, kuriose didinamas dalyvių skaičius, dalis pagal Programos dalis ir priemones; |
| --- | --- |

—

koordinatorių ir dalyvių iš šalių, kuriose didinamas dalyvių skaičius, dalis pagal Programos dalis ir priemones;

koordinatorių ir dalyvių iš šalių, kuriose didinamas dalyvių skaičius, dalis pagal Programos dalis ir priemones;

| — | vertintojų ir valdymo tarybos narių, taip pat iš šalių, kuriose didinamas dalyvių skaičius ir iš prastesnių rezultatų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje pasiekiančiuose regionuose ES, dalis; |
| --- | --- |

—

vertintojų ir valdymo tarybos narių, taip pat iš šalių, kuriose didinamas dalyvių skaičius ir iš prastesnių rezultatų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje pasiekiančiuose regionuose ES, dalis;

vertintojų ir valdymo tarybos narių, taip pat iš šalių, kuriose didinamas dalyvių skaičius ir iš prastesnių rezultatų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje pasiekiančiuose regionuose ES, dalis;

Pažangos salų kūrimas ir modernizavimas

Pažangos salų kūrimas ir modernizavimas

Pažangios mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemos, įskaitant prastesnių rezultatų pasiekiančių regionų tapimą pokyčių centrais ir varikliais savo pačių šalyje

Pažangios mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemos, įskaitant prastesnių rezultatų pasiekiančių regionų tapimą pokyčių centrais ir varikliais savo pačių šalyje

Mokslinių tyrimų ir inovacijų takoskyra

Mokslinių tyrimų ir inovacijų takoskyra

Geografinė koncentracija:

Geografinė koncentracija:

| — | sėkmės rodikliai; |
| --- | --- |

—

sėkmės rodikliai;

sėkmės rodikliai;

| — | Sąjungos finansuojamos mokslinių tyrimų infrastruktūros naudojimas visose EMTE šalyse |
| --- | --- |

—

Sąjungos finansuojamos mokslinių tyrimų infrastruktūros naudojimas visose EMTE šalyse

Sąjungos finansuojamos mokslinių tyrimų infrastruktūros naudojimas visose EMTE šalyse

Strateginis ES finansuojamų programų planavimas

Strateginis ES finansuojamų programų planavimas

BP ir pažangiosios specializacijos strategijų sinergija ir sąveika

BP ir pažangiosios specializacijos strategijų sinergija ir sąveika

Nacionalinių mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemų tobulinimas:

Nacionalinių mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemų tobulinimas:

| — | aukštos kokybės ir nepriklausomų konkurencingų tyrimų finansavimo ir karjeros vertinimo sistemų didinimas; |
| --- | --- |

—

aukštos kokybės ir nepriklausomų konkurencingų tyrimų finansavimo ir karjeros vertinimo sistemų didinimas;

aukštos kokybės ir nepriklausomų konkurencingų tyrimų finansavimo ir karjeros vertinimo sistemų didinimas;

| — | privačiųjų ir nacionalinių viešųjų išlaidų moksliniams tyrimams ir inovacijoms didinimas |
| --- | --- |

—

privačiųjų ir nacionalinių viešųjų išlaidų moksliniams tyrimams ir inovacijoms didinimas

privačiųjų ir nacionalinių viešųjų išlaidų moksliniams tyrimams ir inovacijoms didinimas

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0401/2018).

1

13

(14)  Žr., pvz., Komisijos pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo nustatoma tiesioginių užsienio investicijų į Europos Sąjungą tikrinimo sistema (COM(2017)0487).

14

15

(15)  ...

15

(1a)  
  2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 294/2008 (OL L 97, 2008 4 9, p. 1), iš dalies pakeistas 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1292/2013 (OL L 347, 2013 12 20, p. 174).

1a

2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 294/2008 (OL L 97, 2008 4 9, p. 1), iš dalies pakeistas 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1292/2013 (OL L 347, 2013 12 20, p. 174).

(1b)  
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES).

1b

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES).

16

(16)  ...

16

(23)  2013 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimas 2013/755/ES dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos (Užjūrio asociacijos sprendimas) (OL L 344, 2013 12 19, p. 1).

23

(23)  2013 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimas 2013/755/ES dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos (Užjūrio asociacijos sprendimas) (OL L 344, 2013 12 19, p. 1).

23

(25)  OL C 205, 2013 7 19, p. 9.

25

(25)  OL C 205, 2013 7 19, p. 9.

25

25

25

(26)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006.

26

(26)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006.

26

(26a)  
  Komisija gali peržiūrėti ir, jei reikia, atnaujinti savo darbo programose esančių šalių, kuriose didinamas dalyvių skaičius, sąrašą.

26a

Komisija gali peržiūrėti ir, jei reikia, atnaujinti savo darbo programose esančių šalių, kuriose didinamas dalyvių skaičius, sąrašą.

27

27

(28)  OL ....

28

(28)  OL ....

28

(29)  ...

29

(29)  ...

29

(31)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

31

(32)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 243).

32

(33)  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/81/EB dėl darbų, prekių ir paslaugų pirkimo tam tikrų sutarčių, kurias sudaro perkančiosios organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo tvarkos derinimo ir iš dalies keičianti direktyvas 2004/17/EB ir 2004/18/EB (OL L 216, 2009 8 20, p. 76).

33

(31)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

31

(32)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 243).

32

(33)  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/81/EB dėl darbų, prekių ir paslaugų pirkimo tam tikrų sutarčių, kurias sudaro perkančiosios organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo tvarkos derinimo ir iš dalies keičianti direktyvas 2004/17/EB ir 2004/18/EB (OL L 216, 2009 8 20, p. 76).

33

(1a)  
  Jie galėtų apimti tokias temas, kaip dirbtinis intelektas, kvantinės technologijos, biokontrolė arba antros kartos skaitmeniniai poriniai prietaisai, arba bet kokias kitas temas, nustatytas programos „Europos horizontas“ strateginio programavimo etapu (įskaitant valstybių narių tinklų programas).

1a

Jie galėtų apimti tokias temas, kaip dirbtinis intelektas, kvantinės technologijos, biokontrolė arba antros kartos skaitmeniniai poriniai prietaisai, arba bet kokias kitas temas, nustatytas programos „Europos horizontas“ strateginio programavimo etapu (įskaitant valstybių narių tinklų programas).

(34)  2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB dėl teisės aktų nustatyto metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės audito, iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 78/660/EEB ir 83/349/EEB bei panaikinanti Tarybos direktyvą 84/253/EEB (OL L 157, 2006 6 9, p. 87).

34

(34)  2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB dėl teisės aktų nustatyto metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės audito, iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 78/660/EEB ir 83/349/EEB bei panaikinanti Tarybos direktyvą 84/253/EEB (OL L 157, 2006 6 9, p. 87).

34

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/459 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/459

---

P8_TA(2018)0510

Programa, kuria įgyvendinama programa „Europos horizontas“ ***I

2018 m. gruodžio 12 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“ (COM(2018)0436 – C8-0253/2018 – 2018/0225(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 388/40)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 a nurodomoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | atsižvelgdami į Europos Parlamento pranešimą dėl programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo vertinimo atsižvelgiant į jo tarpinį vertinimą ir pasiūlymą dėl Devintosios bendrosios programos, |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

atsižvelgdami į Europos Parlamento pranešimą dėl programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo vertinimo atsižvelgiant į jo tarpinį vertinimą ir pasiūlymą dėl Devintosios bendrosios programos,

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl sprendimo

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | siekiant užtikrinti vienodas specialiosios programos įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti specialiosios programos įgyvendinimui skirtas darbo programas. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (4); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

siekiant užtikrinti vienodas specialiosios programos įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti specialiosios programos įgyvendinimui skirtas darbo programas. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (4);

| (3) | siekiant užtikrinti vienodas specialiosios programos įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti
  deleguoti įgaliojimai priimti strateginius mokslinių tyrimų ir inovacijų planus, taip pat turėtų būti
  suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti specialiosios programos įgyvendinimui skirtas darbo programas. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (4); |
| --- | --- |

(3)

siekiant užtikrinti vienodas specialiosios programos įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti
  deleguoti įgaliojimai priimti strateginius mokslinių tyrimų ir inovacijų planus, taip pat turėtų būti
  suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti specialiosios programos įgyvendinimui skirtas darbo programas. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (4);

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą ir Sąjungos įsipareigojimą įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir siekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų, ši specialioji programa padės integruoti klimato srities veiksmus ir užtikrinti, kad klimato politikos tikslams pasiekti būtų skiriama iš viso 25 proc. ES išlaidų. Pagal šią specialiąją programą vykdomi veiksmai turėtų sudaryti 35 proc. viso programos finansinio paketo siekiant klimato tikslų. Atitinkami veiksmai bus nustatyti specialiosios programos rengimo ir įgyvendinimo metu ir jie bus iš naujo įvertinti atsižvelgiant į atitinkamus vertinimus ir peržiūros procesus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą ir Sąjungos įsipareigojimą įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir siekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų, ši specialioji programa padės integruoti klimato srities veiksmus ir užtikrinti, kad klimato politikos tikslams pasiekti būtų skiriama iš viso 25 proc. ES išlaidų. Pagal šią specialiąją programą vykdomi veiksmai turėtų sudaryti 35 proc. viso programos finansinio paketo siekiant klimato tikslų. Atitinkami veiksmai bus nustatyti specialiosios programos rengimo ir įgyvendinimo metu ir jie bus iš naujo įvertinti atsižvelgiant į atitinkamus vertinimus ir peržiūros procesus;

| (5) | atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą ir Sąjungos įsipareigojimą įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir siekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų, ši specialioji programa padės integruoti klimato srities veiksmus ir užtikrinti, kad klimato politikos tikslams pasiekti būtų skiriama iš viso 25 proc. ES išlaidų. Pagal šią specialiąją programą vykdomi veiksmai turėtų sudaryti
  bent
  35 proc. viso programos finansinio paketo siekiant
  ES
  klimato tikslų
  ir vykdant su klimatu susijusius įsipareigojimus, kai tinkama
  . Atitinkami veiksmai bus nustatyti specialiosios programos rengimo ir įgyvendinimo metu
  , jie bus stebimi, dėl jų bus teikiamos ataskaitos
  ir jie bus iš naujo įvertinti atsižvelgiant į atitinkamus vertinimus ir peržiūros procesus; |
| --- | --- |

(5)

atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą ir Sąjungos įsipareigojimą įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir siekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų, ši specialioji programa padės integruoti klimato srities veiksmus ir užtikrinti, kad klimato politikos tikslams pasiekti būtų skiriama iš viso 25 proc. ES išlaidų. Pagal šią specialiąją programą vykdomi veiksmai turėtų sudaryti
  bent
  35 proc. viso programos finansinio paketo siekiant
  ES
  klimato tikslų
  ir vykdant su klimatu susijusius įsipareigojimus, kai tinkama
  . Atitinkami veiksmai bus nustatyti specialiosios programos rengimo ir įgyvendinimo metu
  , jie bus stebimi, dėl jų bus teikiamos ataskaitos
  ir jie bus iš naujo įvertinti atsižvelgiant į atitinkamus vertinimus ir peržiūros procesus;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | specialiosios programos veiksmais reikėtų
  proporcingomis priemonėmis
  ,
  nedubliuojant
  ir
  neišstumiant privačiojo sektoriaus finansavimo
  , spręsti rinkos nepakankamumo ar nepakankamo investavimo problemas
  . Jų Europos pridėtinė vertė turėtų būti aiški
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

specialiosios programos veiksmais reikėtų
  proporcingomis priemonėmis
  ,
  nedubliuojant
  ir
  neišstumiant privačiojo sektoriaus finansavimo
  , spręsti rinkos nepakankamumo ar nepakankamo investavimo problemas
  . Jų Europos pridėtinė vertė turėtų būti aiški
  ;

| (6) | specialiosios programos veiksmais reikėtų
  stiprinti
  ,
  plėsti
  ir
  didinti Sąjungos mokslinės ir technologinės bazės pažangumą, spręsti pagrindinius pasaulinius uždavinius, didinti Sąjungos pirmavimą pramonės sektoriuje, gerinti gyvenimo kokybę Sąjungoje ir skatinti investicijas
  , spręsti rinkos nepakankamumo ar nepakankamo investavimo problemas
  , pritraukiant papildomo finansavimo, bet neišstumiant privačiojo sektoriaus finansavimo
  ; |
| --- | --- |

(6)

specialiosios programos veiksmais reikėtų
  stiprinti
  ,
  plėsti
  ir
  didinti Sąjungos mokslinės ir technologinės bazės pažangumą, spręsti pagrindinius pasaulinius uždavinius, didinti Sąjungos pirmavimą pramonės sektoriuje, gerinti gyvenimo kokybę Sąjungoje ir skatinti investicijas
  , spręsti rinkos nepakankamumo ar nepakankamo investavimo problemas
  , pritraukiant papildomo finansavimo, bet neišstumiant privačiojo sektoriaus finansavimo
  ;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6a) | lyčių lygybė — ES politikos prioritetas ir pagrindinis visuomenės uždavinys (JT DVT Nr. 5). Be to, lyčių lygybės visuomeninis tikslas yra esminis veiksnys, lemiantis socialinius ir pramoninius pokyčius, kurių reikalaujama pagal kitus DVT. Taigi lyčių aspektai turėtų būti tinkamai integruoti į programą, be to, siekiant padėti įgyvendinti ir kurti geresnę ES lyčių lygybės politiką turėtų būti reikalaujama atlikti konkrečius lyčių tyrimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

lyčių lygybė — ES politikos prioritetas ir pagrindinis visuomenės uždavinys (JT DVT Nr. 5). Be to, lyčių lygybės visuomeninis tikslas yra esminis veiksnys, lemiantis socialinius ir pramoninius pokyčius, kurių reikalaujama pagal kitus DVT. Taigi lyčių aspektai turėtų būti tinkamai integruoti į programą, be to, siekiant padėti įgyvendinti ir kurti geresnę ES lyčių lygybės politiką turėtų būti reikalaujama atlikti konkrečius lyčių tyrimus;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6b) | specialioji programa turėtų būti įgyvendinama vykdant skaidrų, dalyvaujamąjį ir strateginį procesą, siekiant įtraukti suinteresuotuosius subjektus ir pilietinę visuomenę. Dalyvaujantys suinteresuotieji subjektai ir pilietinės visuomenės atstovai turi proporcingai atstovauti įvairioms sritims; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6b)

specialioji programa turėtų būti įgyvendinama vykdant skaidrų, dalyvaujamąjį ir strateginį procesą, siekiant įtraukti suinteresuotuosius subjektus ir pilietinę visuomenę. Dalyvaujantys suinteresuotieji subjektai ir pilietinės visuomenės atstovai turi proporcingai atstovauti įvairioms sritims;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl sprendimo

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | atsižvelgiant į svarbų mokslinių tyrimų ir inovacijų indėlį sprendžiant maisto, žemės ūkio, kaimo plėtros ir bioekonomikos sričių uždavinius
  ir
  siekiant pasinaudoti atitinkamomis mokslinių tyrimų ir inovacijų galimybėmis, užtikrinant glaudžią sinergiją su bendra žemės ūkio politika, pagal specialiąją programą
  vykdomai veiklai paremti
  2021–2027 m. laikotarpiu
  veiksmų grupei „Maistas ir gamtos ištekliai“ bus skirta 10 mlrd. EUR
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

atsižvelgiant į svarbų mokslinių tyrimų ir inovacijų indėlį sprendžiant maisto, žemės ūkio, kaimo plėtros ir bioekonomikos sričių uždavinius
  ir
  siekiant pasinaudoti atitinkamomis mokslinių tyrimų ir inovacijų galimybėmis, užtikrinant glaudžią sinergiją su bendra žemės ūkio politika, pagal specialiąją programą
  vykdomai veiklai paremti
  2021–2027 m. laikotarpiu
  veiksmų grupei „Maistas ir gamtos ištekliai“ bus skirta 10 mlrd. EUR
  ;

| (7) | atsižvelgiant į svarbų mokslinių tyrimų ir inovacijų indėlį sprendžiant maisto, žemės ūkio, kaimo plėtros ir bioekonomikos sričių uždavinius
  , siekiant padaryti šiuos sektorius tvaresniais, taip pat
  siekiant pasinaudoti atitinkamomis mokslinių tyrimų ir inovacijų galimybėmis, užtikrinant glaudžią sinergiją su bendra žemės ūkio politika, pagal specialiąją programą
  vykdoma atitinkama veikla
  2021–2027 m. laikotarpiu
  bus remiama specialioje veiksmų grupėje „Maistas, gamtos ištekliai ir žemės ūkis“
  ; |
| --- | --- |

(7)

atsižvelgiant į svarbų mokslinių tyrimų ir inovacijų indėlį sprendžiant maisto, žemės ūkio, kaimo plėtros ir bioekonomikos sričių uždavinius
  , siekiant padaryti šiuos sektorius tvaresniais, taip pat
  siekiant pasinaudoti atitinkamomis mokslinių tyrimų ir inovacijų galimybėmis, užtikrinant glaudžią sinergiją su bendra žemės ūkio politika, pagal specialiąją programą
  vykdoma atitinkama veikla
  2021–2027 m. laikotarpiu
  bus remiama specialioje veiksmų grupėje „Maistas, gamtos ištekliai ir žemės ūkis“
  ;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl sprendimo

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7a) | Europos kultūros ir kūrybos sektoriai sujungia meną, kultūrą, verslą ir technologijas. Kultūros paveldas yra sudedamoji Europos sanglaudos dalis ir padeda susieti tradicijas ir inovacijas. Kultūros paveldo išsaugojimas ir kūrybiškų sprendimo būdų sukūrimas, visų pirma skaitmeninimo srityje, bus programos prioritetas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7a)

Europos kultūros ir kūrybos sektoriai sujungia meną, kultūrą, verslą ir technologijas. Kultūros paveldas yra sudedamoji Europos sanglaudos dalis ir padeda susieti tradicijas ir inovacijas. Kultūros paveldo išsaugojimas ir kūrybiškų sprendimo būdų sukūrimas, visų pirma skaitmeninimo srityje, bus programos prioritetas;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl sprendimo

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | norint baigti kurti bendrąją skaitmeninę rinką ir pasinaudoti didėjančiomis skaitmeninių ir fizinių technologijų susiliejimo galimybėmis, reikia paspartinti investicijas.
  Programa
  „Europos horizontas“
  padės
  siekti šių tikslų
  gerokai padidindama pagrindinių skaitmeninių mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos išlaidas, palyginti su bendrąja mokslinių tyrimų
  ir
  inovacijų programą „Horizontas 2020“

   (6)

  . Tai turėtų
  užtikrinti, kad Europa ir toliau liktų skaitmeninės srities pasaulio mokslinių tyrimų ir inovacijų lydere; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

norint baigti kurti bendrąją skaitmeninę rinką ir pasinaudoti didėjančiomis skaitmeninių ir fizinių technologijų susiliejimo galimybėmis, reikia paspartinti investicijas.
  Programa
  „Europos horizontas“
  padės
  siekti šių tikslų
  gerokai padidindama pagrindinių skaitmeninių mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos išlaidas, palyginti su bendrąja mokslinių tyrimų
  ir
  inovacijų programą „Horizontas 2020“

   (6)

  . Tai turėtų
  užtikrinti, kad Europa ir toliau liktų skaitmeninės srities pasaulio mokslinių tyrimų ir inovacijų lydere;

| (8) | norint baigti kurti bendrąją skaitmeninę rinką ir pasinaudoti didėjančiomis skaitmeninių ir fizinių technologijų susiliejimo galimybėmis, reikia paspartinti investicijas.
  Pagal programą
  „Europos horizontas“
  bus padedama
  siekti šių tikslų
  pasitelkiant specialią veiksmų grupę
  ir
  siekiant
  užtikrinti, kad Europa ir toliau liktų skaitmeninės srities pasaulio mokslinių tyrimų ir inovacijų lydere; |
| --- | --- |

(8)

norint baigti kurti bendrąją skaitmeninę rinką ir pasinaudoti didėjančiomis skaitmeninių ir fizinių technologijų susiliejimo galimybėmis, reikia paspartinti investicijas.
  Pagal programą
  „Europos horizontas“
  bus padedama
  siekti šių tikslų
  pasitelkiant specialią veiksmų grupę
  ir
  siekiant
  užtikrinti, kad Europa ir toliau liktų skaitmeninės srities pasaulio mokslinių tyrimų ir inovacijų lydere;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl sprendimo

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8a) | turint omenyje tai, kad svarbu didesnę auditoriją geriau informuoti apie ES veiksmų pridėtinę vertę ir poveikį, Komisija turėtų dėti daugiau pastangų, kad padidėtų programos „Europos horizontas“ matomumas. Paramos gavėjai taip pat turėtų užtikrinti, kad jų laimėjimai, pasiekti naudojant ES finansavimą, būtų matomi; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8a)

turint omenyje tai, kad svarbu didesnę auditoriją geriau informuoti apie ES veiksmų pridėtinę vertę ir poveikį, Komisija turėtų dėti daugiau pastangų, kad padidėtų programos „Europos horizontas“ matomumas. Paramos gavėjai taip pat turėtų užtikrinti, kad jų laimėjimai, pasiekti naudojant ES finansavimą, būtų matomi;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl sprendimo

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | finansavimo rūšys ir įgyvendinimo metodai pagal šį sprendimą pasirenkami atsižvelgiant į jų gebėjimą pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir duoti rezultatų, visų pirma atsižvelgiant į kontrolės išlaidas, administracinę naštą ir tikėtiną reikalavimų nesilaikymo riziką. Kai skiriamos dotacijos, numatoma galimybė taikyti fiksuotąsias sumas, fiksuotąsias normas ir fiksuotuosius vieneto įkainius, |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

finansavimo rūšys ir įgyvendinimo metodai pagal šį sprendimą pasirenkami atsižvelgiant į jų gebėjimą pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir duoti rezultatų, visų pirma atsižvelgiant į kontrolės išlaidas, administracinę naštą ir tikėtiną reikalavimų nesilaikymo riziką. Kai skiriamos dotacijos, numatoma galimybė taikyti fiksuotąsias sumas, fiksuotąsias normas ir fiksuotuosius vieneto įkainius,

Išbraukta.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl sprendimo

2 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2 straipsnis | 2 straipsnis |
| Veiklos tikslai | Veiklos tikslai |
| 1.   Specialioji programa padeda siekti Reglamento ... Bendrosios programos / dalyvavimo taisyklių reglamento 3 straipsnyje nustatytų bendrųjų ir konkrečių tikslų. | 1.   Specialioji programa padeda siekti Reglamento ... Bendrosios programos / dalyvavimo taisyklių reglamento 3 straipsnyje nustatytų bendrųjų ir konkrečių tikslų. |
| 2.   Specialiosios programos veiklos tikslai yra šie: | 2.   Specialiosios programos veiklos tikslai yra šie: |
| a) | stiprinti ir skleisti kompetenciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2 straipsnis

2 straipsnis

Veiklos tikslai

Veiklos tikslai

1.   Specialioji programa padeda siekti Reglamento ... Bendrosios programos / dalyvavimo taisyklių reglamento 3 straipsnyje nustatytų bendrųjų ir konkrečių tikslų.

1.   Specialioji programa padeda siekti Reglamento ... Bendrosios programos / dalyvavimo taisyklių reglamento 3 straipsnyje nustatytų bendrųjų ir konkrečių tikslų.

2.   Specialiosios programos veiklos tikslai yra šie:

2.   Specialiosios programos veiklos tikslai yra šie:

a)

stiprinti ir skleisti kompetenciją;

| a) | stiprinti ir
  plėsti Europos mokslinę ir technologinę bazę ir stiprinti bei
  skleisti kompetenciją; |
| --- | --- |

a)

stiprinti ir
  plėsti Europos mokslinę ir technologinę bazę ir stiprinti bei
  skleisti kompetenciją;

plėsti Europos mokslinę ir technologinę bazę ir stiprinti bei

| b) | didinti įvairių sektorių ir sričių bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

b)

didinti įvairių sektorių ir sričių bendradarbiavimą;

| b) | didinti įvairių sektorių ir sričių bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

b)

didinti įvairių sektorių ir sričių bendradarbiavimą;

| c) | visoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje sujungti ir
  plėtoti
  mokslinių tyrimų
  infrastruktūrą
  ; |
| --- | --- |

c)

visoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje sujungti ir
  plėtoti
  mokslinių tyrimų
  infrastruktūrą
  ;

plėtoti

infrastruktūrą

| c) | visoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje sujungti
  , plėtoti
  ir
  palengvinti plačią prieigą (taip pat ir virtualiąją) prie
  mokslinių tyrimų
  infrastruktūros
  ; |
| --- | --- |

c)

visoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje sujungti
  , plėtoti
  ir
  palengvinti plačią prieigą (taip pat ir virtualiąją) prie
  mokslinių tyrimų
  infrastruktūros
  ;

, plėtoti

palengvinti plačią prieigą (taip pat ir virtualiąją) prie

infrastruktūros

| d) | stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

d)

stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą;

| d) | stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą
  mokslo ir technologijų srityje, siekiant remti Sąjungos pažangumą
  ; |
| --- | --- |

d)

stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą
  mokslo ir technologijų srityje, siekiant remti Sąjungos pažangumą
  ;

mokslo ir technologijų srityje, siekiant remti Sąjungos pažangumą

| e) | mokslo darbuotojus
  ir
  naujovių kūrėjus pritraukti į Europos mokslinių tyrimų erdvę, mokyti
  ir
  išlaikyti joje
  , be kita ko,
  skatinant
  mokslo darbuotojų judumą; |
| --- | --- |

e)

mokslo darbuotojus
  ir
  naujovių kūrėjus pritraukti į Europos mokslinių tyrimų erdvę, mokyti
  ir
  išlaikyti joje
  , be kita ko,
  skatinant
  mokslo darbuotojų judumą;

mokslo darbuotojus

naujovių kūrėjus pritraukti į Europos mokslinių tyrimų erdvę, mokyti

išlaikyti joje

skatinant

| e) | pritraukti, mokyti
  ir
  išlaikyti ES ir tarptautinius mokslo darbuotojus
  ir
  naujovių kūrėjus
  , be kita ko,
  pasitelkiant
  mokslo darbuotojų judumą
  , kad būtų galima sukurti pažangiausią ir konkurencingiausią pasaulyje Europos mokslinių tyrimų erdvę
  ; |
| --- | --- |

e)

pritraukti, mokyti
  ir
  išlaikyti ES ir tarptautinius mokslo darbuotojus
  ir
  naujovių kūrėjus
  , be kita ko,
  pasitelkiant
  mokslo darbuotojų judumą
  , kad būtų galima sukurti pažangiausią ir konkurencingiausią pasaulyje Europos mokslinių tyrimų erdvę
  ;

pritraukti, mokyti

išlaikyti ES ir tarptautinius mokslo darbuotojus

naujovių kūrėjus

pasitelkiant

, kad būtų galima sukurti pažangiausią ir konkurencingiausią pasaulyje Europos mokslinių tyrimų erdvę

| f) | skatinti atvirąjį mokslą
  ir užtikrinti jo matomumą visuomenėje
  ir atvirą prieigą prie rezultatų; |
| --- | --- |

f)

skatinti atvirąjį mokslą
  ir užtikrinti jo matomumą visuomenėje
  ir atvirą prieigą prie rezultatų;

ir užtikrinti jo matomumą visuomenėje

| f) | skatinti atvirąjį mokslą ir atvirą prieigą prie rezultatų; |
| --- | --- |

f)

skatinti atvirąjį mokslą ir atvirą prieigą prie rezultatų;

| g) | aktyviai skleisti ir naudoti rezultatus, visų pirma politikos rengimui; |
| --- | --- |

g)

aktyviai skleisti ir naudoti rezultatus, visų pirma politikos rengimui;

| g) | aktyviai skleisti ir naudoti rezultatus, visų pirma politikos rengimui; |
| --- | --- |

g)

aktyviai skleisti ir naudoti rezultatus, visų pirma politikos rengimui;

| h) | padėti įgyvendinti Sąjungos politikos prioritetus; |
| --- | --- |

h)

padėti įgyvendinti Sąjungos politikos prioritetus;

| h) | padėti įgyvendinti Sąjungos politikos
  tikslus ir
  prioritetus; |
| --- | --- |

h)

padėti įgyvendinti Sąjungos politikos
  tikslus ir
  prioritetus;

tikslus ir

| i) | stiprinti mokslinių tyrimų
  bei
  inovacijų ir kitų politikos krypčių, įskaitant darnaus vystymosi tikslus, sąsają; |
| --- | --- |

i)

stiprinti mokslinių tyrimų
  bei
  inovacijų ir kitų politikos krypčių, įskaitant darnaus vystymosi tikslus, sąsają;

bei

| i) | stiprinti mokslinių tyrimų, inovacijų
  , švietimo
  ir kitų politikos krypčių, įskaitant darnaus vystymosi tikslus
  ir Paryžiaus susitarimą
  , sąsają; |
| --- | --- |

i)

stiprinti mokslinių tyrimų, inovacijų
  , švietimo
  ir kitų politikos krypčių, įskaitant darnaus vystymosi tikslus
  ir Paryžiaus susitarimą
  , sąsają;

, švietimo

ir Paryžiaus susitarimą

| j) | vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų misijas per nustatytą laikotarpį pasiekti plataus užmojo tikslus; |
| --- | --- |

j)

vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų misijas per nustatytą laikotarpį pasiekti plataus užmojo tikslus;

| j) | vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų misijas per nustatytą laikotarpį pasiekti plataus užmojo tikslus; |
| --- | --- |

j)

vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų misijas per nustatytą laikotarpį pasiekti plataus užmojo tikslus;

| k) | įtraukti piliečius
  ir
  galutinius naudotojus į bendro projektavimo
  ir
  bendro kūrimo procesus
  ; |
| --- | --- |

k)

įtraukti piliečius
  ir
  galutinius naudotojus į bendro projektavimo
  ir
  bendro kūrimo procesus
  ;

įtraukti piliečius

galutinius naudotojus į bendro projektavimo

bendro kūrimo procesus

| k) | į bendro projektavimo
  ir
  bendro kūrimo procesus įtraukti susijusius suinteresuotuosius subjektus iš mokslinių tyrimų
  ir
  inovacijų srities, įskaitant piliečius, akademinę bendruomenę, mokslinių tyrimų organizacijas ir pramonę
  ; |
| --- | --- |

k)

į bendro projektavimo
  ir
  bendro kūrimo procesus įtraukti susijusius suinteresuotuosius subjektus iš mokslinių tyrimų
  ir
  inovacijų srities, įskaitant piliečius, akademinę bendruomenę, mokslinių tyrimų organizacijas ir pramonę
  ;

į bendro projektavimo

bendro kūrimo procesus įtraukti susijusius suinteresuotuosius subjektus iš mokslinių tyrimų

inovacijų srities, įskaitant piliečius, akademinę bendruomenę, mokslinių tyrimų organizacijas ir pramonę

| l) | gerinti mokslinę komunikaciją; |
| --- | --- |

l)

gerinti mokslinę komunikaciją;

| l) | gerinti mokslinę komunikaciją; |
| --- | --- |

l)

gerinti mokslinę komunikaciją;

| m) | spartinti
  pramonės pertvarką; |
| --- | --- |

m)

spartinti
  pramonės pertvarką;

spartinti

| m) | skatinti ES
  pramonės pertvarką
  siekiant išlaisvinti Europos strateginių sektorių, pvz., bazinių didelio poveikio technologijų, potencialą
  ; |
| --- | --- |

m)

skatinti ES
  pramonės pertvarką
  siekiant išlaisvinti Europos strateginių sektorių, pvz., bazinių didelio poveikio technologijų, potencialą
  ;

skatinti ES

siekiant išlaisvinti Europos strateginių sektorių, pvz., bazinių didelio poveikio technologijų, potencialą

| n) | gerinti
  inovacijų
  gebėjimus
  ; |
| --- | --- |

n)

gerinti
  inovacijų
  gebėjimus
  ;

gerinti

gebėjimus

| n) | pasitelkiant mokymus gerinti gebėjimus ir skatinti kūrybiškumą mokslinių tyrimų ir
  inovacijų
  srityje
  ; |
| --- | --- |

n)

pasitelkiant mokymus gerinti gebėjimus ir skatinti kūrybiškumą mokslinių tyrimų ir
  inovacijų
  srityje
  ;

pasitelkiant mokymus gerinti gebėjimus ir skatinti kūrybiškumą mokslinių tyrimų ir

srityje

| o) | skatinti novatoriškų įmonių, visų pirma MVĮ, kūrimą ir jų veiklos plėtimą; |
| --- | --- |

o)

skatinti novatoriškų įmonių, visų pirma MVĮ, kūrimą ir jų veiklos plėtimą;

| o) | skatinti novatoriškų įmonių, visų pirma
  startuolių ir
  MVĮ, kūrimą ir jų veiklos plėtimą; |
| --- | --- |

o)

skatinti novatoriškų įmonių, visų pirma
  startuolių ir
  MVĮ, kūrimą ir jų veiklos plėtimą;

startuolių ir

| p) | gerinti galimybes gauti rizikos kapitalą,
  visų pirma
  kai perspektyvaus finansavimo rinkoje nėra. |
| --- | --- |

p)

gerinti galimybes gauti rizikos kapitalą,
  visų pirma
  kai perspektyvaus finansavimo rinkoje nėra.

visų pirma

| p) | gerinti galimybes gauti rizikos kapitalą,
  be kita ko, pasitelkiant sinergiją su „InvestEU“, ypač tais atvejais,
  kai perspektyvaus finansavimo rinkoje nėra; |
| --- | --- |

p)

gerinti galimybes gauti rizikos kapitalą,
  be kita ko, pasitelkiant sinergiją su „InvestEU“, ypač tais atvejais,
  kai perspektyvaus finansavimo rinkoje nėra;

be kita ko, pasitelkiant sinergiją su „InvestEU“, ypač tais atvejais,

| pa) | stiprinti lyčių aspekto integravimą ir integruoti lyčių aspektą į mokslinius tyrimus ir inovacijas; |
| --- | --- |

pa)

pa)

stiprinti lyčių aspekto integravimą ir integruoti lyčių aspektą į mokslinius tyrimus ir inovacijas;

stiprinti lyčių aspekto integravimą ir integruoti lyčių aspektą į mokslinius tyrimus ir inovacijas;

| pb) | didinti poveikį mokslui, technologijoms, visuomenei ir ekonomikai. |
| --- | --- |

pb)

pb)

didinti poveikį mokslui, technologijoms, visuomenei ir ekonomikai.

didinti poveikį mokslui, technologijoms, visuomenei ir ekonomikai.

3.   Įgyvendinant 2 dalyje nurodytus tikslus gali būti atsižvelgiama į specialiosios programos įgyvendinimo laikotarpiu iškilusius naujus ir nenumatytus poreikius. Deramai pagrįstais atvejais gali būti reaguojama į naujas galimybes, krizes ir grėsmes, taip pat reaguojama į poreikius, susijusius su naujų sričių Sąjungos politikos plėtojimu.

3.   Įgyvendinant 2 dalyje nurodytus tikslus gali būti atsižvelgiama į specialiosios programos įgyvendinimo laikotarpiu iškilusius naujus ir nenumatytus poreikius. Deramai pagrįstais atvejais gali būti reaguojama į naujas galimybes, krizes ir grėsmes, taip pat reaguojama į poreikius, susijusius su naujų sričių Sąjungos politikos plėtojimu.

Pakeitimas 13

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

3 straipsnis

3 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3 straipsnis | 3 straipsnis |
| Struktūra | Struktūra |
| 1.   Pagal Bendrosios programos / dalyvavimo taisyklių reglamento ... 4 straipsnio 1 dalį specialiąją programą sudaro tokios dalys: | 1.   Pagal Bendrosios programos / dalyvavimo taisyklių reglamento ... 4 straipsnio 1 dalį specialiąją programą sudaro tokios dalys: |
| 1) | I veiklos sritis
  „Atvirasis
  mokslas“, kurią sudaro šie elementai: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3 straipsnis

3 straipsnis

Struktūra

Struktūra

1.   Pagal Bendrosios programos / dalyvavimo taisyklių reglamento ... 4 straipsnio 1 dalį specialiąją programą sudaro tokios dalys:

1.   Pagal Bendrosios programos / dalyvavimo taisyklių reglamento ... 4 straipsnio 1 dalį specialiąją programą sudaro tokios dalys:

1)

I veiklos sritis
  „Atvirasis
  mokslas“, kurią sudaro šie elementai:

„Atvirasis

| 1) | I veiklos sritis
  „Pažangus atvirasis
  mokslas“, kurią sudaro šie elementai: |
| --- | --- |

1)

I veiklos sritis
  „Pažangus atvirasis
  mokslas“, kurią sudaro šie elementai:

„Pažangus atvirasis

| | a) | I priedo I veiklos srities 1 skirsnyje aprašyta Europos mokslinių tyrimų taryba; |
| --- | --- | --- |

a)

I priedo I veiklos srities 1 skirsnyje aprašyta Europos mokslinių tyrimų taryba;

| | a) | I priedo I veiklos srities 1 skirsnyje aprašyta Europos mokslinių tyrimų taryba; |
| --- | --- | --- |

a)

I priedo I veiklos srities 1 skirsnyje aprašyta Europos mokslinių tyrimų taryba;

| | b) | I priedo I veiklos srities 2 skirsnyje aprašyta programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“; |
| --- | --- | --- |

b)

I priedo I veiklos srities 2 skirsnyje aprašyta programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“;

| | b) | I priedo I veiklos srities 2 skirsnyje aprašyta programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“; |
| --- | --- | --- |

b)

I priedo I veiklos srities 2 skirsnyje aprašyta programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“;

| | c) | I priedo I veiklos srities 3 skirsnyje aprašytos mokslinių tyrimų infrastruktūros; |
| --- | --- | --- |

c)

I priedo I veiklos srities 3 skirsnyje aprašytos mokslinių tyrimų infrastruktūros;

| | c) | I priedo I veiklos srities 3 skirsnyje aprašytos mokslinių tyrimų infrastruktūros; |
| --- | --- | --- |

c)

I priedo I veiklos srities 3 skirsnyje aprašytos mokslinių tyrimų infrastruktūros;

| 2) | II veiklos sritis „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“,
  kurią sudaro šie elementai
  : |
| --- | --- |

2)

II veiklos sritis „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“,
  kurią sudaro šie elementai
  :

kurią sudaro šie elementai

| 2) | II veiklos sritis „Pasauliniai uždaviniai ir
  Europos
  pramonės konkurencingumas“
  ; įskaitant vieno tipo paramos gavėjams pritaikytą ir dotacijomis grindžiamą MVĮ priemonę
  ,
  kaip aprašyta reglamento 43a straipsnyje ir specialiosios programos I priede
  : |
| --- | --- |

2)

II veiklos sritis „Pasauliniai uždaviniai ir
  Europos
  pramonės konkurencingumas“
  ; įskaitant vieno tipo paramos gavėjams pritaikytą ir dotacijomis grindžiamą MVĮ priemonę
  ,
  kaip aprašyta reglamento 43a straipsnyje ir specialiosios programos I priede
  :

Europos

; įskaitant vieno tipo paramos gavėjams pritaikytą ir dotacijomis grindžiamą MVĮ priemonę

kaip aprašyta reglamento 43a straipsnyje ir specialiosios programos I priede

| | a) | I priedo II veiklos srities 1 skirsnyje aprašyta veiksmų grupė „Sveikata“; |
| --- | --- | --- |

a)

I priedo II veiklos srities 1 skirsnyje aprašyta veiksmų grupė „Sveikata“;

| | a) | I priedo II veiklos srities 1 skirsnyje aprašyta veiksmų grupė „Sveikata“; |
| --- | --- | --- |

a)

I priedo II veiklos srities 1 skirsnyje aprašyta veiksmų grupė „Sveikata“;

| | b) | I priedo II veiklos srities 2 skirsnyje aprašyta veiksmų grupė „Įtrauki ir
  saugi
  visuomenė“; |
| --- | --- | --- |

b)

I priedo II veiklos srities 2 skirsnyje aprašyta veiksmų grupė „Įtrauki ir
  saugi
  visuomenė“;

saugi

| | b) | I priedo II veiklos srities 2 skirsnyje aprašyta veiksmų grupė „Įtrauki ir
  kūrybiška
  visuomenė“; |
| --- | --- | --- |

b)

I priedo II veiklos srities 2 skirsnyje aprašyta veiksmų grupė „Įtrauki ir
  kūrybiška
  visuomenė“;

kūrybiška

| | ba) | veiksmų grupė „Saugi visuomenė“ |
| --- | --- | --- |

ba)

ba)

veiksmų grupė „Saugi visuomenė“

veiksmų grupė „Saugi visuomenė“

| | c) | I priedo II veiklos srities 3 skirsnyje aprašyta veiksmų grupė „Skaitmeninė ekonomika ir pramonė“; |
| --- | --- | --- |

c)

I priedo II veiklos srities 3 skirsnyje aprašyta veiksmų grupė „Skaitmeninė ekonomika ir pramonė“;

| | c) | I priedo II veiklos srities 3 skirsnyje aprašyta veiksmų grupė „Skaitmeninė ekonomika, pramonė ir
  kosmosas“
  ; |
| --- | --- | --- |

c)

I priedo II veiklos srities 3 skirsnyje aprašyta veiksmų grupė „Skaitmeninė ekonomika, pramonė ir
  kosmosas“
  ;

kosmosas“

| | d) | I priedo II veiklos srities 4 skirsnyje aprašyta veiksmų grupė „Klimatas, energetika ir judumas“; |
| --- | --- | --- |

d)

I priedo II veiklos srities 4 skirsnyje aprašyta veiksmų grupė „Klimatas, energetika ir judumas“;

| | d) | I priedo II veiklos srities 4 skirsnyje aprašyta veiksmų grupė „Klimatas, energetika ir judumas“; |
| --- | --- | --- |

d)

I priedo II veiklos srities 4 skirsnyje aprašyta veiksmų grupė „Klimatas, energetika ir judumas“;

| | e) | I priedo II veiklos srities 5 skirsnyje aprašyta veiksmų grupė „Maistas ir gamtos ištekliai“; |
| --- | --- | --- |

e)

I priedo II veiklos srities 5 skirsnyje aprašyta veiksmų grupė „Maistas ir gamtos ištekliai“;

| | e) | I priedo II veiklos srities 5 skirsnyje aprašyta veiksmų grupė „Maistas, gamtos ištekliai ir
  žemės ūkis“
  ; |
| --- | --- | --- |

e)

I priedo II veiklos srities 5 skirsnyje aprašyta veiksmų grupė „Maistas, gamtos ištekliai ir
  žemės ūkis“
  ;

žemės ūkis“

| | f) | I priedo II veiklos srities 6 skirsnyje aprašyti nebranduoliniai tiesioginiai Jungtinio tyrimų centro (JRC) veiksmai; |
| --- | --- | --- |

f)

I priedo II veiklos srities 6 skirsnyje aprašyti nebranduoliniai tiesioginiai Jungtinio tyrimų centro (JRC) veiksmai;

| | f) | I priedo II veiklos srities 6 skirsnyje aprašyti nebranduoliniai tiesioginiai Jungtinio tyrimų centro (JRC) veiksmai; |
| --- | --- | --- |

f)

I priedo II veiklos srities 6 skirsnyje aprašyti nebranduoliniai tiesioginiai Jungtinio tyrimų centro (JRC) veiksmai;

| 3) | III veiklos sritis
  „Atvirosios inovacijos“
  , kurią sudaro šie elementai: |
| --- | --- |

3)

III veiklos sritis
  „Atvirosios inovacijos“
  , kurią sudaro šie elementai:

„Atvirosios inovacijos“

| 3) | III veiklos sritis
  „Novatoriška Europa“
  , kurią sudaro šie elementai: |
| --- | --- |

3)

III veiklos sritis
  „Novatoriška Europa“
  , kurią sudaro šie elementai:

„Novatoriška Europa“

| | a) | I priedo III veiklos srities 1 skirsnyje aprašyta Europos inovacijų taryba; |
| --- | --- | --- |

a)

I priedo III veiklos srities 1 skirsnyje aprašyta Europos inovacijų taryba;

| | a) | I priedo III veiklos srities 1 skirsnyje aprašyta Europos inovacijų taryba;
  įskaitant I priedo III veiklos srities 2 skirsnyje aprašytas Europos inovacijų ekosistemas; |
| --- | --- | --- |

a)

I priedo III veiklos srities 1 skirsnyje aprašyta Europos inovacijų taryba;
  įskaitant I priedo III veiklos srities 2 skirsnyje aprašytas Europos inovacijų ekosistemas;

įskaitant I priedo III veiklos srities 2 skirsnyje aprašytas Europos inovacijų ekosistemas;

| | b) | I priedo III veiklos srities 2 skirsnyje aprašytos Europos inovacijų ekosistemos; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

I priedo III veiklos srities 2 skirsnyje aprašytos Europos inovacijų ekosistemos;

I priedo III veiklos srities 2 skirsnyje aprašytos Europos inovacijų ekosistemos;

| | Išbraukta. |
| --- | --- |

Išbraukta.

Išbraukta.

| | c) | I priedo III veiklos srities 3 skirsnyje aprašytas Europos inovacijų ir technologijos institutas; |
| --- | --- | --- |

c)

c)

I priedo III veiklos srities 3 skirsnyje aprašytas Europos inovacijų ir technologijos institutas;

| | b) | I priedo III veiklos srities 3 skirsnyje aprašytas Europos inovacijų ir technologijos institutas; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

I priedo III veiklos srities 3 skirsnyje aprašytas Europos inovacijų ir technologijos institutas;

| 4) | Dalis „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“, kurią sudaro šie elementai: |
| --- | --- |

4)

Dalis „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“, kurią sudaro šie elementai:

| 4) | Dalis „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“, kurią sudaro šie elementai: |
| --- | --- |

4)

Dalis „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“, kurią sudaro šie elementai:

| | a) | I priedo dalies „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“, 1 skirsnyje aprašytas
  keitimasis kompetencija
  ; |
| --- | --- | --- |

a)

I priedo dalies „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“, 1 skirsnyje aprašytas
  keitimasis kompetencija
  ;

keitimasis kompetencija

| | a) | I priedo dalies „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“, 1 skirsnyje aprašytas
  aprašyta kompetencijos sklaida ir dalyvių skaičiaus didinimas
  ; |
| --- | --- | --- |

a)

I priedo dalies „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“, 1 skirsnyje aprašytas
  aprašyta kompetencijos sklaida ir dalyvių skaičiaus didinimas
  ;

aprašyta kompetencijos sklaida ir dalyvių skaičiaus didinimas

| | b) | I priedo dalies „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“, 2 skirsnyje aprašytas Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos reformavimas ir gerinimas. |
| --- | --- | --- |

b)

I priedo dalies „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“, 2 skirsnyje aprašytas Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos reformavimas ir gerinimas.

| | b) | I priedo dalies „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“, 2 skirsnyje aprašytas Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos reformavimas ir gerinimas. |
| --- | --- | --- |

b)

I priedo dalies „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“, 2 skirsnyje aprašytas Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos reformavimas ir gerinimas.

2.   Pagal 1 dalyje nurodytas dalis vykdytina veikla, nustatyta I priede.

2.   Pagal 1 dalyje nurodytas dalis vykdytina veikla, nustatyta I priede.

Pakeitimas 14

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

4 straipsnis

4 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4 straipsnis | 4 straipsnis |
| Biudžetas | Biudžetas |
| 1.   Pagal Reglamento ... Bendrosios programos / dalyvavimo taisyklių reglamento 9 straipsnio 1 dalį specialiosios programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas sudaro
  94 100 000 000
   EUR
  dabartinėmis
  kainomis. | 1.   Pagal Reglamento ... (Bendrosios programos / Dalyvavimo taisyklių reglamento) 9 straipsnio 1 dalį specialiosios programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas sudaro
  120 000 000 000
  EUR
  2018 metų
  kainomis. |
| 2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodyta suma paskirstoma šio sprendimo 3 straipsnio 1 dalyje nustatytiems elementams, vadovaujantis Reglamento ... Bendrosios programos / dalyvavimo taisyklių reglamento 9 straipsnio 2 dalimi. Taikoma Reglamento ... Bendrosios programos / dalyvavimo taisyklių reglamento 9 straipsnio 3–8 dalyse nustatyta tvarka. | 2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodyta suma paskirstoma šio sprendimo 3 straipsnio 1 dalyje nustatytiems elementams, vadovaujantis Reglamento ... Bendrosios programos / dalyvavimo taisyklių reglamento 9 straipsnio 2 dalimi. Taikoma Reglamento ... Bendrosios programos / dalyvavimo taisyklių reglamento 9 straipsnio 3–8 dalyse nustatyta tvarka. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4 straipsnis

4 straipsnis

Biudžetas

Biudžetas

1.   Pagal Reglamento ... Bendrosios programos / dalyvavimo taisyklių reglamento 9 straipsnio 1 dalį specialiosios programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas sudaro
  94 100 000 000
   EUR
  dabartinėmis
  kainomis.

1.   Pagal Reglamento ... (Bendrosios programos / Dalyvavimo taisyklių reglamento) 9 straipsnio 1 dalį specialiosios programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas sudaro
  120 000 000 000
  EUR
  2018 metų
  kainomis.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodyta suma paskirstoma šio sprendimo 3 straipsnio 1 dalyje nustatytiems elementams, vadovaujantis Reglamento ... Bendrosios programos / dalyvavimo taisyklių reglamento 9 straipsnio 2 dalimi. Taikoma Reglamento ... Bendrosios programos / dalyvavimo taisyklių reglamento 9 straipsnio 3–8 dalyse nustatyta tvarka.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodyta suma paskirstoma šio sprendimo 3 straipsnio 1 dalyje nustatytiems elementams, vadovaujantis Reglamento ... Bendrosios programos / dalyvavimo taisyklių reglamento 9 straipsnio 2 dalimi. Taikoma Reglamento ... Bendrosios programos / dalyvavimo taisyklių reglamento 9 straipsnio 3–8 dalyse nustatyta tvarka.

Pakeitimas 15

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 straipsnis

5 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5 straipsnis | 5 straipsnis |
| Misijos | Misijos |
| 1.   Kiekvienai misijai
  gali būti sukurta
  misijos valdyba. Ją sudaro
  maždaug
  15 aukšto lygio asmenų, įskaitant
  atitinkamų galutinių naudotojų
  atstovus. Misijos
  grupė
  pataria dėl: | 1.   Kiekvienai misijai
  sukuriama
  misijos valdyba
  , kuri bendrai rengia misijas ir valdo jų įgyvendinimą
  . Ją sudaro
  nuo
  15
  iki 20 nepriklausomų
  aukšto lygio asmenų, įskaitant
  mokslinių tyrimų ir inovacijų srities
  atstovus
  , atstovaujančius įvairiems sektoriams ir disciplinoms, taip pat akademinės bendruomenės, mokslinių tyrimų ir technologijų organizacijų, visų dydžių pramonės įmonių, nacionalinių ir regioninių valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės atstovai
  . Misijos
  valdybos narius paskiria Komisija, laikydamasi nepriklausomos ir skaidrios procedūros, įskaitant atvirą kvietimą pareikšti susidomėjimą. Misijos valdyba
  pataria dėl: |
| a) | darbo programų turinio ir jų persvarstymo, kai to reikia misijos tikslams pasiekti
  , bendradarbiaujant su suinteresuotosiomis šalimis ir, prireikus, su visuomene
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5 straipsnis

5 straipsnis

Misijos

Misijos

1.   Kiekvienai misijai
  gali būti sukurta
  misijos valdyba. Ją sudaro
  maždaug
  15 aukšto lygio asmenų, įskaitant
  atitinkamų galutinių naudotojų
  atstovus. Misijos
  grupė
  pataria dėl:

1.   Kiekvienai misijai
  sukuriama
  misijos valdyba
  , kuri bendrai rengia misijas ir valdo jų įgyvendinimą
  . Ją sudaro
  nuo
  15
  iki 20 nepriklausomų
  aukšto lygio asmenų, įskaitant
  mokslinių tyrimų ir inovacijų srities
  atstovus
  , atstovaujančius įvairiems sektoriams ir disciplinoms, taip pat akademinės bendruomenės, mokslinių tyrimų ir technologijų organizacijų, visų dydžių pramonės įmonių, nacionalinių ir regioninių valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės atstovai
  . Misijos
  valdybos narius paskiria Komisija, laikydamasi nepriklausomos ir skaidrios procedūros, įskaitant atvirą kvietimą pareikšti susidomėjimą. Misijos valdyba
  pataria dėl:

a)

darbo programų turinio ir jų persvarstymo, kai to reikia misijos tikslams pasiekti
  , bendradarbiaujant su suinteresuotosiomis šalimis ir, prireikus, su visuomene
  ;

, bendradarbiaujant su suinteresuotosiomis šalimis ir, prireikus, su visuomene

| a) | atitinkamų
  darbo programų turinio ir jų persvarstymo, kai to reikia misijos tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

a)

atitinkamų
  darbo programų turinio ir jų persvarstymo, kai to reikia misijos tikslams pasiekti;

atitinkamų

| b) | koregavimo veiksmų arba, jei tinkama, nutraukimo, atsižvelgiant į misijos įgyvendinimo vertinimus; |
| --- | --- |

b)

koregavimo veiksmų arba, jei tinkama, nutraukimo, atsižvelgiant į misijos įgyvendinimo vertinimus;

| b) | koregavimo veiksmų arba, jei tinkama, nutraukimo, atsižvelgiant į misijos įgyvendinimo vertinimus; |
| --- | --- |

b)

koregavimo veiksmų arba, jei tinkama, nutraukimo, atsižvelgiant į misijos įgyvendinimo vertinimus;

| c) | ekspertų vertintojų atrankos, ekspertų vertintojų instruktavimo ir vertinimo kriterijų bei jų lyginamojo svorio; |
| --- | --- |

c)

ekspertų vertintojų atrankos, ekspertų vertintojų instruktavimo ir vertinimo kriterijų bei jų lyginamojo svorio;

| c) | ekspertų vertintojų atrankos
  , ekspertų vertintojų interesų konfliktų prevencijos
  , ekspertų vertintojų instruktavimo ir vertinimo kriterijų bei jų lyginamojo svorio
  , papildomai prie standartinių atrankos kriterijų, t. y. kompetencijos, poveikio ir įgyvendinimo kokybės bei veiksmingumo; |
| --- | --- |

c)

ekspertų vertintojų atrankos
  , ekspertų vertintojų interesų konfliktų prevencijos
  , ekspertų vertintojų instruktavimo ir vertinimo kriterijų bei jų lyginamojo svorio
  , papildomai prie standartinių atrankos kriterijų, t. y. kompetencijos, poveikio ir įgyvendinimo kokybės bei veiksmingumo;

, ekspertų vertintojų interesų konfliktų prevencijos

, papildomai prie standartinių atrankos kriterijų, t. y. kompetencijos, poveikio ir įgyvendinimo kokybės bei veiksmingumo;

| d) | pagrindinių sąlygų, padedančių siekti misijos tikslų; |
| --- | --- |

d)

pagrindinių sąlygų, padedančių siekti misijos tikslų;

| d) | pagrindinių sąlygų, padedančių siekti misijos tikslų
  , atitinkančių Sąjungos prioritetus
  ; |
| --- | --- |

d)

pagrindinių sąlygų, padedančių siekti misijos tikslų
  , atitinkančių Sąjungos prioritetus
  ;

, atitinkančių Sąjungos prioritetus

| e) | komunikacijos. |
| --- | --- |

e)

komunikacijos.

| e) | komunikacijos; |
| --- | --- |

e)

komunikacijos;

| ea) | aiškių ir išmatuojamų misijos tikslų ir galimų rezultatų; |
| --- | --- |

ea)

ea)

aiškių ir išmatuojamų misijos tikslų ir galimų rezultatų;

aiškių ir išmatuojamų misijos tikslų ir galimų rezultatų;

| eb) | misijos poveikio visuomenei ir verslo potencialo įvertinimo. |
| --- | --- |

eb)

eb)

misijos poveikio visuomenei ir verslo potencialo įvertinimo.

misijos poveikio visuomenei ir verslo potencialo įvertinimo.

2.   11 straipsnyje numatytoje darbo programoje
  gali būti
  nustatytos specialios nuostatos, kad būtų galima veiksmingai ir lanksčiai taikyti portfelio metodą.

2.   11 straipsnyje numatytoje darbo programoje nustatytos specialios nuostatos, kad būtų galima veiksmingai ir lanksčiai taikyti portfelio metodą.

2a.
     
  Informacija apie misijos turinį, jos įgyvendinimo elementus, įskaitant taikymo sritį, rodiklius, išmatuojamus tikslus ir tarpinius rezultatus, numatomą biudžetą ir sąveiką su kitais Sąjungos fondais ir ryšius su Europos partnerystėmis, apibrėžiama strateginiuose mokslinių tyrimų ir inovacijų planuose, kaip nustatyta šio sprendimo I priede.

2b.
     
  Misijos įgyvendinamos rengiant atvirus konkursus, įgyvendinant darbo programas atitinkamose veiksmų grupėse, kviečiant teikti pasiūlymus dėl projektų, kurie padeda vykdyti misiją ir kurie vykdomi vienoje arba keliose veiksmų grupių intervencijos srityse.

Pakeitimas 16

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 straipsnis

6 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6 straipsnis | 6 straipsnis |
| Europos mokslinių tyrimų taryba | Europos mokslinių tyrimų taryba |
| 1.   Komisija įsteigia Europos mokslinių tyrimų tarybą (EMTT), kad ji įgyvendintų su EMTT susijusius I veiklos srities „Atvirasis mokslas“ veiksmus. Ši EMTT pakeičia Sprendimu C(2013)1895 (7) įsteigtą EMTT. | 1.   Komisija įsteigia Europos mokslinių tyrimų tarybą (EMTT), kad ji įgyvendintų su EMTT susijusius I veiklos srities „
  Pažangus
  atvirasis mokslas“ veiksmus. Ši EMTT pakeičia Sprendimu C(2013)1895 (7) įsteigtą EMTT. |
| 2.   EMTT sudaro nepriklausoma Mokslo taryba, kaip numatyta 7 straipsnyje, ir tikslinė įgyvendinimo struktūra, kaip numatyta 8 straipsnyje. | 2.   EMTT sudaro nepriklausoma Mokslo taryba, kaip numatyta 7 straipsnyje, ir tikslinė įgyvendinimo struktūra, kaip numatyta 8 straipsnyje. |
| 3.   EMTT turi pirmininką, kuris renkamas iš vyresniųjų ir tarptautiniu mastu gerbiamų mokslininkų. | 3.   EMTT turi pirmininką, kuris renkamas iš vyresniųjų ir tarptautiniu mastu gerbiamų mokslininkų. |
| Pirmininką ketverių metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta vieną kartą, skiria Komisija po skaidrios atrankos procedūros, kurioje dalyvauja nepriklausomas tam sudarytas paieškos komitetas. Įdarbinimo procedūrą ir atrinktąjį kandidatą patvirtina Mokslo taryba. | Pirmininką ketverių metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta vieną kartą, skiria Komisija po skaidrios atrankos procedūros, kurioje dalyvauja nepriklausomas tam sudarytas paieškos komitetas. Įdarbinimo procedūrą ir atrinktąjį kandidatą patvirtina Mokslo taryba. |
| Pirmininkas pirmininkauja Mokslo tarybai, užtikrina vadovavimą ir ryšius su tiksline įgyvendinimo struktūra, taip pat atstovauja jai mokslo pasaulyje. | Pirmininkas pirmininkauja Mokslo tarybai, užtikrina vadovavimą ir ryšius su tiksline įgyvendinimo struktūra, taip pat atstovauja jai mokslo pasaulyje. |
| 4.   EMTT veikia vadovaudamasi mokslinės kompetencijos, autonomijos, rezultatyvumo, efektyvumo, skaidrumo ir atskaitomybės principais. Ji užtikrina pagal Sprendimą .../EB EMTT vykdytų veiksmų tęstinumą. | 4.   EMTT veikia vadovaudamasi mokslinės kompetencijos, autonomijos, rezultatyvumo, efektyvumo, skaidrumo ir atskaitomybės principais. Ji užtikrina pagal Sprendimą .../EB EMTT vykdytų veiksmų tęstinumą. |
| 5.   EMTT veikla remiami moksliniai tyrimai, kuriuos visose srityse vykdo Europos lygmeniu tarpusavyje konkuruojančios atskirų valstybių ir tarpvalstybinės grupės. | 5.   EMTT veikla remiami moksliniai tyrimai, kuriuos visose srityse vykdo Europos lygmeniu tarpusavyje konkuruojančios atskirų valstybių ir tarpvalstybinės grupės.
  Parama inovacijoms, pvz., per koncepcijos patikrinimo sistemą, turėtų būti teikiama ir toliau, siekiant paskatinti greitesnį naujų atradimų transformaciją į komercinius ar socialiai vertingus produktus, procesus ir paslaugas. Norint prie to prisidėti, EMTT pasiūlymus pateikusiems pažangiems pareiškėjams, kurių pasiūlymai atitiko reikalavimus, tačiau negalėjo būti finansuojami dėl išteklių stygiaus, gali būti taikoma koncepcijos patikrinimo procedūra. |
| | 5a.
     
  Pažangumo ženklas skiriamas pareiškėjui, kuriam buvo taikoma EMTT koncepcijos patikrinimo procedūra, jeigu jo pasiūlymas yra tinkamas finansuoti, atitiko taikomus reikalavimus, bet negavo finansavimo. |
| 6.   Komisija garantuoja EMTT autonomiją ir neliečiamumą ir užtikrina, kad EMTT pavestos užduotys būtų tinkamai vykdomos. | 6.   Komisija garantuoja EMTT autonomiją ir neliečiamumą ir užtikrina, kad EMTT pavestos užduotys būtų tinkamai vykdomos. |
| Komisija užtikrina, kad įgyvendinant EMTT veiksmus būtų vadovaujamasi šio straipsnio 4 dalyje išdėstytais principais ir laikomasi 7 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytos EMTT bendrosios strategijos, kurią nustato Mokslo taryba. | Komisija užtikrina, kad įgyvendinant EMTT veiksmus būtų vadovaujamasi šio straipsnio 4 dalyje išdėstytais principais ir laikomasi 7 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytos EMTT bendrosios strategijos, kurią nustato Mokslo taryba. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6 straipsnis

6 straipsnis

Europos mokslinių tyrimų taryba

Europos mokslinių tyrimų taryba

1.   Komisija įsteigia Europos mokslinių tyrimų tarybą (EMTT), kad ji įgyvendintų su EMTT susijusius I veiklos srities „Atvirasis mokslas“ veiksmus. Ši EMTT pakeičia Sprendimu C(2013)1895 (7) įsteigtą EMTT.

1.   Komisija įsteigia Europos mokslinių tyrimų tarybą (EMTT), kad ji įgyvendintų su EMTT susijusius I veiklos srities „
  Pažangus
  atvirasis mokslas“ veiksmus. Ši EMTT pakeičia Sprendimu C(2013)1895 (7) įsteigtą EMTT.

2.   EMTT sudaro nepriklausoma Mokslo taryba, kaip numatyta 7 straipsnyje, ir tikslinė įgyvendinimo struktūra, kaip numatyta 8 straipsnyje.

2.   EMTT sudaro nepriklausoma Mokslo taryba, kaip numatyta 7 straipsnyje, ir tikslinė įgyvendinimo struktūra, kaip numatyta 8 straipsnyje.

3.   EMTT turi pirmininką, kuris renkamas iš vyresniųjų ir tarptautiniu mastu gerbiamų mokslininkų.

3.   EMTT turi pirmininką, kuris renkamas iš vyresniųjų ir tarptautiniu mastu gerbiamų mokslininkų.

Pirmininką ketverių metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta vieną kartą, skiria Komisija po skaidrios atrankos procedūros, kurioje dalyvauja nepriklausomas tam sudarytas paieškos komitetas. Įdarbinimo procedūrą ir atrinktąjį kandidatą patvirtina Mokslo taryba.

Pirmininką ketverių metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta vieną kartą, skiria Komisija po skaidrios atrankos procedūros, kurioje dalyvauja nepriklausomas tam sudarytas paieškos komitetas. Įdarbinimo procedūrą ir atrinktąjį kandidatą patvirtina Mokslo taryba.

Pirmininkas pirmininkauja Mokslo tarybai, užtikrina vadovavimą ir ryšius su tiksline įgyvendinimo struktūra, taip pat atstovauja jai mokslo pasaulyje.

Pirmininkas pirmininkauja Mokslo tarybai, užtikrina vadovavimą ir ryšius su tiksline įgyvendinimo struktūra, taip pat atstovauja jai mokslo pasaulyje.

4.   EMTT veikia vadovaudamasi mokslinės kompetencijos, autonomijos, rezultatyvumo, efektyvumo, skaidrumo ir atskaitomybės principais. Ji užtikrina pagal Sprendimą .../EB EMTT vykdytų veiksmų tęstinumą.

4.   EMTT veikia vadovaudamasi mokslinės kompetencijos, autonomijos, rezultatyvumo, efektyvumo, skaidrumo ir atskaitomybės principais. Ji užtikrina pagal Sprendimą .../EB EMTT vykdytų veiksmų tęstinumą.

5.   EMTT veikla remiami moksliniai tyrimai, kuriuos visose srityse vykdo Europos lygmeniu tarpusavyje konkuruojančios atskirų valstybių ir tarpvalstybinės grupės.

5.   EMTT veikla remiami moksliniai tyrimai, kuriuos visose srityse vykdo Europos lygmeniu tarpusavyje konkuruojančios atskirų valstybių ir tarpvalstybinės grupės.
  Parama inovacijoms, pvz., per koncepcijos patikrinimo sistemą, turėtų būti teikiama ir toliau, siekiant paskatinti greitesnį naujų atradimų transformaciją į komercinius ar socialiai vertingus produktus, procesus ir paslaugas. Norint prie to prisidėti, EMTT pasiūlymus pateikusiems pažangiems pareiškėjams, kurių pasiūlymai atitiko reikalavimus, tačiau negalėjo būti finansuojami dėl išteklių stygiaus, gali būti taikoma koncepcijos patikrinimo procedūra.

5a.
     
  Pažangumo ženklas skiriamas pareiškėjui, kuriam buvo taikoma EMTT koncepcijos patikrinimo procedūra, jeigu jo pasiūlymas yra tinkamas finansuoti, atitiko taikomus reikalavimus, bet negavo finansavimo.

6.   Komisija garantuoja EMTT autonomiją ir neliečiamumą ir užtikrina, kad EMTT pavestos užduotys būtų tinkamai vykdomos.

6.   Komisija garantuoja EMTT autonomiją ir neliečiamumą ir užtikrina, kad EMTT pavestos užduotys būtų tinkamai vykdomos.

Komisija užtikrina, kad įgyvendinant EMTT veiksmus būtų vadovaujamasi šio straipsnio 4 dalyje išdėstytais principais ir laikomasi 7 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytos EMTT bendrosios strategijos, kurią nustato Mokslo taryba.

Komisija užtikrina, kad įgyvendinant EMTT veiksmus būtų vadovaujamasi šio straipsnio 4 dalyje išdėstytais principais ir laikomasi 7 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytos EMTT bendrosios strategijos, kurią nustato Mokslo taryba.

Pakeitimas 17

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

7 straipsnis

7 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7 straipsnis | 7 straipsnis |
| EMTT Mokslo taryba | EMTT Mokslo taryba |
| 1.   Mokslo tarybą sudaro nepriekaištingos reputacijos ir atitinkamos kompetencijos mokslininkai, inžinieriai ir mokslo darbuotojai – įvairių amžiaus grupių moterys ir vyrai, – atstovaujantys kuo įvairesnėms mokslinių tyrimų sritims ir sprendimus priimantys asmeniškai, nepriklausomai nuo išorės interesų. | 1.   Mokslo tarybą sudaro nepriekaištingos reputacijos ir atitinkamos kompetencijos mokslininkai, inžinieriai ir mokslo darbuotojai – įvairių amžiaus grupių moterys ir vyrai, – atstovaujantys kuo įvairesnėms mokslinių tyrimų sritims ir sprendimus priimantys asmeniškai, nepriklausomai nuo išorės interesų. |
| Mokslo tarybos narius skiria Komisija, laikydamasi nepriklausomos ir skaidrios tų narių atrankos tvarkos, kuriai pritarė Mokslo taryba, taip pat pasitarusi su mokslo bendruomene ir pateikusi ataskaitą Europos Parlamentui bei Tarybai. | Mokslo tarybos narius skiria Komisija, laikydamasi nepriklausomos ir skaidrios tų narių atrankos tvarkos, kuriai pritarė Mokslo taryba, taip pat pasitarusi su mokslo bendruomene ir pateikusi ataskaitą Europos Parlamentui bei Tarybai. |
| Jie skiriami ne ilgesnei kaip ketverių metų kadencijai, kuri, taikant Mokslo tarybos veiklos nepertraukiamumą turinčią užtikrinti rotacijos sistemą, vieną kartą gali būti pratęsta. | Jie skiriami ne ilgesnei kaip ketverių metų kadencijai, kuri, taikant Mokslo tarybos veiklos nepertraukiamumą turinčią užtikrinti rotacijos sistemą, vieną kartą gali būti pratęsta. |
| 2.   Mokslo taryba tvirtina: | 2.   Mokslo taryba tvirtina: |
| a) | EMTT bendrąją strategiją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7 straipsnis

7 straipsnis

EMTT Mokslo taryba

EMTT Mokslo taryba

1.   Mokslo tarybą sudaro nepriekaištingos reputacijos ir atitinkamos kompetencijos mokslininkai, inžinieriai ir mokslo darbuotojai – įvairių amžiaus grupių moterys ir vyrai, – atstovaujantys kuo įvairesnėms mokslinių tyrimų sritims ir sprendimus priimantys asmeniškai, nepriklausomai nuo išorės interesų.

1.   Mokslo tarybą sudaro nepriekaištingos reputacijos ir atitinkamos kompetencijos mokslininkai, inžinieriai ir mokslo darbuotojai – įvairių amžiaus grupių moterys ir vyrai, – atstovaujantys kuo įvairesnėms mokslinių tyrimų sritims ir sprendimus priimantys asmeniškai, nepriklausomai nuo išorės interesų.

Mokslo tarybos narius skiria Komisija, laikydamasi nepriklausomos ir skaidrios tų narių atrankos tvarkos, kuriai pritarė Mokslo taryba, taip pat pasitarusi su mokslo bendruomene ir pateikusi ataskaitą Europos Parlamentui bei Tarybai.

Mokslo tarybos narius skiria Komisija, laikydamasi nepriklausomos ir skaidrios tų narių atrankos tvarkos, kuriai pritarė Mokslo taryba, taip pat pasitarusi su mokslo bendruomene ir pateikusi ataskaitą Europos Parlamentui bei Tarybai.

Jie skiriami ne ilgesnei kaip ketverių metų kadencijai, kuri, taikant Mokslo tarybos veiklos nepertraukiamumą turinčią užtikrinti rotacijos sistemą, vieną kartą gali būti pratęsta.

Jie skiriami ne ilgesnei kaip ketverių metų kadencijai, kuri, taikant Mokslo tarybos veiklos nepertraukiamumą turinčią užtikrinti rotacijos sistemą, vieną kartą gali būti pratęsta.

2.   Mokslo taryba tvirtina:

2.   Mokslo taryba tvirtina:

a)

EMTT bendrąją strategiją;

| a) | EMTT bendrąją strategiją; |
| --- | --- |

a)

EMTT bendrąją strategiją;

| b) | EMTT veiklos įgyvendinimo darbo programą; |
| --- | --- |

b)

EMTT veiklos įgyvendinimo darbo programą;

| b) | EMTT veiklos įgyvendinimo darbo programą; |
| --- | --- |

b)

EMTT veiklos įgyvendinimo darbo programą;

| c) | tarpusavio vertinimo ir pasiūlymų vertinimo, kuriuo remiantis sprendžiama, kurie pasiūlymai turėtų būti finansuojami, metodus ir procedūras; |
| --- | --- |

c)

tarpusavio vertinimo ir pasiūlymų vertinimo, kuriuo remiantis sprendžiama, kurie pasiūlymai turėtų būti finansuojami, metodus ir procedūras;

| c) | tarpusavio vertinimo ir pasiūlymų vertinimo, kuriuo remiantis sprendžiama, kurie pasiūlymai turėtų būti finansuojami, metodus ir procedūras; |
| --- | --- |

c)

tarpusavio vertinimo ir pasiūlymų vertinimo, kuriuo remiantis sprendžiama, kurie pasiūlymai turėtų būti finansuojami, metodus ir procedūras;

| d) | jos poziciją klausimais, kurie moksliniu požiūriu gali sustiprinti EMTT pasiekimus ir įtaką ir padidinti atliekamų mokslinių tyrimų kokybę; |
| --- | --- |

d)

jos poziciją klausimais, kurie moksliniu požiūriu gali sustiprinti EMTT pasiekimus ir įtaką ir padidinti atliekamų mokslinių tyrimų kokybę;

| d) | jos poziciją klausimais, kurie moksliniu požiūriu gali sustiprinti EMTT pasiekimus ir įtaką ir padidinti atliekamų mokslinių tyrimų kokybę; |
| --- | --- |

d)

jos poziciją klausimais, kurie moksliniu požiūriu gali sustiprinti EMTT pasiekimus ir įtaką ir padidinti atliekamų mokslinių tyrimų kokybę;

| e) | elgesio kodeksą, kuriame, inter alia, aptariami interesų konfliktų vengimo klausimai. |
| --- | --- |

e)

e)

elgesio kodeksą, kuriame, inter alia, aptariami interesų konfliktų vengimo klausimai.

elgesio kodeksą, kuriame, inter alia, aptariami interesų konfliktų vengimo klausimai.

Komisija nuo pagal pirmos pastraipos a, c
  , d
  ir
  e
  punktus nustatytų Mokslo tarybos pozicijų nukrypsta tik tuo atveju, jei mano, kad nesilaikyta šio sprendimo nuostatų. Tokiu atveju Komisija patvirtina priemones, kuriomis užtikrinamas specialiosios programos įgyvendinimo tęstinumas ir jos tikslų įgyvendinimas, ir nurodo klausimus, kurių atveju ji nukrypsta nuo Mokslo tarybos pozicijų, taip pat tai tinkamai pagrindžia.

, d

e

Komisija
  patvirtina elgesio kodeksą, kuriame, be kita ko, nustatoma, kaip vengti interesų konfliktų ir kad
  nuo pagal pirmos pastraipos a, c ir
  d
  punktus nustatytų Mokslo tarybos pozicijų
  Komisija
  nukrypsta tik tuo atveju, jei
  ji
  mano, kad nesilaikyta šio sprendimo nuostatų. Tokiu atveju Komisija patvirtina priemones, kuriomis užtikrinamas specialiosios programos įgyvendinimo tęstinumas ir jos tikslų įgyvendinimas, ir nurodo klausimus, kurių atveju ji nukrypsta nuo Mokslo tarybos pozicijų, taip pat tai tinkamai pagrindžia.

patvirtina elgesio kodeksą, kuriame, be kita ko, nustatoma, kaip vengti interesų konfliktų ir kad

d

Komisija

ji

3.   Mokslo taryba veikia pagal I priedo I veiklos srities 1 skirsnyje išdėstytus įgaliojimus.

3.   Mokslo taryba veikia pagal I priedo I veiklos srities 1 skirsnyje išdėstytus įgaliojimus.

4.   Mokslo taryba veikia vien tik siekdama įgyvendinti EMTT
  tikslą
  pagal 6 straipsnyje nustatytus principus. Ji veikia nepažeisdama etikos ir sąžiningumo principų, o savo darbą vykdo efektyviai ir
  kiek įmanoma skaidriau
  .

4.   Mokslo taryba veikia vien tik siekdama įgyvendinti EMTT
  tikslus
  pagal 6 straipsnyje nustatytus principus. Ji veikia
  visiškai nepriklausomai,
  nepažeisdama etikos ir sąžiningumo principų, o savo darbą vykdo efektyviai ir
  kuo skaidriau bei atviriau, kuo labiau prisidėdama prie EMTT indėlio siekiant ES mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos tikslų, ypač programos „Europos horizontas“ tikslų
  .

Pakeitimas 18

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

9 straipsnis

9 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9 straipsnis | 9 straipsnis |
| Europos inovacijų taryba | Europos inovacijų taryba |
| 1.   
  Komisija
  įsteigia Europos inovacijų tarybą (EIT)
  , kad ji įgyvendintų su EIT susijusius III veiklos srities „Atvirosios inovacijos“ veiksmus. EIT veikia orientuodamasi į proveržio ir radikalias inovacijas ir vadovaudamasi savarankiškumo, gebėjimo prisiimti riziką, rezultatyvumo, efektyvumo, skaidrumo ir atskaitomybės principais. | 1.   
  Pagal šio reglamento 7a straipsnį Komisija
  įsteigia Europos inovacijų tarybą (EIT). |
| | 1a.
     
  EIT dalyvavimas numatytas dviejose priemonėse „Pathfinder“ ir „Accelerator“, kaip aprašyta šio sprendimo I priede. EIT priemonės nuolat vertinamos siekiant sistemingai remti inovacijas. |
| | 1b.
     
  Kai tinkama, EIT tikslai ir veiksmai susiejami su kitomis programų dalimis, taip pat kitais nacionaliniais ir Sąjungos fondais, visų pirma Europos inovacijos ir technologijos institutu ir „InvestEU“. |
| 2.   EIT sudaro aukšto lygio valdyba (EIT valdyba), kaip numatyta 10 straipsnyje. | 2.   EIT sudaro aukšto lygio valdyba (EIT valdyba), kaip numatyta 10 straipsnyje. |
| 3.   Komisija užtikrina, kad EIT veikla būtų įgyvendinama: | 3.   Komisija užtikrina, kad EIT veikla būtų įgyvendinama: |
| a) | laikantis šio straipsnio 1 dalyje nustatytų principų ir deramai atsižvelgiant į EIT valdybos nuomonę dėl bendros EIT strategijos, nurodytos 10 straipsnio 1 dalies a punkte, ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9 straipsnis

9 straipsnis

Europos inovacijų taryba

Europos inovacijų taryba

1.   
  Komisija
  įsteigia Europos inovacijų tarybą (EIT)
  , kad ji įgyvendintų su EIT susijusius III veiklos srities „Atvirosios inovacijos“ veiksmus. EIT veikia orientuodamasi į proveržio ir radikalias inovacijas ir vadovaudamasi savarankiškumo, gebėjimo prisiimti riziką, rezultatyvumo, efektyvumo, skaidrumo ir atskaitomybės principais.

1.   
  Pagal šio reglamento 7a straipsnį Komisija
  įsteigia Europos inovacijų tarybą (EIT).

1a.
     
  EIT dalyvavimas numatytas dviejose priemonėse „Pathfinder“ ir „Accelerator“, kaip aprašyta šio sprendimo I priede. EIT priemonės nuolat vertinamos siekiant sistemingai remti inovacijas.

1b.
     
  Kai tinkama, EIT tikslai ir veiksmai susiejami su kitomis programų dalimis, taip pat kitais nacionaliniais ir Sąjungos fondais, visų pirma Europos inovacijos ir technologijos institutu ir „InvestEU“.

2.   EIT sudaro aukšto lygio valdyba (EIT valdyba), kaip numatyta 10 straipsnyje.

2.   EIT sudaro aukšto lygio valdyba (EIT valdyba), kaip numatyta 10 straipsnyje.

3.   Komisija užtikrina, kad EIT veikla būtų įgyvendinama:

3.   Komisija užtikrina, kad EIT veikla būtų įgyvendinama:

a)

laikantis šio straipsnio 1 dalyje nustatytų principų ir deramai atsižvelgiant į EIT valdybos nuomonę dėl bendros EIT strategijos, nurodytos 10 straipsnio 1 dalies a punkte, ir

| a) | laikantis šio straipsnio 1 dalyje nustatytų principų ir deramai atsižvelgiant į EIT valdybos nuomonę dėl bendros EIT strategijos, nurodytos 10 straipsnio 1 dalies a punkte, ir |
| --- | --- |

a)

laikantis šio straipsnio 1 dalyje nustatytų principų ir deramai atsižvelgiant į EIT valdybos nuomonę dėl bendros EIT strategijos, nurodytos 10 straipsnio 1 dalies a punkte, ir

| b) | dėl to neatsirastų konkurencijos iškraipymų, kurie prieštarautų bendrajam interesui. |
| --- | --- |

b)

dėl to neatsirastų konkurencijos iškraipymų, kurie prieštarautų bendrajam interesui.

| b) | dėl to neatsirastų konkurencijos iškraipymų, kurie prieštarautų bendrajam interesui. |
| --- | --- |

b)

dėl to neatsirastų konkurencijos iškraipymų, kurie prieštarautų bendrajam interesui.

4.   EIT mišraus finansavimo valdymo tikslu Komisija taiko netiesioginį valdymą arba, kai tai neįmanoma, gali įsteigti specialiosios paskirties įmonę. Komisija siekia užtikrinti kitų viešojo ir privačiojo sektorių investuotojų dalyvavimą. Kai tai neįmanoma pradžioje, specialiosios paskirties įmonė bus suformuota taip, kad galėtų pritraukti kitus viešojo ir privačiojo sektorių investuotojus, kad padidėtų Sąjungos įnašo sverto poveikis.

4.   EIT mišraus finansavimo valdymo tikslu Komisija taiko netiesioginį valdymą arba, kai tai neįmanoma, gali įsteigti specialiosios paskirties įmonę. Komisija siekia užtikrinti kitų viešojo ir privačiojo sektorių investuotojų dalyvavimą. Kai tai neįmanoma pradžioje, specialiosios paskirties įmonė bus suformuota taip, kad galėtų pritraukti kitus viešojo ir privačiojo sektorių investuotojus, kad padidėtų Sąjungos įnašo sverto poveikis.

4a.
     
  Komisija užtikrina Europos inovacijų tarybos ir Europos inovacijų ir technologijos instituto bendradarbiavimą, visų pirma pasitelkiant Žinių ir inovacijos bendrijas (ŽIB).

Pakeitimas 19

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

10 straipsnis

10 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 10 straipsnis | 10 straipsnis |
| Europos inovacijų tarybos valdyba | Europos inovacijų tarybos valdyba |
| 1.   EIT valdyba pataria Komisijai dėl: | 1.   EIT valdyba pataria Komisijai dėl: |
| a) | III veiklos srities
  „Atvirosios inovacijos“
  EIT elemento bendros strategijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

10 straipsnis

10 straipsnis

Europos inovacijų tarybos valdyba

Europos inovacijų tarybos valdyba

1.   EIT valdyba pataria Komisijai dėl:

1.   EIT valdyba pataria Komisijai dėl:

a)

III veiklos srities
  „Atvirosios inovacijos“
  EIT elemento bendros strategijos;

„Atvirosios inovacijos“

| a) | III veiklos srities
  „Novatoriška Europa“
  EIT elemento bendros strategijos; |
| --- | --- |

a)

III veiklos srities
  „Novatoriška Europa“
  EIT elemento bendros strategijos;

„Novatoriška Europa“

| b) | darbo programos EIT veiksmams įgyvendinti; |
| --- | --- |

b)

darbo programos EIT veiksmams įgyvendinti;

| b) | darbo programos EIT veiksmams įgyvendinti; |
| --- | --- |

b)

darbo programos EIT veiksmams įgyvendinti;

| c) | Pasiūlymų inovatyvumo ir rizikos pobūdžio ir tinkamos dotacijų, nuosavo kapitalo ir kitų formų EIT akceleratoriaus finansavimo pusiausvyros vertinimo kriterijų; |
| --- | --- |

c)

Pasiūlymų inovatyvumo ir rizikos pobūdžio ir tinkamos dotacijų, nuosavo kapitalo ir kitų formų EIT akceleratoriaus finansavimo pusiausvyros vertinimo kriterijų;

| c) | pasiūlymų inovatyvumo ir rizikos pobūdžio ir tinkamos dotacijų, nuosavo kapitalo ir kitų formų EIT akceleratoriaus finansavimo pusiausvyros vertinimo kriterijų; |
| --- | --- |

c)

pasiūlymų inovatyvumo ir rizikos pobūdžio ir tinkamos dotacijų, nuosavo kapitalo ir kitų formų EIT akceleratoriaus finansavimo pusiausvyros vertinimo kriterijų;

| d) | strateginio projektų portfelio nustatymo; |
| --- | --- |

d)

strateginio projektų portfelio nustatymo;

| d) | strateginio projektų portfelio nustatymo; |
| --- | --- |

d)

strateginio projektų portfelio nustatymo;

| e) | programos vadovų profilio. |
| --- | --- |

e)

programos vadovų profilio.

| e) | programos vadovų profilio; |
| --- | --- |

e)

programos vadovų profilio;

| ea) | sisteminis ir nuolatinis EIT veiksmų vertinimo procesas. |
| --- | --- |

ea)

ea)

sisteminis ir nuolatinis EIT veiksmų vertinimo procesas.

sisteminis ir nuolatinis EIT veiksmų vertinimo procesas.

2.   Gavusi prašymą EIT valdyba gali teikti rekomendacijas Komisijai:

2.   Gavusi prašymą EIT valdyba
  , ir kai tai tinkama koordinuojant veiklą su Europos inovacijos ir technologijos instituto valdančiąja taryba,
  gali teikti rekomendacijas Komisijai:

| a) | bet kokiu klausimu, kuris inovacijų požiūriu gali gerinti ir skatinti inovacijų ekosistemas visoje Europoje, padėti siekti EIT elemento tikslų bei didinti jo poveikį ir didinti novatoriškų įmonių gebėjimą diegti savo sprendimus; |
| --- | --- |

a)

bet kokiu klausimu, kuris inovacijų požiūriu gali gerinti ir skatinti inovacijų ekosistemas visoje Europoje, padėti siekti EIT elemento tikslų bei didinti jo poveikį ir didinti novatoriškų įmonių gebėjimą diegti savo sprendimus;

| a) | bet kokiu klausimu, kuris inovacijų požiūriu gali gerinti ir skatinti inovacijų ekosistemas visoje Europoje, padėti siekti EIT elemento tikslų bei didinti jo poveikį ir didinti novatoriškų įmonių gebėjimą diegti savo sprendimus; |
| --- | --- |

a)

bet kokiu klausimu, kuris inovacijų požiūriu gali gerinti ir skatinti inovacijų ekosistemas visoje Europoje, padėti siekti EIT elemento tikslų bei didinti jo poveikį ir didinti novatoriškų įmonių gebėjimą diegti savo sprendimus;

| b) | bendradarbiaujant su atitinkamomis Komisijos tarnybomis nustatyti galimas reguliavimo kliūtis, su kuriomis susiduria verslininkai, visų pirma tie, kuriems suteikta parama pagal EIT elementą; |
| --- | --- |

b)

bendradarbiaujant su atitinkamomis Komisijos tarnybomis nustatyti galimas reguliavimo kliūtis, su kuriomis susiduria verslininkai, visų pirma tie, kuriems suteikta parama pagal EIT elementą;

| b) | bendradarbiaujant su atitinkamomis Komisijos tarnybomis
  ir Europos inovacijos ir technologijos institutu
  nustatyti galimas reguliavimo kliūtis, su kuriomis susiduria verslininkai, visų pirma tie, kuriems suteikta parama pagal EIT elementą; |
| --- | --- |

b)

bendradarbiaujant su atitinkamomis Komisijos tarnybomis
  ir Europos inovacijos ir technologijos institutu
  nustatyti galimas reguliavimo kliūtis, su kuriomis susiduria verslininkai, visų pirma tie, kuriems suteikta parama pagal EIT elementą;

ir Europos inovacijos ir technologijos institutu

| c) | dėl atsirandančių EIT portfelio technologijų tendencijų, kad remiantis jomis būtų galima priimti programavimo sprendimus dėl kitų specialiosios programos dalių; |
| --- | --- |

c)

dėl atsirandančių EIT portfelio technologijų tendencijų, kad remiantis jomis būtų galima priimti programavimo sprendimus dėl kitų specialiosios programos dalių;

| c) | dėl atsirandančių EIT portfelio technologijų tendencijų, kad remiantis jomis būtų galima priimti programavimo sprendimus dėl kitų specialiosios programos dalių; |
| --- | --- |

c)

dėl atsirandančių EIT portfelio technologijų tendencijų, kad remiantis jomis būtų galima priimti programavimo sprendimus dėl kitų specialiosios programos dalių;

| d) | konkrečių klausimų, kuriais reikėtų EIT valdybos patarimo, nustatymo. |
| --- | --- |

d)

konkrečių klausimų, kuriais reikėtų EIT valdybos patarimo, nustatymo.

| d) | konkrečių klausimų, kuriais reikėtų EIT valdybos patarimo, nustatymo. |
| --- | --- |

d)

konkrečių klausimų, kuriais reikėtų EIT valdybos patarimo, nustatymo.

konkrečių

EIT valdyba veikia siekdama EIT
  elemento tikslų
  . Ji veikia nepažeisdama etikos ir sąžiningumo principų, o savo darbą vykdo efektyviai ir
  skaidriai
  .

elemento tikslų

skaidriai

EIT valdyba veikia siekdama EIT
  tikslų atsižvelgdama į ES pramonės strategiją, jos konkurencingumą ir pasaulinius uždavinius
  . Ji veikia nepažeisdama etikos ir sąžiningumo principų, o savo darbą vykdo efektyviai
  , skaidriai
  ir
  atvirai, stengdamasi išvengti konkurencijos iškraipymų vidaus rinkoje
  .

tikslų atsižvelgdama į ES pramonės strategiją, jos konkurencingumą ir pasaulinius uždavinius

, skaidriai

atvirai, stengdamasi išvengti konkurencijos iškraipymų vidaus rinkoje

EIT valdyba veikia pagal I priedo III veiklos srities 1 skirsnyje išdėstytus įgaliojimus.

EIT valdyba veikia pagal I priedo III veiklos srities 1 skirsnyje išdėstytus įgaliojimus.

3.   EIT valdybą sudaro nuo 15 iki 20 aukšto lygio asmenų iš įvairių Europos inovacijų ekosistemos dalių, įskaitant verslininkus, įmonių
  vadovus
  , investuotojus ir
  mokslininkus
  . Ji prisideda prie informavimo veiklos, o EIT valdybos nariai siekia didinti EIT vardo prestižą.

3.   EIT valdybą sudaro nuo 15 iki 20
  nepriklausomų
  aukšto lygio asmenų iš įvairių Europos
  mokslinių tyrimų ir
  inovacijų ekosistemos dalių, įskaitant verslininkus
  iš visų dydžių
  įmonių
  , ekonomistus
  , investuotojus
  , mokslininkus
  ir
  inovacijų politikos akademinius ekspertus
  . Ji prisideda prie informavimo veiklos, o EIT valdybos nariai siekia didinti EIT vardo prestižą.

EIT valdybos narius skiria Komisija, paskelbusi atvirą kvietimą teikti kandidatūras arba pareikšti susidomėjimą, arba ir viena, ir kita, priklausomai nuo to, kas Komisijos nuomone yra tinkamiau, taip pat atsižvelgdama į poreikį užtikrinti pusiausvyrą pagal narių patirtį, lytį, amžių ir geografinį pasiskirstymą.

EIT valdybos narius skiria Komisija, paskelbusi atvirą kvietimą teikti kandidatūras arba pareikšti susidomėjimą, arba ir viena, ir kita, priklausomai nuo to, kas Komisijos nuomone yra tinkamiau, taip pat atsižvelgdama į poreikį užtikrinti pusiausvyrą pagal narių patirtį, lytį, amžių ir geografinį pasiskirstymą.

Jie skiriami
  dvejų
  metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta
  du kartus
  , taikant paskyrimų rotacijos sistemą (
  nariai skiriami
  kas dvejus metus).

dvejų

du kartus

nariai skiriami

Jie skiriami
  trejų
  metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta
  vieną kartą
  , taikant paskyrimų rotacijos sistemą (
  pusė narių keičiasi
  kas dvejus metus).

trejų

vieną kartą

pusė narių keičiasi

4.   EIT valdyba turi pirmininką, kurį skiria Komisija po skaidrios atrankos procedūros. Pirmininkas yra
  su inovacijų pasauliu susijęs aukšto rango viešas asmuo
  .

4.   EIT valdyba turi pirmininką, kurį skiria Komisija po skaidrios atrankos procedūros. Pirmininkas yra
  aukšto rango asmuo, turintis patvirtintos ekspertinės patirties mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje
  .

Pirmininkas skiriamas ne ilgesnei kaip
  ketverių
  metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta vieną kartą.

ketverių

Pirmininkas skiriamas ne ilgesnei kaip
  trejų
  metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta vieną kartą.

trejų

Pirmininkas pirmininkauja EIT valdybai, rengia posėdžius, skiria nariams užduotis ir gali sukurti specialius pogrupius, visų pirma siekiant nustatyti atsirandančias EIT portfelio technologijų tendencijas. Jis viešina EIT, palaiko ryšius su Komisija ir atstovauja EIT inovacijų pasaulyje. Kad pirmininkas galėtų vykdyti savo pareigas, Komisija
  gali
  jam
  suteikti
  administracinę paramą.

gali

suteikti

Pirmininkas pirmininkauja EIT valdybai, rengia posėdžius, skiria nariams užduotis ir gali sukurti specialius pogrupius, visų pirma siekiant nustatyti atsirandančias EIT portfelio technologijų tendencijas. Jis viešina EIT
  ir jos vaidmenį įgyvendinant programą ir Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų tikslus
  , palaiko ryšius su Komisija ir atstovauja EIT
  mokslinių tyrimų ir
  inovacijų pasaulyje. Kad pirmininkas galėtų vykdyti savo pareigas, Komisija
  suteikia
  jam administracinę paramą.

ir jos vaidmenį įgyvendinant programą ir Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų tikslus

mokslinių tyrimų ir

suteikia

5.   Komisija nustato elgesio kodeksą, kuriame, be kita ko, aptariama, kaip išvengti interesų konfliktų. Pradėdami eiti pareigas EIT valdybos nariai
  turėtų
  sutikti laikytis elgesio kodekso nuostatų.

5.   Komisija nustato elgesio kodeksą, kuriame, be kita ko, aptariama, kaip išvengti interesų konfliktų. Pradėdami eiti pareigas EIT valdybos nariai
  privalo
  sutikti laikytis elgesio kodekso nuostatų.

Pakeitimas 20

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

11 straipsnis

11 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 11 straipsnis | 11 straipsnis |
| Darbo programos | Strateginis planavimas ir
  darbo programos |
| | -1.
     
  Specialiosios programos įgyvendinimas turi būti grindžiamas specialiais kas dvejus metus apibrėžiamais mokslinių tyrimų ir inovacijų planais, kurie tvirtinami priimant deleguotuosius aktus pagal šio reglamento 6 straipsnį ir kuriuos rengiant vadovaujamasi skaidriu, įtraukiu ir strateginiu daugiamečiu mokslinių tyrimų ir inovacijos veiklos planavimo procesu, visų pirma atsižvelgiant į veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir Europos pramonės konkurencingumas“. Privalomos daugelį suinteresuotųjų subjektų apimančios konsultacijos su nacionalinėmis valdžios institucijomis, Europos Parlamentu ir mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų sričių suinteresuotųjų subjektų atstovais, įskaitant pilietinę visuomenę, dėl prioritetų ir tinkamų veiksmų rūšių ir įgyvendinimo formų, taip pat ir įgyvendinant misijas ir Europos partnerystes, užtikrina reikalingas tarpdisciplinines tarpsektorines perspektyvas ir derėjimą su kitomis susijusiomis esamomis iniciatyvomis Sąjungos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis. Tai padės pritraukti papildomų privačiųjų ir viešųjų finansų ir taip stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę, kaip aprašyta šio sprendimo I priede. |
| 1.   Programa įgyvendinama vykdant Finansinio reglamento 110 straipsnyje nurodytas darbo programas.
  Jos parengiamos laikantis strateginio planavimo proceso, kaip aprašyta šio sprendimo I priede. | 1.   
  Remiantis mokslinių tyrimų ir inovacijų planu,
  programa įgyvendinama vykdant Finansinio reglamento 110 straipsnyje nurodytas darbo programas. |
| Kai taikoma, darbo programose nustatoma bendra derinimo operacijoms rezervuota suma. | Kai taikoma, darbo programose nustatoma bendra derinimo operacijoms rezervuota suma. |
| 2.   Komisija įgyvendinimo aktais priima atskiras darbo programas, skirtas veiksmams pagal toliau išvardytus elementus, nustatytus šio sprendimo 3 straipsnio 1 dalyje, įgyvendinti: | 2.   Komisija įgyvendinimo aktais priima atskiras darbo programas, skirtas veiksmams pagal toliau išvardytus elementus, nustatytus šio sprendimo 3 straipsnio 1 dalyje, įgyvendinti: |
| a) | EMTT; darbo programą pagal 7 straipsnio 2 dalies b punktą nustato Mokslo taryba, laikydamasi 12 straipsnio 3 dalyje nurodytos patariamosios procedūros. Komisija nuo Mokslo tarybos sudarytos darbo programos nukrypsta tik tuo atveju, jei mano, kad ji neatitinka šio sprendimo nuostatų. Tuo atveju Komisija priima darbo programą įgyvendinimo aktu, laikydamasi 12 straipsnio 4 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Komisija tinkamai pagrindžia šią priemonę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

11 straipsnis

11 straipsnis

Darbo programos

Strateginis planavimas ir
  darbo programos

Strateginis planavimas ir

-1.
     
  Specialiosios programos įgyvendinimas turi būti grindžiamas specialiais kas dvejus metus apibrėžiamais mokslinių tyrimų ir inovacijų planais, kurie tvirtinami priimant deleguotuosius aktus pagal šio reglamento 6 straipsnį ir kuriuos rengiant vadovaujamasi skaidriu, įtraukiu ir strateginiu daugiamečiu mokslinių tyrimų ir inovacijos veiklos planavimo procesu, visų pirma atsižvelgiant į veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir Europos pramonės konkurencingumas“. Privalomos daugelį suinteresuotųjų subjektų apimančios konsultacijos su nacionalinėmis valdžios institucijomis, Europos Parlamentu ir mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų sričių suinteresuotųjų subjektų atstovais, įskaitant pilietinę visuomenę, dėl prioritetų ir tinkamų veiksmų rūšių ir įgyvendinimo formų, taip pat ir įgyvendinant misijas ir Europos partnerystes, užtikrina reikalingas tarpdisciplinines tarpsektorines perspektyvas ir derėjimą su kitomis susijusiomis esamomis iniciatyvomis Sąjungos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis. Tai padės pritraukti papildomų privačiųjų ir viešųjų finansų ir taip stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę, kaip aprašyta šio sprendimo I priede.

1.   Programa įgyvendinama vykdant Finansinio reglamento 110 straipsnyje nurodytas darbo programas.
  Jos parengiamos laikantis strateginio planavimo proceso, kaip aprašyta šio sprendimo I priede.

1.   
  Remiantis mokslinių tyrimų ir inovacijų planu,
  programa įgyvendinama vykdant Finansinio reglamento 110 straipsnyje nurodytas darbo programas.

Kai taikoma, darbo programose nustatoma bendra derinimo operacijoms rezervuota suma.

Kai taikoma, darbo programose nustatoma bendra derinimo operacijoms rezervuota suma.

2.   Komisija įgyvendinimo aktais priima atskiras darbo programas, skirtas veiksmams pagal toliau išvardytus elementus, nustatytus šio sprendimo 3 straipsnio 1 dalyje, įgyvendinti:

2.   Komisija įgyvendinimo aktais priima atskiras darbo programas, skirtas veiksmams pagal toliau išvardytus elementus, nustatytus šio sprendimo 3 straipsnio 1 dalyje, įgyvendinti:

a)

EMTT; darbo programą pagal 7 straipsnio 2 dalies b punktą nustato Mokslo taryba, laikydamasi 12 straipsnio 3 dalyje nurodytos patariamosios procedūros. Komisija nuo Mokslo tarybos sudarytos darbo programos nukrypsta tik tuo atveju, jei mano, kad ji neatitinka šio sprendimo nuostatų. Tuo atveju Komisija priima darbo programą įgyvendinimo aktu, laikydamasi 12 straipsnio 4 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Komisija tinkamai pagrindžia šią priemonę;

| a) | EMTT; darbo programą pagal 7 straipsnio 2 dalies b punktą nustato Mokslo taryba, laikydamasi 12 straipsnio 3 dalyje nurodytos patariamosios procedūros. Komisija nuo Mokslo tarybos sudarytos darbo programos nukrypsta tik tuo atveju, jei mano, kad ji neatitinka šio sprendimo nuostatų. Tuo atveju Komisija priima darbo programą įgyvendinimo aktu, laikydamasi 12 straipsnio 4 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Komisija tinkamai pagrindžia šią priemonę; |
| --- | --- |

a)

EMTT; darbo programą pagal 7 straipsnio 2 dalies b punktą nustato Mokslo taryba, laikydamasi 12 straipsnio 3 dalyje nurodytos patariamosios procedūros. Komisija nuo Mokslo tarybos sudarytos darbo programos nukrypsta tik tuo atveju, jei mano, kad ji neatitinka šio sprendimo nuostatų. Tuo atveju Komisija priima darbo programą įgyvendinimo aktu, laikydamasi 12 straipsnio 4 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Komisija tinkamai pagrindžia šią priemonę;

| b) | visos veiklos srities „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ veiksmų grupės, programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“, mokslinių tyrimų infrastruktūros, parama inovacijų ekosistemoms,
  dalijimasis kompetencija
  ir Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos reformavimas ir gerinimas, laikydamasi 12 straipsnio 4 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros; |
| --- | --- |

b)

visos veiklos srities „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ veiksmų grupės, programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“, mokslinių tyrimų infrastruktūros, parama inovacijų ekosistemoms,
  dalijimasis kompetencija
  ir Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos reformavimas ir gerinimas, laikydamasi 12 straipsnio 4 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros;

dalijimasis kompetencija

| b) | visos veiklos srities „Pasauliniai uždaviniai ir
  Europos
  pramonės konkurencingumas“ veiksmų grupės, programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“, mokslinių tyrimų infrastruktūros, parama
  Europos
  inovacijų ekosistemoms,
  kompetencijos sklaida
  ir
  dalyvių skaičiaus didinimas,
  Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos reformavimas ir gerinimas, laikydamasi 12 straipsnio 4 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros; |
| --- | --- |

b)

visos veiklos srities „Pasauliniai uždaviniai ir
  Europos
  pramonės konkurencingumas“ veiksmų grupės, programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“, mokslinių tyrimų infrastruktūros, parama
  Europos
  inovacijų ekosistemoms,
  kompetencijos sklaida
  ir
  dalyvių skaičiaus didinimas,
  Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos reformavimas ir gerinimas, laikydamasi 12 straipsnio 4 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros;

Europos

Europos

kompetencijos sklaida

dalyvių skaičiaus didinimas,

| c) | darbo programa pagal 10 straipsnio 1 dalies b punktą rengiama remiantis EIT valdybos rekomendacija, laikantis 12 straipsnio 4 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros; |
| --- | --- |

c)

darbo programa pagal 10 straipsnio 1 dalies b punktą rengiama remiantis EIT valdybos rekomendacija, laikantis 12 straipsnio 4 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros;

| c) | darbo programa pagal 10 straipsnio 1 dalies b punktą rengiama remiantis EIT valdybos rekomendacija, laikantis 12 straipsnio 4 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros; |
| --- | --- |

c)

darbo programa pagal 10 straipsnio 1 dalies b punktą rengiama remiantis EIT valdybos rekomendacija, laikantis 12 straipsnio 4 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros;

| d) | daugiametėje darbo programoje atsižvelgiama į Sprendime 96/282/Euratomas nurodytą JTC valdytojų tarybos nuomonę. |
| --- | --- |

d)

daugiametėje darbo programoje atsižvelgiama į Sprendime 96/282/Euratomas nurodytą JTC valdytojų tarybos nuomonę.

| d) | daugiametėje darbo programoje atsižvelgiama į Sprendime 96/282/Euratomas nurodytą JTC valdytojų tarybos nuomonę. |
| --- | --- |

d)

daugiametėje darbo programoje atsižvelgiama į Sprendime 96/282/Euratomas nurodytą JTC valdytojų tarybos nuomonę.

3.   Be Finansinio reglamento 110 straipsnyje nustatyto reikalavimo, šio straipsnio 2 dalyje nurodytose darbo programose atitinkamai nurodoma:

3.   Be Finansinio reglamento 110 straipsnyje nustatyto reikalavimo, šio straipsnio 2 dalyje nurodytose darbo programose atitinkamai nurodoma:

| a) | informacija apie kiekvienam veiksmui
  ir
  misijai skirtą sumą ir preliminarų įgyvendinimo tvarkaraštį; |
| --- | --- |

a)

informacija apie kiekvienam veiksmui
  ir
  misijai skirtą sumą ir preliminarų įgyvendinimo tvarkaraštį;

ir

| a) | informacija apie kiekvienam veiksmui, misijai
  ir Europos partnerystei
  skirtą sumą ir
  programos biudžeto dalį bei
  preliminarų įgyvendinimo tvarkaraštį; |
| --- | --- |

a)

informacija apie kiekvienam veiksmui, misijai
  ir Europos partnerystei
  skirtą sumą ir
  programos biudžeto dalį bei
  preliminarų įgyvendinimo tvarkaraštį;

ir Europos partnerystei

programos biudžeto dalį bei

| b) | dotacijų prioritetai, atrankos ir sutarties sudarymo kriterijai, skirtingų skyrimo kriterijų lyginamasis svoris ir didžiausia galima visų finansuoti tinkamų sąnaudų finansavimo dalis; |
| --- | --- |

b)

dotacijų prioritetai, atrankos ir sutarties sudarymo kriterijai, skirtingų skyrimo kriterijų lyginamasis svoris ir didžiausia galima visų finansuoti tinkamų sąnaudų finansavimo dalis;

| b) | dotacijų prioritetai, atrankos ir sutarties sudarymo kriterijai, skirtingų skyrimo kriterijų lyginamasis svoris ir didžiausia galima visų finansuoti tinkamų sąnaudų finansavimo dalis; |
| --- | --- |

b)

dotacijų prioritetai, atrankos ir sutarties sudarymo kriterijai, skirtingų skyrimo kriterijų lyginamasis svoris ir didžiausia galima visų finansuoti tinkamų sąnaudų finansavimo dalis;

| c) | suma, skirta mišriam finansavimui pagal Reglamento ... Bendrosios programos / dalyvavimo taisyklių reglamento 41–43 straipsnius; |
| --- | --- |

c)

suma, skirta mišriam finansavimui pagal Reglamento ... Bendrosios programos / dalyvavimo taisyklių reglamento 41–43 straipsnius;

| c) | suma, skirta mišriam finansavimui pagal Reglamento ... Bendrosios programos / dalyvavimo taisyklių reglamento 41–43 straipsnius; |
| --- | --- |

c)

suma, skirta mišriam finansavimui pagal Reglamento ... Bendrosios programos / dalyvavimo taisyklių reglamento 41–43 straipsnius;

| d) | papildomos paramos gavėjams taikomos prievolės pagal Bendrosios programos / dalyvavimo taisyklių reglamento 35 ir 37 straipsnius. |
| --- | --- |

d)

papildomos paramos gavėjams taikomos prievolės pagal Bendrosios programos / dalyvavimo taisyklių reglamento 35 ir 37 straipsnius.

| d) | papildomos paramos gavėjams taikomos prievolės pagal Bendrosios programos / dalyvavimo taisyklių reglamento 35 ir 37 straipsnius. |
| --- | --- |

d)

papildomos paramos gavėjams taikomos prievolės pagal Bendrosios programos / dalyvavimo taisyklių reglamento 35 ir 37 straipsnius.

Pakeitimas 21

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

12 a straipsnis (naujas)

12 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12a straipsnis |
| | Valdančioji taryba sveikatos klausimais |
| | 1.
     
  Komisija įsteigia Valdančiąją tarybą sveikatos klausimais, atsakingą už veiksmų pagal II ramstį „Pasauliniai uždaviniai ir Europos pramonės konkurencingumas“, susijusių su veiksmų grupe „Sveikata“, įgyvendinimą. |
| | 2.
     
  Valdančiąją tarybą sveikatos klausimais sudaro 15–20 aukšto lygio asmenų, atrinktų iš įvairių disciplinų ir veiklos sričių, susijusių su moksliniais tyrimais, inovacijomis, visuomenės sveikata ir gerove. |
| | 3.
     
  Valdančioji taryba sveikatos klausimais didžiausią dėmesį skiria šiems principams: ES ir nacionalinių sveikatos programų, taip pat veiksmų grupės „Sveikata“ ir kitų programos „Europos horizontas“ dalių, įskaitant misijas ir partnerystes, koordinavimui ir sąveikai. Valdančioji taryba skatina pacientų ir visuomenės dalyvavimą ir teiks mokslines konsultacijas bei rekomendacijas. Vykdant šiuos veiksmus turėtų būti skatinami vertės teikiantys moksliniai tyrimai sveikatos srityje, randami geresni su sveikata susijusių klausimų sprendimai ir mažinama nelygybė sveikatos srityje. |
| | 4.
     
  Valdančioji taryba sveikatos klausimais prisideda prie: |
| | a) | veiksmų grupės „Sveikata“ strategijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12a straipsnis

12a straipsnis

Valdančioji taryba sveikatos klausimais

Valdančioji taryba sveikatos klausimais

1.
     
  Komisija įsteigia Valdančiąją tarybą sveikatos klausimais, atsakingą už veiksmų pagal II ramstį „Pasauliniai uždaviniai ir Europos pramonės konkurencingumas“, susijusių su veiksmų grupe „Sveikata“, įgyvendinimą.

2.
     
  Valdančiąją tarybą sveikatos klausimais sudaro 15–20 aukšto lygio asmenų, atrinktų iš įvairių disciplinų ir veiklos sričių, susijusių su moksliniais tyrimais, inovacijomis, visuomenės sveikata ir gerove.

3.
     
  Valdančioji taryba sveikatos klausimais didžiausią dėmesį skiria šiems principams: ES ir nacionalinių sveikatos programų, taip pat veiksmų grupės „Sveikata“ ir kitų programos „Europos horizontas“ dalių, įskaitant misijas ir partnerystes, koordinavimui ir sąveikai. Valdančioji taryba skatina pacientų ir visuomenės dalyvavimą ir teiks mokslines konsultacijas bei rekomendacijas. Vykdant šiuos veiksmus turėtų būti skatinami vertės teikiantys moksliniai tyrimai sveikatos srityje, randami geresni su sveikata susijusių klausimų sprendimai ir mažinama nelygybė sveikatos srityje.

4.
     
  Valdančioji taryba sveikatos klausimais prisideda prie:

a)

a)

veiksmų grupės „Sveikata“ strategijos;

veiksmų grupės „Sveikata“ strategijos;

| b) | sveikatos programų, susijusių ramsčių, pvz., EIT, EMTT, taip pat strateginių partnerysčių ir ES struktūrinių fondų koordinavimo ir bendradarbiavimo valdymo plano. Pagal šį planą turi būti užtikrinamas didesnis esamų finansinių mechanizmų, skirtų sveikatos srities moksliniams tyrimams, matomumas ir koordinavimas, valdomas koordinavimas ir bendradarbiavimas bei plėtojamos su sveikata susijusios darbo programos ir užduotys; |
| --- | --- |

b)

b)

sveikatos programų, susijusių ramsčių, pvz., EIT, EMTT, taip pat strateginių partnerysčių ir ES struktūrinių fondų koordinavimo ir bendradarbiavimo valdymo plano. Pagal šį planą turi būti užtikrinamas didesnis esamų finansinių mechanizmų, skirtų sveikatos srities moksliniams tyrimams, matomumas ir koordinavimas, valdomas koordinavimas ir bendradarbiavimas bei plėtojamos su sveikata susijusios darbo programos ir užduotys;

sveikatos programų, susijusių ramsčių, pvz., EIT, EMTT, taip pat strateginių partnerysčių ir ES struktūrinių fondų koordinavimo ir bendradarbiavimo valdymo plano. Pagal šį planą turi būti užtikrinamas didesnis esamų finansinių mechanizmų, skirtų sveikatos srities moksliniams tyrimams, matomumas ir koordinavimas, valdomas koordinavimas ir bendradarbiavimas bei plėtojamos su sveikata susijusios darbo programos ir užduotys;

| c) | su sveikata susijusių misijų rengimo, atrankos ir įgyvendinimo metodų ir procedūrų; |
| --- | --- |

c)

c)

su sveikata susijusių misijų rengimo, atrankos ir įgyvendinimo metodų ir procedūrų;

su sveikata susijusių misijų rengimo, atrankos ir įgyvendinimo metodų ir procedūrų;

| d) | sąlygų piliečiams dalyvauti ir įsitraukti priimant sprendimus „iš apačios į viršų“ sudarymo; |
| --- | --- |

d)

d)

sąlygų piliečiams dalyvauti ir įsitraukti priimant sprendimus „iš apačios į viršų“ sudarymo;

sąlygų piliečiams dalyvauti ir įsitraukti priimant sprendimus „iš apačios į viršų“ sudarymo;

| e) | finansavimo strategijų ir mechanizmų, kuriais sudaromos sąlygos vykdyti ilgalaikius projektus ir vykdyti plataus užmojo misijas, tvarumo didinimo; |
| --- | --- |

e)

e)

finansavimo strategijų ir mechanizmų, kuriais sudaromos sąlygos vykdyti ilgalaikius projektus ir vykdyti plataus užmojo misijas, tvarumo didinimo;

finansavimo strategijų ir mechanizmų, kuriais sudaromos sąlygos vykdyti ilgalaikius projektus ir vykdyti plataus užmojo misijas, tvarumo didinimo;

| f) | vaisingo tarptautinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje, kuris maksimaliai padidintų Europos potencialą ir duotų rezultatų sveikatos priežiūros sistemų srityje, užtikrinimo; |
| --- | --- |

f)

f)

vaisingo tarptautinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje, kuris maksimaliai padidintų Europos potencialą ir duotų rezultatų sveikatos priežiūros sistemų srityje, užtikrinimo;

vaisingo tarptautinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje, kuris maksimaliai padidintų Europos potencialą ir duotų rezultatų sveikatos priežiūros sistemų srityje, užtikrinimo;

| g) | naudojimosi daugiadalykiais moksliniais tyrimais ligų srityse, kuriose yra tam tikrų bendrų aspektų, taip mažinant dubliavimąsi ir izoliuotą mokslinių tyrimų veiklą, didinimo; |
| --- | --- |

g)

g)

naudojimosi daugiadalykiais moksliniais tyrimais ligų srityse, kuriose yra tam tikrų bendrų aspektų, taip mažinant dubliavimąsi ir izoliuotą mokslinių tyrimų veiklą, didinimo;

naudojimosi daugiadalykiais moksliniais tyrimais ligų srityse, kuriose yra tam tikrų bendrų aspektų, taip mažinant dubliavimąsi ir izoliuotą mokslinių tyrimų veiklą, didinimo;

| h) | informuotumo apie programą „Europos horizontas“ ir jos teikiamą naudą ES piliečiams didinimo, ES valdymo organų atsakomybės už mokslą ir mokslinius tyrimus susiskaidymo problemos sprendimo, esamų finansavimo mechanizmų racionalizavimo. |
| --- | --- |

h)

h)

informuotumo apie programą „Europos horizontas“ ir jos teikiamą naudą ES piliečiams didinimo, ES valdymo organų atsakomybės už mokslą ir mokslinius tyrimus susiskaidymo problemos sprendimo, esamų finansavimo mechanizmų racionalizavimo.

informuotumo apie programą „Europos horizontas“ ir jos teikiamą naudą ES piliečiams didinimo, ES valdymo organų atsakomybės už mokslą ir mokslinius tyrimus susiskaidymo problemos sprendimo, esamų finansavimo mechanizmų racionalizavimo.

5.
     
  Valdančioji taryba sveikatos klausimais parengia išsamią mokslinių tyrimų strategiją ir vadovauja su sveikata susijusių darbo programų ir misijų rengimui, taip papildydama už atitinkamą misiją atsakingos valdybos veiklą.

6.
     
  Valdančioji taryba sveikatos klausimais yra nepriklausoma mokslinė suinteresuotųjų subjektų grupė, kurią sudaro biomedicininių mokslinių tyrimų ir inovacijų, kitų susijusių mokslinių tyrimų ir pramonės sektorių atstovai ir kurioje aktyviai dalyvauja pacientų atstovai ir piliečiai.

7.
     
  Valdančiosios tarybos sveikatos klausimams spręsti narius skiria Komisija, paskelbusi atvirą kvietimą teikti kandidatūras arba pareikšti susidomėjimą, arba ir viena, ir kita, priklausomai nuo to, kas yra tinkamiau, taip pat atsižvelgdama į poreikį užtikrinti pusiausvyrą pagal narių patirtį, lytį, amžių ir geografinį pasiskirstymą. Jie skiriami dvejų metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta du kartus, taikant paskyrimų rotacijos sistemą (nariai skiriami kas dvejus metus).

8.
     
  Valdančioji taryba sveikatos klausimais turi pirmininką, kurį skiria Komisija po skaidrios atrankos procedūros. Pirmininkas yra su moksliniais tyrimais sveikatos srityje susijęs aukšto rango viešas asmuo.

9.
     
  Valdančiosios tarybos veikla ir pasiekti rezultatai peržiūrimi ir pranešami programos tarpinio vertinimo ataskaitoje, kurioje nurodomos priemonės siekiant pratęsti, pritaikyti arba užbaigti grupės veiklą atsižvelgiant į peržiūros rezultatus.

Pakeitimas 22

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedas „Programos veikla“

I priedas „Programos veikla“

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| PROGRAMOS VEIKLA | PROGRAMOS VEIKLA |
| Įgyvendinant programą bus taikomos šios nuostatos. | Įgyvendinant programą bus taikomos šios nuostatos. |
| Strateginis planavimas | Strateginis planavimas |
| Integruotas
  programos „Europos horizontas“
  lygmens
  tikslų įgyvendinimas
  bus užtikrintas daugiamečiu strateginiu planavimu
  . Taip
  planuojant
  bus sutelktas dėmesys į 
  bendrą
  programos poveikį ir į skirtingų dalių derėjimą, taip pat į sinergiją su kitomis ES programomis bei parama, teikiama kitoms ES politikos sritims
  ir gaunama iš jų
  . | Programa „Europos horizontas“ įgyvendinama vykdant įtraukų ir skaidrų programos finansuojamos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos strateginio planavimo procesą. Laikantis strateginio planavimo proceso, užtikrinamas
  programos „Europos horizontas“ tikslų įgyvendinimas
  šiuo tikslu apibrėžiant finansavimo prioritetus
  . Taip bus sutelktas dėmesys į programos poveikį ir į skirtingų dalių derėjimą, taip pat į sinergiją su kitomis ES programomis bei parama, teikiama kitoms ES politikos sritims. |
| | Strateginio planavimo procesas ir strateginio mokslinių tyrimų ir inovacijų plano patvirtinimas priimant deleguotąjį aktą padidins atsakomybę ir supratimą apie programos tikslą didesnėje visuomenės dalyje ir sudarys sąlygas teisės aktų leidėjams, suinteresuotiesiems subjektams ir valstybėms narėms gauti visą informaciją apie numatytas iniciatyvas. Strateginio planavimo procesas padės formuoti ir įgyvendinti atitinkamų apimamų sričių politiką Sąjungos lygmeniu ir papildyti valstybių narių politikos sritis, taip pat užtikrinti, kad pagrindiniai ES politikos tikslai būtų atspindėti programoje „Europos horizontas“ ir remiami pagal ją, skiriant atitinkamus išteklius. Tai sudarys sąlygas supaprastinti finansavimo aplinką, išvengti dubliavimo ir sutampančių finansavimo galimybių, sykiu pritraukiant papildomų privačiųjų ir viešųjų finansų, taip pat padės skatinti greitesnę mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų sklaidą ir panaudojimą. |
| | Sistemingas, tarpdisciplininis, įvairius sektorius ir įvairias politikos sritis apimantis požiūris į mokslinius tyrimus ir inovacijas užtikrins, kad būtų galima spręsti visuomeninius ir ekonominius uždavinius, kad būtų kaupiamos žinios ir, kai įmanoma, sudarys palankias sąlygas kurtis naujoms konkurencingoms ir tvarioms įmonėms ir pramonės šakoms, socialinėms ir technologinėms naujovėms, skatins konkurenciją, privačiojo sektoriaus investicijas ir vidaus rinkoje išsaugos vienodas konkurencijos sąlygas. |
| Strateginio planavimo procese bus skatinamas aktyvus piliečių ir pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimas
  visuose
  mokslinių tyrimų ir inovacijų
  etapuose
  , bendras žinių kūrimas, veiksmingas lyčių lygybės skatinimas, įskaitant lyčių aspekto integravimą į mokslinių tyrimų ir inovacijų
  turinį
  , taip pat bus
  užtikrinamas ir
  skatinamas aukščiausių etikos ir sąžiningumo standartų laikymasis. | Strateginio planavimo procese bus skatinamas aktyvus piliečių ir pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimas mokslinių tyrimų ir inovacijų
  veikloje
  , bendras žinių kūrimas, veiksmingas lyčių lygybės skatinimas, įskaitant lyčių aspekto integravimą į mokslinių tyrimų ir inovacijų
  veiklą
  , taip pat bus skatinamas aukščiausių etikos ir sąžiningumo standartų laikymasis. |
| Šiame procese vyks intensyvios konsultacijos ir keitimasis informacija
  su valstybėmis narėmis
  ir
  ,
  kai tikslinga
  ,
  Europos Parlamentu
  , ir
  įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis dėl prioritetų
  ,
  misijų
  pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ ir tinkamų rūšių
  veiksmų
  ,
  kurių reikėtų imtis
  ,
  ypač dėl Europos partnerystės organizacijų
  . | Siekdama įgyvendinti šiuos tikslus, Komisija pradės atvirų konsultacijų etapą
  su valstybėmis narėmis
  , Europos Parlamentu
  ,
  įvairiais suinteresuotaisiais subjektais
  ,
  įskaitant, be kita ko
  ,
  mokslo bendruomenę, mokslinių tyrimų
  ir
  technologijų organizacijos, pramonę ir pilietinės visuomenės organizacijas. Šios konsultacijos apims programos strateginius prioritetus
  ,
  įskaitant misijas
  pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ ir tinkamų rūšių
  priemones
  ,
  ypač Europos partnerystes. Konsultacijų rezultatai bus paskelbti specialiame tinklalapyje, kuriame taip pat turėtų būti pateikta informacija apie strateginio planavimo turinį ir procesą. |
| | Kalbant apie Europos partnerystes, pažymėtina, kad strateginiame mokslinių tyrimų ir inovacijų plane bus aptartas ir logiškai pagrįstas Europos partnerysčių sukūrimas, sujungimas ir laipsniškas jų veiklos nutraukimas. Turėtų būti svarstoma galimybė peržiūros metu teigiamai įvertintas bendras technologijų iniciatyvas ir sutartines viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystes tęsti po 2020 m., atsižvelgiant į jų pridėtinę vertę darant socialinį ir ekonominį poveikį bei pritraukiant privačių investicijų, taip pat turint omenyje jų indėlį užtikrinant fondų sąveiką. |
| | Esamos ir galimos naujos ŽIB bus apibrėžtos pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto strateginės inovacijų darbotvarkės, laikantis strateginio mokslinių tyrimų ir inovacijų plano. Vis dėlto, visų naujų ŽIB kūrimui turėtų būti taikoma sąlyga – tinkamas finansavimas, leidžiantis esamoms ŽIB plėtoti ekosistemas, megzti partnerystes ir veiksmingai siekti jų plataus užmojo tikslų bei juos įgyvendinti. |
| | Vykdant šią programą ir toliau bus remiamos pagal programą „Horizontas 2020“ remtos ateities ir besiformuojančių technologijų (ABT) pavyzdinės iniciatyvos. Kitos ABT pavyzdinės iniciatyvos, kurios iš esmės yra analogiškos misijoms, pagal šią bendrąją programą gali būti remiamos kaip į ateities ir besiformuojančias technologijas orientuotos misijos. Misijos turėtų padėti stiprinti su bendradarbiavimu susijusius programos aspektus ir papildyti dabartines Europos partnerystes, kurios galėtų veikti kaip misijų įgyvendinimą padedantys užtikrinti ramsčiai. Misijoms bus būdingi technologiniai ir visuomeniniai elementai, be to, jos bus apibrėžtos glaudžiai bendradarbiaujant su visais susijusiais generaliniais direktoratais. Misijos bus apibrėžtos vykdant strateginio planavimo procesą, kaip numatyta pagal reglamento 7 straipsnį ir šio sprendimo 5 straipsnį. |
| Remiantis tokiomis išsamiomis konsultacijomis, per strateginį planavimą bus nustatyti bendri tikslai ir bendros veiklos sritys, pvz., partnerystės sritys (siūlomu teisiniu pagrindu nustatomos tik bendro pobūdžio jų įgyvendinimo priemonės ir kriterijai) ir misijos sritys. | |
| Strateginis planavimas padės formuoti atitinkamų apimamų sričių politiką ir ją įgyvendinti ES lygmeniu ir papildyti valstybių narių politiką ir politikos metodus. Siekiant, kad moksliniai tyrimai ir inovacijos labiau padėtų įgyvendinti politiką, strateginio planavimo proceso metu bus atsižvelgta į ES politikos prioritetus. Taip pat bus atsižvelgta į prognozes, tyrimus, kitus mokslinius faktus ir svarbias esamas ES ir nacionalinio lygmens iniciatyvas. | |
| Strateginiuose planuose
  bus
  skatinama
  programos „Europos horizontas“ ir kitų Sąjungos programų
  , įskaitant Euratomo programą
  ,
  sinergija, todėl jie
  taps mokslinių tyrimų ir inovacijų atskaitos tašku visoms susijusioms ES biudžeto programoms
  ir su finansavimu nesusijusioms priemonėms. Taip bus paskatinta ir spartesnė mokslinių tyrimų
  ir
  inovacijų rezultatų sklaida ir panaudojimas ir išvengta finansavimo galimybių dubliavimo ir dalinio sutapimo. Strateginis planavimas
  sudarys sąlygas susieti Jungtinio tyrimų centro mokslinių tyrimų tiesioginius veiksmus su kitais programos lėšomis remiamais veiksmais, įskaitant rezultatų panaudojimą politikos reikmėms. | Per strateginio planavimo procesą
  bus
  nustatyti esami ryšiai tarp
  programos „Europos horizontas“ ir kitų Sąjungos programų
  bei pasiūlytos ES
  ,
  regioninių ir nacionalinių fondų sąveikos galimybės. Programa „Europos horizontas“
  taps mokslinių tyrimų ir inovacijų atskaitos tašku visoms susijusioms ES biudžeto programoms
  , siekiant padėti įgyvendinti ES politikos prioritetus
  ir
  tikslus. Ji taip pat
  sudarys sąlygas susieti Jungtinio tyrimų centro mokslinių tyrimų tiesioginius veiksmus su kitais programos lėšomis remiamais veiksmais, įskaitant rezultatų panaudojimą politikos
  rėmimo
  reikmėms. |
| Strateginiame plane bus išdėstyta daugiametė darbo programos turinio realizavimo strategija (kaip nurodyta 11 straipsnyje), kartu užtikrinant pakankamą lankstumą, kad būtų galima greitai reaguoti į nenumatytas galimybes ir krizes. Kadangi programos „Europos horizontas“ trukmė yra 7 metai, ekonominės, socialinės ir politinės aplinkybės, kuriomis ji bus įgyvendinama, per programos gyvavimo laiką gali kardinaliai pasikeisti. Reikia galimybių programą „Europos horizontas“ greitai pritaikyti prie šių pokyčių. Todėl bus galimybė numatyti paramą veiklai, kuri toliau tekste neapibrėžta, kai tai tinkamai pagrįsta, siekiant spręsti esminių pokyčių arba nenumatytų įvykių, politikos poreikių ar kritinių situacijų klausimus, pvz., reaguojant į didelę grėsmę sveikatai, kurią kelia, pvz., epidemijos. | |
| Įgyvendinant programą „Europos horizontas“ bus ypač stengiamasi užtikrinti subalansuotą ir platų požiūrį į mokslinius tyrimus ir inovacijas, kai neapsiribojama tik naujų produktų procesų ir paslaugų kūrimu žinių ir proveržių mokslo ir technologijų srityje pagrindu, bet vyks ir dabartinių technologijų pritaikymas naujoms reikmėms, nuolatinis tobulinimas, su technologijomis nesusijusių ir socialinių naujovių diegimas. Sistemingas, tarpdisciplininis, įvairius sektorius ir įvairias politikos sritis apimantis požiūris į mokslinių tyrimų inovacijas užtikrins, kad uždavinius būtų galima spręsti kartu sudarant palankias sąlygas kurtis naujoms konkurencingoms įmonėms ir pramonės šakoms, skatinant konkurenciją, privačiojo sektoriaus investicijas ir vidaus rinkoje išsaugant vienodas konkurencijos sąlygas. | |
| Veiklos srityse „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ ir „Atvirosios inovacijos“ mokslinius tyrimus ir inovacijas papildys veikla, glaudžiai susijusi su galutiniais naudotojais ir rinka, pvz., demonstravimas, bandymai arba koncepcijos pagrindimas; tačiau ši veikla neapima komercializacijos veiksmų, kurie nenumatyti mokslinių tyrimų ir inovacijų etape. Taip pat bus numatyta remti į paklausą orientuotą veiklą, kurią vykdant būtų paspartintas įvairių inovacijų panaudojimas ir sklaida. Dėmesys bus skiriamas neįpareigojantiems kvietimams pateikti pasiūlymus. | |
| Pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“, kuri grindžiama patirtimi, įgyta įgyvendinant programą „Horizontas 2020“, socialiniai ir humanitariniai mokslai bus visapusiškai integruoti į visas veiksmų grupes, įskaitant specialią ir siauro profilio veiklą. Atitinkamai su jūrų ir jūrininkystės sričių moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusi veikla bus įgyvendinta strategiškai ir kompleksiškai vadovaujantis ES integruota jūrų politika, bendra žuvininkystės politika ir tarptautiniais įsipareigojimais. | |
| Pagal šią programą ir toliau bus remiama pagal programą „Horizontas 2020“ programa remiama ateities ir besiformuojančių technologijų (ABT) pavyzdinė iniciatyva. Jei bus kitų ABT pavyzdinių iniciatyvų, jos, būdamos iš esmės analogiškos misijoms, bus pagal šią bendrąją programą remiamos kaip į ateities ir besiformuojančias technologijas orientuotos misijos. | |
| Dialogai su ES tarptautiniais partneriais mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo srityje bei politikos dialogai su pagrindiniais pasaulio regionais labai padės sistemingai nustatyti bendradarbiavimo galimybes, o pagal šalis ir (arba) regionus diferencijuotas bendradarbiavimas padės nustatyti prioritetus. | |
| Europos inovacijos ir technologijos institutas (EIT) dėl inovacijų ekosistemoms skiriamo dėmesio savaime atitinka programos „Europos horizontas“ veiklos sritį „Atvirosios inovacijos“, vis dėlto EIT žinių ir inovacijų bendrijų (ŽIB) planavimas strateginio planavimo procese bus derinamas su veiklos sritimi „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“. | |
| | Spartus mokslinių tyrimų rezultatų ir inovacijų diegimas |
| | Programa „Europos horizontas“ suteiks galimybę paramos gavėjams paraiškas dėl finansavimo teikti greičiau tais atvejais, kai tai numatyta darbo programoje, skirtoje visoms veiksmų grupėms, EIT ir uždaviniui „Kompetencijos sklaida“, apimančiam mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą. Remiantis sėkmingu dabartinės spartaus inovacijų diegimo priemonės įgyvendinimu pagal programą „Horizontas 2020“, šis metodas bus pagrįstas principu „iš apačios į viršų“ ir nuolatiniais atvirais konkursais bei šešių mėnesių neviršijančiu laikotarpiu iki dotacijos. Vykdant uždavinį „Kompetencijos sklaida“ pagal šį metodą bus remiamos mažiau išsivysčiusių ES šalių galimybės greičiau gauti lėšų laikantis principo „iš apačios į viršų“. Šis metodas bus taikomas ne mažiau kaip 15 proc. programos biudžeto daliai. |
| Sklaida ir informavimas | Sklaida ir informavimas |
| Pagal programą „Europos horizontas“ bus teikiama tikslinė parama atvirai prieigai prie mokslinių publikacijų, mokslo informacijos šaltinių ir kitų duomenų šaltinių. Sklaidos ir žinių skleidimo veikla taip pat bus remiama bendradarbiaujant su kitomis ES programomis, be kita ko, grupuojant rezultatus ir duomenis ir sudarant jų rinkinius pagal kalbas ir formatus tikslinėms auditorijoms ir piliečių, pramonės, viešojo administravimo institucijų,
  akademinės
  bendruomenės, pilietinės visuomenės organizacijų ir politikos formuotojų tinklams. Tuo tikslu įgyvendinant programą „Europos horizontas“ gali būti naudojamasi pažangiomis technologijomis ir duomenų analizės priemonėmis. | Pagal programą „Europos horizontas“ bus teikiama tikslinė parama atvirai prieigai prie mokslinių publikacijų, mokslo informacijos šaltinių ir kitų duomenų šaltinių. Sklaidos ir žinių skleidimo veikla taip pat bus remiama bendradarbiaujant su kitomis ES programomis, be kita ko, grupuojant rezultatus ir duomenis ir sudarant jų rinkinius pagal kalbas ir formatus tikslinėms auditorijoms ir piliečių, pramonės, viešojo administravimo institucijų,
  mokslo
  bendruomenės, pilietinės visuomenės organizacijų ir politikos formuotojų tinklams. Tuo tikslu įgyvendinant programą „Europos horizontas“ gali būti naudojamasi pažangiomis technologijomis ir duomenų analizės priemonėmis. |
| Tinkama parama bus teikiama mechanizmams, kurie apie programą informuoja potencialius pareiškėjus (pvz., nacionaliniai informacijos centrai). | Tinkama parama bus teikiama mechanizmams, kurie apie programą informuoja potencialius pareiškėjus (pvz., nacionaliniai informacijos centrai). |
| Komisija taip pat įgyvendins su programa „Europos horizontas“ susijusią informavimo ir komunikacijos veiklą, siekdama plačiau paskelbti, kad rezultatai buvo gauti pasinaudojant ES lėšomis. Be to, tokiomis priemonėmis kaip publikacijos, ryšiai su žiniasklaida, renginiai, duomenų saugyklos, mokslo informacijos šaltiniai, daugiakanalės platformos, svetainės ar tikslinis socialinių tinklų panaudojimas bus siekiama gerinti visuomenės suvokimą apie mokslinių tyrimų ir inovacijų svarbą ir platesnį ES finansuojamų mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikį ir aktualumą. Pagal programą „Europos horizontas“ parama taip pat bus teikiama paramos gavėjams, kad jie galėtų informuoti apie savo darbą ir jo poveikį plačiajai visuomenei. | Komisija taip pat įgyvendins su programa „Europos horizontas“ susijusią informavimo ir komunikacijos veiklą, siekdama plačiau paskelbti, kad rezultatai buvo gauti pasinaudojant ES lėšomis. Be to, tokiomis priemonėmis kaip publikacijos, ryšiai su žiniasklaida, renginiai, duomenų saugyklos, mokslo informacijos šaltiniai, daugiakanalės platformos, svetainės ar tikslinis socialinių tinklų panaudojimas bus siekiama gerinti visuomenės suvokimą apie mokslinių tyrimų ir inovacijų svarbą ir platesnį ES finansuojamų mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikį ir aktualumą. Pagal programą „Europos horizontas“ parama taip pat bus teikiama paramos gavėjams, kad jie galėtų informuoti apie savo darbą ir jo poveikį plačiajai visuomenei. |
| Rezultatų panaudojimas ir pritaikymas rinkoje | Rezultatų panaudojimas ir pritaikymas rinkoje |
| Komisija nustatys visapusiškas priemones programos „Europos horizontas“ rezultatams ir sukurtoms žinioms panaudoti. Tai paspartins jų naudojimą siekiant juos pritaikyti rinkoje ir sustiprins programos poveikį. | Komisija nustatys visapusiškas priemones programos „Europos horizontas“ rezultatams ir sukurtoms žinioms panaudoti
  , įskaitant standartizacijos skatinimą
  . Tai paspartins jų naudojimą siekiant juos pritaikyti rinkoje ir sustiprins programos poveikį. |
| Komisija sistemingai nustatys ir registruos pagal programą vykdomos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatus ir nieko nediskriminuodama šiuos rezultatus ir sukurtas žinias perduos arba skleis pramonei, visų dydžių įmonėms, viešojo administravimo institucijoms,
  akademinei
  bendruomenei, pilietinės visuomenės organizacijoms ir politikos formuotojams, kad augtų programos Europos pridėtinė vertė. | Komisija sistemingai nustatys ir registruos pagal programą vykdomos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatus ir nieko nediskriminuodama šiuos rezultatus ir sukurtas žinias perduos arba skleis pramonei, visų dydžių įmonėms, viešojo administravimo institucijoms,
  mokslo
  bendruomenei, pilietinės visuomenės organizacijoms ir politikos formuotojams, kad augtų programos Europos pridėtinė vertė.
  Naujajai Europos inovacijų tarybai bus taikoma speciali stebėsenos procedūra. |
| Tarptautinis bendradarbiavimas | Tarptautinis bendradarbiavimas |
| Didesnio poveikio bus pasiekta derinant veiksmus su kitomis pasaulio valstybėmis ir regionais, su kuriais vyks precedento neturinčio masto tarptautinis bendradarbiavimas. Remiantis abipusės naudos principu, partneriai visame pasaulyje bus kviečiami prisijungti prie ES veiksmų įgyvendinant iniciatyvas, kuriomis remiami ES veiksmai siekiant tvarumo, didesnės kompetencijos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje bei konkurencingumo. | Didesnio poveikio bus pasiekta derinant veiksmus su kitomis pasaulio valstybėmis ir regionais, su kuriais vyks precedento neturinčio masto tarptautinis bendradarbiavimas. Remiantis abipusės naudos principu, partneriai visame pasaulyje
  , įskaitant mokslo bendruomenę, pramonę, pilietinės visuomenės organizacijas, vyriausybę ir NVO,
  bus kviečiami prisijungti prie ES veiksmų įgyvendinant iniciatyvas, kuriomis remiami ES veiksmai siekiant tvarumo, didesnės kompetencijos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje bei konkurencingumo.
  Partneriams tarptautiniu mastu dalijantis žiniomis, pajėgumais ir infrastruktūra bus laikomasi bendrų metodų ir reguliavimo ir tai visoms šalims padės vykdyti sinerginę prekybą. |
| Bendrais tarptautiniais veiksmais bus užtikrintas efektyvus pasaulinių
  visuomenės
  uždavinių sprendimas ir darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimas, galimybė pasitelkti geriausius pasaulio talentus, kompetencija ir naudotis geriausiais ištekliais, didesnė novatoriškų sprendimų pasiūla ir paklausa. | Bendrais tarptautiniais veiksmais bus užtikrintas efektyvus pasaulinių uždavinių sprendimas ir darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimas, galimybė pasitelkti geriausius pasaulio talentus, kompetencija ir naudotis geriausiais ištekliais, didesnė novatoriškų sprendimų pasiūla ir paklausa.
  Tarptautinis bendradarbiavimas vyks atsižvelgiant į bendrus tikslus. Tai padės Europos tyrėjams bendradarbiauti su geriausiais jų srities tyrėjais. |
| Vertinimo darbo metodikos | Vertinimo darbo metodikos |
| Vertinimo procese pasitelkiant kompetentingus nepriklausomus ekspertus visos suinteresuotosios šalys, bendruomenės ir interesų atstovai yra skatinami aktyviau dalyvauti programoje – tai būtina sąlyga siekiant užtikrinti finansuojamos veiklos kokybę ir aktualumą. | Vertinimo procese pasitelkiant kompetentingus nepriklausomus ekspertus visos suinteresuotosios šalys, bendruomenės ir interesų atstovai yra skatinami aktyviau dalyvauti programoje – tai būtina sąlyga siekiant užtikrinti finansuojamos veiklos kokybę ir aktualumą. |
| Komisija arba finansavimo įstaiga užtikrins proceso nešališkumą ir vengs interesų konfliktų vadovaujantis Finansinio reglamento 61 straipsniu. | Komisija arba finansavimo įstaiga užtikrins proceso nešališkumą ir vengs interesų konfliktų vadovaujantis Finansinio reglamento 61 straipsniu. |
| Išimties tvarka
  , kai reikia paskirti geriausius turimus ekspertus ir (arba) kvalifikuotų ekspertų sąrašas yra ribotas, nepriklausomi ekspertai, talkinantys vertinimo komitetui ar esantys jo nariais, gali vertinti specialius pasiūlymus, dėl kurių jie yra deklaravę galimai turintys interesų. Šiuo atveju Komisija arba finansavimo įstaiga imasi visų būtinų taisomųjų priemonių, kad užtikrintų vertinimo proceso sąžiningumą. Vertinimo procesas bus atitinkamai valdomas, įskaitant etapą, kurio metu tarpusavyje bendraus įvairūs ekspertai. Nustatydamas, kurie pasiūlymai yra tinkami finansuoti, vertinimo komitetas atsižvelgs į konkrečias aplinkybes. | Tais atvejais
  , kai reikia paskirti geriausius turimus ekspertus ir (arba) kvalifikuotų ekspertų sąrašas yra ribotas, nepriklausomi ekspertai, talkinantys vertinimo komitetui ar esantys jo nariais, gali vertinti specialius pasiūlymus, dėl kurių jie yra deklaravę galimai turintys interesų. Šiuo atveju Komisija arba finansavimo įstaiga imasi visų būtinų taisomųjų priemonių, kad užtikrintų vertinimo proceso sąžiningumą
  , taip pat ir interesų konflikto aspektu
  . Vertinimo procesas bus atitinkamai valdomas, įskaitant etapą, kurio metu tarpusavyje bendraus įvairūs ekspertai
  . Apie šio proceso taikymą bus pranešta metinėje programos stebėsenos ataskaitoje
  . Nustatydamas, kurie pasiūlymai yra tinkami finansuoti, vertinimo komitetas atsižvelgs į konkrečias aplinkybes. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

PROGRAMOS VEIKLA

PROGRAMOS VEIKLA

Įgyvendinant programą bus taikomos šios nuostatos.

Įgyvendinant programą bus taikomos šios nuostatos.

Strateginis planavimas

Strateginis planavimas

Integruotas
  programos „Europos horizontas“
  lygmens
  tikslų įgyvendinimas
  bus užtikrintas daugiamečiu strateginiu planavimu
  . Taip
  planuojant
  bus sutelktas dėmesys į 
  bendrą
  programos poveikį ir į skirtingų dalių derėjimą, taip pat į sinergiją su kitomis ES programomis bei parama, teikiama kitoms ES politikos sritims
  ir gaunama iš jų
  .

Integruotas

lygmens

bus užtikrintas daugiamečiu strateginiu planavimu

planuojant

bendrą

ir gaunama iš jų

Programa „Europos horizontas“ įgyvendinama vykdant įtraukų ir skaidrų programos finansuojamos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos strateginio planavimo procesą. Laikantis strateginio planavimo proceso, užtikrinamas
  programos „Europos horizontas“ tikslų įgyvendinimas
  šiuo tikslu apibrėžiant finansavimo prioritetus
  . Taip bus sutelktas dėmesys į programos poveikį ir į skirtingų dalių derėjimą, taip pat į sinergiją su kitomis ES programomis bei parama, teikiama kitoms ES politikos sritims.

Programa „Europos horizontas“ įgyvendinama vykdant įtraukų ir skaidrų programos finansuojamos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos strateginio planavimo procesą. Laikantis strateginio planavimo proceso, užtikrinamas

šiuo tikslu apibrėžiant finansavimo prioritetus

Strateginio planavimo procesas ir strateginio mokslinių tyrimų ir inovacijų plano patvirtinimas priimant deleguotąjį aktą padidins atsakomybę ir supratimą apie programos tikslą didesnėje visuomenės dalyje ir sudarys sąlygas teisės aktų leidėjams, suinteresuotiesiems subjektams ir valstybėms narėms gauti visą informaciją apie numatytas iniciatyvas. Strateginio planavimo procesas padės formuoti ir įgyvendinti atitinkamų apimamų sričių politiką Sąjungos lygmeniu ir papildyti valstybių narių politikos sritis, taip pat užtikrinti, kad pagrindiniai ES politikos tikslai būtų atspindėti programoje „Europos horizontas“ ir remiami pagal ją, skiriant atitinkamus išteklius. Tai sudarys sąlygas supaprastinti finansavimo aplinką, išvengti dubliavimo ir sutampančių finansavimo galimybių, sykiu pritraukiant papildomų privačiųjų ir viešųjų finansų, taip pat padės skatinti greitesnę mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų sklaidą ir panaudojimą.

Strateginio planavimo procesas ir strateginio mokslinių tyrimų ir inovacijų plano patvirtinimas priimant deleguotąjį aktą padidins atsakomybę ir supratimą apie programos tikslą didesnėje visuomenės dalyje ir sudarys sąlygas teisės aktų leidėjams, suinteresuotiesiems subjektams ir valstybėms narėms gauti visą informaciją apie numatytas iniciatyvas. Strateginio planavimo procesas padės formuoti ir įgyvendinti atitinkamų apimamų sričių politiką Sąjungos lygmeniu ir papildyti valstybių narių politikos sritis, taip pat užtikrinti, kad pagrindiniai ES politikos tikslai būtų atspindėti programoje „Europos horizontas“ ir remiami pagal ją, skiriant atitinkamus išteklius. Tai sudarys sąlygas supaprastinti finansavimo aplinką, išvengti dubliavimo ir sutampančių finansavimo galimybių, sykiu pritraukiant papildomų privačiųjų ir viešųjų finansų, taip pat padės skatinti greitesnę mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų sklaidą ir panaudojimą.

Sistemingas, tarpdisciplininis, įvairius sektorius ir įvairias politikos sritis apimantis požiūris į mokslinius tyrimus ir inovacijas užtikrins, kad būtų galima spręsti visuomeninius ir ekonominius uždavinius, kad būtų kaupiamos žinios ir, kai įmanoma, sudarys palankias sąlygas kurtis naujoms konkurencingoms ir tvarioms įmonėms ir pramonės šakoms, socialinėms ir technologinėms naujovėms, skatins konkurenciją, privačiojo sektoriaus investicijas ir vidaus rinkoje išsaugos vienodas konkurencijos sąlygas.

Sistemingas, tarpdisciplininis, įvairius sektorius ir įvairias politikos sritis apimantis požiūris į mokslinius tyrimus ir inovacijas užtikrins, kad būtų galima spręsti visuomeninius ir ekonominius uždavinius, kad būtų kaupiamos žinios ir, kai įmanoma, sudarys palankias sąlygas kurtis naujoms konkurencingoms ir tvarioms įmonėms ir pramonės šakoms, socialinėms ir technologinėms naujovėms, skatins konkurenciją, privačiojo sektoriaus investicijas ir vidaus rinkoje išsaugos vienodas konkurencijos sąlygas.

Strateginio planavimo procese bus skatinamas aktyvus piliečių ir pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimas
  visuose
  mokslinių tyrimų ir inovacijų
  etapuose
  , bendras žinių kūrimas, veiksmingas lyčių lygybės skatinimas, įskaitant lyčių aspekto integravimą į mokslinių tyrimų ir inovacijų
  turinį
  , taip pat bus
  užtikrinamas ir
  skatinamas aukščiausių etikos ir sąžiningumo standartų laikymasis.

visuose

etapuose

turinį

užtikrinamas ir

Strateginio planavimo procese bus skatinamas aktyvus piliečių ir pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimas mokslinių tyrimų ir inovacijų
  veikloje
  , bendras žinių kūrimas, veiksmingas lyčių lygybės skatinimas, įskaitant lyčių aspekto integravimą į mokslinių tyrimų ir inovacijų
  veiklą
  , taip pat bus skatinamas aukščiausių etikos ir sąžiningumo standartų laikymasis.

veikloje

veiklą

Šiame procese vyks intensyvios konsultacijos ir keitimasis informacija
  su valstybėmis narėmis
  ir
  ,
  kai tikslinga
  ,
  Europos Parlamentu
  , ir
  įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis dėl prioritetų
  ,
  misijų
  pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ ir tinkamų rūšių
  veiksmų
  ,
  kurių reikėtų imtis
  ,
  ypač dėl Europos partnerystės organizacijų
  .

Šiame procese vyks intensyvios konsultacijos ir keitimasis informacija

ir

kai tikslinga

Europos Parlamentu

įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis dėl prioritetų

misijų

veiksmų

kurių reikėtų imtis

ypač dėl Europos partnerystės organizacijų

Siekdama įgyvendinti šiuos tikslus, Komisija pradės atvirų konsultacijų etapą
  su valstybėmis narėmis
  , Europos Parlamentu
  ,
  įvairiais suinteresuotaisiais subjektais
  ,
  įskaitant, be kita ko
  ,
  mokslo bendruomenę, mokslinių tyrimų
  ir
  technologijų organizacijos, pramonę ir pilietinės visuomenės organizacijas. Šios konsultacijos apims programos strateginius prioritetus
  ,
  įskaitant misijas
  pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ ir tinkamų rūšių
  priemones
  ,
  ypač Europos partnerystes. Konsultacijų rezultatai bus paskelbti specialiame tinklalapyje, kuriame taip pat turėtų būti pateikta informacija apie strateginio planavimo turinį ir procesą.

Siekdama įgyvendinti šiuos tikslus, Komisija pradės atvirų konsultacijų etapą

, Europos Parlamentu

įvairiais suinteresuotaisiais subjektais

įskaitant, be kita ko

mokslo bendruomenę, mokslinių tyrimų

technologijų organizacijos, pramonę ir pilietinės visuomenės organizacijas. Šios konsultacijos apims programos strateginius prioritetus

įskaitant misijas

priemones

ypač Europos partnerystes. Konsultacijų rezultatai bus paskelbti specialiame tinklalapyje, kuriame taip pat turėtų būti pateikta informacija apie strateginio planavimo turinį ir procesą.

Kalbant apie Europos partnerystes, pažymėtina, kad strateginiame mokslinių tyrimų ir inovacijų plane bus aptartas ir logiškai pagrįstas Europos partnerysčių sukūrimas, sujungimas ir laipsniškas jų veiklos nutraukimas. Turėtų būti svarstoma galimybė peržiūros metu teigiamai įvertintas bendras technologijų iniciatyvas ir sutartines viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystes tęsti po 2020 m., atsižvelgiant į jų pridėtinę vertę darant socialinį ir ekonominį poveikį bei pritraukiant privačių investicijų, taip pat turint omenyje jų indėlį užtikrinant fondų sąveiką.

Kalbant apie Europos partnerystes, pažymėtina, kad strateginiame mokslinių tyrimų ir inovacijų plane bus aptartas ir logiškai pagrįstas Europos partnerysčių sukūrimas, sujungimas ir laipsniškas jų veiklos nutraukimas. Turėtų būti svarstoma galimybė peržiūros metu teigiamai įvertintas bendras technologijų iniciatyvas ir sutartines viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystes tęsti po 2020 m., atsižvelgiant į jų pridėtinę vertę darant socialinį ir ekonominį poveikį bei pritraukiant privačių investicijų, taip pat turint omenyje jų indėlį užtikrinant fondų sąveiką.

Esamos ir galimos naujos ŽIB bus apibrėžtos pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto strateginės inovacijų darbotvarkės, laikantis strateginio mokslinių tyrimų ir inovacijų plano. Vis dėlto, visų naujų ŽIB kūrimui turėtų būti taikoma sąlyga – tinkamas finansavimas, leidžiantis esamoms ŽIB plėtoti ekosistemas, megzti partnerystes ir veiksmingai siekti jų plataus užmojo tikslų bei juos įgyvendinti.

Esamos ir galimos naujos ŽIB bus apibrėžtos pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto strateginės inovacijų darbotvarkės, laikantis strateginio mokslinių tyrimų ir inovacijų plano. Vis dėlto, visų naujų ŽIB kūrimui turėtų būti taikoma sąlyga – tinkamas finansavimas, leidžiantis esamoms ŽIB plėtoti ekosistemas, megzti partnerystes ir veiksmingai siekti jų plataus užmojo tikslų bei juos įgyvendinti.

Vykdant šią programą ir toliau bus remiamos pagal programą „Horizontas 2020“ remtos ateities ir besiformuojančių technologijų (ABT) pavyzdinės iniciatyvos. Kitos ABT pavyzdinės iniciatyvos, kurios iš esmės yra analogiškos misijoms, pagal šią bendrąją programą gali būti remiamos kaip į ateities ir besiformuojančias technologijas orientuotos misijos. Misijos turėtų padėti stiprinti su bendradarbiavimu susijusius programos aspektus ir papildyti dabartines Europos partnerystes, kurios galėtų veikti kaip misijų įgyvendinimą padedantys užtikrinti ramsčiai. Misijoms bus būdingi technologiniai ir visuomeniniai elementai, be to, jos bus apibrėžtos glaudžiai bendradarbiaujant su visais susijusiais generaliniais direktoratais. Misijos bus apibrėžtos vykdant strateginio planavimo procesą, kaip numatyta pagal reglamento 7 straipsnį ir šio sprendimo 5 straipsnį.

Vykdant šią programą ir toliau bus remiamos pagal programą „Horizontas 2020“ remtos ateities ir besiformuojančių technologijų (ABT) pavyzdinės iniciatyvos. Kitos ABT pavyzdinės iniciatyvos, kurios iš esmės yra analogiškos misijoms, pagal šią bendrąją programą gali būti remiamos kaip į ateities ir besiformuojančias technologijas orientuotos misijos. Misijos turėtų padėti stiprinti su bendradarbiavimu susijusius programos aspektus ir papildyti dabartines Europos partnerystes, kurios galėtų veikti kaip misijų įgyvendinimą padedantys užtikrinti ramsčiai. Misijoms bus būdingi technologiniai ir visuomeniniai elementai, be to, jos bus apibrėžtos glaudžiai bendradarbiaujant su visais susijusiais generaliniais direktoratais. Misijos bus apibrėžtos vykdant strateginio planavimo procesą, kaip numatyta pagal reglamento 7 straipsnį ir šio sprendimo 5 straipsnį.

Remiantis tokiomis išsamiomis konsultacijomis, per strateginį planavimą bus nustatyti bendri tikslai ir bendros veiklos sritys, pvz., partnerystės sritys (siūlomu teisiniu pagrindu nustatomos tik bendro pobūdžio jų įgyvendinimo priemonės ir kriterijai) ir misijos sritys.

Remiantis tokiomis išsamiomis konsultacijomis, per strateginį planavimą bus nustatyti bendri tikslai ir bendros veiklos sritys, pvz., partnerystės sritys (siūlomu teisiniu pagrindu nustatomos tik bendro pobūdžio jų įgyvendinimo priemonės ir kriterijai) ir misijos sritys.

Strateginis planavimas padės formuoti atitinkamų apimamų sričių politiką ir ją įgyvendinti ES lygmeniu ir papildyti valstybių narių politiką ir politikos metodus. Siekiant, kad moksliniai tyrimai ir inovacijos labiau padėtų įgyvendinti politiką, strateginio planavimo proceso metu bus atsižvelgta į ES politikos prioritetus. Taip pat bus atsižvelgta į prognozes, tyrimus, kitus mokslinius faktus ir svarbias esamas ES ir nacionalinio lygmens iniciatyvas.

Strateginis planavimas padės formuoti atitinkamų apimamų sričių politiką ir ją įgyvendinti ES lygmeniu ir papildyti valstybių narių politiką ir politikos metodus. Siekiant, kad moksliniai tyrimai ir inovacijos labiau padėtų įgyvendinti politiką, strateginio planavimo proceso metu bus atsižvelgta į ES politikos prioritetus. Taip pat bus atsižvelgta į prognozes, tyrimus, kitus mokslinius faktus ir svarbias esamas ES ir nacionalinio lygmens iniciatyvas.

Strateginiuose planuose
  bus
  skatinama
  programos „Europos horizontas“ ir kitų Sąjungos programų
  , įskaitant Euratomo programą
  ,
  sinergija, todėl jie
  taps mokslinių tyrimų ir inovacijų atskaitos tašku visoms susijusioms ES biudžeto programoms
  ir su finansavimu nesusijusioms priemonėms. Taip bus paskatinta ir spartesnė mokslinių tyrimų
  ir
  inovacijų rezultatų sklaida ir panaudojimas ir išvengta finansavimo galimybių dubliavimo ir dalinio sutapimo. Strateginis planavimas
  sudarys sąlygas susieti Jungtinio tyrimų centro mokslinių tyrimų tiesioginius veiksmus su kitais programos lėšomis remiamais veiksmais, įskaitant rezultatų panaudojimą politikos reikmėms.

Strateginiuose planuose

skatinama

, įskaitant Euratomo programą

sinergija, todėl jie

ir su finansavimu nesusijusioms priemonėms. Taip bus paskatinta ir spartesnė mokslinių tyrimų

inovacijų rezultatų sklaida ir panaudojimas ir išvengta finansavimo galimybių dubliavimo ir dalinio sutapimo. Strateginis planavimas

Per strateginio planavimo procesą
  bus
  nustatyti esami ryšiai tarp
  programos „Europos horizontas“ ir kitų Sąjungos programų
  bei pasiūlytos ES
  ,
  regioninių ir nacionalinių fondų sąveikos galimybės. Programa „Europos horizontas“
  taps mokslinių tyrimų ir inovacijų atskaitos tašku visoms susijusioms ES biudžeto programoms
  , siekiant padėti įgyvendinti ES politikos prioritetus
  ir
  tikslus. Ji taip pat
  sudarys sąlygas susieti Jungtinio tyrimų centro mokslinių tyrimų tiesioginius veiksmus su kitais programos lėšomis remiamais veiksmais, įskaitant rezultatų panaudojimą politikos
  rėmimo
  reikmėms.

Per strateginio planavimo procesą

nustatyti esami ryšiai tarp

bei pasiūlytos ES

regioninių ir nacionalinių fondų sąveikos galimybės. Programa „Europos horizontas“

, siekiant padėti įgyvendinti ES politikos prioritetus

tikslus. Ji taip pat

rėmimo

Strateginiame plane bus išdėstyta daugiametė darbo programos turinio realizavimo strategija (kaip nurodyta 11 straipsnyje), kartu užtikrinant pakankamą lankstumą, kad būtų galima greitai reaguoti į nenumatytas galimybes ir krizes. Kadangi programos „Europos horizontas“ trukmė yra 7 metai, ekonominės, socialinės ir politinės aplinkybės, kuriomis ji bus įgyvendinama, per programos gyvavimo laiką gali kardinaliai pasikeisti. Reikia galimybių programą „Europos horizontas“ greitai pritaikyti prie šių pokyčių. Todėl bus galimybė numatyti paramą veiklai, kuri toliau tekste neapibrėžta, kai tai tinkamai pagrįsta, siekiant spręsti esminių pokyčių arba nenumatytų įvykių, politikos poreikių ar kritinių situacijų klausimus, pvz., reaguojant į didelę grėsmę sveikatai, kurią kelia, pvz., epidemijos.

Strateginiame plane bus išdėstyta daugiametė darbo programos turinio realizavimo strategija (kaip nurodyta 11 straipsnyje), kartu užtikrinant pakankamą lankstumą, kad būtų galima greitai reaguoti į nenumatytas galimybes ir krizes. Kadangi programos „Europos horizontas“ trukmė yra 7 metai, ekonominės, socialinės ir politinės aplinkybės, kuriomis ji bus įgyvendinama, per programos gyvavimo laiką gali kardinaliai pasikeisti. Reikia galimybių programą „Europos horizontas“ greitai pritaikyti prie šių pokyčių. Todėl bus galimybė numatyti paramą veiklai, kuri toliau tekste neapibrėžta, kai tai tinkamai pagrįsta, siekiant spręsti esminių pokyčių arba nenumatytų įvykių, politikos poreikių ar kritinių situacijų klausimus, pvz., reaguojant į didelę grėsmę sveikatai, kurią kelia, pvz., epidemijos.

Įgyvendinant programą „Europos horizontas“ bus ypač stengiamasi užtikrinti subalansuotą ir platų požiūrį į mokslinius tyrimus ir inovacijas, kai neapsiribojama tik naujų produktų procesų ir paslaugų kūrimu žinių ir proveržių mokslo ir technologijų srityje pagrindu, bet vyks ir dabartinių technologijų pritaikymas naujoms reikmėms, nuolatinis tobulinimas, su technologijomis nesusijusių ir socialinių naujovių diegimas. Sistemingas, tarpdisciplininis, įvairius sektorius ir įvairias politikos sritis apimantis požiūris į mokslinių tyrimų inovacijas užtikrins, kad uždavinius būtų galima spręsti kartu sudarant palankias sąlygas kurtis naujoms konkurencingoms įmonėms ir pramonės šakoms, skatinant konkurenciją, privačiojo sektoriaus investicijas ir vidaus rinkoje išsaugant vienodas konkurencijos sąlygas.

Įgyvendinant programą „Europos horizontas“ bus ypač stengiamasi užtikrinti subalansuotą ir platų požiūrį į mokslinius tyrimus ir inovacijas, kai neapsiribojama tik naujų produktų procesų ir paslaugų kūrimu žinių ir proveržių mokslo ir technologijų srityje pagrindu, bet vyks ir dabartinių technologijų pritaikymas naujoms reikmėms, nuolatinis tobulinimas, su technologijomis nesusijusių ir socialinių naujovių diegimas. Sistemingas, tarpdisciplininis, įvairius sektorius ir įvairias politikos sritis apimantis požiūris į mokslinių tyrimų inovacijas užtikrins, kad uždavinius būtų galima spręsti kartu sudarant palankias sąlygas kurtis naujoms konkurencingoms įmonėms ir pramonės šakoms, skatinant konkurenciją, privačiojo sektoriaus investicijas ir vidaus rinkoje išsaugant vienodas konkurencijos sąlygas.

Veiklos srityse „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ ir „Atvirosios inovacijos“ mokslinius tyrimus ir inovacijas papildys veikla, glaudžiai susijusi su galutiniais naudotojais ir rinka, pvz., demonstravimas, bandymai arba koncepcijos pagrindimas; tačiau ši veikla neapima komercializacijos veiksmų, kurie nenumatyti mokslinių tyrimų ir inovacijų etape. Taip pat bus numatyta remti į paklausą orientuotą veiklą, kurią vykdant būtų paspartintas įvairių inovacijų panaudojimas ir sklaida. Dėmesys bus skiriamas neįpareigojantiems kvietimams pateikti pasiūlymus.

Veiklos srityse „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ ir „Atvirosios inovacijos“ mokslinius tyrimus ir inovacijas papildys veikla, glaudžiai susijusi su galutiniais naudotojais ir rinka, pvz., demonstravimas, bandymai arba koncepcijos pagrindimas; tačiau ši veikla neapima komercializacijos veiksmų, kurie nenumatyti mokslinių tyrimų ir inovacijų etape. Taip pat bus numatyta remti į paklausą orientuotą veiklą, kurią vykdant būtų paspartintas įvairių inovacijų panaudojimas ir sklaida. Dėmesys bus skiriamas neįpareigojantiems kvietimams pateikti pasiūlymus.

Pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“, kuri grindžiama patirtimi, įgyta įgyvendinant programą „Horizontas 2020“, socialiniai ir humanitariniai mokslai bus visapusiškai integruoti į visas veiksmų grupes, įskaitant specialią ir siauro profilio veiklą. Atitinkamai su jūrų ir jūrininkystės sričių moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusi veikla bus įgyvendinta strategiškai ir kompleksiškai vadovaujantis ES integruota jūrų politika, bendra žuvininkystės politika ir tarptautiniais įsipareigojimais.

Pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“, kuri grindžiama patirtimi, įgyta įgyvendinant programą „Horizontas 2020“, socialiniai ir humanitariniai mokslai bus visapusiškai integruoti į visas veiksmų grupes, įskaitant specialią ir siauro profilio veiklą. Atitinkamai su jūrų ir jūrininkystės sričių moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusi veikla bus įgyvendinta strategiškai ir kompleksiškai vadovaujantis ES integruota jūrų politika, bendra žuvininkystės politika ir tarptautiniais įsipareigojimais.

Pagal šią programą ir toliau bus remiama pagal programą „Horizontas 2020“ programa remiama ateities ir besiformuojančių technologijų (ABT) pavyzdinė iniciatyva. Jei bus kitų ABT pavyzdinių iniciatyvų, jos, būdamos iš esmės analogiškos misijoms, bus pagal šią bendrąją programą remiamos kaip į ateities ir besiformuojančias technologijas orientuotos misijos.

Pagal šią programą ir toliau bus remiama pagal programą „Horizontas 2020“ programa remiama ateities ir besiformuojančių technologijų (ABT) pavyzdinė iniciatyva. Jei bus kitų ABT pavyzdinių iniciatyvų, jos, būdamos iš esmės analogiškos misijoms, bus pagal šią bendrąją programą remiamos kaip į ateities ir besiformuojančias technologijas orientuotos misijos.

Dialogai su ES tarptautiniais partneriais mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo srityje bei politikos dialogai su pagrindiniais pasaulio regionais labai padės sistemingai nustatyti bendradarbiavimo galimybes, o pagal šalis ir (arba) regionus diferencijuotas bendradarbiavimas padės nustatyti prioritetus.

Dialogai su ES tarptautiniais partneriais mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo srityje bei politikos dialogai su pagrindiniais pasaulio regionais labai padės sistemingai nustatyti bendradarbiavimo galimybes, o pagal šalis ir (arba) regionus diferencijuotas bendradarbiavimas padės nustatyti prioritetus.

Europos inovacijos ir technologijos institutas (EIT) dėl inovacijų ekosistemoms skiriamo dėmesio savaime atitinka programos „Europos horizontas“ veiklos sritį „Atvirosios inovacijos“, vis dėlto EIT žinių ir inovacijų bendrijų (ŽIB) planavimas strateginio planavimo procese bus derinamas su veiklos sritimi „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“.

Europos inovacijos ir technologijos institutas (EIT) dėl inovacijų ekosistemoms skiriamo dėmesio savaime atitinka programos „Europos horizontas“ veiklos sritį „Atvirosios inovacijos“, vis dėlto EIT žinių ir inovacijų bendrijų (ŽIB) planavimas strateginio planavimo procese bus derinamas su veiklos sritimi „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“.

Spartus mokslinių tyrimų rezultatų ir inovacijų diegimas

Spartus mokslinių tyrimų rezultatų ir inovacijų diegimas

Programa „Europos horizontas“ suteiks galimybę paramos gavėjams paraiškas dėl finansavimo teikti greičiau tais atvejais, kai tai numatyta darbo programoje, skirtoje visoms veiksmų grupėms, EIT ir uždaviniui „Kompetencijos sklaida“, apimančiam mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą. Remiantis sėkmingu dabartinės spartaus inovacijų diegimo priemonės įgyvendinimu pagal programą „Horizontas 2020“, šis metodas bus pagrįstas principu „iš apačios į viršų“ ir nuolatiniais atvirais konkursais bei šešių mėnesių neviršijančiu laikotarpiu iki dotacijos. Vykdant uždavinį „Kompetencijos sklaida“ pagal šį metodą bus remiamos mažiau išsivysčiusių ES šalių galimybės greičiau gauti lėšų laikantis principo „iš apačios į viršų“. Šis metodas bus taikomas ne mažiau kaip 15 proc. programos biudžeto daliai.

Programa „Europos horizontas“ suteiks galimybę paramos gavėjams paraiškas dėl finansavimo teikti greičiau tais atvejais, kai tai numatyta darbo programoje, skirtoje visoms veiksmų grupėms, EIT ir uždaviniui „Kompetencijos sklaida“, apimančiam mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą. Remiantis sėkmingu dabartinės spartaus inovacijų diegimo priemonės įgyvendinimu pagal programą „Horizontas 2020“, šis metodas bus pagrįstas principu „iš apačios į viršų“ ir nuolatiniais atvirais konkursais bei šešių mėnesių neviršijančiu laikotarpiu iki dotacijos. Vykdant uždavinį „Kompetencijos sklaida“ pagal šį metodą bus remiamos mažiau išsivysčiusių ES šalių galimybės greičiau gauti lėšų laikantis principo „iš apačios į viršų“. Šis metodas bus taikomas ne mažiau kaip 15 proc. programos biudžeto daliai.

Sklaida ir informavimas

Sklaida ir informavimas

Pagal programą „Europos horizontas“ bus teikiama tikslinė parama atvirai prieigai prie mokslinių publikacijų, mokslo informacijos šaltinių ir kitų duomenų šaltinių. Sklaidos ir žinių skleidimo veikla taip pat bus remiama bendradarbiaujant su kitomis ES programomis, be kita ko, grupuojant rezultatus ir duomenis ir sudarant jų rinkinius pagal kalbas ir formatus tikslinėms auditorijoms ir piliečių, pramonės, viešojo administravimo institucijų,
  akademinės
  bendruomenės, pilietinės visuomenės organizacijų ir politikos formuotojų tinklams. Tuo tikslu įgyvendinant programą „Europos horizontas“ gali būti naudojamasi pažangiomis technologijomis ir duomenų analizės priemonėmis.

akademinės

Pagal programą „Europos horizontas“ bus teikiama tikslinė parama atvirai prieigai prie mokslinių publikacijų, mokslo informacijos šaltinių ir kitų duomenų šaltinių. Sklaidos ir žinių skleidimo veikla taip pat bus remiama bendradarbiaujant su kitomis ES programomis, be kita ko, grupuojant rezultatus ir duomenis ir sudarant jų rinkinius pagal kalbas ir formatus tikslinėms auditorijoms ir piliečių, pramonės, viešojo administravimo institucijų,
  mokslo
  bendruomenės, pilietinės visuomenės organizacijų ir politikos formuotojų tinklams. Tuo tikslu įgyvendinant programą „Europos horizontas“ gali būti naudojamasi pažangiomis technologijomis ir duomenų analizės priemonėmis.

mokslo

Tinkama parama bus teikiama mechanizmams, kurie apie programą informuoja potencialius pareiškėjus (pvz., nacionaliniai informacijos centrai).

Tinkama parama bus teikiama mechanizmams, kurie apie programą informuoja potencialius pareiškėjus (pvz., nacionaliniai informacijos centrai).

Komisija taip pat įgyvendins su programa „Europos horizontas“ susijusią informavimo ir komunikacijos veiklą, siekdama plačiau paskelbti, kad rezultatai buvo gauti pasinaudojant ES lėšomis. Be to, tokiomis priemonėmis kaip publikacijos, ryšiai su žiniasklaida, renginiai, duomenų saugyklos, mokslo informacijos šaltiniai, daugiakanalės platformos, svetainės ar tikslinis socialinių tinklų panaudojimas bus siekiama gerinti visuomenės suvokimą apie mokslinių tyrimų ir inovacijų svarbą ir platesnį ES finansuojamų mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikį ir aktualumą. Pagal programą „Europos horizontas“ parama taip pat bus teikiama paramos gavėjams, kad jie galėtų informuoti apie savo darbą ir jo poveikį plačiajai visuomenei.

Komisija taip pat įgyvendins su programa „Europos horizontas“ susijusią informavimo ir komunikacijos veiklą, siekdama plačiau paskelbti, kad rezultatai buvo gauti pasinaudojant ES lėšomis. Be to, tokiomis priemonėmis kaip publikacijos, ryšiai su žiniasklaida, renginiai, duomenų saugyklos, mokslo informacijos šaltiniai, daugiakanalės platformos, svetainės ar tikslinis socialinių tinklų panaudojimas bus siekiama gerinti visuomenės suvokimą apie mokslinių tyrimų ir inovacijų svarbą ir platesnį ES finansuojamų mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikį ir aktualumą. Pagal programą „Europos horizontas“ parama taip pat bus teikiama paramos gavėjams, kad jie galėtų informuoti apie savo darbą ir jo poveikį plačiajai visuomenei.

Rezultatų panaudojimas ir pritaikymas rinkoje

Rezultatų panaudojimas ir pritaikymas rinkoje

Komisija nustatys visapusiškas priemones programos „Europos horizontas“ rezultatams ir sukurtoms žinioms panaudoti. Tai paspartins jų naudojimą siekiant juos pritaikyti rinkoje ir sustiprins programos poveikį.

Komisija nustatys visapusiškas priemones programos „Europos horizontas“ rezultatams ir sukurtoms žinioms panaudoti
  , įskaitant standartizacijos skatinimą
  . Tai paspartins jų naudojimą siekiant juos pritaikyti rinkoje ir sustiprins programos poveikį.

, įskaitant standartizacijos skatinimą

Komisija sistemingai nustatys ir registruos pagal programą vykdomos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatus ir nieko nediskriminuodama šiuos rezultatus ir sukurtas žinias perduos arba skleis pramonei, visų dydžių įmonėms, viešojo administravimo institucijoms,
  akademinei
  bendruomenei, pilietinės visuomenės organizacijoms ir politikos formuotojams, kad augtų programos Europos pridėtinė vertė.

akademinei

Komisija sistemingai nustatys ir registruos pagal programą vykdomos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatus ir nieko nediskriminuodama šiuos rezultatus ir sukurtas žinias perduos arba skleis pramonei, visų dydžių įmonėms, viešojo administravimo institucijoms,
  mokslo
  bendruomenei, pilietinės visuomenės organizacijoms ir politikos formuotojams, kad augtų programos Europos pridėtinė vertė.
  Naujajai Europos inovacijų tarybai bus taikoma speciali stebėsenos procedūra.

mokslo

Naujajai Europos inovacijų tarybai bus taikoma speciali stebėsenos procedūra.

Tarptautinis bendradarbiavimas

Tarptautinis bendradarbiavimas

Didesnio poveikio bus pasiekta derinant veiksmus su kitomis pasaulio valstybėmis ir regionais, su kuriais vyks precedento neturinčio masto tarptautinis bendradarbiavimas. Remiantis abipusės naudos principu, partneriai visame pasaulyje bus kviečiami prisijungti prie ES veiksmų įgyvendinant iniciatyvas, kuriomis remiami ES veiksmai siekiant tvarumo, didesnės kompetencijos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje bei konkurencingumo.

Didesnio poveikio bus pasiekta derinant veiksmus su kitomis pasaulio valstybėmis ir regionais, su kuriais vyks precedento neturinčio masto tarptautinis bendradarbiavimas. Remiantis abipusės naudos principu, partneriai visame pasaulyje
  , įskaitant mokslo bendruomenę, pramonę, pilietinės visuomenės organizacijas, vyriausybę ir NVO,
  bus kviečiami prisijungti prie ES veiksmų įgyvendinant iniciatyvas, kuriomis remiami ES veiksmai siekiant tvarumo, didesnės kompetencijos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje bei konkurencingumo.
  Partneriams tarptautiniu mastu dalijantis žiniomis, pajėgumais ir infrastruktūra bus laikomasi bendrų metodų ir reguliavimo ir tai visoms šalims padės vykdyti sinerginę prekybą.

, įskaitant mokslo bendruomenę, pramonę, pilietinės visuomenės organizacijas, vyriausybę ir NVO,

Partneriams tarptautiniu mastu dalijantis žiniomis, pajėgumais ir infrastruktūra bus laikomasi bendrų metodų ir reguliavimo ir tai visoms šalims padės vykdyti sinerginę prekybą.

Bendrais tarptautiniais veiksmais bus užtikrintas efektyvus pasaulinių
  visuomenės
  uždavinių sprendimas ir darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimas, galimybė pasitelkti geriausius pasaulio talentus, kompetencija ir naudotis geriausiais ištekliais, didesnė novatoriškų sprendimų pasiūla ir paklausa.

visuomenės

Bendrais tarptautiniais veiksmais bus užtikrintas efektyvus pasaulinių uždavinių sprendimas ir darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimas, galimybė pasitelkti geriausius pasaulio talentus, kompetencija ir naudotis geriausiais ištekliais, didesnė novatoriškų sprendimų pasiūla ir paklausa.
  Tarptautinis bendradarbiavimas vyks atsižvelgiant į bendrus tikslus. Tai padės Europos tyrėjams bendradarbiauti su geriausiais jų srities tyrėjais.

Tarptautinis bendradarbiavimas vyks atsižvelgiant į bendrus tikslus. Tai padės Europos tyrėjams bendradarbiauti su geriausiais jų srities tyrėjais.

Vertinimo darbo metodikos

Vertinimo darbo metodikos

Vertinimo procese pasitelkiant kompetentingus nepriklausomus ekspertus visos suinteresuotosios šalys, bendruomenės ir interesų atstovai yra skatinami aktyviau dalyvauti programoje – tai būtina sąlyga siekiant užtikrinti finansuojamos veiklos kokybę ir aktualumą.

Vertinimo procese pasitelkiant kompetentingus nepriklausomus ekspertus visos suinteresuotosios šalys, bendruomenės ir interesų atstovai yra skatinami aktyviau dalyvauti programoje – tai būtina sąlyga siekiant užtikrinti finansuojamos veiklos kokybę ir aktualumą.

Komisija arba finansavimo įstaiga užtikrins proceso nešališkumą ir vengs interesų konfliktų vadovaujantis Finansinio reglamento 61 straipsniu.

Komisija arba finansavimo įstaiga užtikrins proceso nešališkumą ir vengs interesų konfliktų vadovaujantis Finansinio reglamento 61 straipsniu.

Išimties tvarka
  , kai reikia paskirti geriausius turimus ekspertus ir (arba) kvalifikuotų ekspertų sąrašas yra ribotas, nepriklausomi ekspertai, talkinantys vertinimo komitetui ar esantys jo nariais, gali vertinti specialius pasiūlymus, dėl kurių jie yra deklaravę galimai turintys interesų. Šiuo atveju Komisija arba finansavimo įstaiga imasi visų būtinų taisomųjų priemonių, kad užtikrintų vertinimo proceso sąžiningumą. Vertinimo procesas bus atitinkamai valdomas, įskaitant etapą, kurio metu tarpusavyje bendraus įvairūs ekspertai. Nustatydamas, kurie pasiūlymai yra tinkami finansuoti, vertinimo komitetas atsižvelgs į konkrečias aplinkybes.

Išimties tvarka

Tais atvejais
  , kai reikia paskirti geriausius turimus ekspertus ir (arba) kvalifikuotų ekspertų sąrašas yra ribotas, nepriklausomi ekspertai, talkinantys vertinimo komitetui ar esantys jo nariais, gali vertinti specialius pasiūlymus, dėl kurių jie yra deklaravę galimai turintys interesų. Šiuo atveju Komisija arba finansavimo įstaiga imasi visų būtinų taisomųjų priemonių, kad užtikrintų vertinimo proceso sąžiningumą
  , taip pat ir interesų konflikto aspektu
  . Vertinimo procesas bus atitinkamai valdomas, įskaitant etapą, kurio metu tarpusavyje bendraus įvairūs ekspertai
  . Apie šio proceso taikymą bus pranešta metinėje programos stebėsenos ataskaitoje
  . Nustatydamas, kurie pasiūlymai yra tinkami finansuoti, vertinimo komitetas atsižvelgs į konkrečias aplinkybes.

Tais atvejais

, taip pat ir interesų konflikto aspektu

. Apie šio proceso taikymą bus pranešta metinėje programos stebėsenos ataskaitoje

Pakeitimas 23

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo I dalis

I priedo I dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| I | ATVIRASIS
  MOKSLAS |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

I

ATVIRASIS
  MOKSLAS

ATVIRASIS

| I | PAŽANGUS ATVIRASIS
  MOKSLAS |
| --- | --- |

I

PAŽANGUS ATVIRASIS
  MOKSLAS

PAŽANGUS ATVIRASIS

Proveržio siekiant suprasti ir įgyti žinias paieška; pasaulinio lygio priemonės, reikalingos tam pasiekti, įskaitant moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirtas fizines ir
  žinių
  infrastruktūras bei priemones, kuriomis žinios atvirai skleidžiamos ir jomis dalijamasi; tinkama labai gerų tyrėjų pasiūla sudaro visą bet kokios formos ekonominės, socialinės ir kultūrinės pažangos esmę.

žinių

Proveržio siekiant suprasti ir įgyti žinias paieška; pasaulinio lygio priemonės, reikalingos tam pasiekti, įskaitant moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirtas fizines
  infrastruktūras
  ir
  e.
   infrastruktūras bei priemones, kuriomis žinios atvirai skleidžiamos ir jomis dalijamasi; tinkama labai gerų tyrėjų
  ir novatorių
  pasiūla sudaro visą bet kokios formos ekonominės, socialinės ir kultūrinės pažangos esmę.

infrastruktūras

e.

ir novatorių

Atvirasis ir pažangus mokslas yra neatsiejamai susijęs su pasaulinio masto inovacijų pasiekimu. Mokslinės ir technologinės paradigmos pokyčiai įvardyti kaip pagrindiniai našumo augimo, konkurencingumo, gerovės
  , darnaus vystymosi
  ir socialinės pažangos veiksniai. Tokie paradigmos pokyčiai istoriškai atsiranda iš viešojo sektoriaus mokslinės bazės, o tik po to tampa pamatu visiškai naujoms pramonės šakoms ir sektoriams.

, darnaus vystymosi

Atvirasis ir pažangus mokslas yra neatsiejamai susijęs su pasaulinio masto inovacijų pasiekimu. Mokslinės ir technologinės paradigmos pokyčiai įvardyti kaip pagrindiniai našumo
  , darnaus ir įtraukaus
  augimo
  ir vystymosi
  , konkurencingumo, gerovės ir socialinės pažangos veiksniai. Tokie paradigmos pokyčiai istoriškai atsiranda iš viešojo sektoriaus mokslinės bazės, o tik po to tampa pamatu visiškai naujoms pramonės šakoms ir sektoriams.

, darnaus ir įtraukaus

ir vystymosi

Viešosios investicijos į mokslinius tyrimus, ypač vykdomus universitetuose, valstybinėse mokslinių tyrimų institucijose (VMTI) ir mokslinių tyrimų įstaigose, dažnai yra susijusios su ilgalaikiais ir rizikingesniais moksliniais tyrimais bei papildo privačiojo sektoriaus veiklą. Be to, jas vykdant formuojami
  įgūdžiai
  , atsiranda praktinės žinios ir patirtis, naujos mokslinės priemonės ir metodikos, kuriami tinklai, kuriais perduodamos naujausios žinios.

įgūdžiai

Viešosios investicijos į mokslinius tyrimus, ypač vykdomus universitetuose, valstybinėse mokslinių tyrimų institucijose (VMTI) ir mokslinių tyrimų įstaigose, dažnai yra susijusios su ilgalaikiais ir rizikingesniais moksliniais tyrimais bei papildo privačiojo sektoriaus veiklą. Be to, jas vykdant formuojami
  labai kompetentingi žmogiškieji ištekliai
  , atsiranda praktinės žinios ir patirtis, naujos mokslinės priemonės ir metodikos, kuriami tinklai, kuriais perduodamos naujausios žinios.

labai kompetentingi žmogiškieji ištekliai

Europos mokslininkai ir tyrėjai pirmavo ir toliau pirmauja daugelyje sričių. Tačiau šios padėties negalime laikyti savaime suprantama. Esama pakankamai pavyzdžių, rodančių, kad spartėjant mokslinių tyrimų tempams daugėja ir valstybių, siekiančių tapti geriausiomis. Tradiciškai susiduriama su JAV konkurencija; dabar iššūkius meta tokios ekonomikos gigantės kaip Kinija ir Indija, taip pat neseniai pradėjusios intensyviai kurti pramonę pasaulio šalys, taip pat visos šalys, kurių vyriausybės pripažįsta, kad investicijų į mokslinius tyrimus grąža įvairialypė ir gausi.

Europos mokslininkai ir tyrėjai pirmavo ir toliau pirmauja daugelyje sričių. Tačiau šios padėties negalime laikyti savaime suprantama. Esama pakankamai pavyzdžių, rodančių, kad spartėjant mokslinių tyrimų tempams daugėja ir valstybių, siekiančių tapti geriausiomis. Tradiciškai susiduriama su JAV konkurencija; dabar iššūkius meta tokios ekonomikos gigantės kaip Kinija ir Indija, taip pat neseniai pradėjusios intensyviai kurti pramonę pasaulio šalys, taip pat visos šalys, kurių vyriausybės pripažįsta, kad investicijų į mokslinius tyrimus grąža įvairialypė ir gausi.

Pakeitimas 24

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo I dalies 1 punkto 1.1 papunktis

I priedo I dalies 1 punkto 1.1 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.1. | Paaiškinimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.1.

Paaiškinimas

| 1.1. | Paaiškinimas |
| --- | --- |

1.1.

Paaiškinimas

Nors
  ES ir toliau išleidžia daugiausiai mokslinių publikacijų pasaulyje
  , iš esmės ji yra „masinė žinių gamintoja“, pagal savo dydį turinti palyginti nedaug pasaulinio lygio kompetencijos centrų ir didelėse srityse demonstruojanti vidutiniškus ir prastus veiklos rezultatus
  . Palyginti su JAV
  , o dabar
  tam tikru mastu
  ir
  su Kinija, ES
  vis dar yra linkusi vadovautis
  paskirstytos kompetencijos modeliu, kurį taikant ištekliai paskirstomi
  tarp daugelio
  tyrėjų ir mokslinių tyrimų institucijų.
  Kita problema
  yra
  ta
  , kad daugelyje ES šalių
  viešasis
  sektorius dar nepasiūlo pakankamai patrauklių sąlygų geriausiems tyrėjams. Dėl šių veiksnių Europa tampa palyginti nepatrauklia pasauliniu mastu konkuruojant dėl mokslinių talentų.

Nors

, iš esmės ji yra „masinė žinių gamintoja“, pagal savo dydį turinti palyginti nedaug pasaulinio lygio kompetencijos centrų ir didelėse srityse demonstruojanti vidutiniškus ir prastus veiklos rezultatus

, o dabar

ir

vis dar yra linkusi vadovautis

tarp daugelio

Kita problema

ta

viešasis

ES ir toliau išleidžia daugiausiai mokslinių publikacijų pasaulyje. Palyginti su JAV
  ir šiuo metu
  tam tikru mastu su Kinija, ES
  vadovaujasi
  paskirstytos kompetencijos modeliu, kurį taikant ištekliai paskirstomi
  didesniam skaičiui
  tyrėjų ir mokslinių tyrimų institucijų.
  Kitas iššūkis
  yra
  susijęs su tuo
  , kad daugelyje ES šalių
  viešojo sektoriaus investicijos į mokslinius tyrimus yra žemiau priimtinos ribos ir todėl šis
  sektorius dar nepasiūlo pakankamai patrauklių sąlygų geriausiems tyrėjams. Dėl šių veiksnių Europa tampa palyginti nepatrauklia pasauliniu mastu konkuruojant dėl mokslinių talentų.

ir šiuo metu

vadovaujasi

didesniam skaičiui

Kitas iššūkis

susijęs su tuo

viešojo sektoriaus investicijos į mokslinius tyrimus yra žemiau priimtinos ribos ir todėl šis

Padėtis pasaulio mokslinių tyrimų srityje labai keičiasi ir dėl didėjančio besivystančių šalių, visų pirma Kinijos, kurios plečia mokslinę veiklą, skaičiaus, traukos centrų joje vis daugiau. Nors 2000 m. du trečdaliai pasaulio išlaidų moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai išleista ES ir JAV, iki 2013 m. ši dalis sumažėjo daugiau nei perpus.

Padėtis pasaulio mokslinių tyrimų srityje labai keičiasi ir dėl didėjančio besivystančių šalių, visų pirma Kinijos, kurios plečia mokslinę veiklą, skaičiaus, traukos centrų joje vis daugiau. Nors 2000 m. du trečdaliai pasaulio išlaidų moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai išleista ES ir JAV, iki 2013 m. ši dalis sumažėjo daugiau nei perpus.
  Be to, 2018 m. Europos inovacijų diegimo rezultatų suvestinė patvirtino, kad moksliniams tyrimams ir plėtrai skirtos viešosios ir privačiosios išlaidos tebėra mažesnės nei 2010 m. ir todėl nepasiektas ilgalaikis tikslas 3 proc. BVP skirti mokslinių tyrimų ir plėtros veiklai.

Be to, 2018 m. Europos inovacijų diegimo rezultatų suvestinė patvirtino, kad moksliniams tyrimams ir plėtrai skirtos viešosios ir privačiosios išlaidos tebėra mažesnės nei 2010 m. ir todėl nepasiektas ilgalaikis tikslas 3 proc. BVP skirti mokslinių tyrimų ir plėtros veiklai.

EMTT remia geriausius tyrėjus, skirdama jiems lankstų, ilgalaikį finansavimą, kad jie galėtų vykdyti novatoriškus didelio pelningumo ir kartu didelio rizikingumo mokslinius tyrimus. Ji veikia autonomiškai, vadovaujama nepriklausomos mokslo tarybos, kurią sudaro geriausios reputacijos bei tinkamos kompetencijos mokslininkai, inžinieriai ir mokslo specialistai, atstovaujantys įvairioms lyčių ir amžiaus grupėms. EMTT gali pritraukti daugiau talentų ir idėjų, negu būtų įmanoma pagal bet kurią nacionalinę sistemą, ir stiprina
  kompetenciją
  taip, kad tarpusavyje konkuruotų geriausi tyrėjai ir geriausios idėjos.

kompetenciją

EMTT remia geriausius tyrėjus,
  įskaitant jaunus tyrėjus,
  skirdama jiems lankstų, ilgalaikį finansavimą, kad jie galėtų vykdyti novatoriškus didelio pelningumo ir kartu didelio rizikingumo mokslinius tyrimus. Ji veikia autonomiškai, vadovaujama nepriklausomos mokslo tarybos,
  kurioje užtikrinama lyčių ir disciplinų pusiausvyra ir
  kurią sudaro geriausios reputacijos bei tinkamos kompetencijos mokslininkai, inžinieriai ir mokslo specialistai, atstovaujantys įvairioms lyčių ir amžiaus grupėms. EMTT gali pritraukti daugiau talentų ir idėjų, negu būtų įmanoma pagal bet kurią nacionalinę sistemą, ir stiprina
  pažangius mokslinius tyrimus visose mokslo srityse
  taip, kad tarpusavyje konkuruotų geriausi tyrėjai ir geriausios idėjos.

įskaitant jaunus tyrėjus,

kurioje užtikrinama lyčių ir disciplinų pusiausvyra ir

pažangius mokslinius tyrimus visose mokslo srityse

EMTT finansuojami mažai tirtų sričių moksliniai tyrimai turi nemažą tiesioginį poveikį pažangai mažai tirtose srityse ir atveria kelią naujiems ir dažnai netikėtiems moksliniams ir
  technologiniams
  rezultatams bei naujoms mokslinių tyrimų sritims. Savo ruožtu iš to atsiranda visiškai naujos idėjos, kurios skatina inovacijas ir verslo išradingumą, ir yra sprendžiami visuomenės uždaviniai. EMTT taip pat daro reikšmingą struktūrinį poveikį: ne tik tiesiogiai finansuoja tyrėjus ir veiksmus, bet ir kelia Europos mokslinių tyrimų sistemos kokybę. EMTT finansuojamų projektų ir tyrėjų tikslas įkvepiantis – atlikti mažai tirtų sričių mokslinius tyrimus Europoje, didinti jos žinomumą, paversti Europą patrauklesne darbo vieta ir bendradarbiavimo partnere geriausiems pasaulio tyrėjams. Prestižas, susijęs su EMTT dotacijų gavėjų priėmimu, didina konkurenciją tarp Europos universitetų ir kitų mokslinių tyrimų organizacijų, kas pasiūlys patraukliausias sąlygas geriausiems tyrėjams, ir ji gali netiesiogiai padėti toms organizacijoms įvertinti savo stipriąsias ir silpnąsias puses bei imtis reformų.

technologiniams

EMTT finansuojami mažai tirtų sričių moksliniai tyrimai turi nemažą tiesioginį poveikį pažangai mažai tirtose srityse ir atveria kelią naujiems ir dažnai netikėtiems moksliniams
  , technologiniams
  ir
  visuomeniniams
  rezultatams bei naujoms mokslinių tyrimų sritims. Savo ruožtu iš to atsiranda visiškai naujos idėjos, kurios skatina inovacijas ir verslo išradingumą, ir yra sprendžiami visuomenės uždaviniai. EMTT taip pat daro reikšmingą struktūrinį poveikį: ne tik tiesiogiai finansuoja tyrėjus ir veiksmus, bet ir kelia Europos mokslinių tyrimų sistemos kokybę. EMTT finansuojamų projektų ir tyrėjų tikslas įkvepiantis – atlikti mažai tirtų sričių mokslinius tyrimus Europoje, didinti jos žinomumą, paversti Europą patrauklesne darbo vieta ir bendradarbiavimo partnere geriausiems pasaulio tyrėjams. Prestižas, susijęs su EMTT dotacijų gavėjų priėmimu, didina konkurenciją tarp Europos universitetų ir kitų mokslinių tyrimų organizacijų, kas pasiūlys patraukliausias sąlygas geriausiems tyrėjams, ir ji gali netiesiogiai padėti toms organizacijoms įvertinti savo stipriąsias ir silpnąsias puses bei imtis reformų.

, technologiniams

visuomeniniams

Per 10 metų nuo EMTT įsteigimo skirtumai tarp JAV ir ES šalių veiklos rezultatų mokslinių tyrimų srityje sumažėjo. EMTT finansuoja santykinai nedidelę visų Europos mokslinių tyrimų procentinę dalį, tačiau jos pasiektas mokslinis poveikis neproporcingai didelis. EMTT remiami mokslinių tyrimų darbai yra vidutiniškai cituojami panašiu mastu kaip ir prestižiškiausių pasaulio universitetų vykdomų mokslinių tyrimų darbai. Palyginti su pasaulio didžiausiais mokslinių tyrimų finansuotojais, EMTT mokslinių tyrimų srityje yra labai rezultatyvi. EMTT finansuoja daug mažai tirtų sričių, įskaitant sparčiai besirandančias naujas sritis, mokslinių tyrimų, kurie buvo cituojami daugiausiai. Nors EMTT finansavimas yra orientuotas į mažai tirtų sričių mokslinius tyrimus, jis padėjo užregistruoti daug patentų.

Per 10 metų nuo EMTT įsteigimo skirtumai tarp JAV ir ES šalių veiklos rezultatų mokslinių tyrimų srityje sumažėjo. EMTT finansuoja santykinai nedidelę visų Europos mokslinių tyrimų procentinę dalį, tačiau jos pasiektas mokslinis poveikis neproporcingai didelis. EMTT remiami mokslinių tyrimų darbai yra vidutiniškai cituojami panašiu mastu kaip ir prestižiškiausių pasaulio universitetų vykdomų mokslinių tyrimų darbai. Palyginti su pasaulio didžiausiais mokslinių tyrimų finansuotojais, EMTT mokslinių tyrimų srityje yra labai rezultatyvi. EMTT finansuoja daug mažai tirtų sričių, įskaitant sparčiai besirandančias naujas sritis, mokslinių tyrimų, kurie buvo cituojami daugiausiai. Nors EMTT finansavimas yra orientuotas į mažai tirtų sričių mokslinius tyrimus, jis padėjo užregistruoti daug patentų.

Yra neginčijamų įrodymų, kad EMTT per kvietimus teikti pasiūlymus pritraukia ir finansuoja pažangius tyrėjus, o įgyvendinant EMTT veiksmus visame pasaulyje naujose srityse gaunama daug reikšmingiausių ir didelį poveikį darančių mokslinių tyrimų rezultatų, kurie skatina proveržį ir didelę pažangą. EMTT dotacijų gavėjų darbas taip pat
  yra tarpdalykinis
  , todėl EMTT dotacijų gavėjai bendradarbiauja tarptautiniu mastu ir atvirai skelbia savo rezultatus visose mokslinių tyrimų srityse, įskaitant socialinius ir humanitarinius mokslus.

yra tarpdalykinis

Yra neginčijamų įrodymų, kad EMTT per kvietimus teikti pasiūlymus pritraukia ir finansuoja pažangius tyrėjus, o įgyvendinant EMTT veiksmus visame pasaulyje naujose srityse gaunama daug reikšmingiausių ir didelį poveikį darančių mokslinių tyrimų rezultatų, kurie skatina proveržį ir didelę pažangą. EMTT dotacijų gavėjų darbas taip pat
  turėtų tapti vis labiau tarpdalykiniu
  , todėl EMTT dotacijų gavėjai bendradarbiauja tarptautiniu mastu ir atvirai skelbia savo rezultatus visose mokslinių tyrimų srityse, įskaitant socialinius ir humanitarinius mokslus.

turėtų tapti vis labiau tarpdalykiniu

Taip pat
  jau
  yra duomenų, kad dėl stipraus poveikio reitingams atsiranda ilgalaikis poveikis EMTT dotacijų gavėjų karjerai, aukštos kvalifikacijos mokslo
  daktarų tobulėjimui ir doktorantų rengimui
  , Europos mokslinių tyrimų matomumo visame pasaulyje ir prestižo augimui bei nacionalinėms mokslinių tyrimų sistemoms. Šis poveikis ypač vertingas taikant ES paskirstytos kompetencijos modelį, nes EMTT finansavimo gavimas gali būti laikomas
  kur kas tikslesniu
  mokslinių tyrimų kokybės rodikliu nei pripažinimas pagal institucijų statusą ir gali jį pakeisti. Tai suteikia galimybę ambicingiems asmenims, institucijoms, regionams ir šalims imtis iniciatyvos ir didinti mokslinių tyrimų matomumą srityse, kuriose jie yra ypač stiprūs.

jau

daktarų tobulėjimui ir doktorantų rengimui

kur kas tikslesniu

Taip pat yra duomenų, kad dėl stipraus poveikio reitingams atsiranda ilgalaikis poveikis EMTT dotacijų gavėjų karjerai, aukštos kvalifikacijos
  tyrėjų, doktorantų ir
  mokslo
  daktaro laipsnį turinčių asmenų mokymui
  , Europos mokslinių tyrimų matomumo visame pasaulyje ir prestižo augimui bei nacionalinėms mokslinių tyrimų sistemoms. Šis poveikis ypač vertingas taikant ES paskirstytos kompetencijos modelį, nes EMTT finansavimo gavimas gali būti laikomas
  patikimesniu
  mokslinių tyrimų kokybės rodikliu nei pripažinimas pagal institucijų statusą ir gali jį pakeisti. Tai suteikia galimybę ambicingiems asmenims, institucijoms, regionams ir šalims imtis iniciatyvos ir didinti mokslinių tyrimų matomumą srityse, kuriose jie yra ypač stiprūs.

tyrėjų, doktorantų ir

daktaro laipsnį turinčių asmenų mokymui

patikimesniu

Pakeitimas 25

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo I dalies 1 punkto 1.2 papunkčio 1.2.1 punktas

I priedo I dalies 1 punkto 1.2 papunkčio 1.2.1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.2. | Intervencinių priemonių sritys |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.2.

Intervencinių priemonių sritys

| 1.2. | Intervencinių priemonių sritys |
| --- | --- |

1.2.

Intervencinių priemonių sritys

| 1.2.1. | Mažai tirtų sričių moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

1.2.1.

Mažai tirtų sričių moksliniai tyrimai

| 1.2.1. | Mažai tirtų sričių moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

1.2.1.

Mažai tirtų sričių moksliniai tyrimai

Tikimasi, kad EMTT finansuojamais moksliniais tyrimais bus skatinama pažanga mažai tirtose srityse: bus leidžiamos aukščiausios kokybės mokslinės publikacijos ir pasiekti didelį galimą visuomeninį ir
  ekonominį
  poveikį darantys rezultatai; ir EMTT brėš aiškią ir įkvepiančią kryptį mažai tirtų sričių moksliniams tyrimams ES, Europoje ir tarptautiniu mastu, Kad ES taptų patrauklesne aplinka geriausiems pasaulio mokslininkams, EMTT sieks apčiuopiamai padidinti ES dalį tarp 1 proc. pasaulio dažniausiai cituojamų publikacijų ir iš esmės padidinti jos finansuojamų pažangiausių tyrėjų ne iš Europos skaičių. EMTT finansavimas teikiamas pagal toliau išvardytus nusistovėjusius principus. Mokslo pažangumas yra vienintelis kriterijus, pagal kurį teikiamos EMTT dotacijos. EMTT veikia pagal principą „iš apačios į viršų“ be iš anksto nustatytų prioritetų.

ekonominį

Tikimasi, kad EMTT finansuojamais moksliniais tyrimais bus skatinama pažanga mažai tirtose srityse: bus leidžiamos aukščiausios kokybės mokslinės publikacijos ir pasiekti didelį galimą visuomeninį
  , ekonominį
  ir
  aplinkosaugos
  poveikį darantys rezultatai ir EMTT brėš aiškią ir įkvepiančią kryptį mažai tirtų sričių moksliniams tyrimams ES, Europoje ir tarptautiniu mastu, kad ES taptų patrauklesne aplinka geriausiems pasaulio mokslininkams, EMTT sieks apčiuopiamai padidinti ES dalį tarp 1 proc. pasaulio dažniausiai cituojamų publikacijų ir iš esmės padidinti jos finansuojamų pažangiausių tyrėjų ne iš Europos skaičių. EMTT finansavimas teikiamas pagal toliau išvardytus nusistovėjusius principus. Mokslo pažangumas yra vienintelis kriterijus, pagal kurį teikiamos EMTT dotacijos. EMTT veikia pagal principą „iš apačios į viršų“ be iš anksto nustatytų prioritetų.

, ekonominį

aplinkosaugos

Bendros kryptys

Bendros kryptys

| — | Ilgalaikis finansavimas remiant pažangiausius tyrėjus ir jų mokslinių tyrimų grupes, kad šie galėtų vykdyti novatoriškus didelio pelningumo ir kartu didelio rizikingumo mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

—

Ilgalaikis finansavimas remiant pažangiausius tyrėjus ir jų mokslinių tyrimų grupes, kad šie galėtų vykdyti novatoriškus didelio pelningumo ir kartu didelio rizikingumo mokslinius tyrimus;

| — | Ilgalaikis finansavimas remiant pažangiausius tyrėjus ir jų mokslinių tyrimų grupes, kad šie galėtų vykdyti novatoriškus didelio pelningumo ir kartu didelio rizikingumo mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

—

Ilgalaikis finansavimas remiant pažangiausius tyrėjus ir jų mokslinių tyrimų grupes, kad šie galėtų vykdyti novatoriškus didelio pelningumo ir kartu didelio rizikingumo mokslinius tyrimus;

| — | parama pradedantiesiems tyrėjams, turintiems pažangių idėjų, kad jie galėtų tapti nepriklausomi, stiprindami savo mokslinių tyrimų grupę arba programą; |
| --- | --- |

—

parama pradedantiesiems tyrėjams, turintiems pažangių idėjų, kad jie galėtų tapti nepriklausomi, stiprindami savo mokslinių tyrimų grupę arba programą;

| — | parama pradedantiesiems tyrėjams, turintiems pažangių idėjų, kad jie galėtų tapti nepriklausomi, stiprindami savo mokslinių tyrimų grupę arba programą; |
| --- | --- |

—

parama pradedantiesiems tyrėjams, turintiems pažangių idėjų, kad jie galėtų tapti nepriklausomi, stiprindami savo mokslinių tyrimų grupę arba programą;

| — | nauji darbo metodai mokslo pasaulyje, kurie galėtų paskatinti proveržį užtikrinančius rezultatus ir sudaryti palankesnes sąlygas finansuojamų mokslinių tyrimų komerciniam ir socialiniam inovacijų potencialui; |
| --- | --- |

—

nauji darbo metodai mokslo pasaulyje, kurie galėtų paskatinti proveržį užtikrinančius rezultatus ir sudaryti palankesnes sąlygas finansuojamų mokslinių tyrimų komerciniam ir socialiniam inovacijų potencialui;

| — | nauji darbo metodai mokslo pasaulyje, kurie galėtų paskatinti proveržį užtikrinančius rezultatus ir sudaryti palankesnes sąlygas finansuojamų mokslinių tyrimų komerciniam ir socialiniam inovacijų potencialui; |
| --- | --- |

—

nauji darbo metodai mokslo pasaulyje, kurie galėtų paskatinti proveržį užtikrinančius rezultatus ir sudaryti palankesnes sąlygas finansuojamų mokslinių tyrimų komerciniam ir socialiniam inovacijų potencialui;

| — | dalijimasis patirtimi ir geriausios patirties pavyzdžiais su regioninėmis ir nacionalinėmis mokslinių tyrimų finansavimo agentūromis, skatinant pažangių tyrėjų rėmimą; |
| --- | --- |

—

dalijimasis patirtimi ir geriausios patirties pavyzdžiais su regioninėmis ir nacionalinėmis mokslinių tyrimų finansavimo agentūromis, skatinant pažangių tyrėjų rėmimą;

| — | dalijimasis patirtimi ir geriausios patirties pavyzdžiais su regioninėmis ir nacionalinėmis mokslinių tyrimų finansavimo agentūromis
  ir kitomis Sąjungos įstaigomis
  , skatinant pažangių tyrėjų rėmimą; |
| --- | --- |

—

dalijimasis patirtimi ir geriausios patirties pavyzdžiais su regioninėmis ir nacionalinėmis mokslinių tyrimų finansavimo agentūromis
  ir kitomis Sąjungos įstaigomis
  , skatinant pažangių tyrėjų rėmimą;

ir kitomis Sąjungos įstaigomis

| — | EMTT programų matomumo didinimas. |
| --- | --- |

—

EMTT programų matomumo didinimas.

| — | EMTT programų matomumo didinimas. |
| --- | --- |

—

EMTT programų matomumo didinimas.

Pakeitimas 26

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo I dalies 1 punkto 1.3 papunkčio 1.3.1 punkto 2 pastraipos 2 punkto 4 įtrauka

I priedo I dalies 1 punkto 1.3 papunkčio 1.3.1 punkto 2 pastraipos 2 punkto 4 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | peržiūrės ir vertins
  EMTT
  pasiekimus
  bei EMTT finansuojamų mokslinių tyrimų
  kokybę
  ir
  poveikį
  ,
  teiks
  rekomendacijas dėl taisomųjų ar būsimų veiksmų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

peržiūrės ir vertins
  EMTT
  pasiekimus
  bei EMTT finansuojamų mokslinių tyrimų
  kokybę
  ir
  poveikį
  ,
  teiks
  rekomendacijas dėl taisomųjų ar būsimų veiksmų;

peržiūrės ir vertins

pasiekimus

kokybę

poveikį

teiks

| — | reguliariai atliks išorinius
  EMTT
  pasiekimų
  bei EMTT finansuojamų mokslinių tyrimų
  kokybės
  ir
  poveikio peržiūrą ir vertinimą
  ,
  taip pat atitinkamai rengs
  rekomendacijas
  ir gaires
  dėl taisomųjų ar būsimų veiksmų; |
| --- | --- |

—

reguliariai atliks išorinius
  EMTT
  pasiekimų
  bei EMTT finansuojamų mokslinių tyrimų
  kokybės
  ir
  poveikio peržiūrą ir vertinimą
  ,
  taip pat atitinkamai rengs
  rekomendacijas
  ir gaires
  dėl taisomųjų ar būsimų veiksmų;

reguliariai atliks išorinius

pasiekimų

kokybės

poveikio peržiūrą ir vertinimą

taip pat atitinkamai rengs

ir gaires

Pakeitimas 27

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo I dalies 2 punkto 2.1 papunktis

I priedo I dalies 2 punkto 2.1 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.1. | Paaiškinimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.1.

Paaiškinimas

| 2.1. | Paaiškinimas |
| --- | --- |

2.1.

Paaiškinimas

Europai reikia aukštos kvalifikacijos
  atsparios žmogiškojo kapitalo bazės
  mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, kuri galėtų lengvai prisitaikyti prie ateities iššūkių, pvz., didelių demografinių pokyčių Europoje, ir rasti jiems tvarius sprendimus. Siekdami užtikrinti kompetenciją, tyrėjai turi būti judūs, bendradarbiauti ir skleisti žinias po įvairias šalis, sektorius ir disciplinas, įgyti tinkamą žinių ir įgūdžių derinį, kad galėtų imtis visuomenė uždavinių ir prisidėti prie inovacijų.

atsparios žmogiškojo kapitalo bazės

Europai reikia aukštos kvalifikacijos
  atsparių žmogiškųjų išteklių
  mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, kuri galėtų lengvai prisitaikyti prie
  dabartinių ir
  ateities iššūkių, pvz., didelių demografinių pokyčių Europoje, ir rasti jiems tvarius sprendimus. Siekdami užtikrinti kompetenciją, tyrėjai turi būti judūs
  , galėti naudotis aukščiausios kokybės infrastruktūra
  , bendradarbiauti ir skleisti žinias po įvairias šalis, sektorius ir disciplinas, įgyti tinkamą žinių ir įgūdžių derinį, kad galėtų imtis visuomenė uždavinių ir prisidėti prie inovacijų.

atsparių žmogiškųjų išteklių

dabartinių ir

, galėti naudotis aukščiausios kokybės infrastruktūra

Europa yra turi didelį mokslinį potencialą – 1,8  mln. tyrėjų dirba tūkstančiuose universitetų, mokslinių tyrimų centrų ir pasaulyje pirmaujančiose įmonėse. Tačiau numatoma, kad iki 2027 m. ES turės parengti ir įdarbinti bent 1 mln. naujų tyrėjų, kad pasiektų užsibrėžiamus tikslus, susijusius su didesnėmis investicijomis į mokslinius tyrimus ir inovacijas. Šis poreikis ypač stipriai jaučiamas neakademiniame sektoriuje. ES privalo labiau stengtis skatinti jaunas moteris ir vyrus siekti karjeros mokslinių tyrimų srityje, pritraukti tyrėjus iš trečiųjų šalių, išlaikyti savo pačios tyrėjus ir susigrąžinti į Europą kitose šalyse dirbančius Europos tyrėjus. Be to, siekiant plačiau skleisti kompetenciją, visoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje (EMTE) būtina dar labiau gerinti tyrėjų darbo sąlygas. Šiuo požiūriu reikia stipresnių ryšių, ypač su Europos švietimo erdve (EŠE), Europos regioninės plėtros fondu (ERPF) ir Europos socialiniu fondu (ESF+).

Europa yra turi didelį mokslinį potencialą – 1,8  mln. tyrėjų dirba tūkstančiuose universitetų, mokslinių tyrimų centrų ir pasaulyje pirmaujančiose įmonėse. Tačiau numatoma, kad iki 2027 m. ES turės parengti ir įdarbinti bent 1 mln. naujų tyrėjų, kad pasiektų užsibrėžiamus tikslus, susijusius su didesnėmis investicijomis į mokslinius tyrimus ir inovacijas. Šis poreikis ypač stipriai jaučiamas neakademiniame sektoriuje.

ES privalo labiau stengtis skatinti jaunas moteris ir vyrus siekti karjeros mokslinių tyrimų srityje, pritraukti tyrėjus iš trečiųjų šalių, išlaikyti savo pačios tyrėjus ir susigrąžinti į Europą kitose šalyse dirbančius Europos tyrėjus.

Norint pasiekti šį tikslą, dėmesį taip pat reikėtų skirti schemoms, kuriomis užtikrinama daugiau lankstumo abiejų lyčių tyrėjams, kad būtų palengvintas darbo ir šeimos gyvenimo suderinimas.

Norint pasiekti šį tikslą, dėmesį taip pat reikėtų skirti schemoms, kuriomis užtikrinama daugiau lankstumo abiejų lyčių tyrėjams, kad būtų palengvintas darbo ir šeimos gyvenimo suderinimas.

Be to, judumo programomis turėtų būti užtikrintos veiksmingos lygios galimybės ir šios programos turėtų apimti konkrečias priemones tyrėjų, ypač moterų tyrėjų, judumo kliūtims šalinti.

Be to, judumo programomis turėtų būti užtikrintos veiksmingos lygios galimybės ir šios programos turėtų apimti konkrečias priemones tyrėjų, ypač moterų tyrėjų, judumo kliūtims šalinti.

Be to, siekiant
  užtikrinti sinergiją ir
  plačiau skleisti kompetenciją,
  pagal programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ paskelbti konkursai toliau bus ženklinami pažangumo ženklo etikete, be to,
  visoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje (EMTE) būtina dar labiau gerinti tyrėjų darbo sąlygas. Šiuo požiūriu reikia stipresnių ryšių, ypač su Europos švietimo erdve (EŠE), Europos regioninės plėtros fondu (ERPF) ir Europos socialiniu fondu (ESF+).

užtikrinti sinergiją ir

pagal programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ paskelbti konkursai toliau bus ženklinami pažangumo ženklo etikete, be to,

Šie iššūkiai yra sisteminiai, jiems spręsti reikalingų tarpvalstybinių pastangų, todėl jų geriausia imtis ES lygmeniu.

Šie iššūkiai yra sisteminiai, jiems spręsti reikalingų tarpvalstybinių pastangų, todėl jų geriausia imtis ES lygmeniu.

Įgyvendinant programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ (MSCV) dėmesys skiriamas pažangiems moksliniams tyrimams, kurie vykdomi tik pagal principą „iš apačios į viršų“; pagal ją galima vykdyti bet kokios srities mokslinius tyrimus ir inovacijas nuo fundamentinių mokslinių tyrimų iki įsisavinimo rinkoje ir inovacijų paslaugų. Ji apima ir mokslinių tyrimų sritis, kurioms taikoma Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo (Euratomas). Jei kiltų konkretus poreikis ir atsirastų papildomų finansavimo šaltinių, pagal programą galima imtis tam
  tikros
  veiklos, susijusios su specialiais uždaviniais (įskaitant nustatytas misijas),
  konkrečių
  tipų mokslinių tyrimų ir inovacijų institucijomis arba geografinėmis vietovėmis, siekiant tenkinti kintančius Europos reikalavimus įgūdžių, mokslinių tyrimų mokymo, karjeros plėtojimo ir dalijimosi žiniomis srityse.

tikros

konkrečių

Įgyvendinant programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ (MSCV) dėmesys skiriamas pažangiems moksliniams tyrimams, kurie vykdomi tik pagal principą „iš apačios į viršų“; pagal ją galima vykdyti bet kokios srities mokslinius tyrimus ir inovacijas nuo fundamentinių mokslinių tyrimų iki įsisavinimo rinkoje ir inovacijų paslaugų. Ji apima ir mokslinių tyrimų sritis, kurioms taikoma Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo (Euratomas). Jei kiltų konkretus poreikis ir atsirastų papildomų finansavimo šaltinių, pagal programą galima imtis tam
  tikrų rūšių
  veiklos, susijusios su specialiais uždaviniais (įskaitant nustatytas misijas),
  ir tam tikrų
  tipų mokslinių tyrimų ir inovacijų institucijomis arba geografinėmis vietovėmis, siekiant tenkinti kintančius Europos reikalavimus įgūdžių, mokslinių tyrimų mokymo, karjeros plėtojimo ir dalijimosi žiniomis srityse.

tikrų rūšių

ir tam tikrų

MSCV yra
  pagrindinė
  ES lygmens
  priemonė
  ,
  skirta
  tyrėjams pritraukti į Europą iš trečiųjų šalių – tuo
  ji
  labai padeda vykdyti pasaulinį bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Esama įrodymų, kad MSCV ne tik daro teigiamą poveikį asmenims, organizacijoms ir sisteminiu lygmeniu, bet ir duoda proveržį skatinančius didelio poveikio mokslinių tyrimų rezultatus, o kartu reikšmingai prisideda prie visuomeninių ir strateginių uždavinių įgyvendinimo. Kaip rodo Nobelio premijos laureatų, kurie pirmiau buvo MSCV stipendininkai arba darbo vadovai, skaičius, ilgalaikės investicijos į žmones atsiperka.

pagrindinė

priemonė

skirta

ji

MSCV
  , kartu su Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT),
  yra
  pagrindinės
  ES lygmens
  priemonės
  ,
  skirtos
  tyrėjams pritraukti į Europą iš trečiųjų šalių – tuo
  jos
  labai padeda vykdyti pasaulinį bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Esama įrodymų, kad MSCV ne tik daro teigiamą poveikį asmenims, organizacijoms ir sisteminiu lygmeniu, bet ir duoda proveržį skatinančius didelio poveikio mokslinių tyrimų rezultatus, o kartu reikšmingai prisideda prie visuomeninių ir strateginių uždavinių įgyvendinimo. Kaip rodo Nobelio premijos laureatų, kurie pirmiau buvo MSCV stipendininkai arba darbo vadovai, skaičius, ilgalaikės investicijos į žmones atsiperka.

, kartu su Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT),

pagrindinės

priemonės

skirtos

jos

Mokslinių tyrimų srityje skatindama pasaulinė konkurenciją tarp mokslininkų ir tarp priimančiųjų organizacijų iš akademinio ir neakademinio sektorių, taip pat įvairiose šalyse, sektoriuose ir disciplinose padėdama kurti kokybiškas žinias ir jomis dalytis, MSCV labai prisideda prie darbotvarkės „Darbo vietų kūrimas, ekonomikos augimas ir investicijos“, Visuotinės ES strategijos ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo.

Mokslinių tyrimų srityje skatindama pasaulinė konkurenciją tarp mokslininkų ir tarp priimančiųjų organizacijų iš akademinio ir neakademinio sektorių, taip pat įvairiose šalyse, sektoriuose ir disciplinose padėdama kurti kokybiškas žinias ir jomis dalytis, MSCV labai prisideda prie darbotvarkės „Darbo vietų kūrimas, ekonomikos augimas ir investicijos“, Visuotinės ES strategijos ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo.

MSCV padeda užtikrinti didesnį ERA efektyvumą, konkurencingumą ir patrauklumą pasauliniu mastu. Šiuos tikslus galima pasiekti dėmesį skiriant naujos kartos aukštos kvalifikacijos tyrėjams ir teikiant paramą būsimiesiems talentams visoje ES ir už jos ribų; skatinant naujų žinių ir idėjų sklaidą ir taikymą Europos politikoje, ekonomikoje ir visuomenėje, be kita ko, gerinant informacijos apie mokslą komunikaciją ir naudojantis visuomenės informavimo priemonėmis; sudarant palankesnes sąlygas mokslinius tyrimus vykdančių organizacijų bendradarbiavimui; taip pat užtikrinant didelį struktūrinį poveikį Europos mokslinių tyrimų erdvei, skatinant atverti darbo rinką ir nustatant kokybiško mokymo, patrauklių darbo sąlygų ir atviro priėmimo į darbą procedūrų standartus visiems tyrėjams.

MSCV padeda užtikrinti didesnį ERA efektyvumą, konkurencingumą ir patrauklumą pasauliniu mastu. Šiuos tikslus galima pasiekti dėmesį skiriant naujos kartos aukštos kvalifikacijos tyrėjams ir teikiant paramą būsimiesiems talentams visoje ES ir už jos ribų; skatinant naujų žinių ir idėjų sklaidą ir taikymą Europos politikoje, ekonomikoje ir visuomenėje, be kita ko, gerinant informacijos apie mokslą komunikaciją ir naudojantis visuomenės informavimo priemonėmis; sudarant palankesnes sąlygas mokslinius tyrimus vykdančių organizacijų bendradarbiavimui; taip pat užtikrinant didelį struktūrinį poveikį Europos mokslinių tyrimų erdvei, skatinant atverti darbo rinką ir nustatant kokybiško mokymo, patrauklių darbo sąlygų ir atviro
  bei skaidraus
  priėmimo į darbą procedūrų standartus visiems tyrėjams.

bei skaidraus

Pakeitimas 28

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo I dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 2.2.2 punkto 1 pastraipa

I priedo I dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 2.2.2 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ES reikia stiprios, atsparios ir kūrybingos žmogiškųjų išteklių bazės, kurioje būtų tinkamas kompleksas įgūdžių, reikalingų būsimiems darbo rinkos poreikiams patenkinti, inovacijoms kurti, žinioms ir idėjoms paversti produktais ir paslaugomis siekiant ekonominės ir socialinės naudos. Tai gali būti pasiekta rengiant tyrėjus toliau ugdytis pagrindinę kompetenciją mokslinių tyrimų srityje
  bei
  tobulinti perduodamus įgūdžius, pvz., kūrybiškumą ir verslumą. Tokiu būdu jiems bus sudarytos sąlygos spręsti esamus ir būsimus visuotinius uždavinius, gerinti karjeros perspektyvas ir didinti potencialią inovacijų srityje. | ES reikia stiprios, atsparios ir kūrybingos žmogiškųjų išteklių bazės, kurioje būtų tinkamas kompleksas įgūdžių, reikalingų būsimiems darbo rinkos poreikiams patenkinti, inovacijoms kurti, žinioms ir idėjoms paversti produktais ir paslaugomis siekiant
  mokslinės,
  ekonominės ir socialinės naudos. Tai gali būti pasiekta rengiant tyrėjus toliau ugdytis pagrindinę kompetenciją mokslinių tyrimų srityje
  , taip pat
  tobulinti perduodamus įgūdžius, pvz., kūrybiškumą ir verslumą
  , įskaitant naudos, kurią suteikia standartai tiekiant rinkai naujus produktus ir paslaugas, supratimą
  . Tokiu būdu jiems bus sudarytos sąlygos spręsti esamus ir būsimus visuotinius uždavinius, gerinti karjeros perspektyvas ir didinti potencialią inovacijų srityje.
  Tai gali būti pasiekta prireikus užtikrinant papildomumą su Europos inovacijos ir technologijos instituto švietimo veikla. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ES reikia stiprios, atsparios ir kūrybingos žmogiškųjų išteklių bazės, kurioje būtų tinkamas kompleksas įgūdžių, reikalingų būsimiems darbo rinkos poreikiams patenkinti, inovacijoms kurti, žinioms ir idėjoms paversti produktais ir paslaugomis siekiant ekonominės ir socialinės naudos. Tai gali būti pasiekta rengiant tyrėjus toliau ugdytis pagrindinę kompetenciją mokslinių tyrimų srityje
  bei
  tobulinti perduodamus įgūdžius, pvz., kūrybiškumą ir verslumą. Tokiu būdu jiems bus sudarytos sąlygos spręsti esamus ir būsimus visuotinius uždavinius, gerinti karjeros perspektyvas ir didinti potencialią inovacijų srityje.

bei

ES reikia stiprios, atsparios ir kūrybingos žmogiškųjų išteklių bazės, kurioje būtų tinkamas kompleksas įgūdžių, reikalingų būsimiems darbo rinkos poreikiams patenkinti, inovacijoms kurti, žinioms ir idėjoms paversti produktais ir paslaugomis siekiant
  mokslinės,
  ekonominės ir socialinės naudos. Tai gali būti pasiekta rengiant tyrėjus toliau ugdytis pagrindinę kompetenciją mokslinių tyrimų srityje
  , taip pat
  tobulinti perduodamus įgūdžius, pvz., kūrybiškumą ir verslumą
  , įskaitant naudos, kurią suteikia standartai tiekiant rinkai naujus produktus ir paslaugas, supratimą
  . Tokiu būdu jiems bus sudarytos sąlygos spręsti esamus ir būsimus visuotinius uždavinius, gerinti karjeros perspektyvas ir didinti potencialią inovacijų srityje.
  Tai gali būti pasiekta prireikus užtikrinant papildomumą su Europos inovacijos ir technologijos instituto švietimo veikla.

mokslinės,

, taip pat

, įskaitant naudos, kurią suteikia standartai tiekiant rinkai naujus produktus ir paslaugas, supratimą

Tai gali būti pasiekta prireikus užtikrinant papildomumą su Europos inovacijos ir technologijos instituto švietimo veikla.

Pakeitimas 29

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo I dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 2.2.3 punktas

I priedo I dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 2.2.3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.2.3. | Žmogiškojo kapitalo
  stiprinimas ir įgūdžių plėtojimas visoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.2.3.

Žmogiškojo kapitalo
  stiprinimas ir įgūdžių plėtojimas visoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje

Žmogiškojo kapitalo

| 2.2.3. | Žmogiškųjų išteklių
  stiprinimas ir įgūdžių plėtojimas visoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje |
| --- | --- |

2.2.3.

Žmogiškųjų išteklių
  stiprinimas ir įgūdžių plėtojimas visoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje

Žmogiškųjų išteklių

Siekiant puoselėti kompetenciją, bendradarbiavimą tarp mokslinius tyrimus vykdančių organizacijų ir sukurti teigiamą struktūrinį poveikį, visoje EMTE reikia plačiau taikyti kokybiškus mokymo standartus, sudaryti geras darbo sąlygas ir efektyvesnes tyrėjų karjeros galimybes. Tai padės modernizuoti arba patobulinti mokslinių tyrimų mokymo programas ir sistemas, taip pat didinti institucijų patrauklumą visame pasaulyje.

Siekiant puoselėti kompetenciją, bendradarbiavimą tarp mokslinius tyrimus vykdančių organizacijų ir sukurti teigiamą struktūrinį poveikį, visoje EMTE reikia plačiau taikyti kokybiškus mokymo standartus, sudaryti geras darbo sąlygas ir efektyvesnes tyrėjų karjeros galimybes. Tai padės modernizuoti arba patobulinti mokslinių tyrimų mokymo programas ir sistemas, taip pat didinti institucijų patrauklumą visame pasaulyje
  , plėtojamą bendradarbiaujant su kitomis programos „Europos horizontas“ dalimis
  .

, plėtojamą bendradarbiaujant su kitomis programos „Europos horizontas“ dalimis

Bendros kryptys

Bendros kryptys

| — | Mokymo programos, kuriomis skatinama kompetencija ir skleidžiama geriausia patirtis įvairiose institucijose bei mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemose; |
| --- | --- |

—

Mokymo programos, kuriomis skatinama kompetencija ir skleidžiama geriausia patirtis įvairiose institucijose bei mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemose;

| — | Mokymo programos, kuriomis skatinama kompetencija ir skleidžiama geriausia patirtis įvairiose institucijose bei mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemose; |
| --- | --- |

—

Mokymo programos, kuriomis skatinama kompetencija ir skleidžiama geriausia patirtis įvairiose institucijose bei mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemose;

| — | bendradarbiavimas, žinių kūrimas ir sklaida Europos Sąjungoje ir dalyvaujant trečiosioms šalims. |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimas, žinių kūrimas ir sklaida Europos Sąjungoje ir dalyvaujant trečiosioms šalims.

| — | bendradarbiavimas, žinių kūrimas ir sklaida Europos Sąjungoje ir dalyvaujant trečiosioms šalims. |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimas, žinių kūrimas ir sklaida Europos Sąjungoje ir dalyvaujant trečiosioms šalims.

Pakeitimas 30

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo I dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 2.2.5 punktas

I priedo I dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 2.2.5 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.2.5. | Visuomenės informavimo skatinimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.2.5.

Visuomenės informavimo skatinimas

| 2.2.5. | Visuomenės informavimo skatinimas |
| --- | --- |

2.2.5.

Visuomenės informavimo skatinimas

Visoje ES ir už jos ribų reikia daugiau informuoti apie veiklą, vykdomą pagal programą, ir siekti didesnio tyrėjų pripažinimo visuomenėje, kad padidėtų MSCV matomumas visame pasaulyje, pagerėtų supratimas apie tyrėjų darbo poveikį piliečių kasdieniam gyvenimui, o jaunimas būtų paskatintas pradėti karjerą mokslinių tyrimų srityje. Tai galima pasiekti geriau platinant, naudojant ir skleidžiant žinias ir patirtį.

Visoje ES ir už jos ribų reikia daugiau informuoti apie veiklą, vykdomą pagal programą, ir siekti didesnio tyrėjų pripažinimo visuomenėje, kad padidėtų MSCV matomumas visame pasaulyje, pagerėtų supratimas apie tyrėjų darbo poveikį piliečių kasdieniam gyvenimui, o jaunimas
  , ypač moterys,
  būtų paskatintas pradėti karjerą mokslinių tyrimų srityje. Tai galima pasiekti geriau platinant, naudojant ir skleidžiant žinias ir patirtį.

, ypač moterys,

Bendros kryptys

Bendros kryptys

| — | Visuomenės informavimo iniciatyvos, kuriomis skatinamas susidomėjimas karjera mokslinių tyrimų srityje, ypač tarp jaunų žmonių; |
| --- | --- |

—

Visuomenės informavimo iniciatyvos, kuriomis skatinamas susidomėjimas karjera mokslinių tyrimų srityje, ypač tarp jaunų žmonių;

| — | Visuomenės informavimo iniciatyvos, kuriomis skatinamas susidomėjimas karjera mokslinių tyrimų srityje, ypač tarp jaunų žmonių; |
| --- | --- |

—

Visuomenės informavimo iniciatyvos, kuriomis skatinamas susidomėjimas karjera mokslinių tyrimų srityje, ypač tarp jaunų žmonių;

| — | populiarinimo veikla, kuria siekiama pasaulio mastu didinti MSCV prestižą, matomumą ir žinomumą; |
| --- | --- |

—

populiarinimo veikla, kuria siekiama pasaulio mastu didinti MSCV prestižą, matomumą ir žinomumą;

| — | populiarinimo veikla, kuria siekiama pasaulio mastu didinti MSCV prestižą, matomumą ir žinomumą; |
| --- | --- |

—

populiarinimo veikla, kuria siekiama pasaulio mastu didinti MSCV prestižą, matomumą ir žinomumą;

| — | žinių sklaida ir grupavimas vykdant įvairius projektus siejantį bendradarbiavimą ir kitokią tinklaveiką, pvz., teikiant paslaugas absolventams. |
| --- | --- |

—

žinių sklaida ir grupavimas vykdant įvairius projektus siejantį bendradarbiavimą ir kitokią tinklaveiką, pvz., teikiant paslaugas absolventams.

| — | žinių sklaida ir grupavimas vykdant įvairius projektus siejantį bendradarbiavimą ir kitokią tinklaveiką, pvz., teikiant paslaugas absolventams
  ir kuriant nacionalinius informacijos centrus
  . |
| --- | --- |

—

žinių sklaida ir grupavimas vykdant įvairius projektus siejantį bendradarbiavimą ir kitokią tinklaveiką, pvz., teikiant paslaugas absolventams
  ir kuriant nacionalinius informacijos centrus
  .

ir kuriant nacionalinius informacijos centrus

Pakeitimas 31

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo I dalies 3 punkto 3.1 papunktis

I priedo I dalies 3 punkto 3.1 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.1. | Paaiškinimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.1.

Paaiškinimas

| 3.1. | Paaiškinimas |
| --- | --- |

3.1.

Paaiškinimas

Moderniausios mokslinių tyrimų infrastruktūros teikia pagrindines paslaugas mokslinių tyrimų ir inovacijų bendruomenėms, atlikdamos svarbų vaidmenį plečiant žinių ribas. ES lygmeniu remiant mokslinių tyrimų infrastruktūras taisosi esama padėtis, kai daugeliu atveju nacionalinės mokslinių tyrimų infrastruktūros
  ir mokslinė kompetencija yra išsklaidytos, taip pat sprendžiama menko
  žinių
  judėjimo
  tarp uždarų centrų
  problema
  .

ir mokslinė kompetencija yra išsklaidytos, taip pat sprendžiama menko

judėjimo

problema

Moderniausios mokslinių tyrimų infrastruktūros teikia pagrindines paslaugas mokslinių tyrimų ir inovacijų bendruomenėms, atlikdamos svarbų vaidmenį plečiant žinių ribas. ES lygmeniu remiant
  visų tipų
  mokslinių tyrimų infrastruktūras
  , įskaitant mažąsias ir vidutines infrastruktūras ir tas, kurios finansuojamos Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) lėšomis,
  taisosi esama padėtis, kai daugeliu atveju nacionalinės
  ir regioninės
  mokslinių tyrimų infrastruktūros
  yra išsklaidytos, papildant ir tobulinant mokslinę kompetenciją ir didinant
  žinių
  judėjimą
  tarp uždarų centrų.

visų tipų

, įskaitant mažąsias ir vidutines infrastruktūras ir tas, kurios finansuojamos Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) lėšomis,

ir regioninės

yra išsklaidytos, papildant ir tobulinant mokslinę kompetenciją ir didinant

judėjimą

Bendras tikslas yra aprūpinti Europą pasaulinio lygio
  tvaria
  mokslinių tyrimų
  infrastruktūra
  , kurios būtų atviros ir prieinamos visiems tyrėjams Europoje ir už jos ribų, ir visapusiškai panaudoti jų potencialą mokslinei pažangai ir inovacijoms. Pagrindiniai tikslai yra mažinti mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemos susiskaidymą, vengiant veiksmų dubliavimo, ir geriau koordinuoti mokslinių tyrimų infrastruktūrų plėtrą
  ir naudojimą.
  Labai svarbu didinti galimybes Europos tyrėjams atvirai naudotis mokslinių tyrimų infrastruktūromis ir naudojantis Europos atvirojo mokslo debesiją (angl. EOSC) didinti prieigą prie skaitmeninių mokslinių tyrimų išteklių sprendžiant konkrečią problemą – šiuo metu nepakankamą atvirojo mokslo ir atvirųjų duomenų metodų populiarumą. ES taip pat reikia reaguoti į spartų pasaulinės konkurencijos dėl talentų didėjimą pritraukiant trečiųjų šalių tyrėjus dirbti Europos pasaulinio lygio mokslinių tyrimų infrastruktūrose. Europos pramonės konkurencingumo didinimas taip pat yra pagrindinis tikslas, kurį įgyvendinant remiamos svarbiausios technologijos ir paslaugos, aktualios mokslinių tyrimų infrastruktūroms ir jų naudotojams, o kartu gerinamos sąlygos teikti novatoriškus sprendimus.

tvaria

infrastruktūra

ir naudojimą.

Bendras tikslas yra aprūpinti Europą pasaulinio lygio
  , tvariomis
  mokslinių tyrimų
  infrastruktūromis
  , kurios būtų atviros ir prieinamos visiems tyrėjams
  bei novatoriams
  Europoje ir už jos ribų, ir visapusiškai panaudoti jų potencialą mokslinei pažangai ir inovacijoms. Pagrindiniai tikslai yra mažinti mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemos susiskaidymą,
  užtikrinti nuolatinį modernizavimą,
  vengiant veiksmų dubliavimo, ir geriau koordinuoti mokslinių tyrimų infrastruktūrų plėtrą,
  naudojimą
  ir
  prieinamumą
  .

, tvariomis

infrastruktūromis

bei novatoriams

užtikrinti nuolatinį modernizavimą,

naudojimą

prieinamumą

Labai svarbu
  kartu
  didinti galimybes Europos tyrėjams atvirai naudotis mokslinių tyrimų infrastruktūromis ir naudojantis Europos atvirojo mokslo debesiją (angl. EOSC) didinti prieigą prie skaitmeninių mokslinių tyrimų išteklių, sprendžiant konkrečią problemą – šiuo metu nepakankamą atvirojo mokslo ir atvirųjų duomenų metodų populiarumą. ES taip pat reikia reaguoti į spartų pasaulinės konkurencijos dėl talentų didėjimą pritraukiant trečiųjų šalių tyrėjus dirbti Europos pasaulinio lygio mokslinių tyrimų infrastruktūrose. Europos pramonės konkurencingumo didinimas taip pat yra pagrindinis tikslas, kurį įgyvendinant remiamos svarbiausios technologijos ir paslaugos, aktualios mokslinių tyrimų infrastruktūroms ir jų naudotojams, o kartu gerinamos sąlygos teikti
  ir naudoti
  novatoriškus sprendimus.

kartu

ir naudoti

Buvusios bendrosios programos labai padėjo efektyviau ir našiau naudoti nacionalines infrastruktūras, be to, kartu su Europos strateginiu mokslinių tyrimų infrastruktūros forumu (ESFRI) buvo suformuluotas nuoseklus strategiškas požiūris į visos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų politikos formavimą. Taikant šį strateginį požiūrį buvo pasiekta akivaizdžios naudos – be kita ko, buvo sumažintas veiksmų dubliavimas, ištekliai naudoti iš esmės efektyviau, taip pat standartizuoti procesai ir procedūros.

Buvusios bendrosios programos labai padėjo efektyviau ir našiau naudoti nacionalines infrastruktūras,
  taip pat ir siekiant pašalinti kliūtis tarpvalstybinei prieigai,
  be to, kartu su Europos strateginiu mokslinių tyrimų infrastruktūros forumu (ESFRI) buvo suformuluotas nuoseklus strategiškas požiūris į visos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų politikos formavimą. Taikant šį strateginį požiūrį buvo pasiekta akivaizdžios naudos – be kita ko, buvo sumažintas veiksmų dubliavimas, ištekliai naudoti iš esmės efektyviau, taip pat standartizuoti
  ir suderinti
  procesai ir procedūros.
  Pagal šią išlaidų kategoriją taip pat bus teikiama pirmenybė esamiems pažangiems mokslinių tyrimų ir inovacijų tinklams stiprinti ir atverti, taip pat, kai tinkama, naujiems tinklams kurti.

taip pat ir siekiant pašalinti kliūtis tarpvalstybinei prieigai,

ir suderinti

Pagal šią išlaidų kategoriją taip pat bus teikiama pirmenybė esamiems pažangiems mokslinių tyrimų ir inovacijų tinklams stiprinti ir atverti, taip pat, kai tinkama, naujiems tinklams kurti.

ES remiama veikla bus kuriama pridėtinė vertė: konsoliduojant ir optimizuojant esamą mokslinių tyrimų infrastruktūrą, kartu imantis veiksmų naujoms infrastruktūroms kurti; sukuriant Europos atvirojo mokslo debesiją (EOSC) kaip veiksmingą, lanksčią ir tvarią duomenimis grįstų mokslinių tyrimų aplinką; tarpusavyje sujungiant nacionalinius ir regioninius mokslinių tyrimų ir švietimo tinklus, gerinant ir užsitikrinant didelio našumo tinklų infrastruktūrą labai dideliems duomenų kiekiams bei prieigą prie skaitmeninių išteklių tarpvalstybiniu mastu ir aprėpiant įvairias sritis; įveikiant kliūtis, trukdančias geriausioms mokslinių tyrimų grupėms ES naudotis geriausiomis mokslinių tyrimų infrastruktūros paslaugomis; puoselėjant mokslinių tyrimų infrastruktūros potencialą prisidėti prie inovacijų, dėmesį pirmiausia skiriant technologinei plėtrai, inovacijų kūrimui kartu su kitais ir didesniam mokslinių tyrimų infrastruktūros panaudojimui pramonėje.

ES remiama veikla bus kuriama pridėtinė vertė: konsoliduojant ir optimizuojant esamą mokslinių tyrimų infrastruktūrą,
  įskaitant e. infrastruktūrą,
  kartu imantis veiksmų naujoms infrastruktūroms kurti; sukuriant Europos atvirojo mokslo debesiją (EOSC) kaip veiksmingą, lanksčią ir tvarią duomenimis grįstų mokslinių tyrimų aplinką; tarpusavyje sujungiant nacionalinius ir regioninius mokslinių tyrimų ir švietimo tinklus, gerinant ir užsitikrinant didelio našumo tinklų infrastruktūrą labai dideliems duomenų kiekiams bei prieigą prie skaitmeninių išteklių tarpvalstybiniu mastu ir aprėpiant įvairias sritis; įveikiant kliūtis, trukdančias geriausioms mokslinių tyrimų grupėms ES naudotis geriausiomis mokslinių tyrimų infrastruktūros paslaugomis; puoselėjant mokslinių tyrimų infrastruktūros potencialą prisidėti prie inovacijų, dėmesį pirmiausia skiriant technologinei plėtrai, inovacijų kūrimui kartu su kitais ir didesniam mokslinių tyrimų infrastruktūros panaudojimui pramonėje.

įskaitant e. infrastruktūrą,

Ir reikia stiprinti tarptautinį ES mokslinių tyrimų infrastruktūros aspektą skatinant glaudesnį bendradarbiavimą su tarptautiniais partneriais bei tarptautinį dalyvavimą Europos mokslinių tyrimų infrastruktūroje siekiant abipusės naudos.

Ir reikia stiprinti tarptautinį ES mokslinių tyrimų infrastruktūros aspektą skatinant glaudesnį bendradarbiavimą
  ir sujungiamumą
  su tarptautiniais partneriais bei
  prieinamumą jiems, taip pat
  tarptautinį dalyvavimą Europos mokslinių tyrimų infrastruktūroje siekiant abipusės naudos.

ir sujungiamumą

prieinamumą jiems, taip pat

Ši veikla padės įgyvendinti įvairius darnaus vystymosi tikslus, pvz.: 3-ąjį DVT – gera žmonių sveikatos būklė ir gerovė; 7-ąjį DVT – netarši energija už prieinamą kainą; 9-ąjį DVT – pramonės inovacijos ir infrastruktūra; 13-ąjį DVT – klimato politika.

Ši veikla padės įgyvendinti įvairius darnaus vystymosi tikslus, pvz.: 3-ąjį DVT – gera žmonių sveikatos būklė ir gerovė; 7-ąjį DVT – netarši energija už prieinamą kainą; 9-ąjį DVT – pramonės inovacijos ir infrastruktūra; 13-ąjį DVT – klimato politika.

Pakeitimas 32

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo I dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.1 punktas

I priedo I dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.2.1. | Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros aplinkos stiprinimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.2.1.

Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros aplinkos stiprinimas

| 3.2.1. | Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros aplinkos stiprinimas |
| --- | --- |

3.2.1.

Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros aplinkos stiprinimas

ESFRI
  nurodytos mokslinių tyrimų infrastruktūros
  sukūrimas, veikimas ir ilgalaikis tvarumas labai svarbūs ES siekiant užtikrinti pirmaujančią poziciją mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų sferoje, žinių kūrimą ir panaudojimą bei jos pramonės konkurencingumą.

nurodytos mokslinių tyrimų infrastruktūros

Mokslinių tyrimų infrastruktūrų, įskaitant
  ESFRI
  nurodytas infrastruktūras,
  sukūrimas, veikimas ir ilgalaikis tvarumas
  , taip pat kuo didesnio jų integravimo į pažangius „Europos horizontas“ projektus užtikrinimas yra
  labai svarbūs ES siekiant užtikrinti pirmaujančią poziciją mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų sferoje, žinių kūrimą ir panaudojimą bei jos pramonės konkurencingumą.

Mokslinių tyrimų infrastruktūrų, įskaitant

nurodytas infrastruktūras,

, taip pat kuo didesnio jų integravimo į pažangius „Europos horizontas“ projektus užtikrinimas yra

Europos atvirojo mokslo debesija turi tapti veiksmingu ir visapusišku mokslinių tyrimų infrastruktūros paslaugų teikimo kanalu ir Europos mokslinių tyrimų bendruomenėms turi
  teikti
  naujos kartos duomenų paslaugas, skirtas dideliam mokslinių duomenų kiekiui rinkti, saugoti, tvarkyti (pvz., analitinės, modeliavimo, vizualizavimo paslaugos) ir jais dalytis. Europos atvirojo mokslo debesija taip pat turėtų suteikti tyrėjams Europoje
  prieigą prie
  daugumos duomenų,
  sukurtų
  ir
  surinktų
  mokslinių tyrimų infrastruktūroje, ir prie itin našaus skaičiavimo (INS) bei eksalygmens išteklių, diegiamų Europos duomenų infrastruktūroje (EDI) (13).

teikti

prieigą prie

sukurtų

surinktų

13

Europos atvirojo mokslo debesija turi tapti veiksmingu ir visapusišku mokslinių tyrimų infrastruktūros paslaugų teikimo kanalu ir Europos mokslinių tyrimų bendruomenėms turi
  sudaryti sąlygas kurti
  naujos kartos duomenų paslaugas, skirtas dideliam mokslinių duomenų kiekiui rinkti, saugoti, tvarkyti (pvz., analitinės, modeliavimo, vizualizavimo paslaugos) ir jais dalytis. Europos atvirojo mokslo debesija taip pat turėtų suteikti tyrėjams Europoje
  paslaugas, kuriomis būtų skatinamas
  daugumos duomenų,
  kuriuos sukūrė
  ir
  surinko
  mokslinių tyrimų infrastruktūroje
  ir už jos ribų veikiantys tyrėjai, saugojimas ir tvarkymas
  , ir
  suteikti prieigą
  prie itin našaus skaičiavimo (INS) bei eksalygmens išteklių, diegiamų Europos duomenų infrastruktūroje (EDI) (13).

sudaryti sąlygas kurti

paslaugas, kuriomis būtų skatinamas

kuriuos sukūrė

surinko

ir už jos ribų veikiantys tyrėjai, saugojimas ir tvarkymas

suteikti prieigą

13

Visos Europos mokslinių tyrimų ir švietimo tinklas bus sujungtas ir bus suteikta nuotolinė prieiga prie mokslinių tyrimų infrastruktūros ir mokslinių tyrimų išteklių užtikrinant jungiamąjį ryšį tarp universitetų, mokslinių tyrimų institutų bei mokslinių tyrimų ir inovacijų bendruomenių ES lygmeniu, taip pat tarptautinius ryšius su kitais partnerių tinklais visame pasaulyje.

Visos Europos mokslinių tyrimų ir švietimo tinklas bus sujungtas ir bus suteikta nuotolinė prieiga prie mokslinių tyrimų infrastruktūros ir mokslinių tyrimų išteklių užtikrinant jungiamąjį ryšį tarp universitetų, mokslinių tyrimų institutų bei mokslinių tyrimų ir inovacijų bendruomenių ES lygmeniu, taip pat tarptautinius ryšius su kitais partnerių tinklais visame pasaulyje.

Bendros kryptys

Bendros kryptys

| — | Visos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros gyvavimo ciklas kuriant naujas mokslinių tyrimų infrastruktūras; jos parengiamasis ir įgyvendinimo etapas, naudojimas ankstyvajame etape kartu naudojant kitus finansavimo šaltinius, taip pat mokslinių tyrimų infrastruktūros ekosistemos konsolidavimas ir optimizavimas vykdant ESFRI gairių stebėseną ir sudarant palankesnes sąlygas visos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų paslaugų sutartims, raidai, susijungimams ar veiklos nutraukimui; |
| --- | --- |

—

Visos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros gyvavimo ciklas kuriant naujas mokslinių tyrimų infrastruktūras; jos parengiamasis ir įgyvendinimo etapas, naudojimas ankstyvajame etape kartu naudojant kitus finansavimo šaltinius, taip pat mokslinių tyrimų infrastruktūros ekosistemos konsolidavimas ir optimizavimas vykdant ESFRI gairių stebėseną ir sudarant palankesnes sąlygas visos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų paslaugų sutartims, raidai, susijungimams ar veiklos nutraukimui;

| — | Visos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros gyvavimo ciklas kuriant naujas mokslinių tyrimų infrastruktūras; jos parengiamasis ir įgyvendinimo etapas, naudojimas ankstyvajame etape kartu naudojant kitus finansavimo šaltinius, taip pat mokslinių tyrimų infrastruktūros ekosistemos konsolidavimas ir optimizavimas vykdant ESFRI gairių stebėseną ir sudarant palankesnes sąlygas visos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų paslaugų sutartims, raidai, susijungimams ar veiklos nutraukimui; |
| --- | --- |

—

Visos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros gyvavimo ciklas kuriant naujas mokslinių tyrimų infrastruktūras; jos parengiamasis ir įgyvendinimo etapas, naudojimas ankstyvajame etape kartu naudojant kitus finansavimo šaltinius, taip pat mokslinių tyrimų infrastruktūros ekosistemos konsolidavimas ir optimizavimas vykdant ESFRI gairių stebėseną ir sudarant palankesnes sąlygas visos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų paslaugų sutartims, raidai, susijungimams ar veiklos nutraukimui;

| — | Europos atvirojo mokslo debesija, įskaitant: galimybę plėsti prieigos kanalą ir jo tvarumą; efektyvų Europos, nacionalinių, regioninių ir institucinių išteklių telkimą; techninę ir politinę raidą, siekiant tenkinti naujus mokslinių tyrimų poreikius ir reikalavimus (pvz., neskelbtinų duomenų rinkinių naudojimas, privatumo užtikrinimas projektuojant); duomenų suderinamumą ir atitiktį FAIR principams; plačią naudotojų bazę; |
| --- | --- |

—

Europos atvirojo mokslo debesija, įskaitant: galimybę plėsti prieigos kanalą ir jo tvarumą; efektyvų Europos, nacionalinių, regioninių ir institucinių išteklių telkimą; techninę ir politinę raidą, siekiant tenkinti naujus mokslinių tyrimų poreikius ir reikalavimus (pvz., neskelbtinų duomenų rinkinių naudojimas, privatumo užtikrinimas projektuojant); duomenų suderinamumą ir atitiktį FAIR principams; plačią naudotojų bazę;

| — | Europos atvirojo mokslo debesija, įskaitant: galimybę plėsti prieigos kanalą ir jo tvarumą; efektyvų Europos, nacionalinių, regioninių ir institucinių išteklių telkimą; techninę ir politinę raidą, siekiant tenkinti naujus mokslinių tyrimų poreikius ir reikalavimus (pvz., neskelbtinų duomenų rinkinių naudojimas, privatumo užtikrinimas projektuojant); duomenų suderinamumą ir atitiktį FAIR principams; plačią naudotojų bazę; |
| --- | --- |

—

Europos atvirojo mokslo debesija, įskaitant: galimybę plėsti prieigos kanalą ir jo tvarumą; efektyvų Europos, nacionalinių, regioninių ir institucinių išteklių telkimą; techninę ir politinę raidą, siekiant tenkinti naujus mokslinių tyrimų poreikius ir reikalavimus (pvz., neskelbtinų duomenų rinkinių naudojimas, privatumo užtikrinimas projektuojant); duomenų suderinamumą ir atitiktį FAIR principams; plačią naudotojų bazę;

| — | visos Europos mokslinių tyrimų ir švietimo tinklas, kuriuo grindžiama Europos atvirojo mokslo debesija ir Europos duomenų infrastruktūra (EDI), ir sudaromos palankios sąlygos itin našiam skaičiavimui ir (arba) duomenų paslaugoms debesija pagrįstoje aplinkoje, kurioje galima apdoroti labai didelius duomenų rinkinius ir vykdyti labai didelius skaičiavimo procesus. |
| --- | --- |

—

visos Europos mokslinių tyrimų ir švietimo tinklas, kuriuo grindžiama Europos atvirojo mokslo debesija ir Europos duomenų infrastruktūra (EDI), ir sudaromos palankios sąlygos itin našiam skaičiavimui ir (arba) duomenų paslaugoms debesija pagrįstoje aplinkoje, kurioje galima apdoroti labai didelius duomenų rinkinius ir vykdyti labai didelius skaičiavimo procesus.

| — | visos Europos mokslinių tyrimų ir švietimo tinklas, kuriuo grindžiama Europos atvirojo mokslo debesija ir Europos duomenų infrastruktūra (EDI), ir sudaromos palankios sąlygos itin našiam skaičiavimui ir (arba) duomenų paslaugoms debesija pagrįstoje aplinkoje, kurioje galima apdoroti labai didelius duomenų rinkinius ir vykdyti labai didelius skaičiavimo procesus. |
| --- | --- |

—

visos Europos mokslinių tyrimų ir švietimo tinklas, kuriuo grindžiama Europos atvirojo mokslo debesija ir Europos duomenų infrastruktūra (EDI), ir sudaromos palankios sąlygos itin našiam skaičiavimui ir (arba) duomenų paslaugoms debesija pagrįstoje aplinkoje, kurioje galima apdoroti labai didelius duomenų rinkinius ir vykdyti labai didelius skaičiavimo procesus.

Pakeitimas 33

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo I dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.2 punktas

I priedo I dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.2.2. | Mokslinių tyrimų infrastruktūrų atvėrimas, integravimas ir susiejimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.2.2.

Mokslinių tyrimų infrastruktūrų atvėrimas, integravimas ir susiejimas

| 3.2.2. | Mokslinių tyrimų infrastruktūrų atvėrimas, integravimas ir susiejimas |
| --- | --- |

3.2.2.

Mokslinių tyrimų infrastruktūrų atvėrimas, integravimas ir susiejimas

Mokslinių tyrimų aplinka gerokai pagerės, visiems ES tyrėjams užtikrinus galimybę naudotis svarbiausioms tarptautinėms, nacionalinėms ir regioninėms mokslinių tyrimų infrastruktūroms, taip pat pagal poreikį integravus jų paslaugas siekiant suderinti prieigos sąlygas, tobulinti ir plėsti paslaugų teikimą ir novatoriškais veiksmais skatinti bendrąją aukštųjų technologijų komponentų ir pažangių paslaugų plėtojimo strategiją.

Mokslinių tyrimų aplinka gerokai pagerės, visiems ES tyrėjams
  ir novatoriams
  užtikrinus galimybę naudotis svarbiausioms tarptautinėms, nacionalinėms ir regioninėms mokslinių tyrimų infrastruktūroms, taip pat pagal poreikį integravus jų paslaugas siekiant suderinti prieigos sąlygas, tobulinti ir plėsti paslaugų teikimą ir novatoriškais veiksmais skatinti bendrąją aukštųjų technologijų komponentų ir pažangių paslaugų plėtojimo strategiją.

ir novatoriams

Bendros kryptys

Bendros kryptys

| — | Tinklai, jungiantys nacionalinius ir regioninius mokslinių tyrimų infrastruktūrų finansuotojus bendro tarptautinės tyrėjų prieigos finansavimo tikslais; |
| --- | --- |

—

Tinklai, jungiantys nacionalinius ir regioninius mokslinių tyrimų infrastruktūrų finansuotojus bendro tarptautinės tyrėjų prieigos finansavimo tikslais;

| — | Tinklai, jungiantys nacionalinius ir regioninius mokslinių tyrimų infrastruktūrų finansuotojus bendro tarptautinės tyrėjų prieigos finansavimo tikslais; |
| --- | --- |

—

Tinklai, jungiantys nacionalinius ir regioninius mokslinių tyrimų infrastruktūrų finansuotojus bendro tarptautinės tyrėjų prieigos finansavimo tikslais;

| — | visos
  ES
  nacionalinių ir regioninių mokslinių tyrimų infrastruktūrų
  tinklai
  ,
  kuriuose sprendžiami visuotiniai uždaviniai
  , susiję su prieigos suteikimu tyrėjams, taip pat infrastruktūros paslaugų derinimu ir tobulinimu; |
| --- | --- |

—

visos
  ES
  nacionalinių ir regioninių mokslinių tyrimų infrastruktūrų
  tinklai
  ,
  kuriuose sprendžiami visuotiniai uždaviniai
  , susiję su prieigos suteikimu tyrėjams, taip pat infrastruktūros paslaugų derinimu ir tobulinimu;

ES

tinklai

kuriuose sprendžiami visuotiniai uždaviniai

| — | visos
  Europos,
  nacionalinių ir regioninių mokslinių tyrimų infrastruktūrų,
  įskaitant mažą ir vidutinio dydžio infrastruktūrą, tinklai
  , susiję su prieigos suteikimu tyrėjams, taip pat infrastruktūros paslaugų derinimu ir tobulinimu; |
| --- | --- |

—

visos
  Europos,
  nacionalinių ir regioninių mokslinių tyrimų infrastruktūrų,
  įskaitant mažą ir vidutinio dydžio infrastruktūrą, tinklai
  , susiję su prieigos suteikimu tyrėjams, taip pat infrastruktūros paslaugų derinimu ir tobulinimu;

Europos,

įskaitant mažą ir vidutinio dydžio infrastruktūrą, tinklai

| — | mokslinių tyrimų infrastruktūrų integruoti tinklai, skirti bendrai technologinės plėtros, kurios reikia jų paslaugoms gerinti, strategijai ir (arba) veiksmų gairėms, kurti ir įgyvendinti, tam tikslui sudarant partnerystę su pramone; taip pat aukštųjų technologijų komponentams tokiose srityse kaip mokslui skirtų priemonių kompleksai ir mokslinių tyrimų infrastruktūros naudojimui pramonės reikmėms skatinti, pvz., kaip eksperimentinių bandymų įrenginių. |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų infrastruktūrų integruoti tinklai, skirti bendrai technologinės plėtros, kurios reikia jų paslaugoms gerinti, strategijai ir (arba) veiksmų gairėms, kurti ir įgyvendinti, tam tikslui sudarant partnerystę su pramone; taip pat aukštųjų technologijų komponentams tokiose srityse kaip mokslui skirtų priemonių kompleksai ir mokslinių tyrimų infrastruktūros naudojimui pramonės reikmėms skatinti, pvz., kaip eksperimentinių bandymų įrenginių.

| — | mokslinių tyrimų infrastruktūrų integruoti tinklai, skirti bendrai technologinės plėtros, kurios reikia jų paslaugoms gerinti, strategijai ir (arba) veiksmų gairėms, kurti ir įgyvendinti, tam tikslui sudarant partnerystę su pramone; taip pat aukštųjų technologijų komponentams tokiose srityse kaip mokslui skirtų priemonių kompleksai ir mokslinių tyrimų infrastruktūros naudojimui pramonės reikmėms skatinti, pvz., kaip eksperimentinių bandymų įrenginių. |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų infrastruktūrų integruoti tinklai, skirti bendrai technologinės plėtros, kurios reikia jų paslaugoms gerinti, strategijai ir (arba) veiksmų gairėms, kurti ir įgyvendinti, tam tikslui sudarant partnerystę su pramone; taip pat aukštųjų technologijų komponentams tokiose srityse kaip mokslui skirtų priemonių kompleksai ir mokslinių tyrimų infrastruktūros naudojimui pramonės reikmėms skatinti, pvz., kaip eksperimentinių bandymų įrenginių.

Pakeitimas 34

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalis

I priedo II dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| II PASAULINIAI UŽDAVINIAI IR PRAMONĖS KONKURENCINGUMAS | II PASAULINIAI UŽDAVINIAI IR
  EUROPOS
  PRAMONĖS KONKURENCINGUMAS |
| Daugelis uždavinių, su kuriais susiduria ES, yra ir pasaulinio masto. Problemos yra didelės ir labai sudėtingos, todėl, siekiant rasti sprendimus, reikia atitinkamų
  lėšų,
  išteklių ir veiksmų. Būtent šiose srityse ES turi bendradarbiauti veikdama sumaniai, lanksčiai ir išvien, siekdama naudos ir gerovės mūsų piliečiams. | Tarpusavyje susijusiame pasaulyje
  daugelis uždavinių, su kuriais susiduria ES, yra ir pasaulinio masto. Problemos yra didelės ir labai sudėtingos, todėl, siekiant rasti sprendimus, reikia atitinkamų
  finansinių ir žmogiškųjų
  išteklių ir veiksmų. Būtent šiose srityse ES turi bendradarbiauti veikdama sumaniai, lanksčiai ir išvien, siekdama naudos ir gerovės mūsų piliečiams. |
| Didesnio poveikio galima pasiekti derinant veiksmus su kitomis pasaulio valstybėmis ir regionais, imantis precedento neturinčio tarptautinio bendradarbiavimo
  pagal
  darnaus vystymosi
  tikslus
  ir Paryžiaus
  susitarimu
  dėl klimato kaitos
  nustatytomis kryptimis
  . Remiantis abipusės naudos principu, partneriai visame pasaulyje bus kviečiami prisijungti prie ES veiksmų, susijusių su moksliniais tyrimais ir inovacijomis siekiant tvarumo. | Didesnio poveikio galima pasiekti derinant veiksmus su kitomis pasaulio valstybėmis ir regionais, imantis precedento neturinčio tarptautinio bendradarbiavimo
  , kaip nurodyta
  darnaus vystymosi
  tiksluose
  ir Paryžiaus
  susitarime
  dėl klimato kaitos. Remiantis abipusės naudos principu, partneriai visame pasaulyje bus kviečiami prisijungti prie ES veiksmų, susijusių su moksliniais tyrimais ir inovacijomis siekiant tvarumo. |
| Moksliniai tyrimai ir inovacijos yra pagrindiniai tvaraus
  augimo
  ir pramonės
  konkurencingumo
  veiksniai, todėl jie padeda rasti šiuolaikinių problemų sprendimus, kuo greičiau pasukti neigiamą ir pavojingą tendenciją, kuri šiuo metu sieja ekonomikos vystymąsi, gamtos išteklių naudojimą ir socialinius reikalus, priešinga kryptimi ir paversti ją naujomis verslo galimybėmis. | Moksliniai tyrimai ir inovacijos yra pagrindiniai tvaraus
  vystymosi, įskaitant augimą
  ir pramonės
  konkurencingumą,
  veiksniai, todėl jie padeda rasti šiuolaikinių problemų sprendimus, kuo greičiau pasukti neigiamą ir pavojingą tendenciją, kuri šiuo metu sieja ekonomikos vystymąsi, gamtos išteklių naudojimą ir socialinius reikalus, priešinga kryptimi ir paversti ją
  darbo vietomis,
  naujomis verslo galimybėmis
  ir vystymusi ekonominėje, socialinėje ir aplinkosaugos srityse
  . |
| ES gaus naudos panaudodama ir kurdama technologijas ir pramonės šakas
  , parodančias
  , kaip gali veikti ir vystytis šiuolaikinė, pramoninė, tvari, įtrauki, atvira ir demokratinė visuomenė ir ekonomika. Bus skatinami ir palaikomi ryškėjantys ekonominiai, aplinkos ir socialiniai būsimos tvarios pramoninės ekonomikos pavyzdžiai bet kurioje šių sričių: sveikata ir gerovė visiems;
  atsparios, įtraukios ir saugios visuomenės
  ; prieinama netarši energija ir susisiekimas; skaitmeninė ekonomika ir visuomenė; tarpdalykinė ir
  kūrybiška
  pramonė; kosmoso, jūrų ar sausumos sprendimai; sprendimai dėl maisto ir mitybos; tvarus gamtos išteklių naudojimas, klimato apsauga ir
  prisitaikymas prie
  klimato kaitos, visais šiais veiksmais kuriant gerovę Europoje ir siūlant geresnės kokybės darbo vietas. Nepaprastai svarbus bus pramonės virsmas. | ES gaus naudos panaudodama ir kurdama
  žinias,
  technologijas ir pramonės šakas
  . Ji gali pademonstruoti
  , kaip gali veikti ir vystytis šiuolaikinė, pramoninė, tvari, įtrauki, atvira ir demokratinė visuomenė ir ekonomika. Bus skatinami ir palaikomi ryškėjantys ekonominiai, aplinkos ir socialiniai būsimos tvarios pramoninės ekonomikos pavyzdžiai bet kurioje šių sričių: sveikata ir gerovė visiems;
  įtrauki ir kūrybiška visuomenė; saugi visuomenė
  ; prieinama netarši energija ir susisiekimas; skaitmeninė ekonomika ir visuomenė; tarpdalykinė ir
  efektyvi
  pramonė; kosmoso, jūrų ar sausumos sprendimai; sprendimai dėl maisto ir mitybos; tvarus gamtos išteklių naudojimas, klimato apsauga ir klimato kaitos
  švelninimas
  , visais šiais veiksmais kuriant gerovę Europoje ir siūlant geresnės kokybės darbo vietas. Nepaprastai svarbus bus pramonės virsmas. |
| Moksliniai tyrimai ir inovacijos pagal šią programos „Europos horizontas“ veiklos sritį suskirstyti į kompleksines veiklos grupes. Investicijos yra nukreiptos ne į sektorius, o į sisteminius mūsų visuomenės ir ekonomikos pokyčius tvarumo linkme. To bus pasiekta, tik jeigu visi privatūs ir viešieji subjektai kartu dalyvaujant projektuojant ir kuriant mokslinius tyrimus ir inovacijas, suburiant galutinius naudotojus, mokslininkus, technologus, gamintojus, novatorius, įmones, pedagogus, piliečius ir pilietinės visuomenės organizacijas. Todėl nė viena teminė grupė nėra skirta tik vienam dalyvių būriui. | Moksliniai tyrimai ir inovacijos pagal šią programos „Europos horizontas“ veiklos sritį suskirstyti į kompleksines veiklos grupes. Investicijos yra nukreiptos ne į sektorius, o į sisteminius mūsų visuomenės ir ekonomikos pokyčius
  įtraukumo ir
  tvarumo linkme. To bus pasiekta, tik jeigu visi privatūs ir viešieji subjektai kartu dalyvaujant projektuojant ir kuriant mokslinius tyrimus ir inovacijas, suburiant galutinius naudotojus,
  tyrėjus,
  mokslininkus, technologus
  , projektuotojus
  , gamintojus, novatorius, įmones, pedagogus, piliečius ir pilietinės visuomenės organizacijas. Todėl nė viena teminė grupė nėra skirta tik vienam dalyvių būriui. |
| | Veiksmų grupės rems žinių kūrimą visais vystymosi etapais, įskaitant mokslinių tyrimų ankstyvosios stadijos veiklą, ir papildomai teiks kompleksinę paramą plataus užmojo, ilgalaikėms plataus masto mokslinių tyrimų iniciatyvoms, orientuotoms į ateities ir besiformuojančias technologijas (ABT pavyzdinės iniciatyvos), inicijuotoms pagal ankstesnę bendrąją programą: žmogaus smegenų projektas, grafeno pavyzdinė iniciatyva, kvantinių technologijų pavyzdinė iniciatyva ir būsimų baterijų technologijų pavyzdinė iniciatyva. |
| Įgyvendinant strategiją, kuria skatinamas ES pirmavimas pramonės srityje,
  grupėse bus kuriamos
  ir
  taikomos skaitmeninės
  ,
  bazinės
  didelio poveikio ir
  būsimos technologijos
  . Kai tinkama, tam bus naudojami ES kosmoso duomenys ir paslaugos. | Įgyvendinant strategiją, kuria skatinamas ES pirmavimas pramonės srityje,
  veiksmų grupės taip pat kurs
  ir
  taikys skaitmenines
  ,
  bazines
  didelio poveikio ir
  besiformuojančias ateities technologijas
  . Kai tinkama, tam bus naudojami ES kosmoso duomenys ir paslaugos. |
| Parama bus teikiama siekiant technologijas perkelti iš laboratorijų į rinką bei sukurti programas, įskaitant bandomąsias linijas ir parodomuosius pavyzdžius, ir priemones, kuriomis skatinamas jų panaudojimas rinkoje ir didinamas privačiojo sektoriaus įsitraukimas. Bus
  užtikrinta
  kuo didesnė sinergija su kitomis programomis. | Parama bus teikiama siekiant technologijas perkelti iš laboratorijų į rinką bei sukurti programas, įskaitant bandomąsias linijas ir parodomuosius pavyzdžius, ir priemones, kuriomis skatinamas jų panaudojimas rinkoje ir didinamas privačiojo sektoriaus įsitraukimas. Bus
  užtikrinama
  kuo didesnė sinergija
  su kitomis programos „Europos horizontas“ dalimis, ypač kalbant apie Europos inovacijos ir technologijos institutą, bei
  su kitomis programomis. |
| Veiksmų grupės paskatins greitą pirmų tokio pobūdžio inovacijų ES diegimą įgyvendindamos įvairiausių rūšių įterptinę veiklą, įskaitant komunikaciją, sklaidą ir rezultatų naudojimą, standartizavimą ir netechnologinių inovacijų ir novatoriškų paslaugų teikimo mechanizmų rėmimą, ir padėdamos sukurti inovacijoms palankias visuomenines, reguliavimo ir rinkos sąlygas, pvz., inovacijų sandorius. Bus sudarytos novatoriškų sprendimų, atsirandančių vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, projektų grandinės, skirtos viešojo ir privačiojo sektorių
  investuotojams
  , taip pat
  kitoms svarbioms
  ES ir
  nacionalinėms programoms
  . | Veiksmų grupės paskatins greitą pirmų tokio pobūdžio inovacijų ES diegimą
  , kartu tiriant jų poveikį visuomenei,
  įgyvendindamos įvairiausių rūšių įterptinę veiklą, įskaitant komunikaciją, sklaidą ir rezultatų naudojimą, standartizavimą ir netechnologinių inovacijų ir novatoriškų paslaugų teikimo mechanizmų rėmimą, ir padėdamos sukurti inovacijoms palankias visuomenines, reguliavimo ir rinkos sąlygas, pvz., inovacijų sandorius. Bus sudarytos novatoriškų sprendimų, atsirandančių vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, projektų grandinės, skirtos
  užtikrinti daugiau investicijų iš
  viešojo ir privačiojo sektorių, taip pat
  iš kitų svarbių
  ES ir
  nacionalinių programų
  . |
| | Ypatingas dėmesys bus skiriamas paramai MVĮ pagal 2 ramstį bendradarbiavimo srityse ir pasitelkiant tikslinę, vieno tipo paramos gavėjams pritaikytą ir dotacijomis grindžiamą MVĮ priemonę. Visos veiksmų grupės turi skirti atitinkamą sumą MVĮ priemonei, kuri bus įgyvendinama visiškai pagal principą „iš apačios į viršų“, grindžiama nuolatiniais atvirais konkursais, nustatant tam tikrus galutinius terminus, ir skirta tik inkrementinėms inovacijoms. Teikti paraiškas dėl finansavimo galės tik MVĮ, taip pat ir pasitelkiant bendradarbiavimą ar subrangą. Projektai turi būti aiškiai europinio masto ir prisidėti prie ES pridėtinės vertės kūrimo. |
| | Parama pagal MVĮ priemonę bus teikiama trimis etapais, remiantis programos „Europos horizontas“ modeliu: |
| | — | 1 etapas. Koncepcija ir galimybių įvertinimas.




  MVĮ gaus finansavimą naujos idėjos mokslinėms ar techninėms galimybėms ir komerciniam potencialui ištirti (koncepcijos patikrinimas), kad galėtų parengti inovacijų projektą. Vertinant svarba bus teikiama projekto bei temos ir potencialių naudotojo ir (arba) pirkėjo poreikių susiejimui; teigiamų šio įvertinimo rezultatų atveju bus galimas kito (-ų) etapo (-ų) finansavimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

II PASAULINIAI UŽDAVINIAI IR PRAMONĖS KONKURENCINGUMAS

II PASAULINIAI UŽDAVINIAI IR
  EUROPOS
  PRAMONĖS KONKURENCINGUMAS

EUROPOS

Daugelis uždavinių, su kuriais susiduria ES, yra ir pasaulinio masto. Problemos yra didelės ir labai sudėtingos, todėl, siekiant rasti sprendimus, reikia atitinkamų
  lėšų,
  išteklių ir veiksmų. Būtent šiose srityse ES turi bendradarbiauti veikdama sumaniai, lanksčiai ir išvien, siekdama naudos ir gerovės mūsų piliečiams.

lėšų,

Tarpusavyje susijusiame pasaulyje
  daugelis uždavinių, su kuriais susiduria ES, yra ir pasaulinio masto. Problemos yra didelės ir labai sudėtingos, todėl, siekiant rasti sprendimus, reikia atitinkamų
  finansinių ir žmogiškųjų
  išteklių ir veiksmų. Būtent šiose srityse ES turi bendradarbiauti veikdama sumaniai, lanksčiai ir išvien, siekdama naudos ir gerovės mūsų piliečiams.

Tarpusavyje susijusiame pasaulyje

finansinių ir žmogiškųjų

Didesnio poveikio galima pasiekti derinant veiksmus su kitomis pasaulio valstybėmis ir regionais, imantis precedento neturinčio tarptautinio bendradarbiavimo
  pagal
  darnaus vystymosi
  tikslus
  ir Paryžiaus
  susitarimu
  dėl klimato kaitos
  nustatytomis kryptimis
  . Remiantis abipusės naudos principu, partneriai visame pasaulyje bus kviečiami prisijungti prie ES veiksmų, susijusių su moksliniais tyrimais ir inovacijomis siekiant tvarumo.

pagal

tikslus

susitarimu

nustatytomis kryptimis

Didesnio poveikio galima pasiekti derinant veiksmus su kitomis pasaulio valstybėmis ir regionais, imantis precedento neturinčio tarptautinio bendradarbiavimo
  , kaip nurodyta
  darnaus vystymosi
  tiksluose
  ir Paryžiaus
  susitarime
  dėl klimato kaitos. Remiantis abipusės naudos principu, partneriai visame pasaulyje bus kviečiami prisijungti prie ES veiksmų, susijusių su moksliniais tyrimais ir inovacijomis siekiant tvarumo.

, kaip nurodyta

tiksluose

susitarime

Moksliniai tyrimai ir inovacijos yra pagrindiniai tvaraus
  augimo
  ir pramonės
  konkurencingumo
  veiksniai, todėl jie padeda rasti šiuolaikinių problemų sprendimus, kuo greičiau pasukti neigiamą ir pavojingą tendenciją, kuri šiuo metu sieja ekonomikos vystymąsi, gamtos išteklių naudojimą ir socialinius reikalus, priešinga kryptimi ir paversti ją naujomis verslo galimybėmis.

augimo

konkurencingumo

Moksliniai tyrimai ir inovacijos yra pagrindiniai tvaraus
  vystymosi, įskaitant augimą
  ir pramonės
  konkurencingumą,
  veiksniai, todėl jie padeda rasti šiuolaikinių problemų sprendimus, kuo greičiau pasukti neigiamą ir pavojingą tendenciją, kuri šiuo metu sieja ekonomikos vystymąsi, gamtos išteklių naudojimą ir socialinius reikalus, priešinga kryptimi ir paversti ją
  darbo vietomis,
  naujomis verslo galimybėmis
  ir vystymusi ekonominėje, socialinėje ir aplinkosaugos srityse
  .

vystymosi, įskaitant augimą

konkurencingumą,

darbo vietomis,

ir vystymusi ekonominėje, socialinėje ir aplinkosaugos srityse

ES gaus naudos panaudodama ir kurdama technologijas ir pramonės šakas
  , parodančias
  , kaip gali veikti ir vystytis šiuolaikinė, pramoninė, tvari, įtrauki, atvira ir demokratinė visuomenė ir ekonomika. Bus skatinami ir palaikomi ryškėjantys ekonominiai, aplinkos ir socialiniai būsimos tvarios pramoninės ekonomikos pavyzdžiai bet kurioje šių sričių: sveikata ir gerovė visiems;
  atsparios, įtraukios ir saugios visuomenės
  ; prieinama netarši energija ir susisiekimas; skaitmeninė ekonomika ir visuomenė; tarpdalykinė ir
  kūrybiška
  pramonė; kosmoso, jūrų ar sausumos sprendimai; sprendimai dėl maisto ir mitybos; tvarus gamtos išteklių naudojimas, klimato apsauga ir
  prisitaikymas prie
  klimato kaitos, visais šiais veiksmais kuriant gerovę Europoje ir siūlant geresnės kokybės darbo vietas. Nepaprastai svarbus bus pramonės virsmas.

, parodančias

atsparios, įtraukios ir saugios visuomenės

kūrybiška

prisitaikymas prie

ES gaus naudos panaudodama ir kurdama
  žinias,
  technologijas ir pramonės šakas
  . Ji gali pademonstruoti
  , kaip gali veikti ir vystytis šiuolaikinė, pramoninė, tvari, įtrauki, atvira ir demokratinė visuomenė ir ekonomika. Bus skatinami ir palaikomi ryškėjantys ekonominiai, aplinkos ir socialiniai būsimos tvarios pramoninės ekonomikos pavyzdžiai bet kurioje šių sričių: sveikata ir gerovė visiems;
  įtrauki ir kūrybiška visuomenė; saugi visuomenė
  ; prieinama netarši energija ir susisiekimas; skaitmeninė ekonomika ir visuomenė; tarpdalykinė ir
  efektyvi
  pramonė; kosmoso, jūrų ar sausumos sprendimai; sprendimai dėl maisto ir mitybos; tvarus gamtos išteklių naudojimas, klimato apsauga ir klimato kaitos
  švelninimas
  , visais šiais veiksmais kuriant gerovę Europoje ir siūlant geresnės kokybės darbo vietas. Nepaprastai svarbus bus pramonės virsmas.

žinias,

. Ji gali pademonstruoti

įtrauki ir kūrybiška visuomenė; saugi visuomenė

efektyvi

švelninimas

Moksliniai tyrimai ir inovacijos pagal šią programos „Europos horizontas“ veiklos sritį suskirstyti į kompleksines veiklos grupes. Investicijos yra nukreiptos ne į sektorius, o į sisteminius mūsų visuomenės ir ekonomikos pokyčius tvarumo linkme. To bus pasiekta, tik jeigu visi privatūs ir viešieji subjektai kartu dalyvaujant projektuojant ir kuriant mokslinius tyrimus ir inovacijas, suburiant galutinius naudotojus, mokslininkus, technologus, gamintojus, novatorius, įmones, pedagogus, piliečius ir pilietinės visuomenės organizacijas. Todėl nė viena teminė grupė nėra skirta tik vienam dalyvių būriui.

Moksliniai tyrimai ir inovacijos pagal šią programos „Europos horizontas“ veiklos sritį suskirstyti į kompleksines veiklos grupes. Investicijos yra nukreiptos ne į sektorius, o į sisteminius mūsų visuomenės ir ekonomikos pokyčius
  įtraukumo ir
  tvarumo linkme. To bus pasiekta, tik jeigu visi privatūs ir viešieji subjektai kartu dalyvaujant projektuojant ir kuriant mokslinius tyrimus ir inovacijas, suburiant galutinius naudotojus,
  tyrėjus,
  mokslininkus, technologus
  , projektuotojus
  , gamintojus, novatorius, įmones, pedagogus, piliečius ir pilietinės visuomenės organizacijas. Todėl nė viena teminė grupė nėra skirta tik vienam dalyvių būriui.

įtraukumo ir

tyrėjus,

, projektuotojus

Veiksmų grupės rems žinių kūrimą visais vystymosi etapais, įskaitant mokslinių tyrimų ankstyvosios stadijos veiklą, ir papildomai teiks kompleksinę paramą plataus užmojo, ilgalaikėms plataus masto mokslinių tyrimų iniciatyvoms, orientuotoms į ateities ir besiformuojančias technologijas (ABT pavyzdinės iniciatyvos), inicijuotoms pagal ankstesnę bendrąją programą: žmogaus smegenų projektas, grafeno pavyzdinė iniciatyva, kvantinių technologijų pavyzdinė iniciatyva ir būsimų baterijų technologijų pavyzdinė iniciatyva.

Veiksmų grupės rems žinių kūrimą visais vystymosi etapais, įskaitant mokslinių tyrimų ankstyvosios stadijos veiklą, ir papildomai teiks kompleksinę paramą plataus užmojo, ilgalaikėms plataus masto mokslinių tyrimų iniciatyvoms, orientuotoms į ateities ir besiformuojančias technologijas (ABT pavyzdinės iniciatyvos), inicijuotoms pagal ankstesnę bendrąją programą: žmogaus smegenų projektas, grafeno pavyzdinė iniciatyva, kvantinių technologijų pavyzdinė iniciatyva ir būsimų baterijų technologijų pavyzdinė iniciatyva.

Įgyvendinant strategiją, kuria skatinamas ES pirmavimas pramonės srityje,
  grupėse bus kuriamos
  ir
  taikomos skaitmeninės
  ,
  bazinės
  didelio poveikio ir
  būsimos technologijos
  . Kai tinkama, tam bus naudojami ES kosmoso duomenys ir paslaugos.

grupėse bus kuriamos

taikomos skaitmeninės

bazinės

būsimos technologijos

Įgyvendinant strategiją, kuria skatinamas ES pirmavimas pramonės srityje,
  veiksmų grupės taip pat kurs
  ir
  taikys skaitmenines
  ,
  bazines
  didelio poveikio ir
  besiformuojančias ateities technologijas
  . Kai tinkama, tam bus naudojami ES kosmoso duomenys ir paslaugos.

veiksmų grupės taip pat kurs

taikys skaitmenines

bazines

besiformuojančias ateities technologijas

Parama bus teikiama siekiant technologijas perkelti iš laboratorijų į rinką bei sukurti programas, įskaitant bandomąsias linijas ir parodomuosius pavyzdžius, ir priemones, kuriomis skatinamas jų panaudojimas rinkoje ir didinamas privačiojo sektoriaus įsitraukimas. Bus
  užtikrinta
  kuo didesnė sinergija su kitomis programomis.

užtikrinta

Parama bus teikiama siekiant technologijas perkelti iš laboratorijų į rinką bei sukurti programas, įskaitant bandomąsias linijas ir parodomuosius pavyzdžius, ir priemones, kuriomis skatinamas jų panaudojimas rinkoje ir didinamas privačiojo sektoriaus įsitraukimas. Bus
  užtikrinama
  kuo didesnė sinergija
  su kitomis programos „Europos horizontas“ dalimis, ypač kalbant apie Europos inovacijos ir technologijos institutą, bei
  su kitomis programomis.

užtikrinama

su kitomis programos „Europos horizontas“ dalimis, ypač kalbant apie Europos inovacijos ir technologijos institutą, bei

Veiksmų grupės paskatins greitą pirmų tokio pobūdžio inovacijų ES diegimą įgyvendindamos įvairiausių rūšių įterptinę veiklą, įskaitant komunikaciją, sklaidą ir rezultatų naudojimą, standartizavimą ir netechnologinių inovacijų ir novatoriškų paslaugų teikimo mechanizmų rėmimą, ir padėdamos sukurti inovacijoms palankias visuomenines, reguliavimo ir rinkos sąlygas, pvz., inovacijų sandorius. Bus sudarytos novatoriškų sprendimų, atsirandančių vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, projektų grandinės, skirtos viešojo ir privačiojo sektorių
  investuotojams
  , taip pat
  kitoms svarbioms
  ES ir
  nacionalinėms programoms
  .

investuotojams

kitoms svarbioms

nacionalinėms programoms

Veiksmų grupės paskatins greitą pirmų tokio pobūdžio inovacijų ES diegimą
  , kartu tiriant jų poveikį visuomenei,
  įgyvendindamos įvairiausių rūšių įterptinę veiklą, įskaitant komunikaciją, sklaidą ir rezultatų naudojimą, standartizavimą ir netechnologinių inovacijų ir novatoriškų paslaugų teikimo mechanizmų rėmimą, ir padėdamos sukurti inovacijoms palankias visuomenines, reguliavimo ir rinkos sąlygas, pvz., inovacijų sandorius. Bus sudarytos novatoriškų sprendimų, atsirandančių vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, projektų grandinės, skirtos
  užtikrinti daugiau investicijų iš
  viešojo ir privačiojo sektorių, taip pat
  iš kitų svarbių
  ES ir
  nacionalinių programų
  .

, kartu tiriant jų poveikį visuomenei,

užtikrinti daugiau investicijų iš

iš kitų svarbių

nacionalinių programų

Ypatingas dėmesys bus skiriamas paramai MVĮ pagal 2 ramstį bendradarbiavimo srityse ir pasitelkiant tikslinę, vieno tipo paramos gavėjams pritaikytą ir dotacijomis grindžiamą MVĮ priemonę. Visos veiksmų grupės turi skirti atitinkamą sumą MVĮ priemonei, kuri bus įgyvendinama visiškai pagal principą „iš apačios į viršų“, grindžiama nuolatiniais atvirais konkursais, nustatant tam tikrus galutinius terminus, ir skirta tik inkrementinėms inovacijoms. Teikti paraiškas dėl finansavimo galės tik MVĮ, taip pat ir pasitelkiant bendradarbiavimą ar subrangą. Projektai turi būti aiškiai europinio masto ir prisidėti prie ES pridėtinės vertės kūrimo.

Ypatingas dėmesys bus skiriamas paramai MVĮ pagal 2 ramstį bendradarbiavimo srityse ir pasitelkiant tikslinę, vieno tipo paramos gavėjams pritaikytą ir dotacijomis grindžiamą MVĮ priemonę. Visos veiksmų grupės turi skirti atitinkamą sumą MVĮ priemonei, kuri bus įgyvendinama visiškai pagal principą „iš apačios į viršų“, grindžiama nuolatiniais atvirais konkursais, nustatant tam tikrus galutinius terminus, ir skirta tik inkrementinėms inovacijoms. Teikti paraiškas dėl finansavimo galės tik MVĮ, taip pat ir pasitelkiant bendradarbiavimą ar subrangą. Projektai turi būti aiškiai europinio masto ir prisidėti prie ES pridėtinės vertės kūrimo.

Parama pagal MVĮ priemonę bus teikiama trimis etapais, remiantis programos „Europos horizontas“ modeliu:

Parama pagal MVĮ priemonę bus teikiama trimis etapais, remiantis programos „Europos horizontas“ modeliu:

—

1 etapas. Koncepcija ir galimybių įvertinimas.

1 etapas. Koncepcija ir galimybių įvertinimas.

MVĮ gaus finansavimą naujos idėjos mokslinėms ar techninėms galimybėms ir komerciniam potencialui ištirti (koncepcijos patikrinimas), kad galėtų parengti inovacijų projektą. Vertinant svarba bus teikiama projekto bei temos ir potencialių naudotojo ir (arba) pirkėjo poreikių susiejimui; teigiamų šio įvertinimo rezultatų atveju bus galimas kito (-ų) etapo (-ų) finansavimas.

MVĮ gaus finansavimą naujos idėjos mokslinėms ar techninėms galimybėms ir komerciniam potencialui ištirti (koncepcijos patikrinimas), kad galėtų parengti inovacijų projektą. Vertinant svarba bus teikiama projekto bei temos ir potencialių naudotojo ir (arba) pirkėjo poreikių susiejimui; teigiamų šio įvertinimo rezultatų atveju bus galimas kito (-ų) etapo (-ų) finansavimas.

| — | 2 etapas. Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, demonstravimo veikla, pateikimas į rinką.




  Reikiamą dėmesį skiriant „inovacijų talonų“ idėjai, moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra bus remiami itin daug dėmesio skiriant demonstravimo veiklai (tyrimams, prototipui, vystymosi studijoms, projektavimui, novatoriškų procesų bandymui, produktams ir paslaugoms, patvirtinimui, rezultatų patvirtinimui ir t. t.) ir pateikimui į rinką, skatinant įsitraukti galutinius naudojus arba potencialius klientus. „Inovacijų talonais“ bus skatinamas jaunų verslininkų dalyvavimas. |
| --- | --- |

—

2 etapas. Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, demonstravimo veikla, pateikimas į rinką.

2 etapas. Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, demonstravimo veikla, pateikimas į rinką.

Reikiamą dėmesį skiriant „inovacijų talonų“ idėjai, moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra bus remiami itin daug dėmesio skiriant demonstravimo veiklai (tyrimams, prototipui, vystymosi studijoms, projektavimui, novatoriškų procesų bandymui, produktams ir paslaugoms, patvirtinimui, rezultatų patvirtinimui ir t. t.) ir pateikimui į rinką, skatinant įsitraukti galutinius naudojus arba potencialius klientus. „Inovacijų talonais“ bus skatinamas jaunų verslininkų dalyvavimas.

Reikiamą dėmesį skiriant „inovacijų talonų“ idėjai, moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra bus remiami itin daug dėmesio skiriant demonstravimo veiklai (tyrimams, prototipui, vystymosi studijoms, projektavimui, novatoriškų procesų bandymui, produktams ir paslaugoms, patvirtinimui, rezultatų patvirtinimui ir t. t.) ir pateikimui į rinką, skatinant įsitraukti galutinius naudojus arba potencialius klientus. „Inovacijų talonais“ bus skatinamas jaunų verslininkų dalyvavimas.

| — | 3 etapas. Komercializacija.




  Šiame etape nebus teikiamas tiesioginis finansavimas, o tik remiama veikla ir siekiama sudaryti palankesnes sąlygas naudotis privačiajam kapitalui ir inovacijoms palankia aplinka. Bus numatyta sąsaja su Europos inovacijų taryba ir „InvestEU“. MVĮ taip pat galės pasinaudoti tokiomis paramos priemonėmis kaip tinklų kūrimas, mokymas, instruktavimas ir konsultacijos. Be to, šis etapas gali būti siejamas su priemonėmis, kuriomis siekiama skatinti ikiprekybinius viešuosius pirkimus ir novatoriškų sprendimų viešuosius pirkimus. |
| --- | --- |

—

3 etapas. Komercializacija.

3 etapas. Komercializacija.

Šiame etape nebus teikiamas tiesioginis finansavimas, o tik remiama veikla ir siekiama sudaryti palankesnes sąlygas naudotis privačiajam kapitalui ir inovacijoms palankia aplinka. Bus numatyta sąsaja su Europos inovacijų taryba ir „InvestEU“. MVĮ taip pat galės pasinaudoti tokiomis paramos priemonėmis kaip tinklų kūrimas, mokymas, instruktavimas ir konsultacijos. Be to, šis etapas gali būti siejamas su priemonėmis, kuriomis siekiama skatinti ikiprekybinius viešuosius pirkimus ir novatoriškų sprendimų viešuosius pirkimus.

Šiame etape nebus teikiamas tiesioginis finansavimas, o tik remiama veikla ir siekiama sudaryti palankesnes sąlygas naudotis privačiajam kapitalui ir inovacijoms palankia aplinka. Bus numatyta sąsaja su Europos inovacijų taryba ir „InvestEU“. MVĮ taip pat galės pasinaudoti tokiomis paramos priemonėmis kaip tinklų kūrimas, mokymas, instruktavimas ir konsultacijos. Be to, šis etapas gali būti siejamas su priemonėmis, kuriomis siekiama skatinti ikiprekybinius viešuosius pirkimus ir novatoriškų sprendimų viešuosius pirkimus.

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 1 punkto 1.1 papunktis

I priedo II dalies 1 punkto 1.1 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.1. | Paaiškinimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.1.

Paaiškinimas

| 1.1. | Paaiškinimas |
| --- | --- |

1.1.

Paaiškinimas

ES socialinių teisių ramsčiu užtikrinama, kad visi turėtų teisę laiku gauti kokybišką profilaktinę ir gydomąją sveikatos priežiūrą už priimtiną kainą. Tai pabrėžia ES įsipareigojimą, susijusį su JT darnaus vystymosi tikslais: nepamirštant nė vieno asmens, iki 2030 m. visoms amžiaus grupėms užtikrinti prieinamas sveikatos priežiūros paslaugas ir išvengti mirčių, kurių galima išvengti.

ES socialinių teisių ramsčiu užtikrinama, kad visi turėtų teisę laiku gauti kokybišką profilaktinę ir gydomąją sveikatos priežiūrą už priimtiną kainą. Tai pabrėžia ES įsipareigojimą, susijusį su JT darnaus vystymosi tikslais: nepamirštant nė vieno asmens, iki 2030 m. visoms amžiaus grupėms užtikrinti prieinamas sveikatos priežiūros paslaugas ir išvengti mirčių, kurių galima išvengti.

Sveika populiacija yra labai svarbi stabiliai, tvariai ir įtraukiai visuomenei, o laimėjimai sveikatos srityje yra reikšmingi mažinant skurdą, skatinant socialinę pažangą ir gerovę bei didinant ekonomikos augimą. EBPO duomenimis, 10 proc. pailgėjusi tikėtina gyvenimo trukmė taip pat siejama su metiniu 0,3 –0,4  proc. ekonomikos augimu. Nuo ES įsteigimo gyvenimo kokybės
  , švietimo
  ,
  sveikatos priežiūros
  ir
  slaugos srityse
  pasiekus milžiniškų laimėjimų, ES gyventojų tikėtina gyvenimo trukmė padidėjo 12 metų. 2015 m. bendra tikėtina gyvenimo trukmė gimimo momentu ES buvo 80,6 metų, o visame pasaulyje – 71,4 metų. Pastaraisiais metais ES ji kasmet ilgėjo vidutiniškai 3 mėnesius.

, švietimo

sveikatos priežiūros

slaugos srityse

Sveika populiacija yra labai svarbi stabiliai, tvariai ir įtraukiai visuomenei, o laimėjimai sveikatos srityje yra reikšmingi mažinant skurdą, skatinant socialinę pažangą ir gerovę bei didinant ekonomikos augimą. EBPO duomenimis, 10 proc. pailgėjusi tikėtina gyvenimo trukmė taip pat siejama su metiniu 0,3 –0,4  proc. ekonomikos augimu. Nuo ES įsteigimo gyvenimo kokybės
  srityje
  ,
  įskaitant švietimą
  ir
  sveikatą,
  pasiekus milžiniškų laimėjimų, ES gyventojų tikėtina gyvenimo trukmė padidėjo 12 metų. 2015 m. bendra tikėtina gyvenimo trukmė gimimo momentu ES buvo 80,6 metų, o visame pasaulyje – 71,4 metų. Pastaraisiais metais ES ji kasmet ilgėjo vidutiniškai 3 mėnesius.

srityje

įskaitant švietimą

sveikatą,

Šiuo požiūriu svarbų vaidmenį atliko moksliniai tyrimai ir inovacijos sveikatos srityje, taip pat padidėjo našumas ir kokybė sveikatos priežiūros ir slaugos sektoriuje. Tačiau ES ir toliau susiduria su naujomis, vėl atsirandančiomis ar įsisenėjusiomis problemomis, kurios kelia grėsmę jos piliečiams ir visuomenės sveikatai, sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos sistemų tvarumui, taip pat sveikatos priežiūros ir slaugos sektoriaus konkurencingumui. Pagrindiniai ES sveikatos srities iššūkiai, be kita ko, yra: efektyvaus sveikatinimo ir ligų prevencijos trūkumas; neužkrečiamųjų ligų atsiradimas; plintantis atsparumas antimikrobiniams vaistams ir infekcijos epidemijų atsiradimas; padidėjusi aplinkos tarša; išliekantys sveikatos skirtumai tarp šalių ir jų viduje, neproporcingai darantys įtaką nepalankioje padėtyje ar pažeidžiamame gyvenimo etape atsidūrusiems asmenims; rizikos sveikatai nustatymas, supratimas, kontrolė, prevencija ir mažinimas sparčiai kintančioje visuomeninėje, miesto ir natūralioje gamtinėje aplinkoje; didėjančios Europos sveikatos priežiūros sistemų išlaidos ir laipsniškas
  poreikiams pritaikytų
  medicinos metodų diegimas bei skaitmeninimas sveikatos priežiūros ir slaugos srityje; didėjantis spaudimas Europos sveikatos priežiūros ir slaugos sektoriui išlikti konkurencingu naujų ir besivystančių pasaulinių rinkos dalyvių atžvilgiu, kuriant sveikatos srities inovacijas.

poreikiams pritaikytų

Šiuo požiūriu svarbų vaidmenį atliko moksliniai tyrimai ir inovacijos sveikatos srityje, taip pat padidėjo našumas ir kokybė sveikatos priežiūros ir slaugos sektoriuje,
  be to
  ,
  suteikiamas žinių pagrindas
  ,
  kad žmonės taptų sveikesni ir kad geriau būtų prižiūrimi pacientai. Moksliniai tyrimai sveikatos srityje yra unikalaus pobūdžio: jie yra artimai susiję ir jiems būdinga glaudi sąveika su veikla inovacijų, pacientų priežiūros ir gyventojų sveikatos srityse, be to, jie įgyvendinami daugiadalykėje aplinkoje, kurioje taikomos sudėtingos taisyklės.

be to

suteikiamas žinių pagrindas

kad žmonės taptų sveikesni ir kad geriau būtų prižiūrimi pacientai. Moksliniai tyrimai sveikatos srityje yra unikalaus pobūdžio: jie yra artimai susiję ir jiems būdinga glaudi sąveika su veikla inovacijų, pacientų priežiūros ir gyventojų sveikatos srityse, be to, jie įgyvendinami daugiadalykėje aplinkoje, kurioje taikomos sudėtingos taisyklės.

Tačiau ES ir toliau susiduria su naujomis, vėl atsirandančiomis ar įsisenėjusiomis problemomis, kurios kelia grėsmę jos piliečiams ir visuomenės sveikatai, sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos sistemų tvarumui, taip pat sveikatos priežiūros ir slaugos sektoriaus konkurencingumui. Pagrindiniai ES sveikatos srities iššūkiai be kita ko, yra:
  padažnėję vėžio atvejai;
  efektyvaus sveikatinimo ir ligų prevencijos trūkumas; neužkrečiamųjų ligų atsiradimas; plintantis atsparumas antimikrobiniams vaistams ir infekcijos epidemijų atsiradimas; padidėjusi aplinkos tarša; išliekantys sveikatos skirtumai tarp šalių ir jų viduje, neproporcingai darantys įtaką nepalankioje padėtyje ar pažeidžiamame gyvenimo etape atsidūrusiems asmenims;
  ankstyvas
  rizikos sveikatai nustatymas, supratimas, kontrolė, prevencija ir mažinimas sparčiai kintančioje visuomeninėje, miesto ir natūralioje gamtinėje aplinkoje;
  sveiko gyvenimo trukmės pailginimas; aukštos kai kurių novatoriškų sveikatos priežiūros priemonių ir technologijų kainos galutiniams naudotojams;
  didėjančios Europos sveikatos priežiūros sistemų išlaidos ir laipsniškas
  tiksliosios
  medicinos metodų diegimas
  , įskaitant susijusius mokslinius tyrimus,
  bei skaitmeninimas sveikatos priežiūros ir slaugos srityje; didėjantis spaudimas Europos sveikatos priežiūros ir slaugos sektoriui išlikti konkurencingu naujų ir besivystančių pasaulinių rinkos dalyvių atžvilgiu, kuriant sveikatos srities inovacijas.

padažnėję vėžio atvejai;

ankstyvas

sveiko gyvenimo trukmės pailginimas; aukštos kai kurių novatoriškų sveikatos priežiūros priemonių ir technologijų kainos galutiniams naudotojams;

tiksliosios

, įskaitant susijusius mokslinius tyrimus,

Skaitmeniniais sveikatos priežiūros sprendimais siūloma daugybė galimybių spręsti priežiūros paslaugų problemas ir imtis kitų kylančių senėjančios visuomenės klausimų. Iššūkiai apima ir galimybę visapusiškai pasinaudoti laipsnišku galimybių, kurias teikia skaitmeninimas sveikatos ir priežiūros srityje, įdiegimu, nesukeliant pavojaus teisei į privatumą ir duomenų apsaugą. Buvo sukurta skaitmeninių prietaisų ir programinės įrangos, kurie skirti susirgimams, įskaitant lėtines ligas, diagnozuoti ir gydyti bei sudaryti pacientui geresnes sąlygas pačiam juos kontroliuoti. Skaitmeninės technologijos taip pat vis dažniau naudojamos medicininiams mokymams ir švietimui, be to, jas naudoja pacientai ir kiti sveikatos priežiūros paslaugų naudotojai, kad gautų informacijos apie sveikatą, ja dalintųsi ir ją kurtų.

Skaitmeniniais sveikatos priežiūros sprendimais siūloma daugybė galimybių spręsti priežiūros paslaugų problemas ir imtis kitų kylančių senėjančios visuomenės klausimų. Iššūkiai apima ir galimybę visapusiškai pasinaudoti laipsnišku galimybių, kurias teikia skaitmeninimas sveikatos ir priežiūros srityje, įdiegimu, nesukeliant pavojaus teisei į privatumą ir duomenų apsaugą. Buvo sukurta skaitmeninių prietaisų ir programinės įrangos, kurie skirti susirgimams, įskaitant lėtines ligas, diagnozuoti ir gydyti bei sudaryti pacientui geresnes sąlygas pačiam juos kontroliuoti. Skaitmeninės technologijos taip pat vis dažniau naudojamos medicininiams mokymams ir švietimui, be to, jas naudoja pacientai ir kiti sveikatos priežiūros paslaugų naudotojai, kad gautų informacijos apie sveikatą, ja dalintųsi ir ją kurtų.

Šie
  sveikatos srities iššūkiai yra sudėtingi, tarpusavyje susiję ir pasaulinio pobūdžio, todėl jų imtis reikia bendradarbiaujant
  tarpdalykiniu
  ,
  sektorių
  ir tarptautiniu mastu
  . Mokslinių tyrimų
  ir
  inovacijų veikla
  bus sukurti glaudūs ryšiai tarp
  mokslo atradimų
  ,
  klinikinių
  ,
  epidemiologinių
  , aplinkos, socialinių ir ekonominių mokslinių tyrimų ir su norminiais mokslais. Ją įgyvendinant bus pasitelkti ir akademinės bendruomenės, ir pramonės įgūdžiai ir skatinamas bendradarbiavimas su sveikatos tarnybomis, pacientais, politikos formuotojais ir piliečiais, siekiant didinti viešąjį finansavimą ir užtikrinti rezultatų panaudojimą klinikinėje praktikoje bei sveikatos priežiūros sistemose. Ja bus skatinamas strateginis bendradarbiavimas ES ir tarptautiniu lygmenimis, siekiant sutelkti kompetenciją, pajėgumus ir išteklius, kurių reikia norint sukurti masto, aprėpties ir spartos ekonomiją, ir dalytis numatoma gauti nauda ir susijusia finansine rizika.

Šie

tarpdalykiniu

sektorių

. Mokslinių tyrimų

inovacijų veikla

mokslo atradimų

klinikinių

epidemiologinių

Šiandienos
  sveikatos srities iššūkiai yra sudėtingi, tarpusavyje susiję ir pasaulinio pobūdžio, todėl jų imtis reikia bendradarbiaujant
  daugiadalykiniu
  ,
  tarpsektoriniu, perkėlimu grindžiamu
  ir tarptautiniu mastu
  – taip pat įtraukiant
  ir
  mažas bei vidutines pajamas gaunančias šalis. Pasitelkiant mokslinius tyrimus ir inovacijas
  bus sukurti glaudūs ryšiai tarp
  klinikinių
  ,
  epidemiologinių
  ,
  etinių
  , aplinkos, socialinių ir ekonominių mokslinių tyrimų ir su norminiais mokslais. Ją įgyvendinant bus pasitelkti ir akademinės bendruomenės, ir pramonės įgūdžiai ir skatinamas bendradarbiavimas su sveikatos tarnybomis, pacientais, politikos formuotojais
  , pilietinės visuomenės organizacijomis
  ir piliečiais, siekiant didinti viešąjį finansavimą ir užtikrinti rezultatų panaudojimą klinikinėje praktikoje bei sveikatos priežiūros sistemose. Ja bus skatinamas strateginis bendradarbiavimas ES ir tarptautiniu lygmenimis, siekiant sutelkti kompetenciją, pajėgumus ir išteklius, kurių reikia norint sukurti masto, aprėpties ir spartos ekonomiją, ir dalytis numatoma gauti nauda ir susijusia finansine rizika.
  Atliekant tyrimus ir vykdant mokslinius tyrimus pagal šią veiksmų grupę atsižvelgiama į lyčių aspektą ir skirtumus.

Šiandienos

daugiadalykiniu

tarpsektoriniu, perkėlimu grindžiamu

– taip pat įtraukiant

mažas bei vidutines pajamas gaunančias šalis. Pasitelkiant mokslinius tyrimus ir inovacijas

klinikinių

epidemiologinių

etinių

, pilietinės visuomenės organizacijomis

Atliekant tyrimus ir vykdant mokslinius tyrimus pagal šią veiksmų grupę atsižvelgiama į lyčių aspektą ir skirtumus.

Įgyvendinant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, skirtą šiai visuotinei problemai spręsti, bus sukurta žinių bazė, sustiprinti gebėjimai mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje ir parengti sprendimai, kurių reikia efektyvesniam sveikatinimui ir ligų prevencijai, gydymui ir išgydymui. Pagerėjus rezultatams sveikatos srityje savo ruožtu pailgės tikėtina gyvenimo trukmė, padaugės gyvenančių sveikai ir aktyviai, padidės darbingo amžiaus žmonių darbo našumas bei sveikatos priežiūros ir slaugos sistemų tvarumas.

Įgyvendinant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, skirtą šiai visuotinei problemai spręsti, bus
  plėtojami žmogiškieji ištekliai ir
  sukurta žinių bazė, sustiprinti gebėjimai mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje ir parengti sprendimai, kurių reikia efektyvesniam sveikatinimui ir ligų prevencijai, gydymui ir išgydymui. Pagerėjus rezultatams sveikatos srityje savo ruožtu pailgės tikėtina gyvenimo trukmė,
  apskritai
  padaugės gyvenančių sveikai ir aktyviai, padidės darbingo amžiaus žmonių darbo našumas bei sveikatos priežiūros ir slaugos sistemų tvarumas.
  Inovacijos greitų diagnostikos metodų srityje ir naujieji antibiotikai gali užkirsti kelią atsparumo antimikrobinėms medžiagoms vystymuisi, todėl bus remiami.

plėtojami žmogiškieji ištekliai ir

apskritai

Inovacijos greitų diagnostikos metodų srityje ir naujieji antibiotikai gali užkirsti kelią atsparumo antimikrobinėms medžiagoms vystymuisi, todėl bus remiami.

Sprendžiant pagrindines sveikatos srities problemas kartu bus įgyvendinami ES politikos tikslai ir strategijos, ypač ES socialinių teisių ramstis, ES bendroji skaitmeninė rinka, ES direktyva dėl sveikatos priežiūros paslaugų kitose valstybėse narėse, Bendros sveikatos koncepcija grindžiamas Europos kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms (AAM) veiksmų planas, taip pat kiti ES reguliavimo dokumentai. Taip bus įgyvendinamas ir ES įsipareigojimas vykdyti 2030 m. Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkę, įsipareigojimai, susiję su kitomis JT organizacijomis ir tarptautinėmis iniciatyvomis, įskaitant Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) visuotines strategijas ir veiksmų planus.

Sprendžiant pagrindines sveikatos srities problemas kartu bus įgyvendinami ES politikos tikslai ir strategijos, ypač ES socialinių teisių ramstis, ES bendroji skaitmeninė rinka, ES direktyva dėl sveikatos priežiūros paslaugų kitose valstybėse narėse, Bendros sveikatos koncepcija grindžiamas Europos kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms (AAM) veiksmų planas, taip pat kiti ES reguliavimo dokumentai. Taip bus įgyvendinamas ir ES įsipareigojimas vykdyti 2030 m. Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkę, įsipareigojimai, susiję su kitomis JT organizacijomis ir tarptautinėmis iniciatyvomis, įskaitant Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) visuotines strategijas ir veiksmų planus.

Šių tikslų siekti padės aukšto lygio darbo grupė, t. y. Valdančioji taryba sveikatos klausimais. Ji užtikrins koordinavimą su kitomis ES ir nacionalinėmis mokslinių tyrimų programomis, taip pat veiksmų grupės sąveiką su kitomis programos „Europos horizontas“ dalimis, įskaitant misijas ir partnerystes. Jai vadovaus mokslo srities atstovai ir ji apims visus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus, aktyviai dalyvaujant visuomenei, piliečiams ir pacientams. Jai bus pavesta vadovauti ir patarti rengiant darbo programą ir užduotis, susijusias su sveikata.

Šių tikslų siekti padės aukšto lygio darbo grupė, t. y. Valdančioji taryba sveikatos klausimais. Ji užtikrins koordinavimą su kitomis ES ir nacionalinėmis mokslinių tyrimų programomis, taip pat veiksmų grupės sąveiką su kitomis programos „Europos horizontas“ dalimis, įskaitant misijas ir partnerystes. Jai vadovaus mokslo srities atstovai ir ji apims visus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus, aktyviai dalyvaujant visuomenei, piliečiams ir pacientams. Jai bus pavesta vadovauti ir patarti rengiant darbo programą ir užduotis, susijusias su sveikata.

Ši veikla tiesiogiai padės įgyvendinti toliau nurodytus darnaus vystymosi tikslus, visų pirma: 3-ąjį DVT – gera žmonių sveikatos būklė ir gerovė; 13-ąjį DVT – klimato politika.

Ši veikla tiesiogiai padės įgyvendinti toliau nurodytus darnaus vystymosi tikslus, visų pirma: 3-ąjį DVT – gera žmonių sveikatos būklė ir gerovė; 13-ąjį DVT – klimato politika
  ; (netiesiogiai) 1-ąjį DVT – skurdo panaikinimas; 5-ąjį DVT – lyčių lygybė; 6-ąjį DVT – švarus vanduo ir higiena; 10-ąjį DVT – skirtumų mažinimas
  .

; (netiesiogiai) 1-ąjį DVT – skurdo panaikinimas; 5-ąjį DVT – lyčių lygybė; 6-ąjį DVT – švarus vanduo ir higiena; 10-ąjį DVT – skirtumų mažinimas

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 1 punkto 1.2 papunkčio 1.2.1 punktas

I priedo II dalies 1 punkto 1.2 papunkčio 1.2.1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.2.1. | Sveikata visą gyvenimą |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.2.1.

Sveikata visą gyvenimą

| 1.2.1. | Sveikata visą gyvenimą |
| --- | --- |

1.2.1.

Sveikata visą gyvenimą

Pažeidžiamą gyvenimo etapą (gimimą, kūdikystę, vaikystę, paauglystę, nėštumą, brandą ir vėlyvąjį suaugusiojo amžių) išgyvenantys asmenys, įskaitant neįgalius ir sužalojimus patyrusius asmenis, turi specialių sveikatos poreikių, kuriems reikia geresnio supratimo ir specialiai pritaikytų sprendimų. Tokiu būdu bus galima mažinti susijusius sveikatos skirtumus ir gerinti rezultatus sveikatos srityje užtikrinant aktyvumą ir sveikatą visą gyvenimą, ypač sveikai pradėjus gyvenimą ir sumažinus psichikos ir fizinių ligų atsiradimo riziką vėlesniame gyvenime.

Pažeidžiamą gyvenimo etapą (gimimą, kūdikystę, vaikystę, paauglystę, nėštumą, brandą ir vėlyvąjį suaugusiojo amžių) išgyvenantys asmenys, įskaitant neįgalius
  , specialių poreikių turinčius
  ir sužalojimus patyrusius asmenis, turi specialių sveikatos poreikių, kuriems reikia geresnio supratimo ir specialiai pritaikytų sprendimų. Tokiu būdu bus galima mažinti susijusius sveikatos skirtumus ir gerinti rezultatus sveikatos srityje užtikrinant aktyvumą ir sveikatą visą gyvenimą, ypač sveikai pradėjus gyvenimą ir sumažinus psichikos ir fizinių ligų atsiradimo riziką vėlesniame gyvenime.

, specialių poreikių turinčius

Bendros kryptys

Bendros kryptys

| — | Ankstyvas vystymasis
  ir senėjimo procesas visą gyvenimą; |
| --- | --- |

—

Ankstyvas vystymasis
  ir senėjimo procesas visą gyvenimą;

Ankstyvas vystymasis

| — | su amžiumi susijusios ligos
  ir senėjimo procesas visą gyvenimą; |
| --- | --- |

—

su amžiumi susijusios ligos
  ir senėjimo procesas visą gyvenimą;

su amžiumi susijusios ligos

| — | motinos, tėvo, kūdikio ir vaiko sveikata bei tėvų vaidmuo; |
| --- | --- |

—

motinos, tėvo, kūdikio ir vaiko sveikata bei tėvų vaidmuo;

| — | motinos, tėvo, kūdikio ir vaiko sveikata
  , taip pat vaiko ir motinos išgyvenimo užtikrinimas
  bei tėvų vaidmuo; |
| --- | --- |

—

motinos, tėvo, kūdikio ir vaiko sveikata
  , taip pat vaiko ir motinos išgyvenimo užtikrinimas
  bei tėvų vaidmuo;

, taip pat vaiko ir motinos išgyvenimo užtikrinimas

| — | su dideliu mirtingumu ir ilgalaikiu sergamumu siejami sveikatos poreikiai ir ilgalaikės pasekmės, ypač susijusios su problemomis vaikystėje; |
| --- | --- |

—

su dideliu mirtingumu ir ilgalaikiu sergamumu siejami sveikatos poreikiai ir ilgalaikės pasekmės, ypač susijusios su problemomis vaikystėje;

su dideliu mirtingumu ir ilgalaikiu sergamumu siejami sveikatos poreikiai ir ilgalaikės pasekmės, ypač susijusios su problemomis vaikystėje;

| — | paauglių sveikatos paslaugų poreikiai; |
| --- | --- |

—

paauglių sveikatos paslaugų poreikiai;

| — | paauglių sveikatos paslaugų poreikiai
  , įskaitant psichologinę gerovę
  ; |
| --- | --- |

—

paauglių sveikatos paslaugų poreikiai
  , įskaitant psichologinę gerovę
  ;

, įskaitant psichologinę gerovę

| — | negalios ir sužalojimų poveikis sveikatai; |
| --- | --- |

—

negalios ir sužalojimų poveikis sveikatai;

| — | negalios
  etiologija bei negalios
  ir sužalojimų poveikis sveikatai; |
| --- | --- |

—

negalios
  etiologija bei negalios
  ir sužalojimų poveikis sveikatai;

etiologija bei negalios

| — | savarankiškas aktyvus vyresnio amžiaus žmonių ir (arba) neįgaliųjų gyvenimas; |
| --- | --- |

—

savarankiškas aktyvus vyresnio amžiaus žmonių ir (arba) neįgaliųjų gyvenimas;

| — | savarankiškas aktyvus vyresnio amžiaus žmonių ir (arba) neįgaliųjų gyvenimas; |
| --- | --- |

—

savarankiškas aktyvus vyresnio amžiaus žmonių ir (arba) neįgaliųjų gyvenimas;

| — | švietimas ir skaitmeninis raštingumas sveikatos srityje. |
| --- | --- |

—

švietimas ir skaitmeninis raštingumas sveikatos srityje.

| — | švietimas ir skaitmeninis raštingumas sveikatos srityje; |
| --- | --- |

—

švietimas ir skaitmeninis raštingumas sveikatos srityje;

| — | pasenusių ar pažeistų organų ir audinių regeneracija; |
| --- | --- |

—

pasenusių ar pažeistų organų ir audinių regeneracija;

pasenusių ar pažeistų organų ir audinių regeneracija;

| — | angiogenezė, arterinė patologija, miokardo išemija ir struktūrinė širdies patologija, taip pat biologiniai širdies ir kraujagyslių ligų žymenys ir genetika; |
| --- | --- |

—

angiogenezė, arterinė patologija, miokardo išemija ir struktūrinė širdies patologija, taip pat biologiniai širdies ir kraujagyslių ligų žymenys ir genetika;

angiogenezė, arterinė patologija, miokardo išemija ir struktūrinė širdies patologija, taip pat biologiniai širdies ir kraujagyslių ligų žymenys ir genetika;

| — | lėtinių ligų gydymas. |
| --- | --- |

—

lėtinių ligų gydymas.

lėtinių ligų gydymas.

Pakeitimai 37, 276 ir 277

Pakeitimai 37, 276 ir 277

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 1 punkto 1.2 papunkčio 1.2.2 punktas

I priedo II dalies 1 punkto 1.2 papunkčio 1.2.2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.2.2. | Aplinkos ir socialiniai sveikatą lemiantys veiksniai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.2.2.

Aplinkos ir socialiniai sveikatą lemiantys veiksniai

| 1.2.2. | Aplinkos ir socialiniai sveikatą lemiantys veiksniai |
| --- | --- |

1.2.2.

Aplinkos ir socialiniai sveikatą lemiantys veiksniai

Geriau supratus sveikatos ir rizikos veiksnius, kuriuos lemia socialinė, ekonominė ir fizinė aplinka žmonių kasdieniame gyvenime ir darbovietėje, įskaitant skaitmeninimo, klimato kaitos ir kitų aplinkos klausimų poveikį sveikatai, bus galima lengviau nustatyti
  ir mažinti
  sveikatai kylančią riziką ir grėsmes; mažinti mirčių ir ligų skaičių dėl cheminių medžiagų ir aplinkos taršos poveikio; remti aplinkai palankią, sveiką, atsparią ir tvarią gyvenimo ir darbo aplinką; skatinti sveiką gyvenimo būdą ir sveikus vartojimo įpročius; kurti teisingą, įtraukią ir patikimą visuomenę.

ir mažinti

Geriau supratus sveikatos ir rizikos veiksnius, kuriuos lemia socialinė, ekonominė ir fizinė aplinka žmonių kasdieniame gyvenime ir darbovietėje, įskaitant skaitmeninimo,
  taršos, sparčios urbanizacijos,
  klimato kaitos ir kitų
  nacionalinių ir tarptautinių
  aplinkos klausimų poveikį sveikatai, bus galima lengviau nustatyti sveikatai kylančią riziką ir grėsmes
  , užkirsti joms kelią ir jas mažinti
  ;
  nustatyti ir
  mažinti mirčių ir ligų skaičių dėl cheminių medžiagų ir aplinkos taršos poveikio; remti
  saugią
  aplinkai palankią, sveiką, atsparią ir tvarią gyvenimo ir darbo aplinką; skatinti sveiką gyvenimo būdą ir sveikus vartojimo įpročius; kurti teisingą, įtraukią ir patikimą visuomenę.

taršos, sparčios urbanizacijos,

nacionalinių ir tarptautinių

, užkirsti joms kelią ir jas mažinti

nustatyti ir

saugią

Bendros kryptys

Bendros kryptys

| — | Cheminių medžiagų, teršalų ir kitų stresą sukeliančių veiksnių, įskaitant su klimato kaita susijusius ir aplinkos veiksnius, sukeliančius stresą, pavojaus, rizikos ir poveikio sveikatai, taip pat kelių stresą sukeliančių veiksnių bendro poveikio vertinimo technologijos; |
| --- | --- |

—

Cheminių medžiagų, teršalų ir kitų stresą sukeliančių veiksnių, įskaitant su klimato kaita susijusius ir aplinkos veiksnius, sukeliančius stresą, pavojaus, rizikos ir poveikio sveikatai, taip pat kelių stresą sukeliančių veiksnių bendro poveikio vertinimo technologijos;

| — | Cheminių medžiagų, teršalų ir kitų stresą sukeliančių veiksnių, įskaitant su klimato kaita susijusius ir aplinkos veiksnius, sukeliančius stresą, pavojaus, rizikos ir poveikio sveikatai, taip pat kelių stresą sukeliančių veiksnių bendro poveikio vertinimo
  saugios ir veiksmingos
  technologijos
  ir metodika
  ; |
| --- | --- |

—

Cheminių medžiagų, teršalų ir kitų stresą sukeliančių veiksnių, įskaitant su klimato kaita susijusius ir aplinkos veiksnius, sukeliančius stresą, pavojaus, rizikos ir poveikio sveikatai, taip pat kelių stresą sukeliančių veiksnių bendro poveikio vertinimo
  saugios ir veiksmingos
  technologijos
  ir metodika
  ;

saugios ir veiksmingos

ir metodika

| — | aplinkos, profesiniai, socialiniai ir elgesio veiksniai, darantys poveikį žmonių fizinei ir psichikos sveikatai bei gerovei, taip pat jų tarpusavio ryšiams, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiems ir nepalankioje padėtyje esantiems žmonėms; |
| --- | --- |

—

aplinkos, profesiniai, socialiniai ir elgesio veiksniai, darantys poveikį žmonių fizinei ir psichikos sveikatai bei gerovei, taip pat jų tarpusavio ryšiams, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiems ir nepalankioje padėtyje esantiems žmonėms;

| — | aplinkos,
  įskaitant apstatytą aplinką (projektavimas ir statyba),
  profesiniai
  , ekonominiai, politiniai
  , socialiniai ir elgesio veiksniai, darantys poveikį žmonių fizinei ir psichikos sveikatai bei gerovei, taip pat jų tarpusavio ryšiams, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiems ir nepalankioje padėtyje esantiems žmonėms
  ir žmonėms, turintiems negalią ar sutrikimą
  ; |
| --- | --- |

—

aplinkos,
  įskaitant apstatytą aplinką (projektavimas ir statyba),
  profesiniai
  , ekonominiai, politiniai
  , socialiniai ir elgesio veiksniai, darantys poveikį žmonių fizinei ir psichikos sveikatai bei gerovei, taip pat jų tarpusavio ryšiams, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiems ir nepalankioje padėtyje esantiems žmonėms
  ir žmonėms, turintiems negalią ar sutrikimą
  ;

įskaitant apstatytą aplinką (projektavimas ir statyba),

, ekonominiai, politiniai

ir žmonėms, turintiems negalią ar sutrikimą

| — | rizikos vertinimas, valdymas ir informavimas, taikant patobulintas priemones, skirtas įrodymais pagrįstiems sprendimams priimti, įskaitant bandymų su gyvūnais alternatyvas; |
| --- | --- |

—

rizikos vertinimas, valdymas ir informavimas, taikant patobulintas priemones, skirtas įrodymais pagrįstiems sprendimams priimti, įskaitant bandymų su gyvūnais alternatyvas;

| — | rizikos vertinimas, valdymas ir informavimas,
  įskaitant keitimąsi informacija,
  taikant patobulintas priemones, skirtas įrodymais pagrįstiems sprendimams priimti, įskaitant bandymų su gyvūnais alternatyvas; |
| --- | --- |

—

rizikos vertinimas, valdymas ir informavimas,
  įskaitant keitimąsi informacija,
  taikant patobulintas priemones, skirtas įrodymais pagrįstiems sprendimams priimti, įskaitant bandymų su gyvūnais alternatyvas;

įskaitant keitimąsi informacija,

| — | pajėgumai ir infrastruktūra, skirta duomenims apie visus sveikatos veiksnius, įskaitant poveikį, sveikatą ir ligas, rinkti, dalytis ir derinti ES ir tarptautiniu lygmenimis; |
| --- | --- |

—

pajėgumai ir infrastruktūra, skirta duomenims apie visus sveikatos veiksnius, įskaitant poveikį, sveikatą ir ligas, rinkti, dalytis ir derinti ES ir tarptautiniu lygmenimis;

| — | pajėgumai ir infrastruktūra, skirta duomenims apie visus sveikatos veiksnius, įskaitant poveikį, sveikatą ir ligas, rinkti, dalytis ir derinti ES ir tarptautiniu lygmenimis; |
| --- | --- |

—

pajėgumai ir infrastruktūra, skirta duomenims apie visus sveikatos veiksnius, įskaitant poveikį, sveikatą ir ligas, rinkti, dalytis ir derinti ES ir tarptautiniu lygmenimis;

| — | sveikatinimas ir pirminės profilaktikos intervencinės priemonės. |
| --- | --- |

—

sveikatinimas ir pirminės profilaktikos intervencinės priemonės.

| — | sveikatinimas ir pirminės profilaktikos intervencinės priemonės; |
| --- | --- |

—

sveikatinimas ir pirminės profilaktikos intervencinės priemonės;

| — | reabilitacijos visą gyvenimą planavimo, įgyvendinimo ir stebėsenos priemonių moksliniai tyrimai; |
| --- | --- |

—

reabilitacijos visą gyvenimą planavimo, įgyvendinimo ir stebėsenos priemonių moksliniai tyrimai;

reabilitacijos visą gyvenimą planavimo, įgyvendinimo ir stebėsenos priemonių moksliniai tyrimai;

| — | ankstyvosios individualios reabilitacijos programų, skirtų nuo negalią sukeliančių patologijų kenčiantiems vaikams, planavimo ir įgyvendinimo priemonių moksliniai tyrimai. |
| --- | --- |

—

ankstyvosios individualios reabilitacijos programų, skirtų nuo negalią sukeliančių patologijų kenčiantiems vaikams, planavimo ir įgyvendinimo priemonių moksliniai tyrimai.

ankstyvosios individualios reabilitacijos programų, skirtų nuo negalią sukeliančių patologijų kenčiantiems vaikams, planavimo ir įgyvendinimo priemonių moksliniai tyrimai.

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 1 punkto 1.2 papunkčio 1.2.3 punktas

I priedo II dalies 1 punkto 1.2 papunkčio 1.2.3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.2.3. | Neužkrečiamosios ir retos ligos |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.2.3.

Neužkrečiamosios ir retos ligos

| 1.2.3. | Neužkrečiamosios ir retos ligos |
| --- | --- |

1.2.3.

Neužkrečiamosios ir retos ligos

Neužkrečiamosios ligos, įskaitant retas ligas, kelia didelių problemų sveikatai ir visuomenei, todėl reikia efektyvesnių jų prevencijos, gydymo ir išgydymo metodų, įskaitant
  poreikiams individualizuotosios
  medicinos metodus.

poreikiams individualizuotosios

Neužkrečiamosios ligos, įskaitant retas ligas, kelia didelių problemų sveikatai ir visuomenei, todėl reikia efektyvesnių jų prevencijos,
  diagnozės,
  gydymo ir išgydymo metodų, įskaitant
  tiksliosios
  medicinos metodus.

diagnozės,

tiksliosios

Bendros kryptys

Bendros kryptys

| — | Ankstyvesnių ir tikslesnių diagnozių bei pacientų
  poreikiams
  pritaikyto gydymo diagnostika; |
| --- | --- |

—

Ankstyvesnių ir tikslesnių diagnozių bei pacientų
  poreikiams
  pritaikyto gydymo diagnostika;

poreikiams

| — | ankstyvesnių ir tikslesnių diagnozių bei
  prie
  pacientų
  poreikių
  pritaikyto
  nevėluojančio
  gydymo diagnostika; |
| --- | --- |

—

ankstyvesnių ir tikslesnių diagnozių bei
  prie
  pacientų
  poreikių
  pritaikyto
  nevėluojančio
  gydymo diagnostika;

prie

poreikių

nevėluojančio

| — | infrastruktūra ir galimybės išnaudoti genominės medicinos pažangą ir paversti ją standartine klinikine praktika; |
| --- | --- |

—

infrastruktūra ir galimybės išnaudoti genominės medicinos pažangą ir paversti ją standartine klinikine praktika;

infrastruktūra ir galimybės išnaudoti genominės medicinos pažangą ir paversti ją standartine klinikine praktika;

| — | profilaktikos ir patikrinimo programos; |
| --- | --- |

—

profilaktikos ir patikrinimo programos;

| — | profilaktikos ir patikrinimo programos; |
| --- | --- |

—

profilaktikos ir patikrinimo programos;

| — | integruoti sprendimai, skirti savistabai, sveikatinimui, ligų profilaktikai, lėtinių ligų ir sergamumo keliomis ligomis valdymas; |
| --- | --- |

—

integruoti sprendimai, skirti savistabai, sveikatinimui, ligų profilaktikai, lėtinių ligų ir sergamumo keliomis ligomis valdymas;

| — | integruoti sprendimai, skirti savistabai, sveikatinimui, ligų profilaktikai, lėtinių ligų ir sergamumo keliomis ligomis valdymas; |
| --- | --- |

—

integruoti sprendimai, skirti savistabai, sveikatinimui, ligų profilaktikai, lėtinių ligų ir sergamumo keliomis ligomis valdymas;

| — | gydymas arba
  išgydymas, įskaitant farmakologinį ir nefarmakologinį gydymą; |
| --- | --- |

—

gydymas arba
  išgydymas, įskaitant farmakologinį ir nefarmakologinį gydymą;

gydymas arba

| — | saugus, veiksmingas ir lengvai prieinamas gydymas,
  išgydymas
  ar kiti gydymo metodai
  , įskaitant farmakologinį ir nefarmakologinį gydymą; |
| --- | --- |

—

saugus, veiksmingas ir lengvai prieinamas gydymas,
  išgydymas
  ar kiti gydymo metodai
  , įskaitant farmakologinį ir nefarmakologinį gydymą;

saugus, veiksmingas ir lengvai prieinamas gydymas,

ar kiti gydymo metodai

| — | palaikomoji slauga; |
| --- | --- |

—

palaikomoji slauga;

| — | palaikomoji slauga; |
| --- | --- |

—

palaikomoji slauga;

| — | bendradarbiavimu grindžiami moksliniai tyrimai, susiję su molekuline, struktūrine ir ląstelių biologija, eksperimentiniais gydymo būdais, genetika, genomika ir žmogaus susirgimą vėžiu lemiančiais aplinkos veiksniais; |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimu grindžiami moksliniai tyrimai, susiję su molekuline, struktūrine ir ląstelių biologija, eksperimentiniais gydymo būdais, genetika, genomika ir žmogaus susirgimą vėžiu lemiančiais aplinkos veiksniais;

bendradarbiavimu grindžiami moksliniai tyrimai, susiję su molekuline, struktūrine ir ląstelių biologija, eksperimentiniais gydymo būdais, genetika, genomika ir žmogaus susirgimą vėžiu lemiančiais aplinkos veiksniais;

| — | genomikos ribos, epidemiologija, bioinformatika, patologija ir iššūkiai taikant tiksliąją mediciną retosioms ligoms gydyti, neurodegeneracinės ligos ir onkologija; |
| --- | --- |

—

genomikos ribos, epidemiologija, bioinformatika, patologija ir iššūkiai taikant tiksliąją mediciną retosioms ligoms gydyti, neurodegeneracinės ligos ir onkologija;

genomikos ribos, epidemiologija, bioinformatika, patologija ir iššūkiai taikant tiksliąją mediciną retosioms ligoms gydyti, neurodegeneracinės ligos ir onkologija;

| — | sritys, kuriose klinikinis poreikis nėra iš esmės patenkintas, pavyzdžiui, retos vėžio formos, įskaitant pediatrinio vėžio formas; |
| --- | --- |

—

sritys, kuriose klinikinis poreikis nėra iš esmės patenkintas, pavyzdžiui, retos vėžio formos, įskaitant pediatrinio vėžio formas;

sritys, kuriose klinikinis poreikis nėra iš esmės patenkintas, pavyzdžiui, retos vėžio formos, įskaitant pediatrinio vėžio formas;

| — | Intervencinių priemonių ir sprendimų lyginamojo efektyvumo vertinimas; |
| --- | --- |

—

Intervencinių priemonių ir sprendimų lyginamojo efektyvumo vertinimas;

| — | Intervencinių priemonių ir sprendimų lyginamojo efektyvumo vertinimas; |
| --- | --- |

—

Intervencinių priemonių ir sprendimų lyginamojo efektyvumo vertinimas;

| — | mokslinių tyrimų įgyvendinimas siekiant didinti intervencines priemones sveikatos srityje ir remti jų panaudojimą sveikatos politikoje ir sistemose. |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų įgyvendinimas siekiant didinti intervencines priemones sveikatos srityje ir remti jų panaudojimą sveikatos politikoje ir sistemose.

| — | mokslinių tyrimų įgyvendinimas siekiant didinti intervencines priemones sveikatos srityje ir remti jų panaudojimą sveikatos politikoje ir sistemose. |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų įgyvendinimas siekiant didinti intervencines priemones sveikatos srityje ir remti jų panaudojimą sveikatos politikoje ir sistemose.

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 1 punkto 1.2 papunkčio 1.2.4 punktas

I priedo II dalies 1 punkto 1.2 papunkčio 1.2.4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.2.4. | Infekcinės ligos |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.2.4.

Infekcinės ligos

| 1.2.4. | Infekcinės ligos |
| --- | --- |

1.2.4.

Infekcinės ligos

Apsaugoti žmones nuo tarpvalstybinių grėsmių sveikatai yra pagrindinis visuomenės sveikatos uždavinys, skatinantis efektyvesnį tarptautinį bendradarbiavimą ES ir pasaulio mastu. Veikla apims infekcinių ligų profilaktiką, pasirengimą joms, ankstyvąjį nustatymą, gydymą ir išgydymą, taip pat antimikrobinio atsparumo (AMR) problemos sprendimą vadovaujantis koncepcija „Viena sveikata“.

Apsaugoti žmones nuo
  užkrečiamų ligų ir
  tarpvalstybinių grėsmių sveikatai yra pagrindinis visuomenės sveikatos uždavinys, skatinantis efektyvesnį tarptautinį bendradarbiavimą ES ir pasaulio mastu. Veikla apims infekcinių ligų profilaktiką, pasirengimą joms, ankstyvąjį nustatymą, gydymą ir išgydymą, taip pat antimikrobinio atsparumo (AMR) problemos sprendimą vadovaujantis koncepcija „Viena sveikata“.
  Tolesnis antimikrobinėms medžiagoms atsparių bakterijų, įskaitant superbakterijas, plitimas turės didelio neigiamo poveikio tiek ekonomikai, tiek aplinkai. Vienas iš šioje išlaidų kategorijoje nurodytų prioritetų taip pat bus jų vystymosi ir plitimo prevencija. Be to, Pasaulio sveikatos organizacija nustatė apleistų ligų, kurioms dėl ribotų komercinių paskatų neskiriamos privačiojo sektoriaus investicijos į mokslinius tyrimus ir technologijas, sąrašą. Siekiant spręsti tokių su skurdu susijusių ir apleistų ligų problemą reikia platesnio užmojo viešojo sektoriaus investicijų.

užkrečiamų ligų ir

Tolesnis antimikrobinėms medžiagoms atsparių bakterijų, įskaitant superbakterijas, plitimas turės didelio neigiamo poveikio tiek ekonomikai, tiek aplinkai. Vienas iš šioje išlaidų kategorijoje nurodytų prioritetų taip pat bus jų vystymosi ir plitimo prevencija. Be to, Pasaulio sveikatos organizacija nustatė apleistų ligų, kurioms dėl ribotų komercinių paskatų neskiriamos privačiojo sektoriaus investicijos į mokslinius tyrimus ir technologijas, sąrašą. Siekiant spręsti tokių su skurdu susijusių ir apleistų ligų problemą reikia platesnio užmojo viešojo sektoriaus investicijų.

Bendros kryptys

Bendros kryptys

| — | Infekcinių ligų, įskaitant gyvūnų
  žmonėms perduodamas ligas
  (
  zoonozę
  ) arba ligas, perduodamas žmonėms iš kitų aplinkos dalių (vandens, dirvožemio, augalų, maisto produktų), atsiradimo ar pakartotino atsiradimo ir paplitimo veiksniai; |
| --- | --- |

—

Infekcinių ligų, įskaitant gyvūnų
  žmonėms perduodamas ligas
  (
  zoonozę
  ) arba ligas, perduodamas žmonėms iš kitų aplinkos dalių (vandens, dirvožemio, augalų, maisto produktų), atsiradimo ar pakartotino atsiradimo ir paplitimo veiksniai;

žmonėms perduodamas ligas

zoonozę

| — | infekcinių ligų, įskaitant gyvūnų
  ligų perdavimą žmonėms
  (
  zoonozės
  ) arba ligas, perduodamas žmonėms iš kitų aplinkos dalių (vandens, dirvožemio, augalų, maisto produktų), atsiradimo ar pakartotino atsiradimo ir paplitimo veiksniai
  ir empirinių profilaktinių priemonių, kurios sumažina ligų perdavimą, įgyvendinimą
  ; |
| --- | --- |

—

infekcinių ligų, įskaitant gyvūnų
  ligų perdavimą žmonėms
  (
  zoonozės
  ) arba ligas, perduodamas žmonėms iš kitų aplinkos dalių (vandens, dirvožemio, augalų, maisto produktų), atsiradimo ar pakartotino atsiradimo ir paplitimo veiksniai
  ir empirinių profilaktinių priemonių, kurios sumažina ligų perdavimą, įgyvendinimą
  ;

ligų perdavimą žmonėms

zoonozės

ir empirinių profilaktinių priemonių, kurios sumažina ligų perdavimą, įgyvendinimą

| — | infekcinių ligų, įskaitant antimikrobiniam poveikiui atsparius patogenus, su sveikata susijusias infekcijas, prognozė, ankstyvasis nustatymas ir stebėjimas bei su aplinka susiję veiksniai; |
| --- | --- |

—

infekcinių ligų, įskaitant antimikrobiniam poveikiui atsparius patogenus, su sveikata susijusias infekcijas, prognozė, ankstyvasis nustatymas ir stebėjimas bei su aplinka susiję veiksniai;

| — | infekcinių ligų, įskaitant antimikrobiniam poveikiui atsparius patogenus, su sveikata susijusias infekcijas, prognozė, ankstyvasis nustatymas ir stebėjimas bei su aplinka susiję veiksniai; |
| --- | --- |

—

infekcinių ligų, įskaitant antimikrobiniam poveikiui atsparius patogenus, su sveikata susijusias infekcijas, prognozė, ankstyvasis nustatymas ir stebėjimas bei su aplinka susiję veiksniai;

| — | vakcinos
  , infekcinių ligų, įskaitant
  sergamumą kitomis ligomis ir susijusias infekcijas, diagnostika, gydymas ir išgydymas
  ; |
| --- | --- |

—

vakcinos
  , infekcinių ligų, įskaitant
  sergamumą kitomis ligomis ir susijusias infekcijas, diagnostika, gydymas ir išgydymas
  ;

vakcinos

sergamumą kitomis ligomis ir susijusias infekcijas, diagnostika, gydymas ir išgydymas

| — | tinkama, saugi ir veiksminga diagnostika, medicinos technologijos, gydymas ir vakcinos
  ,
  skirtos
  infekcinių ligų
  prevencijai ir profilaktikai
  , įskaitant
  naujų vakcinų mokslinius tyrimus ir kūrimą, pažangias imunizacijos technologijas ir norminius mokslus
  ; |
| --- | --- |

—

tinkama, saugi ir veiksminga diagnostika, medicinos technologijos, gydymas ir vakcinos
  ,
  skirtos
  infekcinių ligų
  prevencijai ir profilaktikai
  , įskaitant
  naujų vakcinų mokslinius tyrimus ir kūrimą, pažangias imunizacijos technologijas ir norminius mokslus
  ;

tinkama, saugi ir veiksminga diagnostika, medicinos technologijos, gydymas ir vakcinos

skirtos

prevencijai ir profilaktikai

naujų vakcinų mokslinius tyrimus ir kūrimą, pažangias imunizacijos technologijas ir norminius mokslus

| — | efektyvus pasirengimas sveikatos krizėms, reagavimo ir padėties atkūrimo priemonės ir strategijos, kurias įgyvendinant dalyvauja bendruomenės; |
| --- | --- |

—

efektyvus pasirengimas sveikatos krizėms, reagavimo ir padėties atkūrimo priemonės ir strategijos, kurias įgyvendinant dalyvauja bendruomenės;

| — | efektyvus pasirengimas sveikatos krizėms, reagavimo ir padėties atkūrimo priemonės ir strategijos, kurias įgyvendinant dalyvauja bendruomenės; |
| --- | --- |

—

efektyvus pasirengimas sveikatos krizėms, reagavimo ir padėties atkūrimo priemonės ir strategijos, kurias įgyvendinant dalyvauja bendruomenės;

| — | medicininių intervencinių priemonių įgyvendinimo ir panaudojimo klinikinėje praktikoje ir sveikatos sistemoje kliūtys; |
| --- | --- |

—

medicininių intervencinių priemonių įgyvendinimo ir panaudojimo klinikinėje praktikoje ir sveikatos sistemoje kliūtys;

| — | medicininių intervencinių priemonių įgyvendinimo ir panaudojimo klinikinėje praktikoje ir sveikatos sistemoje kliūtys; |
| --- | --- |

—

medicininių intervencinių priemonių įgyvendinimo ir panaudojimo klinikinėje praktikoje ir sveikatos sistemoje kliūtys;

| — | tarpvalstybiniai užkrečiamųjų ligų aspektai ir specifiniai iššūkiai mažas ir vidutines pajamas gaunančiose šalyse, kaip antai tropinės ligos. |
| --- | --- |

—

tarpvalstybiniai užkrečiamųjų ligų aspektai ir specifiniai iššūkiai mažas ir vidutines pajamas gaunančiose šalyse, kaip antai tropinės ligos.

| — | tarpvalstybiniai užkrečiamųjų ligų aspektai ir specifiniai iššūkiai mažas ir vidutines pajamas gaunančiose šalyse, kaip antai
  apleistos
  tropinės ligos
  , AIDS, tuberkuliozė ir maliarija
  .
  Naujų infekcinių ligų gydymo metodų kūrimas siekiant užkirsti kelią atsparumui antimikrobinėms medžiagoms. |
| --- | --- |

—

tarpvalstybiniai užkrečiamųjų ligų aspektai ir specifiniai iššūkiai mažas ir vidutines pajamas gaunančiose šalyse, kaip antai
  apleistos
  tropinės ligos
  , AIDS, tuberkuliozė ir maliarija
  .
  Naujų infekcinių ligų gydymo metodų kūrimas siekiant užkirsti kelią atsparumui antimikrobinėms medžiagoms.

apleistos

, AIDS, tuberkuliozė ir maliarija

Naujų infekcinių ligų gydymo metodų kūrimas siekiant užkirsti kelią atsparumui antimikrobinėms medžiagoms.

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 1 punkto 1.2 papunkčio 1.2.5 punktas

I priedo II dalies 1 punkto 1.2 papunkčio 1.2.5 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.2.5. | Sveikatos priežiūros ir slaugos priemonės, technologijos ir skaitmeniniai sprendimai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.2.5.

Sveikatos priežiūros ir slaugos priemonės, technologijos ir skaitmeniniai sprendimai

| 1.2.5. | Sveikatos priežiūros ir slaugos priemonės, technologijos ir skaitmeniniai sprendimai |
| --- | --- |

1.2.5.

Sveikatos priežiūros ir slaugos priemonės, technologijos ir skaitmeniniai sprendimai

Sveikatos technologijos ir priemonės yra labai svarbios visuomenės sveikatai; jomis reikšmingai prisidėta prie svarbių laimėjimų, pasiektų ES gyvenimo kokybės, žmonių sveikatos priežiūros ir slaugos srityse. Todėl pagrindinis strateginis uždavinys yra sukurti, išplėtoti, pateikti ir įgyvendinti tinkamas, patikimas, saugias ir ekonomiškai efektyvias sveikatos priežiūrai ir slaugai skirtas priemones ir technologijas atsižvelgiant į neįgaliųjų ir senėjančios visuomenės poreikius. Tos priemonės ir technologijos apima dirbtinį intelektą ir kitas skaitmenines technologijas, kurios yra gerokai tobulesnės nei esamos ir kuriomis skatinama konkurencinga ir tvari vertingas darbo vietas kurianti sveikatos pramonė. Europos sveikatos pramonė yra vienas iš svarbiausių ekonomikos sektorių ES, kuriam tenka 3 proc. BVP ir kuriame dirba 1,5  mln. žmonių.

Sveikatos technologijos ir priemonės yra labai svarbios visuomenės sveikatai; jomis reikšmingai prisidėta prie svarbių laimėjimų, pasiektų ES gyvenimo kokybės, žmonių sveikatos priežiūros ir slaugos srityse. Todėl pagrindinis strateginis uždavinys yra sukurti, išplėtoti, pateikti ir įgyvendinti tinkamas, patikimas, saugias ir ekonomiškai efektyvias sveikatos priežiūrai ir slaugai skirtas priemones ir technologijas atsižvelgiant į neįgaliųjų ir senėjančios visuomenės poreikius. Tos priemonės ir technologijos apima
  bazines didelio poveikio technologijas,
  dirbtinį intelektą
  , robotiką, didžiuosius duomenis, kvantinę technologiją
  ir kitas skaitmenines
  priemones ir
  technologijas, kurios yra gerokai tobulesnės nei esamos ir kuriomis skatinama konkurencinga ir tvari vertingas darbo vietas kurianti sveikatos pramonė. Europos sveikatos pramonė yra vienas iš svarbiausių ekonomikos sektorių ES, kuriam tenka 3 proc. BVP ir kuriame dirba 1,5  mln. žmonių.

bazines didelio poveikio technologijas,

, robotiką, didžiuosius duomenis, kvantinę technologiją

priemones ir

Bendros kryptys

Bendros kryptys

| — | Priemonės ir technologijos, taikomos visame sveikatos paslaugų spektre atsižvelgiant į informaciją apie sveikatos būklė, įskaitant bet kokį funkcinį sutrikimą; |
| --- | --- |

—

Priemonės ir technologijos, taikomos visame sveikatos paslaugų spektre atsižvelgiant į informaciją apie sveikatos būklė, įskaitant bet kokį funkcinį sutrikimą;

| — | priemonės ir technologijos, taikomos visame sveikatos paslaugų
  , įskaitant sveikatos technologijų gamybą,
  spektre atsižvelgiant į informaciją apie sveikatos būklė, įskaitant bet kokį funkcinį sutrikimą; |
| --- | --- |

—

priemonės ir technologijos, taikomos visame sveikatos paslaugų
  , įskaitant sveikatos technologijų gamybą,
  spektre atsižvelgiant į informaciją apie sveikatos būklė, įskaitant bet kokį funkcinį sutrikimą;

, įskaitant sveikatos technologijų gamybą,

| — | dirbtinis intelektas ir robotika, skirti sveikatos technologijoms ir priemonėms; |
| --- | --- |

—

dirbtinis intelektas ir robotika, skirti sveikatos technologijoms ir priemonėms;

dirbtinis intelektas ir robotika, skirti sveikatos technologijoms ir priemonėms;

| — | integruotos priemonės, technologijos ir skaitmeniniai sprendimai, skirti žmogaus sveikatai, įskaitant mobiliąsias ir telesveikatos priemones; |
| --- | --- |

—

integruotos priemonės, technologijos ir skaitmeniniai sprendimai, skirti žmogaus sveikatai, įskaitant mobiliąsias ir telesveikatos priemones;

| — | integruotos priemonės, technologijos ir skaitmeniniai sprendimai, skirti žmogaus sveikatai, įskaitant mobiliąsias ir telesveikatos priemones; |
| --- | --- |

—

integruotos priemonės, technologijos ir skaitmeniniai sprendimai, skirti žmogaus sveikatai, įskaitant mobiliąsias ir telesveikatos priemones;

| — | individualizuotos, skaitmeninės sveikatos priežiūros koncepcijos, grindžiamos suporuotais skaitmeniniais prietaisais, tiksliais duomenimis grindžiamais kompiuteriniais pagrindinių žmogaus kūno biologinių procesų modeliais, kurie sudaro sąlygas nustatyti kiekvienam žmogui geriausią terapiją ir prevencines sveikatos apsaugos ir priežiūros priemones; |
| --- | --- |

—

individualizuotos, skaitmeninės sveikatos priežiūros koncepcijos, grindžiamos suporuotais skaitmeniniais prietaisais, tiksliais duomenimis grindžiamais kompiuteriniais pagrindinių žmogaus kūno biologinių procesų modeliais, kurie sudaro sąlygas nustatyti kiekvienam žmogui geriausią terapiją ir prevencines sveikatos apsaugos ir priežiūros priemones;

individualizuotos, skaitmeninės sveikatos priežiūros koncepcijos, grindžiamos suporuotais skaitmeniniais prietaisais, tiksliais duomenimis grindžiamais kompiuteriniais pagrindinių žmogaus kūno biologinių procesų modeliais, kurie sudaro sąlygas nustatyti kiekvienam žmogui geriausią terapiją ir prevencines sveikatos apsaugos ir priežiūros priemones;

| — | sveikatos priežiūros ir slaugos technologijų ir priemonių bandymas realiomis sąlygomis, įskaitant klinikinius bandymus ir įgyvendinimo mokslinius tyrimus, didelio masto diegimas, optimizavimas ir inovacijų viešieji pirkimai; |
| --- | --- |

—

sveikatos priežiūros ir slaugos technologijų ir priemonių bandymas realiomis sąlygomis, įskaitant klinikinius bandymus ir įgyvendinimo mokslinius tyrimus, didelio masto diegimas, optimizavimas ir inovacijų viešieji pirkimai;

| — | sveikatos priežiūros ir slaugos technologijų ir priemonių bandymas realiomis sąlygomis, įskaitant klinikinius bandymus ir įgyvendinimo mokslinius tyrimus, didelio masto diegimas, optimizavimas ir inovacijų viešieji pirkimai; |
| --- | --- |

—

sveikatos priežiūros ir slaugos technologijų ir priemonių bandymas realiomis sąlygomis, įskaitant klinikinius bandymus ir įgyvendinimo mokslinius tyrimus, didelio masto diegimas, optimizavimas ir inovacijų viešieji pirkimai;

| — | novatoriški procesai ir paslaugos, skirtos
  sveikatos priežiūros ir
  slaugos priemonėms
  ir
  technologijoms kurti, gaminti ir greitai pateikti; |
| --- | --- |

—

novatoriški procesai ir paslaugos, skirtos
  sveikatos priežiūros ir
  slaugos priemonėms
  ir
  technologijoms kurti, gaminti ir greitai pateikti;

sveikatos priežiūros ir

ir

| — | novatoriški procesai ir paslaugos, skirtos slaugos priemonėms, technologijoms
  , vaistams
  ir
  vakcinoms
  kurti, gaminti ir greitai pateikti; |
| --- | --- |

—

novatoriški procesai ir paslaugos, skirtos slaugos priemonėms, technologijoms
  , vaistams
  ir
  vakcinoms
  kurti, gaminti ir greitai pateikti;

, vaistams

vakcinoms

| — | sveikatos priežiūros ir slaugos priemonių ir technologijų saugumas, veiksmingumas ir kokybė, taip pat jų etinis teisinis ir socialinis poveikis; |
| --- | --- |

—

sveikatos priežiūros ir slaugos priemonių ir technologijų saugumas, veiksmingumas ir kokybė, taip pat jų etinis teisinis ir socialinis poveikis;

| — | sveikatos priežiūros ir slaugos priemonių ir technologijų saugumas, veiksmingumas ir kokybė, taip pat jų etinis teisinis ir socialinis poveikis; |
| --- | --- |

—

sveikatos priežiūros ir slaugos priemonių ir technologijų saugumas, veiksmingumas ir kokybė, taip pat jų etinis teisinis ir socialinis poveikis;

| — | sveikatos technologijoms ir priemonėms skirtas norminis mokslas. |
| --- | --- |

—

sveikatos technologijoms ir priemonėms skirtas norminis mokslas.

| — | sveikatos technologijoms ir priemonėms skirtas norminis mokslas; |
| --- | --- |

—

sveikatos technologijoms ir priemonėms skirtas norminis mokslas;

| — | priemonės, technologijos ir skaitmeniniai sprendimai, kuriais siekiama padidinti medikų sprendimų saugumą. |
| --- | --- |

—

priemonės, technologijos ir skaitmeniniai sprendimai, kuriais siekiama padidinti medikų sprendimų saugumą.

priemonės, technologijos ir skaitmeniniai sprendimai, kuriais siekiama padidinti medikų sprendimų saugumą.

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 1 punkto 1.2 papunkčio 1.2.6 punktas

I priedo II dalies 1 punkto 1.2 papunkčio 1.2.6 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.2.6. | Sveikatos sistemos yra pagrindinė ES socialinių sistemų dalis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.2.6.

Sveikatos sistemos yra pagrindinė ES socialinių sistemų dalis;

| 1.2.6. | Sveikatos sistemos yra pagrindinė ES socialinių sistemų dalis; |
| --- | --- |

1.2.6.

Sveikatos sistemos yra pagrindinė ES socialinių sistemų dalis;

2017 m. sveikatos priežiūros ir socialinio darbo sektoriuje dirbo 24 mln. žmonių. Pagrindinis prioritetas – užtikrinti sveikatos sistemų prieinamumą, ekonominį efektyvumą, atsparumą, tvarumą ir patikimumą, taip pat mažinti skirtumus, be kita ko, išnaudojant duomenimis pagrįstų ir skaitmeninių inovacijų potencialą siekiant geresnės sveikatos ir į žmogų orientuotos priežiūros ir remiantis atvirąja Europos duomenų infrastruktūra. Tai padės paskatinti sveikatos priežiūros ir slaugos srities skaitmeninę transformaciją.

2017 m. sveikatos priežiūros ir socialinio darbo sektoriuje dirbo 24 mln. žmonių. Pagrindinis prioritetas – užtikrinti sveikatos sistemų prieinamumą, ekonominį efektyvumą, atsparumą, tvarumą ir patikimumą, taip pat mažinti skirtumus, be kita ko, išnaudojant duomenimis pagrįstų ir skaitmeninių inovacijų potencialą siekiant geresnės sveikatos ir į žmogų orientuotos priežiūros ir remiantis atvirąja Europos duomenų infrastruktūra. Tai padės paskatinti sveikatos priežiūros ir slaugos srities skaitmeninę transformaciją.
  Būsima infrastruktūra turėtų būti grindžiama patikimomis saugyklomis, pvz., 5G diegimu, daiktų interneto plėtros sąlygomis ir itin našaus duomenų apdorojimo centrais.

Būsima infrastruktūra turėtų būti grindžiama patikimomis saugyklomis, pvz., 5G diegimu, daiktų interneto plėtros sąlygomis ir itin našaus duomenų apdorojimo centrais.

Bendros kryptys

Bendros kryptys

| — | Reformos Europos ir kitų šalių visuomenės sveikatos sistemose ir politikoje; |
| --- | --- |

—

Reformos Europos ir kitų šalių visuomenės sveikatos sistemose ir politikoje;

| — | Reformos Europos ir kitų šalių visuomenės sveikatos sistemose ir politikoje; |
| --- | --- |

—

Reformos Europos ir kitų šalių visuomenės sveikatos sistemose ir politikoje;

| — | nauji sveikatos priežiūros ir slaugos modeliai ir metodai, kuriuos galima perduoti iš vienos šalies (regiono) kitai šaliai (regionui) ir pritaikyti; |
| --- | --- |

—

nauji sveikatos priežiūros ir slaugos modeliai ir metodai, kuriuos galima perduoti iš vienos šalies (regiono) kitai šaliai (regionui) ir pritaikyti;

| — | nauji sveikatos priežiūros ir slaugos modeliai ir metodai, kuriuos galima perduoti iš vienos šalies (regiono) kitai šaliai (regionui) ir pritaikyti; |
| --- | --- |

—

nauji sveikatos priežiūros ir slaugos modeliai ir metodai, kuriuos galima perduoti iš vienos šalies (regiono) kitai šaliai (regionui) ir pritaikyti;

| — | sveikatos technologijų vertinimo tobulinimas; |
| --- | --- |

—

sveikatos technologijų vertinimo tobulinimas;

| — | sveikatos technologijų vertinimo tobulinimas; |
| --- | --- |

—

sveikatos technologijų vertinimo tobulinimas;

| — | sveikatos skirtumų raida ir efektyvus politinis atsakas; |
| --- | --- |

—

sveikatos skirtumų raida ir efektyvus politinis atsakas;

| — | sveikatos skirtumų raida ir efektyvus politinis atsakas; |
| --- | --- |

—

sveikatos skirtumų raida ir efektyvus politinis atsakas;

| — | būsima sveikatos priežiūros sektoriaus darbo jėga ir jos poreikiai; |
| --- | --- |

—

būsima sveikatos priežiūros sektoriaus darbo jėga ir jos poreikiai;

| — | būsima sveikatos priežiūros sektoriaus darbo jėga ir jos poreikiai; |
| --- | --- |

—

būsima sveikatos priežiūros sektoriaus darbo jėga ir jos poreikiai;

| — | schemų, skirtų specializuotiems sveikatos priežiūros specialistų mokymams, mokymui ir techninės praktinės patirties tobulinimui, rengimas, taip pat nauji darbo metodai diegiant naujoves e. sveikatos ir sveikatos priežiūros srityse; |
| --- | --- |

—

schemų, skirtų specializuotiems sveikatos priežiūros specialistų mokymams, mokymui ir techninės praktinės patirties tobulinimui, rengimas, taip pat nauji darbo metodai diegiant naujoves e. sveikatos ir sveikatos priežiūros srityse;

schemų, skirtų specializuotiems sveikatos priežiūros specialistų mokymams, mokymui ir techninės praktinės patirties tobulinimui, rengimas, taip pat nauji darbo metodai diegiant naujoves e. sveikatos ir sveikatos priežiūros srityse;

| — | laiku atliekamas informacijos
  apie sveikatą tobulinimas ir duomenų apie sveikatą naudojimas, įskaitant elektronines ligos istorijas, skiriant tinkamą dėmesį saugumui, privatumui, suderinamumui, standartams, palyginamumui ir vientisumui; |
| --- | --- |

—

laiku atliekamas informacijos
  apie sveikatą tobulinimas ir duomenų apie sveikatą naudojimas, įskaitant elektronines ligos istorijas, skiriant tinkamą dėmesį saugumui, privatumui, suderinamumui, standartams, palyginamumui ir vientisumui;

laiku atliekamas informacijos

| — | informacijos apie sveikatą savalaikiškumo ir kokybės tobulinimas, taip pat veiksmingo duomenų
  apie sveikatą
  rinkimo infrastruktūros ir naudojimo
  tobulinimas
  , įskaitant elektronines ligos istorijas, skiriant tinkamą dėmesį saugumui, privatumui, suderinamumui, standartams, palyginamumui ir vientisumui; informacija apie sveikatą
  ir duomenų apie sveikatą naudojimas, įskaitant elektronines ligos istorijas, skiriant tinkamą dėmesį saugumui, pasitikėjimui, privatumui, suderinamumui, standartams, palyginamumui ir vientisumui; |
| --- | --- |

—

informacijos apie sveikatą savalaikiškumo ir kokybės tobulinimas, taip pat veiksmingo duomenų
  apie sveikatą
  rinkimo infrastruktūros ir naudojimo
  tobulinimas
  , įskaitant elektronines ligos istorijas, skiriant tinkamą dėmesį saugumui, privatumui, suderinamumui, standartams, palyginamumui ir vientisumui; informacija apie sveikatą
  ir duomenų apie sveikatą naudojimas, įskaitant elektronines ligos istorijas, skiriant tinkamą dėmesį saugumui, pasitikėjimui, privatumui, suderinamumui, standartams, palyginamumui ir vientisumui;

informacijos apie sveikatą savalaikiškumo ir kokybės tobulinimas, taip pat veiksmingo duomenų

rinkimo infrastruktūros ir naudojimo

, įskaitant elektronines ligos istorijas, skiriant tinkamą dėmesį saugumui, privatumui, suderinamumui, standartams, palyginamumui ir vientisumui; informacija apie sveikatą

| — | sveikatos sistemų atsparumas mažinant krizių poveikį ir siekiant pritaikyti revoliucingąsias inovacijas; |
| --- | --- |

—

sveikatos sistemų atsparumas mažinant krizių poveikį ir siekiant pritaikyti revoliucingąsias inovacijas;

| — | sveikatos sistemų atsparumas mažinant krizių poveikį ir siekiant pritaikyti revoliucingąsias inovacijas; |
| --- | --- |

—

sveikatos sistemų atsparumas mažinant krizių poveikį ir siekiant pritaikyti revoliucingąsias inovacijas;

| — | sprendimai, skirti piliečių ir pacientų įgalinimui, savistabai ir ryšiams su sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų specialistais, siekiant labiau integruotos priežiūros ir į naudotoją orientuoto požiūrio; |
| --- | --- |

—

sprendimai, skirti piliečių ir pacientų įgalinimui, savistabai ir ryšiams su sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų specialistais, siekiant labiau integruotos priežiūros ir į naudotoją orientuoto požiūrio;

| — | sprendimai, skirti piliečių ir pacientų įgalinimui, savistabai ir ryšiams su sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų specialistais, siekiant labiau integruotos priežiūros ir į naudotoją orientuoto požiūrio; |
| --- | --- |

—

sprendimai, skirti piliečių ir pacientų įgalinimui, savistabai ir ryšiams su sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų specialistais, siekiant labiau integruotos priežiūros ir į naudotoją orientuoto požiūrio;

| — | duomenys, informacija, žinios ir geriausios patirties pavyzdžiai, gauti atlikus sveikatos sistemų tyrimus ES ir pasaulio mastu. |
| --- | --- |

—

duomenys, informacija, žinios ir geriausios patirties pavyzdžiai, gauti atlikus sveikatos sistemų tyrimus ES ir pasaulio mastu.

| — | duomenys, informacija, žinios ir geriausios patirties pavyzdžiai, gauti atlikus sveikatos sistemų tyrimus ES ir pasaulio mastu. |
| --- | --- |

—

duomenys, informacija, žinios ir geriausios patirties pavyzdžiai, gauti atlikus sveikatos sistemų tyrimus ES ir pasaulio mastu.

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 2 punkto įžanginė dalis

I priedo II dalies 2 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | VEIKSMŲ GRUPĖ „ĮTRAUKI IR
  SAUGI
  VISUOMENĖ“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.

VEIKSMŲ GRUPĖ „ĮTRAUKI IR
  SAUGI
  VISUOMENĖ“

SAUGI

| 2. | VEIKSMŲ GRUPĖ „ĮTRAUKI IR
  KŪRYBIŠKA
  VISUOMENĖ“ |
| --- | --- |

2.

VEIKSMŲ GRUPĖ „ĮTRAUKI IR
  KŪRYBIŠKA
  VISUOMENĖ“

KŪRYBIŠKA

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 2 punkto 2.1 papunktis

I priedo II dalies 2 punkto 2.1 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.1. | Paaiškinimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.1.

Paaiškinimas

| 2.1. | Paaiškinimas |
| --- | --- |

2.1.

Paaiškinimas

ES remia unikalų ekonomikos augimo ir
  socialinės politikos derinimo
  būdą, kai pasiekiamas aukštas socialinės įtraukties lygis ir dalijamasi demokratijos, žmogaus teisių, lyčių lygybės ir turtingos įvairovės vertybėmis. Šis modelis nuolat kinta;
  ji
  taikant reikia reaguoti į iškylančius iššūkius, įskaitant
  globalizaciją ir technologinį pokytį. Europa taip pat turi spręsti uždavinius, susijusius su nuolatinėmis saugumo grėsmėmis. Teroristiniai išpuoliai ir radikalėjimas, kibernetinės atakos ir hibridinės grėsmės kelia didelį susirūpinimą dėl saugumo, visuomenės dėl to patiria spaudimą.

socialinės politikos derinimo

ji

globalizaciją ir technologinį pokytį. Europa taip pat turi spręsti uždavinius, susijusius su nuolatinėmis saugumo grėsmėmis. Teroristiniai išpuoliai ir radikalėjimas, kibernetinės atakos ir hibridinės grėsmės kelia didelį susirūpinimą dėl saugumo, visuomenės dėl to patiria spaudimą.

ES remia unikalų
  klestėjimo,
  ekonomikos augimo ir
  tvarumo derinimo su socialine politika
  būdą, kai pasiekiamas aukštas socialinės įtraukties lygis ir dalijamasi demokratijos, žmogaus teisių, lyčių lygybės ir turtingos įvairovės vertybėmis. Šis modelis nuolat kinta;
  jį
  taikant reikia reaguoti į iškylančius iššūkius, įskaitant
  skaitmeninimą
  ,
  globalizaciją
  ir
  technologijų raidą
  .

klestėjimo,

tvarumo derinimo su socialine politika

jį

skaitmeninimą

globalizaciją

technologijų raidą

ES privalo skatinti integracinio ir tvaraus augimo modelį, kartu pasinaudodama technologinės pažangos teikiama nauda, didindama pasitikėjimą demokratiniu valdymu ir skatindama jo inovacijas, kovodama su nelygybe, nedarbu, atskirtimi, diskriminacija ir radikalėjimu, užtikrindama žmogaus teises, puoselėdama kultūrinę įvairovę ir Europos kultūros paveldą bei suteikdama piliečiams galių socialinių inovacijų priemonėmis. Migracijos valdymas ir migrantų integracija ir toliau išlieka prioritetiniais klausimais. Mokslinių tyrimų ir inovacijų vaidmuo socialinių ir humanitarinių mokslų srityje sprendžiat šiuos uždavinius ir įgyvendinant ES tikslus yra labai svarbus.

ES privalo skatinti integracinio ir tvaraus augimo modelį, kartu pasinaudodama technologinės pažangos teikiama nauda, didindama pasitikėjimą demokratiniu valdymu ir skatindama jo inovacijas, kovodama su nelygybe, nedarbu, atskirtimi, diskriminacija ir radikalėjimu, užtikrindama žmogaus teises, puoselėdama kultūrinę įvairovę ir Europos kultūros paveldą bei suteikdama piliečiams galių socialinių inovacijų priemonėmis. Migracijos valdymas ir migrantų integracija ir toliau išlieka prioritetiniais klausimais.

Mokslinių tyrimų ir inovacijų vaidmuo socialinių ir humanitarinių mokslų srityje
  bei kultūros ir kūrybos sektoriuje
  sprendžiant šiuos uždavinius ir įgyvendinant ES tikslus yra labai svarbus.
  Dėl plataus jų spektro, dydžio ir poveikio vykstant šiuolaikinei skaitmeninei transformacijai šie sektoriai labai prisideda prie mūsų ekonomikos. Socialinių ir technologijų inovacijų tarpusavio ryšiai yra sudėtingi ir jų raida dažniausiai nėra linijinė, todėl reikia toliau vykdyti mokslinius tyrimus, įskaitant tarpsektorinius ir daugiadalykinius mokslinius tyrimus, susijusius su visų rūšių finansuojamų inovacijų ir veiklos plėtojimu, siekiant paskatinti veiksmingą jų plėtojimą ateityje.

bei kultūros ir kūrybos sektoriuje

Dėl plataus jų spektro, dydžio ir poveikio vykstant šiuolaikinei skaitmeninei transformacijai šie sektoriai labai prisideda prie mūsų ekonomikos. Socialinių ir technologijų inovacijų tarpusavio ryšiai yra sudėtingi ir jų raida dažniausiai nėra linijinė, todėl reikia toliau vykdyti mokslinius tyrimus, įskaitant tarpsektorinius ir daugiadalykinius mokslinius tyrimus, susijusius su visų rūšių finansuojamų inovacijų ir veiklos plėtojimu, siekiant paskatinti veiksmingą jų plėtojimą ateityje.

Europos piliečius, valstybines institucijas ir ekonomiką reikia apsaugoti nuo nuolatinės organizuoto nusikalstamumo grėsmės, įskaitant neteisėtą prekybą šaunamaisiais ginklais, narkotikais ir žmonėmis. Taip pat labai svarbu stiprinti apsaugą ir saugumą užtikrinant geresnį sienų valdymą. Vykstant ekonomikos ir visuomenės skaitmeninimui, kibernetinių nusikaltimų skaičius didėja, o su jais susijusi rizika darosi vis įvairesnė. Europai reikia toliau stengti gerinti kibernetinį saugumą, skaitmeninių duomenų privatumą, asmens duomenų apsaugą ir kovoti su klaidingos ir kenksmingos informacijos skleidimu siekiant apsaugoti demokratijos ir ekonomikos stabilumą. Galiausiai reikia imtis tolesnių veiksmų, kad būtų apribotas ekstremalių oro sąlygų poveikis gyvybei ir pragyvenimo šaltiniams, kuris vis stiprėja dėl klimato kaitos, pvz., potvynių, audrų ar sausrų, dėl kurių kyla miško gaisrai, dirvožemio degradacijos ir kitų gaivalinių nelaimių, pvz., žemės drebėjimų. Gaivalinės ar žmogaus sukeltos nelaimės gali kelti grėsmę svarbioms visuomenės funkcijoms, pvz., sveikatos, energijos tiekimo ir valdymo.

Europos piliečius, valstybines institucijas ir ekonomiką reikia apsaugoti nuo nuolatinės organizuoto nusikalstamumo grėsmės, įskaitant neteisėtą prekybą šaunamaisiais ginklais, narkotikais ir žmonėmis. Taip pat labai svarbu stiprinti apsaugą ir saugumą užtikrinant geresnį sienų valdymą. Vykstant ekonomikos ir visuomenės skaitmeninimui, kibernetinių nusikaltimų skaičius didėja, o su jais susijusi rizika darosi vis įvairesnė. Europai reikia toliau stengti gerinti kibernetinį saugumą, skaitmeninių duomenų privatumą, asmens duomenų apsaugą ir kovoti su klaidingos ir kenksmingos informacijos skleidimu siekiant apsaugoti demokratijos ir ekonomikos stabilumą. Galiausiai reikia imtis tolesnių veiksmų, kad būtų apribotas ekstremalių oro sąlygų poveikis gyvybei ir pragyvenimo šaltiniams, kuris vis stiprėja dėl klimato kaitos, pvz., potvynių, audrų ar sausrų, dėl kurių kyla miško gaisrai, dirvožemio degradacijos ir kitų gaivalinių nelaimių, pvz., žemės drebėjimų. Gaivalinės ar žmogaus sukeltos nelaimės gali kelti grėsmę svarbioms visuomenės funkcijoms, pvz., sveikatos, energijos tiekimo ir valdymo.

Atsižvelgiant į problemų mastą, sudėtingumą ir tarptautinį pobūdį, ES reikia imtis daugialypių veiksmų. Tokius svarbius socialinius, politinius, kultūrinius ir ekonominius klausimus, taip pat saugumo problemas sprendžiant tik nacionaliniu lygmeniu kiltų pavojus, kad ištekliai bus naudojami neefektyviai ir bus taikomi suskaidyti metodai ir nevienodi žinių ir pajėgumų standartai.

Atsižvelgiant į problemų mastą, sudėtingumą ir tarptautinį pobūdį, ES reikia imtis daugialypių veiksmų. Tokius svarbius socialinius, politinius, kultūrinius ir ekonominius klausimus, taip pat saugumo problemas sprendžiant tik nacionaliniu lygmeniu kiltų pavojus, kad ištekliai bus naudojami neefektyviai ir bus taikomi suskaidyti metodai ir nevienodi žinių ir pajėgumų standartai.

Saugumo moksliniai tyrimai yra vieni iš platesnio masto visaapimančių ES veiksmų reaguojant į grėsmes saugumui. Jie prisideda prie pajėgumų stiprinimo proceso sudarant sąlygas būsimomis technologijomis ir programomis užpildyti politikos formuotojų ir praktikų nustatytas pajėgumų spragas. Mokslinių tyrimų finansavimas pagal ES bendrąją programą jau sudaro apie 50 proc. viso viešojo finansavimo, ES skiriamo saugumo tyrimams. Visapusiškai bus panaudotos turimos priemonės, įskaitant Europos kosmoso programą (GALILEO, EGNOS, „Copernicus“, Europos informacijos apie padėtį kosmose sistema, vyriausybinis palydovinis ryšys). Sinergijos siekiama veikla, kuri remiama vykdant ES finansuojamus gynybos mokslinius tyrimus; dėl jos išvengiama finansavimo dubliavimo. Tarpvalstybiniu bendradarbiavimu prisidedama prie Europos bendrosios saugumo rinkos kūrimo ir pramonės veiklos rezultatų, kuriais grindžiama ES autonomija, gerinimo.

Saugumo moksliniai tyrimai yra vieni iš platesnio masto visaapimančių ES veiksmų reaguojant į grėsmes saugumui. Jie prisideda prie pajėgumų stiprinimo proceso sudarant sąlygas būsimomis technologijomis ir programomis užpildyti politikos formuotojų ir praktikų nustatytas pajėgumų spragas. Mokslinių tyrimų finansavimas pagal ES bendrąją programą jau sudaro apie 50 proc. viso viešojo finansavimo, ES skiriamo saugumo tyrimams. Visapusiškai bus panaudotos turimos priemonės, įskaitant Europos kosmoso programą (GALILEO, EGNOS, „Copernicus“, Europos informacijos apie padėtį kosmose sistema, vyriausybinis palydovinis ryšys). Sinergijos siekiama veikla, kuri remiama vykdant ES finansuojamus gynybos mokslinius tyrimus; dėl jos išvengiama finansavimo dubliavimo. Tarpvalstybiniu bendradarbiavimu prisidedama prie Europos bendrosios saugumo rinkos kūrimo ir pramonės veiklos rezultatų, kuriais grindžiama ES autonomija, gerinimo.

Mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, vykdoma įgyvendinant šią visuotinę užduotį, bus derinama su Komisijos prioritetais: demokratinių pokyčių; darbo vietų kūrimas, ekonomikos augimas ir investicijos; teisingumas ir pagrindinės teisės; migracijos; glaudesnės ir teisingesnės ekonominės ir pinigų sąjungos; bendrosios skaitmeninės rinkos. Tai atitiks Romos darbotvarkėje nustatytą įsipareigojimą dirbti siekiant socialinės Europos ir Sąjungos, kuri saugo kultūros paveldą ir skatina kultūrinę įvairovę. Taip pat bus remiamas Europos socialinių teisių ramstis
  ir Pasaulinis susitarimas dėl saugios, tvarkingos ir teisėtos migracijos. Saugumo moksliniai tyrimai vykdomi įgyvendinant Romos darbotvarkėje nustatytą įsipareigojimą dirbti siekiant saugios ir apsaugotos Europos, prisidedant prie tikrosios ir efektyvios saugumo sąjungos. Bus panaudojama sinergija su Teisingumo programa bei Teisių ir vertybių programa, kuriomis remiama veikla teisės kreiptis į teismą, aukų teisių, lyčių lygybės, nediskriminavimo, duomenų apsaugos ir Europos pilietybės skatinimo srityse.

ir Pasaulinis susitarimas dėl saugios, tvarkingos ir teisėtos migracijos. Saugumo moksliniai tyrimai vykdomi įgyvendinant Romos darbotvarkėje nustatytą įsipareigojimą dirbti siekiant saugios ir apsaugotos Europos, prisidedant prie tikrosios ir efektyvios saugumo sąjungos. Bus panaudojama sinergija su Teisingumo programa bei Teisių ir vertybių programa, kuriomis remiama veikla teisės kreiptis į teismą, aukų teisių, lyčių lygybės, nediskriminavimo, duomenų apsaugos ir Europos pilietybės skatinimo srityse.

Mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, vykdoma įgyvendinant šią visuotinę užduotį, bus derinama su Komisijos prioritetais: demokratinių pokyčių; darbo vietų kūrimas, ekonomikos augimas ir investicijos; teisingumas ir pagrindinės teisės; migracijos; glaudesnės ir teisingesnės ekonominės ir pinigų sąjungos; bendrosios skaitmeninės rinkos. Tai atitiks Romos darbotvarkėje nustatytą įsipareigojimą dirbti siekiant socialinės Europos ir Sąjungos, kuri saugo kultūros paveldą ir skatina kultūrinę įvairovę. Taip pat bus remiamas Europos socialinių teisių ramstis.

Šia veikla bus tiesiogiai prisidedama įgyvendinant toliau nurodytus darnaus vystymosi tikslus, visų pirma: 1-ąjį DVT – jokio skurdo; 4
  -ojo
  DVT – kokybiškas švietimas: DVT – deramas darbas ir ekonomikos augimas; 9-ąjį DVT – pramonė, inovacijos ir infrastruktūra; 10-ąjį DVT – skirtumų mažinimas; 11-ąjį DVT – tvarūs miestai ir bendruomenės; 16-ąjį DVT – taika, teisingumas ir stiprios institucijos.

-ojo

Šia veikla bus tiesiogiai prisidedama įgyvendinant toliau nurodytus darnaus vystymosi tikslus, visų pirma: 1-ąjį DVT – jokio skurdo; 4
  -ąjį
  DVT – kokybiškas švietimas:
  5-ąjį DVT – lyčių lygybė; 8-ąjį
  DVT – deramas darbas ir ekonomikos augimas; 9-ąjį DVT – pramonė, inovacijos ir infrastruktūra; 10-ąjį DVT – skirtumų mažinimas; 11-ąjį DVT – tvarūs miestai ir bendruomenės;
  12-ąjį DVT – atsakingas vartojimas ir gamyba;
  16-ąjį DVT – taika, teisingumas ir stiprios institucijos
  , 17-ąjį DVT – partnerystė siekiant tikslų
  .

-ąjį

5-ąjį DVT – lyčių lygybė; 8-ąjį

12-ąjį DVT – atsakingas vartojimas ir gamyba;

, 17-ąjį DVT – partnerystė siekiant tikslų

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 2.2.1 punkto 2 pastraipa

I priedo II dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 2.2.1 punkto 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendros kryptys | Bendros kryptys |
| — | Demokratijos istorija, raida ir veiksmingumas skirtingais lygmenimis ir įvairiomis formomis; skaitmeninimo aspektai ir komunikacijos socialiniuose tinkluose poveikis
  , švietimo
  ir jaunimo politikos kaip demokratinės pilietybės kertinio akmens vaidmuo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Bendros kryptys

Bendros kryptys

—

Demokratijos istorija, raida ir veiksmingumas skirtingais lygmenimis ir įvairiomis formomis; skaitmeninimo aspektai ir komunikacijos socialiniuose tinkluose poveikis
  , švietimo
  ir jaunimo politikos kaip demokratinės pilietybės kertinio akmens vaidmuo;

, švietimo

| — | demokratijos istorija, raida ir veiksmingumas skirtingais lygmenimis ir įvairiomis formomis
  , pavyzdžiui, kultūrų dialogo judėjimai, tautų bendradarbiavimas ir religijų taika
  ; skaitmeninimo aspektai
  , įskaitant gebėjimą naudotis žiniasklaidos
  ir
  skaitmeninėmis priemonėmis,
  komunikacijos socialiniuose tinkluose poveikis ir
  švietimo,
  jaunimo politikos
  ir dalyvavimo kultūriniame gyvenime
  kaip demokratinės pilietybės kertinio akmens vaidmuo; |
| --- | --- |

—

demokratijos istorija, raida ir veiksmingumas skirtingais lygmenimis ir įvairiomis formomis
  , pavyzdžiui, kultūrų dialogo judėjimai, tautų bendradarbiavimas ir religijų taika
  ; skaitmeninimo aspektai
  , įskaitant gebėjimą naudotis žiniasklaidos
  ir
  skaitmeninėmis priemonėmis,
  komunikacijos socialiniuose tinkluose poveikis ir
  švietimo,
  jaunimo politikos
  ir dalyvavimo kultūriniame gyvenime
  kaip demokratinės pilietybės kertinio akmens vaidmuo;

, pavyzdžiui, kultūrų dialogo judėjimai, tautų bendradarbiavimas ir religijų taika

, įskaitant gebėjimą naudotis žiniasklaidos

skaitmeninėmis priemonėmis,

švietimo,

ir dalyvavimo kultūriniame gyvenime

| — | novatoriški metodai, kuriais remiamas demokratinio valdymo skaidrumas, aktyvumas, atskaitingumas, efektyvumas ir teisėtumas pagrindinių teisių ir teisinės valstybės
  požiūriu
  ; |
| --- | --- |

—

novatoriški metodai, kuriais remiamas demokratinio valdymo skaidrumas, aktyvumas, atskaitingumas, efektyvumas ir teisėtumas pagrindinių teisių ir teisinės valstybės
  požiūriu
  ;

požiūriu

| — | novatoriški metodai, kuriais remiamas demokratinio valdymo skaidrumas, aktyvumas, atskaitingumas, efektyvumas ir teisėtumas
  , įskaitant kovą su korupcija, visapusiškai paisant
  pagrindinių
  ir žmogaus
  teisių ir teisinės valstybės
  principų
  ; |
| --- | --- |

—

novatoriški metodai, kuriais remiamas demokratinio valdymo skaidrumas, aktyvumas, atskaitingumas, efektyvumas ir teisėtumas
  , įskaitant kovą su korupcija, visapusiškai paisant
  pagrindinių
  ir žmogaus
  teisių ir teisinės valstybės
  principų
  ;

, įskaitant kovą su korupcija, visapusiškai paisant

ir žmogaus

principų

| — | technologijų poveikis atskirų asmenų gyvenimo būdui ir elgesiui; |
| --- | --- |

—

technologijų poveikis atskirų asmenų gyvenimo būdui ir elgesiui;

technologijų poveikis atskirų asmenų gyvenimo būdui ir elgesiui;

| — | strategijos, kuriomis siekiama spręsti populizmo, ekstremizmo, radikalėjimo, terorizmo problemas, įtraukiant ir pasitelkiant nusivylusius ir atskirtyje likusius piliečius; |
| --- | --- |

—

strategijos, kuriomis siekiama spręsti populizmo, ekstremizmo, radikalėjimo, terorizmo problemas, įtraukiant ir pasitelkiant nusivylusius ir atskirtyje likusius piliečius;

| — | strategijos, kuriomis siekiama spręsti populizmo, ekstremizmo, radikalėjimo,
  diskriminacijos, neapykantą kurstančių kalbų ir
  terorizmo problemas,
  veiksmingai
  įtraukiant
  , įgalinant
  ir pasitelkiant nusivylusius
  , pažeidžiamus
  ir atskirtyje likusius piliečius; |
| --- | --- |

—

strategijos, kuriomis siekiama spręsti populizmo, ekstremizmo, radikalėjimo,
  diskriminacijos, neapykantą kurstančių kalbų ir
  terorizmo problemas,
  veiksmingai
  įtraukiant
  , įgalinant
  ir pasitelkiant nusivylusius
  , pažeidžiamus
  ir atskirtyje likusius piliečius;

diskriminacijos, neapykantą kurstančių kalbų ir

veiksmingai

, įgalinant

, pažeidžiamus

| — | nauji būdai reaguojant į imigracijos ir ksenofobijos sąsajas ir siekiant panaikinti migracijos priežastis; |
| --- | --- |

—

nauji būdai reaguojant į imigracijos ir ksenofobijos sąsajas ir siekiant panaikinti migracijos priežastis;

nauji būdai reaguojant į imigracijos ir ksenofobijos sąsajas ir siekiant panaikinti migracijos priežastis;

| — | geresnis žurnalistikos standartų ir naudotojų sukurto turinio vaidmens suvokimas itin susietoje visuomenėje ir kovos su dezinformacija kūrimas; |
| --- | --- |

—

geresnis žurnalistikos standartų ir naudotojų sukurto turinio vaidmens suvokimas itin susietoje visuomenėje ir kovos su dezinformacija kūrimas;

| — | geresnis žurnalistikos standartų ir naudotojų sukurto turinio vaidmens suvokimas itin susietoje visuomenėje ir kovos su dezinformacija kūrimas; |
| --- | --- |

—

geresnis žurnalistikos standartų ir naudotojų sukurto turinio vaidmens suvokimas itin susietoje visuomenėje ir kovos su dezinformacija kūrimas;

| — | daugiakultūrės pilietybės it tapatybių vaidmuo, susijęs su demokratine pilietybe ir politiniu aktyvumu; |
| --- | --- |

—

daugiakultūrės pilietybės it tapatybių vaidmuo, susijęs su demokratine pilietybe ir politiniu aktyvumu;

| — | daugiakultūrės pilietybės it tapatybių vaidmuo, susijęs su demokratine pilietybe ir politiniu aktyvumu; |
| --- | --- |

—

daugiakultūrės pilietybės it tapatybių vaidmuo, susijęs su demokratine pilietybe ir politiniu aktyvumu;

| — | technologinės ir mokslinės pažangos, įskaitant didelius duomenų kiekius, internetinius socialinius tinklus ir dirbtinį intelektą, poveikis demokratijai; |
| --- | --- |

—

technologinės ir mokslinės pažangos, įskaitant didelius duomenų kiekius, internetinius socialinius tinklus ir dirbtinį intelektą, poveikis demokratijai;

| — | technologinės ir mokslinės pažangos, įskaitant didelius duomenų kiekius, internetinius socialinius tinklus ir dirbtinį intelektą, poveikis demokratijai; |
| --- | --- |

—

technologinės ir mokslinės pažangos, įskaitant didelius duomenų kiekius, internetinius socialinius tinklus ir dirbtinį intelektą, poveikis demokratijai;

| — | patariamoji ir dalyvaujamoji demokratija bei aktyvi ir įtrauki pilietybė, įskaitant skaitmeninį aspektą; |
| --- | --- |

—

patariamoji ir dalyvaujamoji demokratija bei aktyvi ir įtrauki pilietybė, įskaitant skaitmeninį aspektą;

| — | patariamoji ir dalyvaujamoji demokratija bei aktyvi ir įtrauki pilietybė, įskaitant skaitmeninį aspektą; |
| --- | --- |

—

patariamoji ir dalyvaujamoji demokratija bei aktyvi ir įtrauki pilietybė, įskaitant skaitmeninį aspektą;

| — | Ekonominės ir socialinės nelygybės poveikis politiniam aktyvumui ir demokratijai parodant, kaip nelygybės mažinimas ir kova su visų rūšių diskriminacija, įskaitant diskriminaciją lyties pagrindu, gali stiprinti demokratiją. |
| --- | --- |

—

Ekonominės ir socialinės nelygybės poveikis politiniam aktyvumui ir demokratijai parodant, kaip nelygybės mažinimas ir kova su visų rūšių diskriminacija, įskaitant diskriminaciją lyties pagrindu, gali stiprinti demokratiją.

| — | Ekonominės ir socialinės nelygybės poveikis politiniam aktyvumui ir demokratijai parodant, kaip nelygybės mažinimas ir kova su visų rūšių diskriminacija, įskaitant diskriminaciją lyties pagrindu, gali stiprinti demokratiją; |
| --- | --- |

—

Ekonominės ir socialinės nelygybės poveikis politiniam aktyvumui ir demokratijai parodant, kaip nelygybės mažinimas ir kova su visų rūšių diskriminacija, įskaitant diskriminaciją lyties pagrindu, gali stiprinti demokratiją;

| — | naujas požiūris į mokslo diplomatiją. |
| --- | --- |

—

naujas požiūris į mokslo diplomatiją.

naujas požiūris į mokslo diplomatiją.

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 2.2.2 punkto įžanginė dalis

I priedo II dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 2.2.2 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.2.2. | Kultūros paveldas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.2.2.

Kultūros paveldas

| 2.2.2. | Kultūra ir kūrybiškumas |
| --- | --- |

2.2.2.

Kultūra ir kūrybiškumas

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 2.2.2 punktas

I priedo II dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 2.2.2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.2.2. | Kultūros paveldas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.2.2.

Kultūros paveldas

| 2.2.2. | Kultūros paveldas |
| --- | --- |

2.2.2.

Kultūros paveldas

Europos kultūros ir kūrybos sektorius sujungia meną, kultūrą, verslą ir technologijas. Be to, visų pirma skaitmeninimo srityje kultūros ir kūrybos pramonės sektoriai atlieka labai svarbų vaidmenį Europos reindustrializacijoje, skatina augimą ir jų strateginė padėtis gali lemti naujovių sklaidą kituose sektoriuose, kaip antai turizmo, mažmeninės prekybos ir skaitmeninių technologijų bei inžinerijos. Programoje „Europos horizontas“ kūrybiškumas ir dizainas bus kompleksinis klausimas, kuris bus integruotas į per visą programą įgyvendinamus projektus, siekiant remti naujas technologijas, verslo modelius ir kompetencijas, taip pat padės paversti kūrybiškus ir tarpdalykinius sprendimo būdus ekonominę ir socialinę vertę turinčiais produktais.

Europos kultūros ir kūrybos sektorius sujungia meną, kultūrą, verslą ir technologijas. Be to, visų pirma skaitmeninimo srityje kultūros ir kūrybos pramonės sektoriai atlieka labai svarbų vaidmenį Europos reindustrializacijoje, skatina augimą ir jų strateginė padėtis gali lemti naujovių sklaidą kituose sektoriuose, kaip antai turizmo, mažmeninės prekybos ir skaitmeninių technologijų bei inžinerijos. Programoje „Europos horizontas“ kūrybiškumas ir dizainas bus kompleksinis klausimas, kuris bus integruotas į per visą programą įgyvendinamus projektus, siekiant remti naujas technologijas, verslo modelius ir kompetencijas, taip pat padės paversti kūrybiškus ir tarpdalykinius sprendimo būdus ekonominę ir socialinę vertę turinčiais produktais.

Kultūros paveldas yra
  mūsų gyvenimo pagrindas
  ,
  prasmingas
  bendruomenėms, grupėms ir visuomenėms
  ir suteikiantis
  priklausymo jausmą. Tai – tiltas, jungiantis mūsų visuomenių praeitį ir ateitį. Jis yra vietos ekonomikos varomoji jėga ir galingas kūrybinio ir kultūros
  sektorių
  įkvėpimo šaltinis. Viso mūsų kultūros paveldo potencialo prieinamumas, išsaugojimas, apsaugojimas, atkūrimas, permąstymas ir panaudojimas yra svarbūs uždaviniai šiandieninei kartai ir būsimoms kartoms. Kultūros paveldas yra pagrindinis informacijos ir įkvėpimo šaltinis menų, tradicinių amatų, kultūros,
  verslo
  ir
  kūrybiniam
  sektoriams, kurie skatina tvarų ekonomikos augimą, naujų darbo vietų kūrimą ir išorės prekybą.

mūsų gyvenimo pagrindas

prasmingas

ir suteikiantis

sektorių

verslo

kūrybiniam

Kultūros paveldas yra
  sudedamoji kultūros ir kūrybos sektorių dalis. Kultūros paveldas yra praeities pėdsakai ir reiškiniai
  ,
  įgiję prasmę
  bendruomenėms, grupėms ir visuomenėms
  , jų naudojami bei suteikiantys
  priklausymo jausmą. Tai – tiltas, jungiantis mūsų visuomenių praeitį ir ateitį. Jis yra vietos ekonomikos varomoji jėga ir galingas kūrybinio ir kultūros
  sektoriaus
  įkvėpimo šaltinis. Viso mūsų kultūros paveldo potencialo prieinamumas, išsaugojimas, apsaugojimas, atkūrimas, permąstymas ir panaudojimas yra svarbūs uždaviniai šiandieninei kartai ir būsimoms kartoms. Kultūros paveldas yra pagrindinis informacijos ir įkvėpimo šaltinis menų, tradicinių amatų, kultūros,
  kūrybos
  ir
  verslo
  sektoriams, kurie skatina tvarų ekonomikos augimą, naujų darbo vietų kūrimą ir išorės prekybą.

sudedamoji kultūros ir kūrybos sektorių dalis. Kultūros paveldas yra praeities pėdsakai ir reiškiniai

įgiję prasmę

, jų naudojami bei suteikiantys

sektoriaus

kūrybos

verslo

Bendros kryptys

Bendros kryptys

| — | Paveldo tyrimai ir mokslai, taikant moderniausias technologijas, be kita ko, ir skaitmenines; |
| --- | --- |

—

Paveldo tyrimai ir mokslai, taikant moderniausias technologijas, be kita ko, ir skaitmenines;

| — | Paveldo tyrimai ir mokslai, taikant moderniausias technologijas, be kita ko, ir skaitmenines; |
| --- | --- |

—

Paveldo tyrimai ir mokslai, taikant moderniausias technologijas, be kita ko, ir skaitmenines;

| — | galimybė susipažinti su kultūros paveldu ir
  juo
  dalytis taikant novatoriškus modelius ir naudojimo būdus bei dalyvaujamojo valdymo modelius; |
| --- | --- |

—

galimybė susipažinti su kultūros paveldu ir
  juo
  dalytis taikant novatoriškus modelius ir naudojimo būdus bei dalyvaujamojo valdymo modelius;

juo

| — | galimybė susipažinti su kultūros paveldu ir
  susijusia informacija bei jais
  dalytis taikant novatoriškus modelius ir naudojimo būdus bei dalyvaujamojo valdymo modelius; |
| --- | --- |

—

galimybė susipažinti su kultūros paveldu ir
  susijusia informacija bei jais
  dalytis taikant novatoriškus modelius ir naudojimo būdus bei dalyvaujamojo valdymo modelius;

susijusia informacija bei jais

| — | susieti kultūros paveldą su naujais kūrybiniais sektoriais; |
| --- | --- |

—

susieti kultūros paveldą su naujais kūrybiniais sektoriais;

| — | susieti kultūros paveldą su naujais kūrybiniais sektoriais; |
| --- | --- |

—

susieti kultūros paveldą su naujais kūrybiniais sektoriais;

| — | kultūros paveldo indėlis į darnų vystymąsi išsaugant, apsaugant ir atkuriant kultūrinę aplinką, o ES laikant paveldu pagrįstų inovacijų ir kultūrinio turizmo laboratorija; |
| --- | --- |

—

kultūros paveldo indėlis į darnų vystymąsi išsaugant, apsaugant ir atkuriant kultūrinę aplinką, o ES laikant paveldu pagrįstų inovacijų ir kultūrinio turizmo laboratorija;

| — | kultūros paveldo indėlis į darnų vystymąsi išsaugant, apsaugant
  , plėtojant
  ir atkuriant kultūrinę aplinką, o ES laikant paveldu pagrįstų inovacijų ir kultūrinio turizmo laboratorija; |
| --- | --- |

—

kultūros paveldo indėlis į darnų vystymąsi išsaugant, apsaugant
  , plėtojant
  ir atkuriant kultūrinę aplinką, o ES laikant paveldu pagrįstų inovacijų ir kultūrinio turizmo laboratorija;

, plėtojant

| — | kultūros paveldo ir
  kalbų
  išsaugojimas, apsaugojimas, stiprinimas ir atkūrimas taikant moderniausias technologijas, be kita ko, ir skaitmenines; |
| --- | --- |

—

kultūros paveldo ir
  kalbų
  išsaugojimas, apsaugojimas, stiprinimas ir atkūrimas taikant moderniausias technologijas, be kita ko, ir skaitmenines;

kalbų

| — | kultūros paveldo
  , kalbų
  ir
  tradicinių įgūdžių ir amatų
  išsaugojimas, apsaugojimas, stiprinimas ir atkūrimas taikant moderniausias technologijas, be kita ko, ir skaitmenines; |
| --- | --- |

—

kultūros paveldo
  , kalbų
  ir
  tradicinių įgūdžių ir amatų
  išsaugojimas, apsaugojimas, stiprinimas ir atkūrimas taikant moderniausias technologijas, be kita ko, ir skaitmenines;

, kalbų

tradicinių įgūdžių ir amatų

| — | tradicijų
  ,
  elgsenos modelių
  , vertybių suvokimo ir
  įsitikinimų bei priklausymo jausmo poveikis. |
| --- | --- |

—

tradicijų
  ,
  elgsenos modelių
  , vertybių suvokimo ir
  įsitikinimų bei priklausymo jausmo poveikis.

tradicijų

elgsenos modelių

įsitikinimų bei priklausymo jausmo poveikis.

| — | pliuralistinių ir įvairių tradicijų
  ,
  papročių
  , vertybių suvokimo ir
  su jomis susijusių įsitikinimų svarba vystantis bendruomenėms; |
| --- | --- |

—

pliuralistinių ir įvairių tradicijų
  ,
  papročių
  , vertybių suvokimo ir
  su jomis susijusių įsitikinimų svarba vystantis bendruomenėms;

pliuralistinių ir įvairių tradicijų

papročių

su jomis susijusių įsitikinimų svarba vystantis bendruomenėms;

| — | Europos kultūros paveldo debesijos, kaip mokslinių tyrimų ir inovacijų bendradarbiavimo erdvės, kuria naudojantis būtų suteikiama galimybė naudotis kultūros paveldu pasitelkiant naujas technologijas, taip pat skatinamas ir palengvinamas praktinės patirties ir įgūdžių perdavimas, suteikiama galimybė kurti atskiras darbo grupes ir projektų struktūras ir teikiamos Europos kultūros debesijos paslaugos, kaip atsvara komercinėmis debesijos paslaugomis, sukūrimas. Prieš imantis šių veiksmų bus atliktas poveikio vertinimas. |
| --- | --- |

—

Europos kultūros paveldo debesijos, kaip mokslinių tyrimų ir inovacijų bendradarbiavimo erdvės, kuria naudojantis būtų suteikiama galimybė naudotis kultūros paveldu pasitelkiant naujas technologijas, taip pat skatinamas ir palengvinamas praktinės patirties ir įgūdžių perdavimas, suteikiama galimybė kurti atskiras darbo grupes ir projektų struktūras ir teikiamos Europos kultūros debesijos paslaugos, kaip atsvara komercinėmis debesijos paslaugomis, sukūrimas. Prieš imantis šių veiksmų bus atliktas poveikio vertinimas.

Europos kultūros paveldo debesijos, kaip mokslinių tyrimų ir inovacijų bendradarbiavimo erdvės, kuria naudojantis būtų suteikiama galimybė naudotis kultūros paveldu pasitelkiant naujas technologijas, taip pat skatinamas ir palengvinamas praktinės patirties ir įgūdžių perdavimas, suteikiama galimybė kurti atskiras darbo grupes ir projektų struktūras ir teikiamos Europos kultūros debesijos paslaugos, kaip atsvara komercinėmis debesijos paslaugomis, sukūrimas. Prieš imantis šių veiksmų bus atliktas poveikio vertinimas.

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 2.2.3 punktas

I priedo II dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 2.2.3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.2.3. | Socialiniai ir ekonominiai pokyčiai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.2.3.

Socialiniai ir ekonominiai pokyčiai

| 2.2.3. | Socialiniai
  , kultūros
  ir ekonominiai pokyčiai |
| --- | --- |

2.2.3.

Socialiniai
  , kultūros
  ir ekonominiai pokyčiai

, kultūros

Europos visuomenės išgyvena didelį socialinį ir ekonominį virsmą, ypač dėl globalizacijos ir technologinių inovacijų. Kartu daugumoje Europos šalių padidėjo pajamų skirtumai (14). Siekiant skatinti integracinį augimą ir panaikinti skirtumus, didinti našumą (be kita ko, tobulinant jo matavimą) ir žmogiškąjį kapitalą, spręsti migracijos ir integracijos problemas bei remti kartų solidarumą
  ir
  socialinį judumą, reikalinga į ateitį orientuota politika. Kad ateitis būtų teisingesnė ir klestinti, reikalingos švietimo ir mokymo sistemos.

14

ir

Europos visuomenės išgyvena didelį socialinį
  , kultūrinį
  ir ekonominį virsmą, ypač dėl globalizacijos ir technologinių inovacijų. Kartu daugumoje Europos šalių padidėjo pajamų skirtumai (14). Siekiant skatinti integracinį augimą ir panaikinti skirtumus, didinti našumą (be kita ko, tobulinant jo matavimą) ir žmogiškąjį kapitalą,
  gerinti piliečių gyvenimo ir darbo sąlygas,
  spręsti migracijos ir integracijos problemas bei remti kartų solidarumą, socialinį judumą
  ir kultūrinę integraciją
  , reikalinga į ateitį orientuota politika. Kad ateitis būtų teisingesnė ir klestinti, reikalingos
  prieinamos, novatoriškos ir kokybiškos
  švietimo ir mokymo sistemos.

, kultūrinį

14

gerinti piliečių gyvenimo ir darbo sąlygas,

ir kultūrinę integraciją

prieinamos, novatoriškos ir kokybiškos

Bendros kryptys

Bendros kryptys

| — | Žinių bazė rekomendacijoms dėl investicijų ir politikos, ypač švietimo ir mokymo srityje, siekiant didelės pridėtinės vertės įgūdžių, našumo, socialinio judumo, ekonomikos augimo, socialinių inovacijų ir darbo vietų kūrimo. Švietimo ir mokymo vaidmuo mažinant skirtumus; |
| --- | --- |

—

Žinių bazė rekomendacijoms dėl investicijų ir politikos, ypač švietimo ir mokymo srityje, siekiant didelės pridėtinės vertės įgūdžių, našumo, socialinio judumo, ekonomikos augimo, socialinių inovacijų ir darbo vietų kūrimo. Švietimo ir mokymo vaidmuo mažinant skirtumus;

| — | Žinių bazė rekomendacijoms dėl investicijų ir politikos, ypač švietimo ir mokymo srityje, siekiant didelės pridėtinės vertės įgūdžių, našumo, socialinio judumo, ekonomikos augimo, socialinių inovacijų ir darbo vietų kūrimo. Švietimo ir mokymo vaidmuo mažinant skirtumus; |
| --- | --- |

—

Žinių bazė rekomendacijoms dėl investicijų ir politikos, ypač švietimo ir mokymo srityje, siekiant didelės pridėtinės vertės įgūdžių, našumo, socialinio judumo, ekonomikos augimo, socialinių inovacijų ir darbo vietų kūrimo. Švietimo ir mokymo vaidmuo mažinant skirtumus;

| — | įvairių mokslo sričių tyrimai, apimantys technologinių permainų ekonominį, kultūrinį ir socialinį poveikį; |
| --- | --- |

—

įvairių mokslo sričių tyrimai, apimantys technologinių permainų ekonominį, kultūrinį ir socialinį poveikį;

įvairių mokslo sričių tyrimai, apimantys technologinių permainų ekonominį, kultūrinį ir socialinį poveikį;

| — | ne vien BVP rodikliais pagrįstas socialinis tvarumas, ypač
  į
  nauji ekonomikos ir verslo modeliai ir naujos finansinės technologijos; |
| --- | --- |

—

ne vien BVP rodikliais pagrįstas socialinis tvarumas, ypač
  į
  nauji ekonomikos ir verslo modeliai ir naujos finansinės technologijos;

į

| — | ne vien BVP rodikliais pagrįstas socialinis tvarumas, ypač nauji ekonomikos ir verslo modeliai
  , pvz., socialinė ekonomika,
  ir naujos finansinės technologijos; |
| --- | --- |

—

ne vien BVP rodikliais pagrįstas socialinis tvarumas, ypač nauji ekonomikos ir verslo modeliai
  , pvz., socialinė ekonomika,
  ir naujos finansinės technologijos;

, pvz., socialinė ekonomika,

| — | statistinės ir kitos ekonominės priemonės, padedančios geriau suprasti ekonomikos augimą ir inovacijas, kai našumas didėja vangiai; |
| --- | --- |

—

statistinės ir kitos ekonominės priemonės, padedančios geriau suprasti ekonomikos augimą ir inovacijas, kai našumas didėja vangiai;

| — | statistinės ir kitos ekonominės
  bei kiekybinės
  priemonės, padedančios geriau suprasti ekonomikos augimą ir inovacijas, kai našumas didėja vangiai; |
| --- | --- |

—

statistinės ir kitos ekonominės
  bei kiekybinės
  priemonės, padedančios geriau suprasti ekonomikos augimą ir inovacijas, kai našumas didėja vangiai;

bei kiekybinės

| — | nauji darbo tipai, darbo vaidmuo, darbo rinkos ir pajamų tendencijos ir pokyčiai šiuolaikinėse visuomenėse ir jų poveikis pajamų pasiskirstymui, nediskriminavimas, įskaitant lyčių lygybę ir socialinę įtrauktį; |
| --- | --- |

—

nauji darbo tipai, darbo vaidmuo, darbo rinkos ir pajamų tendencijos ir pokyčiai šiuolaikinėse visuomenėse ir jų poveikis pajamų pasiskirstymui, nediskriminavimas, įskaitant lyčių lygybę ir socialinę įtrauktį;

| — | nauji darbo tipai, darbo vaidmuo, darbo rinkos ir pajamų tendencijos ir pokyčiai šiuolaikinėse visuomenėse ir jų poveikis pajamų pasiskirstymui, nediskriminavimas, įskaitant lyčių lygybę ir socialinę įtrauktį; |
| --- | --- |

—

nauji darbo tipai, darbo vaidmuo, darbo rinkos ir pajamų tendencijos ir pokyčiai šiuolaikinėse visuomenėse ir jų poveikis pajamų pasiskirstymui, nediskriminavimas, įskaitant lyčių lygybę ir socialinę įtrauktį;

| — | mokesčių ir išmokų sistemos kartu su socialinės apsaugos ir socialinių investicijų politika, siekiant panaikinti skirtumus ir spręsti neigiamo technologijų, demografijos ir įvairovės poveikio klausimus; |
| --- | --- |

—

mokesčių ir išmokų sistemos kartu su socialinės apsaugos ir socialinių investicijų politika, siekiant panaikinti skirtumus ir spręsti neigiamo technologijų, demografijos ir įvairovės poveikio klausimus;

| — | mokesčių ir išmokų sistemos kartu su socialinės apsaugos ir socialinių investicijų politika,
  mokesčių rojai ir mokestinis teisingumas
  siekiant panaikinti skirtumus ir spręsti neigiamo technologijų, demografijos ir įvairovės poveikio klausimus; |
| --- | --- |

—

mokesčių ir išmokų sistemos kartu su socialinės apsaugos ir socialinių investicijų politika,
  mokesčių rojai ir mokestinis teisingumas
  siekiant panaikinti skirtumus ir spręsti neigiamo technologijų, demografijos ir įvairovės poveikio klausimus;

mokesčių rojai ir mokestinis teisingumas

| — | reagavimo į demografinius pokyčius strategijos, urbanizacija lyginant su migracija iš kaimo vietovių, kova su socialine ir ekonomine atskirtimi ir gyvenimo kokybės kaimo vietovėse gerinimas, taip pat naudojant naujausią technologiją ir skaitmeninius sprendimus; |
| --- | --- |

—

reagavimo į demografinius pokyčius strategijos, urbanizacija lyginant su migracija iš kaimo vietovių, kova su socialine ir ekonomine atskirtimi ir gyvenimo kokybės kaimo vietovėse gerinimas, taip pat naudojant naujausią technologiją ir skaitmeninius sprendimus;

reagavimo į demografinius pokyčius strategijos, urbanizacija lyginant su migracija iš kaimo vietovių, kova su socialine ir ekonomine atskirtimi ir gyvenimo kokybės kaimo vietovėse gerinimas, taip pat naudojant naujausią technologiją ir skaitmeninius sprendimus;

| — | žmonių judumas pasaulio ir vietos mastu siekiant geresnio migracijos valdymo, migrantų, taip pat pabėgėlių integracijos; tarptautinių įsipareigojimų laikymasis ir pagarba žmogaus teisėms; didesnės ir geresnės galimybės įgyti kokybišką išsilavinimą, dalyvauti mokyme, gauti rėmimo paslaugas, aktyvi ir įtrauki pilietybė, ypač pažeidžiamiems asmenims; |
| --- | --- |

—

žmonių judumas pasaulio ir vietos mastu siekiant geresnio migracijos valdymo, migrantų, taip pat pabėgėlių integracijos; tarptautinių įsipareigojimų laikymasis ir pagarba žmogaus teisėms; didesnės ir geresnės galimybės įgyti kokybišką išsilavinimą, dalyvauti mokyme, gauti rėmimo paslaugas, aktyvi ir įtrauki pilietybė, ypač pažeidžiamiems asmenims;

| — | žmonių judumas pasaulio ir vietos mastu siekiant geresnio migracijos valdymo, migrantų, taip pat pabėgėlių integracijos; tarptautinių įsipareigojimų laikymasis ir pagarba žmogaus teisėms; didesnės ir geresnės galimybės įgyti kokybišką išsilavinimą, dalyvauti mokyme, gauti rėmimo paslaugas, aktyvi ir įtrauki pilietybė, ypač pažeidžiamiems asmenims; |
| --- | --- |

—

žmonių judumas pasaulio ir vietos mastu siekiant geresnio migracijos valdymo, migrantų, taip pat pabėgėlių integracijos; tarptautinių įsipareigojimų laikymasis ir pagarba žmogaus teisėms; didesnės ir geresnės galimybės įgyti kokybišką išsilavinimą, dalyvauti mokyme, gauti rėmimo paslaugas, aktyvi ir įtrauki pilietybė, ypač pažeidžiamiems asmenims;

| — | švietimo ir mokymo sistemos, skatinančios ir geriausiai išnaudojančios ES skaitmeninę transformaciją, taip pat valdančios riziką, kylančią dėl pasaulinių tarpusavio sąsajų ir technologinių inovacijų, ypač internete kylančią riziką, etinių klausimų, socialinių ir ekonominių skirtumų bei radikalių pokyčių rinkose; |
| --- | --- |

—

švietimo ir mokymo sistemos, skatinančios ir geriausiai išnaudojančios ES skaitmeninę transformaciją, taip pat valdančios riziką, kylančią dėl pasaulinių tarpusavio sąsajų ir technologinių inovacijų, ypač internete kylančią riziką, etinių klausimų, socialinių ir ekonominių skirtumų bei radikalių pokyčių rinkose;

| — | švietimo ir mokymo sistemos, skatinančios ir geriausiai išnaudojančios ES skaitmeninę transformaciją, taip pat valdančios riziką, kylančią dėl pasaulinių tarpusavio sąsajų ir technologinių inovacijų, ypač internete kylančią riziką, etinių klausimų, socialinių ir ekonominių skirtumų bei radikalių pokyčių rinkose; |
| --- | --- |

—

švietimo ir mokymo sistemos, skatinančios ir geriausiai išnaudojančios ES skaitmeninę transformaciją, taip pat valdančios riziką, kylančią dėl pasaulinių tarpusavio sąsajų ir technologinių inovacijų, ypač internete kylančią riziką, etinių klausimų, socialinių ir ekonominių skirtumų bei radikalių pokyčių rinkose;

| — | viešųjų institucijų modernizavimas tenkinant piliečių lūkesčius dėl paslaugų teikimo, skaidrumo, prieinamumo, atvirumo, atskaitomybės ir orientavimosi į naudotoją; |
| --- | --- |

—

viešųjų institucijų modernizavimas tenkinant piliečių lūkesčius dėl paslaugų teikimo, skaidrumo, prieinamumo, atvirumo, atskaitomybės ir orientavimosi į naudotoją;

| — | viešųjų institucijų modernizavimas tenkinant piliečių lūkesčius
  ir poreikius
  dėl paslaugų teikimo, skaidrumo, prieinamumo, atvirumo, atskaitomybės ir orientavimosi į naudotoją; |
| --- | --- |

—

viešųjų institucijų modernizavimas tenkinant piliečių lūkesčius
  ir poreikius
  dėl paslaugų teikimo, skaidrumo, prieinamumo, atvirumo, atskaitomybės ir orientavimosi į naudotoją;

ir poreikius

| — | teisingumo sistemų efektyvumas ir geresnės galimybės įgyvendinti teisę kreiptis į teismą remiantis teismo nepriklausomumo ir teisinės valstybės principais ir taikant teisingus, veiksmingus ir skaidrius procesinius metodus civilinėse ir baudžiamosiose bylose. |
| --- | --- |

—

teisingumo sistemų efektyvumas ir geresnės galimybės įgyvendinti teisę kreiptis į teismą remiantis teismo nepriklausomumo ir teisinės valstybės principais ir taikant teisingus, veiksmingus ir skaidrius procesinius metodus civilinėse ir baudžiamosiose bylose.

| — | teisingumo sistemų efektyvumas ir geresnės galimybės įgyvendinti teisę kreiptis į teismą remiantis teismo nepriklausomumo ir teisinės valstybės principais ir taikant teisingus, veiksmingus
  , prieinamus
  ir skaidrius procesinius metodus civilinėse ir baudžiamosiose bylose; |
| --- | --- |

—

teisingumo sistemų efektyvumas ir geresnės galimybės įgyvendinti teisę kreiptis į teismą remiantis teismo nepriklausomumo ir teisinės valstybės principais ir taikant teisingus, veiksmingus
  , prieinamus
  ir skaidrius procesinius metodus civilinėse ir baudžiamosiose bylose;

, prieinamus

| — | esamos ir atsirandančios lyčių nelygybės sričių ir poreikių, susijusių su pasaulinėmis permainomis, nustatymas bei naujoviškų kovos su lyčių stereotipais ir šališkumu dėl lyties metodų kūrimas. |
| --- | --- |

—

esamos ir atsirandančios lyčių nelygybės sričių ir poreikių, susijusių su pasaulinėmis permainomis, nustatymas bei naujoviškų kovos su lyčių stereotipais ir šališkumu dėl lyties metodų kūrimas.

esamos ir atsirandančios lyčių nelygybės sričių ir poreikių, susijusių su pasaulinėmis permainomis, nustatymas bei naujoviškų kovos su lyčių stereotipais ir šališkumu dėl lyties metodų kūrimas.

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 2.2.4 punktas

I priedo II dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 2.2.4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.2.4. | Nelaimėms atsparios visuomenės |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.2.4.

Nelaimėms atsparios visuomenės

| 2.2.4. | Socialiniai ir humanitariniai mokslai |
| --- | --- |

2.2.4.

Socialiniai ir humanitariniai mokslai

Gaivalinių ar žmogaus sukeltų nelaimių šaltiniai yra įvairūs – tai gali būti teroristiniai išpuoliai, su klimato kaita susiję ir kiti ekstremalūs įvykiai (įskaitant įvykius dėl pakilusio jūros lygio), miško gaisrai, karščio bangos, potvyniai, žemės drebėjimai, cunamiai ir ugnikalnių išsiveržimai, vandens krizės, oro sąlygos, nelaimingi atsitikimai gamyboje ir eismo nelaimės, cheminiai, biologiniai, radiologiniai ir branduoliniai įvykiai, taip pat įvykiai dėl pakopinio rizikos poveikio. Tikslas yra užkirsti kelią žūtims, žalai sveikatai ir aplinkai, nelaimių sukeltai ekonominiai ir materialinei žalai ir sumažinti jos mastą, užtikrinti maisto saugą, gerinti supratimą apie nelaimių riziką ir ją mažinti, dalytis su nelaimėmis susijusia patirtimi.

Gaivalinių ar žmogaus sukeltų nelaimių šaltiniai yra įvairūs – tai gali būti teroristiniai išpuoliai, su klimato kaita susiję ir kiti ekstremalūs įvykiai (įskaitant įvykius dėl pakilusio jūros lygio), miško gaisrai, karščio bangos, potvyniai, žemės drebėjimai, cunamiai ir ugnikalnių išsiveržimai, vandens krizės, oro sąlygos, nelaimingi atsitikimai gamyboje ir eismo nelaimės, cheminiai, biologiniai, radiologiniai ir branduoliniai įvykiai, taip pat įvykiai dėl pakopinio rizikos poveikio. Tikslas yra užkirsti kelią žūtims, žalai sveikatai ir aplinkai, nelaimių sukeltai ekonominiai ir materialinei žalai ir sumažinti jos mastą, užtikrinti maisto saugą, gerinti supratimą apie nelaimių riziką ir ją mažinti, dalytis su nelaimėmis susijusia patirtimi.

Socialiniai mokslai ir humanitariniai moksliniai tyrimai turi būti integruojami į visus programos „Europos horizontas“ prioritetus ir prisidėti prie įrodymais pagrįsto politikos formavimo tarptautiniu, Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis. Greta šios integracijos turi būti teikiama speciali parama pagal toliau nurodytas bendras kryptis, taip pat remiamas politikos formavimas.

Socialiniai mokslai ir humanitariniai moksliniai tyrimai turi būti integruojami į visus programos „Europos horizontas“ prioritetus ir prisidėti prie įrodymais pagrįsto politikos formavimo tarptautiniu, Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis. Greta šios integracijos turi būti teikiama speciali parama pagal toliau nurodytas bendras kryptis, taip pat remiamas politikos formavimas.

Bendros kryptys

Bendros kryptys

| — | Technologijos ir pajėgumai tiems, kurie pirmieji imasi padarinių likvidavimo veiksmų kritinėse situacijose ir ištikus nelaimėms; |
| --- | --- |

—

Technologijos ir pajėgumai tiems, kurie pirmieji imasi padarinių likvidavimo veiksmų kritinėse situacijose ir ištikus nelaimėms;

Technologijos ir pajėgumai tiems, kurie pirmieji imasi padarinių likvidavimo veiksmų kritinėse situacijose ir ištikus nelaimėms;

| — | visuomenės pajėgumai geriau valdyti ir mažinti nelaimių riziką, be kita ko, taikant gamtinius sprendimus, gerinant prevenciją, pasirengimą ir reagavimą į esamą ir naują riziką; |
| --- | --- |

—

visuomenės pajėgumai geriau valdyti ir mažinti nelaimių riziką, be kita ko, taikant gamtinius sprendimus, gerinant prevenciją, pasirengimą ir reagavimą į esamą ir naują riziką;

visuomenės pajėgumai geriau valdyti ir mažinti nelaimių riziką, be kita ko, taikant gamtinius sprendimus, gerinant prevenciją, pasirengimą ir reagavimą į esamą ir naują riziką;

| — | įrangos ir procedūrų sąveikumas siekiant palengvinti tarpvalstybinį operatyvinį bendradarbiavimą ir integruota ES rinka. |
| --- | --- |

—

įrangos ir procedūrų sąveikumas siekiant palengvinti tarpvalstybinį operatyvinį bendradarbiavimą ir integruota ES rinka.

įrangos ir procedūrų sąveikumas siekiant palengvinti tarpvalstybinį operatyvinį bendradarbiavimą ir integruota ES rinka.

| — | socialinės, ekonominės ir politinės įtraukties analizė ir plėtojimas bei tarpkultūrinė dinamika Europoje ir su tarptautiniais partneriais; |
| --- | --- |

—

socialinės, ekonominės ir politinės įtraukties analizė ir plėtojimas bei tarpkultūrinė dinamika Europoje ir su tarptautiniais partneriais;

socialinės, ekonominės ir politinės įtraukties analizė ir plėtojimas bei tarpkultūrinė dinamika Europoje ir su tarptautiniais partneriais;

| — | geresnis Europos visuomenės pokyčių ir jų poveikio supratimas; |
| --- | --- |

—

geresnis Europos visuomenės pokyčių ir jų poveikio supratimas;

geresnis Europos visuomenės pokyčių ir jų poveikio supratimas;

| — | didžiausių iššūkių, susijusių su Europos socialinės sanglaudos, imigracijos, integracijos, demografinių pokyčių, senėjančios visuomenės ir negalios, švietimo bei kovos su skurdu ir socialine atskirtimi modeliais, sprendimas; |
| --- | --- |

—

didžiausių iššūkių, susijusių su Europos socialinės sanglaudos, imigracijos, integracijos, demografinių pokyčių, senėjančios visuomenės ir negalios, švietimo bei kovos su skurdu ir socialine atskirtimi modeliais, sprendimas;

didžiausių iššūkių, susijusių su Europos socialinės sanglaudos, imigracijos, integracijos, demografinių pokyčių, senėjančios visuomenės ir negalios, švietimo bei kovos su skurdu ir socialine atskirtimi modeliais, sprendimas;

| — | parama moksliniams tyrimams siekiant suprasti įvairių bendruomenių, regionų ir tautų tapatybę ir ryšį. |
| --- | --- |

—

parama moksliniams tyrimams siekiant suprasti įvairių bendruomenių, regionų ir tautų tapatybę ir ryšį.

parama moksliniams tyrimams siekiant suprasti įvairių bendruomenių, regionų ir tautų tapatybę ir ryšį.

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 2.2.5 punktas

I priedo II dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 2.2.5 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.2.5. | Apsauga ir saugumas |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.2.5.

2.2.5.

Apsauga ir saugumas

Išbraukta.

Išbraukta.

Reikia apsaugoti piliečius nuo nusikalstamos veikos, taip pat teroristinių veiksmų, keliamų grėsmių ir hibridinių grėsmių saugumui ir į šias grėsmes reaguoti; apsaugoti žmones, viešąsias erdves ir svarbią infrastruktūrą ir nuo fizinių (įskaitant cheminius, biologinius, radiologinius ir branduolinius įvykius), ir nuo kibernetinių atakų; kovoti su terorizmu ir radikalėjimu, be kita ko, suprasti teroristines idėjas ir įsitikinimus ir su jais kovoti; užkirsti kelią sunkiems nusikaltimams, įskaitant kibernetinius nusikaltimus, ir organizuotam nusikalstamumui ir su jais kovoti; teikti paramą nukentėjusiesiems; sekti nusikalstamus finansinius srautus; remti duomenų naudojimą teisėsaugos tikslais ir užtikrinti asmens duomenų apsaugą vykdant teisėsaugos veiklą; remti ES oro, sausumos ir jūrų sienų valdymą kontroliuojant žmonių ir prekių srautus. Labai svarbu išsaugoti lankstumą, kad būtų galima greitai reaguoti į galimas naujas saugumo problemas.

Reikia apsaugoti piliečius nuo nusikalstamos veikos, taip pat teroristinių veiksmų, keliamų grėsmių ir hibridinių grėsmių saugumui ir į šias grėsmes reaguoti; apsaugoti žmones, viešąsias erdves ir svarbią infrastruktūrą ir nuo fizinių (įskaitant cheminius, biologinius, radiologinius ir branduolinius įvykius), ir nuo kibernetinių atakų; kovoti su terorizmu ir radikalėjimu, be kita ko, suprasti teroristines idėjas ir įsitikinimus ir su jais kovoti; užkirsti kelią sunkiems nusikaltimams, įskaitant kibernetinius nusikaltimus, ir organizuotam nusikalstamumui ir su jais kovoti; teikti paramą nukentėjusiesiems; sekti nusikalstamus finansinius srautus; remti duomenų naudojimą teisėsaugos tikslais ir užtikrinti asmens duomenų apsaugą vykdant teisėsaugos veiklą; remti ES oro, sausumos ir jūrų sienų valdymą kontroliuojant žmonių ir prekių srautus. Labai svarbu išsaugoti lankstumą, kad būtų galima greitai reaguoti į galimas naujas saugumo problemas.

Bendros kryptys

Bendros kryptys

| — | Novatoriški metodai ir technologijos saugumo specialistams (pvz., policijos pajėgoms, sienų ir pakrančių apsaugos tarnyboms, muitinėms), visuomenės sveikatos specialistams, infrastruktūros valdytojams ir atviras erdves valdantiems subjektams; |
| --- | --- |

—

Novatoriški metodai ir technologijos saugumo specialistams (pvz., policijos pajėgoms, sienų ir pakrančių apsaugos tarnyboms, muitinėms), visuomenės sveikatos specialistams, infrastruktūros valdytojams ir atviras erdves valdantiems subjektams;

Novatoriški metodai ir technologijos saugumo specialistams (pvz., policijos pajėgoms, sienų ir pakrančių apsaugos tarnyboms, muitinėms), visuomenės sveikatos specialistams, infrastruktūros valdytojams ir atviras erdves valdantiems subjektams;

| — | nusikalstamumo ir smurtinio radikalėjimo žmogiškasis ir socialinis aspektai, susiję su asmenimis, kurie dalyvauja ar gali dalyvauti tokioje veikloje, bei asmenimis, kuriems buvo daromas ar gali būti daromas poveikis; |
| --- | --- |

—

nusikalstamumo ir smurtinio radikalėjimo žmogiškasis ir socialinis aspektai, susiję su asmenimis, kurie dalyvauja ar gali dalyvauti tokioje veikloje, bei asmenimis, kuriems buvo daromas ar gali būti daromas poveikis;

nusikalstamumo ir smurtinio radikalėjimo žmogiškasis ir socialinis aspektai, susiję su asmenimis, kurie dalyvauja ar gali dalyvauti tokioje veikloje, bei asmenimis, kuriems buvo daromas ar gali būti daromas poveikis;

| — | piliečių, viešųjų institucijų ir pramonės mąstysena, siekiant užkirsti kelią naujai saugumo rizikai ir mažinti esamą riziką, įskaitant riziką, kurią kelia naujos technologijos, pvz., dirbtinis intelektas; |
| --- | --- |

—

piliečių, viešųjų institucijų ir pramonės mąstysena, siekiant užkirsti kelią naujai saugumo rizikai ir mažinti esamą riziką, įskaitant riziką, kurią kelia naujos technologijos, pvz., dirbtinis intelektas;

piliečių, viešųjų institucijų ir pramonės mąstysena, siekiant užkirsti kelią naujai saugumo rizikai ir mažinti esamą riziką, įskaitant riziką, kurią kelia naujos technologijos, pvz., dirbtinis intelektas;

| — | kova su dezinformacija ir klaidinančia informacija, kuri gali daryti poreikį saugumui; |
| --- | --- |

—

kova su dezinformacija ir klaidinančia informacija, kuri gali daryti poreikį saugumui;

kova su dezinformacija ir klaidinančia informacija, kuri gali daryti poreikį saugumui;

| — | įrangos ir procedūrų sąveikumas siekiant palengvinti tarpvalstybinį ir tarpžinybinį operatyvinį bendradarbiavimą ir sukurti integruotą ES rinką. |
| --- | --- |

—

įrangos ir procedūrų sąveikumas siekiant palengvinti tarpvalstybinį ir tarpžinybinį operatyvinį bendradarbiavimą ir sukurti integruotą ES rinką.

įrangos ir procedūrų sąveikumas siekiant palengvinti tarpvalstybinį ir tarpžinybinį operatyvinį bendradarbiavimą ir sukurti integruotą ES rinką.

| — | asmens duomenų apsaugos užtikrinimas teisėsaugos veikloje, ypač atsižvelgiant į sparčią technologinę plėtrą. |
| --- | --- |

—

asmens duomenų apsaugos užtikrinimas teisėsaugos veikloje, ypač atsižvelgiant į sparčią technologinę plėtrą.

asmens duomenų apsaugos užtikrinimas teisėsaugos veikloje, ypač atsižvelgiant į sparčią technologinę plėtrą.

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 2.2.6 punktas

I priedo II dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 2.2.6 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.2.6. | kibernetinis saugumas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.2.6.

2.2.6.

kibernetinis saugumas.

Išbraukta.

Išbraukta.

Kenksminga veikla kibernetinėje erdvėje kelia grėsmę ne tik mūsų ekonomikai, bet ir pačiam mūsų demokratijos, laisvių ir vertybių funkcionavimui. Kibernetinė grėsmė dažnai keliama nusikalstamais tikslais (norint pasipelnyti), tačiau motyvai gali būti ir politiniai bei strateginiai. Mūsų ateities saugumas ir klestėjimas priklauso nuo mūsų gebėjimo apsaugoti ES nuo kibernetinių grėsmių. Vykstant skaitmeninei transformacijai reikia iš esmės stiprinti kibernetinį saugumą, užtikrinti didelio skaičiaus daiktų interneto įrenginių, kuriuos numatoma prijungti prie interneto, įskaitant prietaisus, kontroliuojančius elektros tinklus, automobilius ir transporto tinklus, ligonines, finansus, viešąsias institucijas, gamyklas ir namus, apsaugą. Europa privalo didinti atsparumą kibernetinėms atakoms ir kurti efektyvias nuo kibernetinių atakų atgrasančias priemones.

Kenksminga veikla kibernetinėje erdvėje kelia grėsmę ne tik mūsų ekonomikai, bet ir pačiam mūsų demokratijos, laisvių ir vertybių funkcionavimui. Kibernetinė grėsmė dažnai keliama nusikalstamais tikslais (norint pasipelnyti), tačiau motyvai gali būti ir politiniai bei strateginiai. Mūsų ateities saugumas ir klestėjimas priklauso nuo mūsų gebėjimo apsaugoti ES nuo kibernetinių grėsmių. Vykstant skaitmeninei transformacijai reikia iš esmės stiprinti kibernetinį saugumą, užtikrinti didelio skaičiaus daiktų interneto įrenginių, kuriuos numatoma prijungti prie interneto, įskaitant prietaisus, kontroliuojančius elektros tinklus, automobilius ir transporto tinklus, ligonines, finansus, viešąsias institucijas, gamyklas ir namus, apsaugą. Europa privalo didinti atsparumą kibernetinėms atakoms ir kurti efektyvias nuo kibernetinių atakų atgrasančias priemones.

Bendros kryptys

Bendros kryptys

| — | Technologijos visoje skaitmeninėje vertės grandinėje (nuo saugių komponentų iki kriptografijos bei atsikuriančiosios programinės įrangos ir tinklų); |
| --- | --- |

—

Technologijos visoje skaitmeninėje vertės grandinėje (nuo saugių komponentų iki kriptografijos bei atsikuriančiosios programinės įrangos ir tinklų);

Technologijos visoje skaitmeninėje vertės grandinėje (nuo saugių komponentų iki kriptografijos bei atsikuriančiosios programinės įrangos ir tinklų);

| — | technologijos, skirtos esamoms kibernetinio saugumo grėsmių problemoms spręsti, būsimiems poreikiams prognozuoti ir pramonės konkurencingumui išlaikyti; |
| --- | --- |

—

technologijos, skirtos esamoms kibernetinio saugumo grėsmių problemoms spręsti, būsimiems poreikiams prognozuoti ir pramonės konkurencingumui išlaikyti;

technologijos, skirtos esamoms kibernetinio saugumo grėsmių problemoms spręsti, būsimiems poreikiams prognozuoti ir pramonės konkurencingumui išlaikyti;

| — | Europos kibernetinio saugumo kompetencijos tinklas ir kompetencijos centras. |
| --- | --- |

—

Europos kibernetinio saugumo kompetencijos tinklas ir kompetencijos centras.

Europos kibernetinio saugumo kompetencijos tinklas ir kompetencijos centras.

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 2 a punktas (naujas)

I priedo II dalies 2 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a. | VEIKSMŲ GRUPĖ „SAUGI VISUOMENĖ“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.

2a.

VEIKSMŲ GRUPĖ „SAUGI VISUOMENĖ“

| 2a.1 | Pagrindas |
| --- | --- |

2a.1

2a.1

Pagrindas

Atsižvelgiant į pokyčius ir stiprėjančią pasaulio regionų tarpusavio priklausomybę bei grėsmes, moksliniams tyrimams ir inovacijoms, kuriais siekiama užtikrinti Europos saugumą, tenka ypač svarbus vaidmuo.

Atsižvelgiant į pokyčius ir stiprėjančią pasaulio regionų tarpusavio priklausomybę bei grėsmes, moksliniams tyrimams ir inovacijoms, kuriais siekiama užtikrinti Europos saugumą, tenka ypač svarbus vaidmuo.

Nepaisant to, kad Europoje nevyksta didelio masto karinių agresijų, jau dabar reikia reaguoti į iššūkius, kylančius dėl naujų grėsmių saugumui. Įvairaus pobūdžio teroristiniai išpuoliai ir smurtinis radikalėjimas, taip pat kibernetinės atakos ir hibridinės grėsmės kelia didelį susirūpinimą dėl saugumo ir visuomenė dėl to patiria spaudimą. ES turi spręsti šias problemas ir užtikrinti visuomenės saugumą, kartu išsaugodama asmens laisvę ir pagrindines teises.

Nepaisant to, kad Europoje nevyksta didelio masto karinių agresijų, jau dabar reikia reaguoti į iššūkius, kylančius dėl naujų grėsmių saugumui. Įvairaus pobūdžio teroristiniai išpuoliai ir smurtinis radikalėjimas, taip pat kibernetinės atakos ir hibridinės grėsmės kelia didelį susirūpinimą dėl saugumo ir visuomenė dėl to patiria spaudimą. ES turi spręsti šias problemas ir užtikrinti visuomenės saugumą, kartu išsaugodama asmens laisvę ir pagrindines teises.

Moksliniai tyrimai saugumo srityje yra sudedamoji platesnio masto ES pastangų dalis sprendžiant šį ir kitus iššūkius. Jie prisideda prie pajėgumų stiprinimo proceso, sudarydami sąlygas būsimomis technologijomis, sprendimais ir programomis užpildyti politikos formuotojų ir galutinių naudotojų, visų pirma valdžios institucijų, nustatytas spragas.

Moksliniai tyrimai saugumo srityje yra sudedamoji platesnio masto ES pastangų dalis sprendžiant šį ir kitus iššūkius. Jie prisideda prie pajėgumų stiprinimo proceso, sudarydami sąlygas būsimomis technologijomis, sprendimais ir programomis užpildyti politikos formuotojų ir galutinių naudotojų, visų pirma valdžios institucijų, nustatytas spragas.

Tokie moksliniai tyrimai ir inovacijos atitinka Romos darbotvarkėje nustatytą įsipareigojimą dirbti siekiant saugios ir apsaugotos Europos, prisidedant prie saugumo sąjungos. Bus panaudojama sinergija su Teisingumo programa bei Teisių ir vertybių programa, kuriomis remiama veikla tokiose srityse, kaip teisė kreiptis į teismą, aukų teisės, lyčių lygybė, nediskriminavimas, duomenų apsauga ir Europos pilietybės skatinimas.

Tokie moksliniai tyrimai ir inovacijos atitinka Romos darbotvarkėje nustatytą įsipareigojimą dirbti siekiant saugios ir apsaugotos Europos, prisidedant prie saugumo sąjungos. Bus panaudojama sinergija su Teisingumo programa bei Teisių ir vertybių programa, kuriomis remiama veikla tokiose srityse, kaip teisė kreiptis į teismą, aukų teisės, lyčių lygybė, nediskriminavimas, duomenų apsauga ir Europos pilietybės skatinimas.

Bus visapusiškai panaudotos turimos priemonės, įskaitant Europos kosmoso programą (GALILEO, EGNOS, „Copernicus“, Europos informacijos apie padėtį kosmose sistema, vyriausybinis palydovinis ryšys).

Bus visapusiškai panaudotos turimos priemonės, įskaitant Europos kosmoso programą (GALILEO, EGNOS, „Copernicus“, Europos informacijos apie padėtį kosmose sistema, vyriausybinis palydovinis ryšys).

Europai reikia toliau dėti pastangas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, siekiant gerinti kibernetinį saugumą, skaitmeninių duomenų privatumą, asmens duomenų apsaugą ir kovojant su klaidingos ir kenksmingos informacijos skleidimu, kad būtų apsaugota gerovė, demokratija ir ekonomikos stabilumas. Terorizmas, smurtinis radikalėjimas, smurtas dėl ideologinių motyvų, neteisėta prekyba kultūros vertybėmis, kibernetiniai išpuoliai, organizuotas nusikalstamumas, mokesčių vengimas ir nusikaltimai aplinkai bei nelaimės yra keletas sričių, kuriose reikia imtis veiksmų pagal šią veiksmų grupę.

Europai reikia toliau dėti pastangas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, siekiant gerinti kibernetinį saugumą, skaitmeninių duomenų privatumą, asmens duomenų apsaugą ir kovojant su klaidingos ir kenksmingos informacijos skleidimu, kad būtų apsaugota gerovė, demokratija ir ekonomikos stabilumas. Terorizmas, smurtinis radikalėjimas, smurtas dėl ideologinių motyvų, neteisėta prekyba kultūros vertybėmis, kibernetiniai išpuoliai, organizuotas nusikalstamumas, mokesčių vengimas ir nusikaltimai aplinkai bei nelaimės yra keletas sričių, kuriose reikia imtis veiksmų pagal šią veiksmų grupę.

Siekiant numatyti riziką ir grėsmes, užkirsti joms kelią ir jas valdyti, būtina ne tik įsipareigoti atlikti mokslinius tyrimus, bet ir toliau kurti ir tobulinti naujoviškas technologijas, sprendimus, prognozavimo priemones ir žinias, skatinti paslaugų teikėjų ir visuomeninių naudotojų bendradarbiavimą, rasti sprendimo būdus, užkirsti kelią privatumo pažeidimams ir žmogaus teisių pažeidimams ir kovoti su jais, kartu užtikrinant Europos piliečių individualias teises ir laisvę.

Siekiant numatyti riziką ir grėsmes, užkirsti joms kelią ir jas valdyti, būtina ne tik įsipareigoti atlikti mokslinius tyrimus, bet ir toliau kurti ir tobulinti naujoviškas technologijas, sprendimus, prognozavimo priemones ir žinias, skatinti paslaugų teikėjų ir visuomeninių naudotojų bendradarbiavimą, rasti sprendimo būdus, užkirsti kelią privatumo pažeidimams ir žmogaus teisių pažeidimams ir kovoti su jais, kartu užtikrinant Europos piliečių individualias teises ir laisvę.

Siekiant padidinti mokslinių tyrimų ir inovacijų papildomumą, viešojo saugumo valdžios institucijos turi būti skatinamos stiprinti daugialypius ir tarptautinius mainus ir bendradarbiavimą. Viešojo saugumo institucijos skatinamos dalyvauti ES mokslinių tyrimų ir inovacijų veikloje, kad būtų toliau dedamos pastangos bendradarbiauti ir bendrauti visais tinkamais lygmenimis, keistis duomenimis, naudotis bendrais technologijų, procedūrų, įrangos standartais ir naujausiais nusikalstamumą tiriančių mokslų rezultatais bei rengti mokymus, taip pat skatinamos labiau išnaudoti ekspertinių žinių teikiamus privalumus.

Siekiant padidinti mokslinių tyrimų ir inovacijų papildomumą, viešojo saugumo valdžios institucijos turi būti skatinamos stiprinti daugialypius ir tarptautinius mainus ir bendradarbiavimą. Viešojo saugumo institucijos skatinamos dalyvauti ES mokslinių tyrimų ir inovacijų veikloje, kad būtų toliau dedamos pastangos bendradarbiauti ir bendrauti visais tinkamais lygmenimis, keistis duomenimis, naudotis bendrais technologijų, procedūrų, įrangos standartais ir naujausiais nusikalstamumą tiriančių mokslų rezultatais bei rengti mokymus, taip pat skatinamos labiau išnaudoti ekspertinių žinių teikiamus privalumus.

Be to, turi būti plėtojami viešieji pirkimai siekiant remti prototipus ir sudaryti palankesnes sąlygas viešojo sektoriaus subjektams išbandyti ir įsigyti novatoriškus produktus prieš jų pateikimą į rinką.

Be to, turi būti plėtojami viešieji pirkimai siekiant remti prototipus ir sudaryti palankesnes sąlygas viešojo sektoriaus subjektams išbandyti ir įsigyti novatoriškus produktus prieš jų pateikimą į rinką.

Šia veikla bus tiesiogiai prisidedama įgyvendinant toliau nurodytus darnaus vystymosi tikslus, visų pirma: 1-ąjį DVT – jokio skurdo; 4-ąjį DVT – kokybiškas švietimas: 8-ąjį DVT – deramas darbas ir ekonomikos augimas; 9-ąjį DVT – pramonė, inovacijos ir infrastruktūra; 10-ąjį DVT – skirtumų mažinimas; 11-ąjį DVT – tvarūs miestai ir bendruomenės; 16-ąjį DVT – taika, teisingumas ir stiprios institucijos.

Šia veikla bus tiesiogiai prisidedama įgyvendinant toliau nurodytus darnaus vystymosi tikslus, visų pirma: 1-ąjį DVT – jokio skurdo; 4-ąjį DVT – kokybiškas švietimas: 8-ąjį DVT – deramas darbas ir ekonomikos augimas; 9-ąjį DVT – pramonė, inovacijos ir infrastruktūra; 10-ąjį DVT – skirtumų mažinimas; 11-ąjį DVT – tvarūs miestai ir bendruomenės; 16-ąjį DVT – taika, teisingumas ir stiprios institucijos.

| 2a.2 | Intervencinių priemonių sritys |
| --- | --- |

2a.2

2a.2

Intervencinių priemonių sritys

| 2a.2.1 | Organizuotas nusikalstamumas, Terorizmas, ekstremizmas, radikalėjimas ir smurtas dėl ideologinių motyvų |
| --- | --- |

2a.2.1

2a.2.1

Organizuotas nusikalstamumas, Terorizmas, ekstremizmas, radikalėjimas ir smurtas dėl ideologinių motyvų

Organizuotas nusikalstamumas, terorizmas, ekstremizmas, smurtinis radikalėjimas ir smurtas dėl ideologinių motyvų kelia didelį pavojų piliečiams, taip pat Europos visuomenei, ekonomikai ir demokratiniam stabilumui. Šiuos nusikaltimus gali padaryti tiek pavieniai asmenys, tiek gerai organizuotos nusikalstamos struktūros, veikiančios ir tarptautiniu mastu. Moksliniai tyrimai ir inovacijos, taip pat ir humanitarinių mokslų ir technologijų srityse, turi padėti nustatyti tokių nusikaltėlių veiklą, užkirsti jai kelią ir kovoti su ja.

Organizuotas nusikalstamumas, terorizmas, ekstremizmas, smurtinis radikalėjimas ir smurtas dėl ideologinių motyvų kelia didelį pavojų piliečiams, taip pat Europos visuomenei, ekonomikai ir demokratiniam stabilumui. Šiuos nusikaltimus gali padaryti tiek pavieniai asmenys, tiek gerai organizuotos nusikalstamos struktūros, veikiančios ir tarptautiniu mastu. Moksliniai tyrimai ir inovacijos, taip pat ir humanitarinių mokslų ir technologijų srityse, turi padėti nustatyti tokių nusikaltėlių veiklą, užkirsti jai kelią ir kovoti su ja.

Bendros kryptys

Bendros kryptys

| — | nusikalstamumo ir smurtinio radikalėjimo žmogiškasis ir socialinis aspektai, susiję su asmenimis, kurie dalyvauja ar gali dalyvauti tokioje veikloje, bei asmenimis, kuriems buvo daromas ar gali būti daromas poveikis; |
| --- | --- |

—

nusikalstamumo ir smurtinio radikalėjimo žmogiškasis ir socialinis aspektai, susiję su asmenimis, kurie dalyvauja ar gali dalyvauti tokioje veikloje, bei asmenimis, kuriems buvo daromas ar gali būti daromas poveikis;

nusikalstamumo ir smurtinio radikalėjimo žmogiškasis ir socialinis aspektai, susiję su asmenimis, kurie dalyvauja ar gali dalyvauti tokioje veikloje, bei asmenimis, kuriems buvo daromas ar gali būti daromas poveikis;

| — | naujoviški metodai ir technologijos, kuriomis užtikrinama saugumo srities galutinių naudotojų, ypač viešojo saugumo institucijų apsauga; |
| --- | --- |

—

naujoviški metodai ir technologijos, kuriomis užtikrinama saugumo srities galutinių naudotojų, ypač viešojo saugumo institucijų apsauga;

naujoviški metodai ir technologijos, kuriomis užtikrinama saugumo srities galutinių naudotojų, ypač viešojo saugumo institucijų apsauga;

| — | veiklos, kuria apsaugoma infrastruktūra, atviros ir viešos erdvės, technologijos ir standartai; |
| --- | --- |

—

veiklos, kuria apsaugoma infrastruktūra, atviros ir viešos erdvės, technologijos ir standartai;

veiklos, kuria apsaugoma infrastruktūra, atviros ir viešos erdvės, technologijos ir standartai;

| — | bandymų vykdyti sunkius ir organizuotus nusikaltimus, skatinti radikalėjimą dėl ideologinių motyvų, taip pat smurto ir terorizmo bandymų ir tokių nusikaltimų vykdytojų nuspėjimas, nustatymas, prevencija ir apsauga nuo tokių nusikaltimų, įskaitant paramą jų aukoms; |
| --- | --- |

—

bandymų vykdyti sunkius ir organizuotus nusikaltimus, skatinti radikalėjimą dėl ideologinių motyvų, taip pat smurto ir terorizmo bandymų ir tokių nusikaltimų vykdytojų nuspėjimas, nustatymas, prevencija ir apsauga nuo tokių nusikaltimų, įskaitant paramą jų aukoms;

bandymų vykdyti sunkius ir organizuotus nusikaltimus, skatinti radikalėjimą dėl ideologinių motyvų, taip pat smurto ir terorizmo bandymų ir tokių nusikaltimų vykdytojų nuspėjimas, nustatymas, prevencija ir apsauga nuo tokių nusikaltimų, įskaitant paramą jų aukoms;

| 2a.2.2 | Sienų apsaugos valdymas |
| --- | --- |

2a.2.2

2a.2.2

Sienų apsaugos valdymas

Norint didinti saugą ir saugumą ES, būtini moksliniai tyrimai ir inovacijos, kuriais būtų siekiama stiprinti sienų apsaugos ir valdymo gebėjimus. Tai apima (oro, sausumos, jūros) teritorijos išžvalgymą ir stebėjimą, stabilų bendradarbiavimą ir keitimąsi duomenimis su užsienio valdžios institucijomis, įskaitant gebėjimus užtikrinti sąveiką su vietos, regioniniais, nacionaliniais ir tarptautiniais vadovavimo, kontrolės ir ryšių centrais, taip pat sienos apsaugos sprendimo būdų įgyvendinimą, reagavimą į incidentus, rizikos nustatymą ir nusikaltimų prevenciją. Taip pat reikia įtraukti mokslinius tyrimus apie nuspėjimo politiką ir algoritmais pagrįstas išankstinio perspėjimo programas, automatizuoto stebėjimo technologijas, kuriose naudojami įvairių rūšių jutikliai, kartu paisant pagrindinių teisių. Vertinant jų poveikį ir potencialą, kad būtų galima stiprinti veiksmus ir sprendimus saugumo srityje, kartu reikia atsižvelgti į tai, kad technologijos ir įranga turėtų padėti užtikrinti subjektų, besiartinančių prie išorės sienų, visų pirma sausuma ir jūra, integralumą.

Norint didinti saugą ir saugumą ES, būtini moksliniai tyrimai ir inovacijos, kuriais būtų siekiama stiprinti sienų apsaugos ir valdymo gebėjimus. Tai apima (oro, sausumos, jūros) teritorijos išžvalgymą ir stebėjimą, stabilų bendradarbiavimą ir keitimąsi duomenimis su užsienio valdžios institucijomis, įskaitant gebėjimus užtikrinti sąveiką su vietos, regioniniais, nacionaliniais ir tarptautiniais vadovavimo, kontrolės ir ryšių centrais, taip pat sienos apsaugos sprendimo būdų įgyvendinimą, reagavimą į incidentus, rizikos nustatymą ir nusikaltimų prevenciją. Taip pat reikia įtraukti mokslinius tyrimus apie nuspėjimo politiką ir algoritmais pagrįstas išankstinio perspėjimo programas, automatizuoto stebėjimo technologijas, kuriose naudojami įvairių rūšių jutikliai, kartu paisant pagrindinių teisių. Vertinant jų poveikį ir potencialą, kad būtų galima stiprinti veiksmus ir sprendimus saugumo srityje, kartu reikia atsižvelgti į tai, kad technologijos ir įranga turėtų padėti užtikrinti subjektų, besiartinančių prie išorės sienų, visų pirma sausuma ir jūra, integralumą.

Moksliniais tyrimais reikėtų skatinti gerinti integruotą Europos sienų valdymą, be kita ko, intensyviau bendradarbiaujant su šalimis kandidatėmis, potencialiomis kandidatėmis ir ES kaimynystės politikos valstybėmis. Tai taip pat prisidės prie ES pastangų valdyti migraciją.

Moksliniais tyrimais reikėtų skatinti gerinti integruotą Europos sienų valdymą, be kita ko, intensyviau bendradarbiaujant su šalimis kandidatėmis, potencialiomis kandidatėmis ir ES kaimynystės politikos valstybėmis. Tai taip pat prisidės prie ES pastangų valdyti migraciją.

Bendros kryptys

Bendros kryptys

| — | Nustatyti suklastotus ir kitaip padirbtus dokumentus; |
| --- | --- |

—

Nustatyti suklastotus ir kitaip padirbtus dokumentus;

Nustatyti suklastotus ir kitaip padirbtus dokumentus;

| — | nustatyti neteisėto asmenų ir prekių vežimo atvejus; |
| --- | --- |

—

nustatyti neteisėto asmenų ir prekių vežimo atvejus;

nustatyti neteisėto asmenų ir prekių vežimo atvejus;

| — | stiprinti gebėjimus reaguoti į incidentus, įvykstančius prie sienų; |
| --- | --- |

—

stiprinti gebėjimus reaguoti į incidentus, įvykstančius prie sienų;

stiprinti gebėjimus reaguoti į incidentus, įvykstančius prie sienų;

| — | atnaujinti pasienio ruožo išžvalgymo ir stebėjimo įrangą; |
| --- | --- |

—

atnaujinti pasienio ruožo išžvalgymo ir stebėjimo įrangą;

atnaujinti pasienio ruožo išžvalgymo ir stebėjimo įrangą;

| — | gerinti abiejų šalių saugumo institucijų tiesioginį bendradarbiavimą atitinkamoje pasienio teritorijoje, kad tarpvalstybinėmis priemonėmis būtų užtikrintas tęstinis nusikaltėlių ir įtariamųjų persekiojimas. |
| --- | --- |

—

gerinti abiejų šalių saugumo institucijų tiesioginį bendradarbiavimą atitinkamoje pasienio teritorijoje, kad tarpvalstybinėmis priemonėmis būtų užtikrintas tęstinis nusikaltėlių ir įtariamųjų persekiojimas.

gerinti abiejų šalių saugumo institucijų tiesioginį bendradarbiavimą atitinkamoje pasienio teritorijoje, kad tarpvalstybinėmis priemonėmis būtų užtikrintas tęstinis nusikaltėlių ir įtariamųjų persekiojimas.

| 2a.2.3 | Kibernetinis saugumas, privatumas, duomenų apsauga |
| --- | --- |

2a.2.3

2a.2.3

Kibernetinis saugumas, privatumas, duomenų apsauga

Piktavališka ir priešiška kibernetinė veikla kelia pavojų mūsų visuomenei ir piliečiams, stabiliam ir saugiam valdžios įstaigų ir institucijų veikimui, ekonomikai, taip pat labai svarbiam Europos demokratinių institucijų veikimui, mūsų laisvėms ir vertybėms. Su valdžios institucijomis susijusių incidentų jau pasitaikė ir tikėtina, kad jų daugės atsižvelgiant į didėjantį skaitmeninių ir kibernetinių taikomųjų programų integravimą į administracines ir ekonomines procedūras, taip pat privataus ir individualaus naudojimo srityje.

Piktavališka ir priešiška kibernetinė veikla kelia pavojų mūsų visuomenei ir piliečiams, stabiliam ir saugiam valdžios įstaigų ir institucijų veikimui, ekonomikai, taip pat labai svarbiam Europos demokratinių institucijų veikimui, mūsų laisvėms ir vertybėms. Su valdžios institucijomis susijusių incidentų jau pasitaikė ir tikėtina, kad jų daugės atsižvelgiant į didėjantį skaitmeninių ir kibernetinių taikomųjų programų integravimą į administracines ir ekonomines procedūras, taip pat privataus ir individualaus naudojimo srityje.

Kibernetinių nusikaltimų daugėja, susijusi rizika tampa įvairesnė, nes ekonomika ir visuomenė skaitmeninama toliau. Europai reikia toliau stengtis gerinti kibernetinį saugumą, skaitmeninį privatumą, asmens duomenų apsaugą ir kovoti su neteisingos ir žalingos informacijos sklaida siekiant apsaugoti demokratinį ir ekonominį stabilumą.

Kibernetinių nusikaltimų daugėja, susijusi rizika tampa įvairesnė, nes ekonomika ir visuomenė skaitmeninama toliau. Europai reikia toliau stengtis gerinti kibernetinį saugumą, skaitmeninį privatumą, asmens duomenų apsaugą ir kovoti su neteisingos ir žalingos informacijos sklaida siekiant apsaugoti demokratinį ir ekonominį stabilumą.

Saugumas ir klestėjimas ateityje priklausys nuo geresnių gebėjimų apsaugoti ES nuo tokių grėsmių, užkirsti kelią piktavališkai kibernetinei veiklai, ją nustatyti ir kovoti su ja, o tam dažnai reikia glaudaus ir greito tarpvalstybinio bendradarbiavimo. Ypač vykstant skaitmeninei transformacijai reikia iš esmės stiprinti kibernetinį saugumą, kad būtų galima užtikrinti didelio skaičiaus daiktų interneto įrenginių, kuriuos numatoma prijungti prie interneto, apsaugą. Europa privalo ir toliau dėti visas pastangas užtikrinti atsparumą kibernetiniams išpuoliams ir skatinti veiksmingą atgrasymą.

Saugumas ir klestėjimas ateityje priklausys nuo geresnių gebėjimų apsaugoti ES nuo tokių grėsmių, užkirsti kelią piktavališkai kibernetinei veiklai, ją nustatyti ir kovoti su ja, o tam dažnai reikia glaudaus ir greito tarpvalstybinio bendradarbiavimo. Ypač vykstant skaitmeninei transformacijai reikia iš esmės stiprinti kibernetinį saugumą, kad būtų galima užtikrinti didelio skaičiaus daiktų interneto įrenginių, kuriuos numatoma prijungti prie interneto, apsaugą. Europa privalo ir toliau dėti visas pastangas užtikrinti atsparumą kibernetiniams išpuoliams ir skatinti veiksmingą atgrasymą.

Bendros kryptys

Bendros kryptys

| — | Kova su dezinformacija ir melagingomis naujienomis, kurios gali daryti poveikį saugumui, įskaitant rinkimų registracijos ir vertinimo bei balsų skaičiavimo sistemų ir ryšių apsaugą (rinkimų saugumas); pajėgumų nustatyti manipuliavimo šaltinius plėtojimas, kartu išsaugant žodžio laisvę ir galimybę gauti informaciją; |
| --- | --- |

—

Kova su dezinformacija ir melagingomis naujienomis, kurios gali daryti poveikį saugumui, įskaitant rinkimų registracijos ir vertinimo bei balsų skaičiavimo sistemų ir ryšių apsaugą (rinkimų saugumas); pajėgumų nustatyti manipuliavimo šaltinius plėtojimas, kartu išsaugant žodžio laisvę ir galimybę gauti informaciją;

Kova su dezinformacija ir melagingomis naujienomis, kurios gali daryti poveikį saugumui, įskaitant rinkimų registracijos ir vertinimo bei balsų skaičiavimo sistemų ir ryšių apsaugą (rinkimų saugumas); pajėgumų nustatyti manipuliavimo šaltinius plėtojimas, kartu išsaugant žodžio laisvę ir galimybę gauti informaciją;

| — | nustatymo, prevencijos, gynybos ir kovos technologijų plėtimas; |
| --- | --- |

—

nustatymo, prevencijos, gynybos ir kovos technologijų plėtimas;

nustatymo, prevencijos, gynybos ir kovos technologijų plėtimas;

| — | valdžios institucijų gebėjimų iššifruoti ir atkoduoti kibernetinius išpuolius stiprinimas; |
| --- | --- |

—

valdžios institucijų gebėjimų iššifruoti ir atkoduoti kibernetinius išpuolius stiprinimas;

valdžios institucijų gebėjimų iššifruoti ir atkoduoti kibernetinius išpuolius stiprinimas;

| — | neteisėtų elektroninių mokėjimo būdų ir finansavimo srautų nustatymo ir stebėjimo technologijos; |
| --- | --- |

—

neteisėtų elektroninių mokėjimo būdų ir finansavimo srautų nustatymo ir stebėjimo technologijos;

neteisėtų elektroninių mokėjimo būdų ir finansavimo srautų nustatymo ir stebėjimo technologijos;

| — | atsakingų institucijų, ypač Europos policijos biuro, Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centro ir Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros, mokslinių ir technologinių gebėjimų didinimas; |
| --- | --- |

—

atsakingų institucijų, ypač Europos policijos biuro, Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centro ir Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros, mokslinių ir technologinių gebėjimų didinimas;

atsakingų institucijų, ypač Europos policijos biuro, Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centro ir Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros, mokslinių ir technologinių gebėjimų didinimas;

| — | asmens duomenų apsaugos užtikrinimas teisėsaugos veikloje, ypač atsižvelgiant į sparčią technologinę plėtrą; |
| --- | --- |

—

asmens duomenų apsaugos užtikrinimas teisėsaugos veikloje, ypač atsižvelgiant į sparčią technologinę plėtrą;

asmens duomenų apsaugos užtikrinimas teisėsaugos veikloje, ypač atsižvelgiant į sparčią technologinę plėtrą;

| — | technologijos visoje skaitmeninėje vertės grandinėje (nuo saugių komponentų iki kriptografijos, paskirstytojo registro technologijų, elgesiu pagrįstos saugumo ir atsikuriančiosios programinės įrangos ir tinklų); |
| --- | --- |

—

technologijos visoje skaitmeninėje vertės grandinėje (nuo saugių komponentų iki kriptografijos, paskirstytojo registro technologijų, elgesiu pagrįstos saugumo ir atsikuriančiosios programinės įrangos ir tinklų);

technologijos visoje skaitmeninėje vertės grandinėje (nuo saugių komponentų iki kriptografijos, paskirstytojo registro technologijų, elgesiu pagrįstos saugumo ir atsikuriančiosios programinės įrangos ir tinklų);

| — | technologijos, metodai ir geriausia praktika, skirti kibernetinio saugumo grėsmių problemoms spręsti, užkirsti joms kelią, jas sumažinti ir po jų atsigauti, būsimiems poreikiams prognozuoti ir pramonės konkurencingumui išlaikyti, užtikrinant didelį prieinamumą, įskaitant žinių ir supratimo apie kibernetiniam saugumui kylančią riziką ir pasekmes gerinimą; |
| --- | --- |

—

technologijos, metodai ir geriausia praktika, skirti kibernetinio saugumo grėsmių problemoms spręsti, užkirsti joms kelią, jas sumažinti ir po jų atsigauti, būsimiems poreikiams prognozuoti ir pramonės konkurencingumui išlaikyti, užtikrinant didelį prieinamumą, įskaitant žinių ir supratimo apie kibernetiniam saugumui kylančią riziką ir pasekmes gerinimą;

technologijos, metodai ir geriausia praktika, skirti kibernetinio saugumo grėsmių problemoms spręsti, užkirsti joms kelią, jas sumažinti ir po jų atsigauti, būsimiems poreikiams prognozuoti ir pramonės konkurencingumui išlaikyti, užtikrinant didelį prieinamumą, įskaitant žinių ir supratimo apie kibernetiniam saugumui kylančią riziką ir pasekmes gerinimą;

| — | asmens duomenų apsaugos gerinimas skatinant naudoti nesudėtingus sprendimus piliečių ir vartotojų naudojamiems prietaisams; |
| --- | --- |

—

asmens duomenų apsaugos gerinimas skatinant naudoti nesudėtingus sprendimus piliečių ir vartotojų naudojamiems prietaisams;

asmens duomenų apsaugos gerinimas skatinant naudoti nesudėtingus sprendimus piliečių ir vartotojų naudojamiems prietaisams;

| — | saugios programinės ir aparatinės įrangos kūrimas ir bandymo įrenginiai, skirti programinės ir aparatinės įrangos saugumui patikrinti. |
| --- | --- |

—

saugios programinės ir aparatinės įrangos kūrimas ir bandymo įrenginiai, skirti programinės ir aparatinės įrangos saugumui patikrinti.

saugios programinės ir aparatinės įrangos kūrimas ir bandymo įrenginiai, skirti programinės ir aparatinės įrangos saugumui patikrinti.

| 2a.2.4 | Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsauga ir reagavimo į nelaimes gerinimas |
| --- | --- |

2a.2.4

2a.2.4

Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsauga ir reagavimo į nelaimes gerinimas

Naujos technologijos, procesai, metodai ir specialiai skirti gebėjimai padės apsaugoti ypatingos svarbos infrastruktūros objektus, įskaitant e. infrastruktūrą, sistemas ir paslaugas, būtinas tinkamam visuomenės ir ekonomikos veikimui, įskaitant komunikacijas, transportą, finansus, sveikatą, maistą, vandenį, energiją, logistiką ir tiekimo tinklus bei aplinką.

Naujos technologijos, procesai, metodai ir specialiai skirti gebėjimai padės apsaugoti ypatingos svarbos infrastruktūros objektus, įskaitant e. infrastruktūrą, sistemas ir paslaugas, būtinas tinkamam visuomenės ir ekonomikos veikimui, įskaitant komunikacijas, transportą, finansus, sveikatą, maistą, vandenį, energiją, logistiką ir tiekimo tinklus bei aplinką.

Nelaimės kyla dėl įvairių priežasčių, jos gali būti gaivalinės, žmogaus sukeltos ar atsirandančios dėl pakopinės rizikos. Reikia dėti pastangas, kad būtų apribotas nelaimių poveikis gyvybei ir pragyvenimo šaltiniams. Siekiamas tikslas – užkirsti kelią žalą sveikatai ir aplinkai, ekonominei ir materialinei žalai ir tokią žalą apriboti, taip pat užtikrinti maisto ir vaistų tiekimą, saugumą ir pagrindines ryšio priemones.

Nelaimės kyla dėl įvairių priežasčių, jos gali būti gaivalinės, žmogaus sukeltos ar atsirandančios dėl pakopinės rizikos. Reikia dėti pastangas, kad būtų apribotas nelaimių poveikis gyvybei ir pragyvenimo šaltiniams. Siekiamas tikslas – užkirsti kelią žalą sveikatai ir aplinkai, ekonominei ir materialinei žalai ir tokią žalą apriboti, taip pat užtikrinti maisto ir vaistų tiekimą, saugumą ir pagrindines ryšio priemones.

Bendros kryptys

Bendros kryptys

| — | technologijos ir pajėgumai tiems, kurie pirmieji imasi padarinių likvidavimo veiksmų kritinėse situacijose ir ištikus nelaimėms, įskaitant pagalbą nelaimių aukoms ir ankstyvojo perspėjimo sistemas; |
| --- | --- |

—

technologijos ir pajėgumai tiems, kurie pirmieji imasi padarinių likvidavimo veiksmų kritinėse situacijose ir ištikus nelaimėms, įskaitant pagalbą nelaimių aukoms ir ankstyvojo perspėjimo sistemas;

technologijos ir pajėgumai tiems, kurie pirmieji imasi padarinių likvidavimo veiksmų kritinėse situacijose ir ištikus nelaimėms, įskaitant pagalbą nelaimių aukoms ir ankstyvojo perspėjimo sistemas;

| — | visuomenės pajėgumai geriau valdyti ir mažinti nelaimių riziką, be kita ko, taikant praktine patirtimi apie gamtą ir bendruomenes pagrįstus sprendimus, gerinant prevenciją, pasirengimą ir reagavimą į esamą ir naują riziką, įvairių infrastruktūros objektų atsparumo didinimą, šiuo tikslu pasitelkiant ir nelaimėms atsparias institucines, politines ir valdymo struktūras; |
| --- | --- |

—

visuomenės pajėgumai geriau valdyti ir mažinti nelaimių riziką, be kita ko, taikant praktine patirtimi apie gamtą ir bendruomenes pagrįstus sprendimus, gerinant prevenciją, pasirengimą ir reagavimą į esamą ir naują riziką, įvairių infrastruktūros objektų atsparumo didinimą, šiuo tikslu pasitelkiant ir nelaimėms atsparias institucines, politines ir valdymo struktūras;

visuomenės pajėgumai geriau valdyti ir mažinti nelaimių riziką, be kita ko, taikant praktine patirtimi apie gamtą ir bendruomenes pagrįstus sprendimus, gerinant prevenciją, pasirengimą ir reagavimą į esamą ir naują riziką, įvairių infrastruktūros objektų atsparumo didinimą, šiuo tikslu pasitelkiant ir nelaimėms atsparias institucines, politines ir valdymo struktūras;

| — | paieškos ir gelbėjimo įrangos, transporto priemonių, tiekimo ir pajėgų judėjimo gebėjimų didinimas; |
| --- | --- |

—

paieškos ir gelbėjimo įrangos, transporto priemonių, tiekimo ir pajėgų judėjimo gebėjimų didinimas;

paieškos ir gelbėjimo įrangos, transporto priemonių, tiekimo ir pajėgų judėjimo gebėjimų didinimas;

| — | technologijos, įranga ir procedūros siekiant užkirsti kelią pandemijų proveržiui arba jas sulaikyti; |
| --- | --- |

—

technologijos, įranga ir procedūros siekiant užkirsti kelią pandemijų proveržiui arba jas sulaikyti;

technologijos, įranga ir procedūros siekiant užkirsti kelią pandemijų proveržiui arba jas sulaikyti;

| — | daugiapakopių viešųjų įspėjimo sistemų tobulinimas, ypač atsižvelgiant į pažeidžiamus asmenis; |
| --- | --- |

—

daugiapakopių viešųjų įspėjimo sistemų tobulinimas, ypač atsižvelgiant į pažeidžiamus asmenis;

daugiapakopių viešųjų įspėjimo sistemų tobulinimas, ypač atsižvelgiant į pažeidžiamus asmenis;

| — | specializuotų oro ir antžeminių transporto priemonių prieinamumo kovai su didelio masto ir miško gaisrais didinimas, taip pat jų spartaus dislokavimo gerinimas. |
| --- | --- |

—

specializuotų oro ir antžeminių transporto priemonių prieinamumo kovai su didelio masto ir miško gaisrais didinimas, taip pat jų spartaus dislokavimo gerinimas.

specializuotų oro ir antžeminių transporto priemonių prieinamumo kovai su didelio masto ir miško gaisrais didinimas, taip pat jų spartaus dislokavimo gerinimas.

| 2a.2.5 | Piratavimas ir produktų klastotės |
| --- | --- |

2a.2.5

2a.2.5

Piratavimas ir produktų klastotės

Kova su piratavimu ir produktų klastotėmis išlieka rimta Europos ekonomikos, kultūros ir kūrybos pramonės sektorių bei piliečių problema. Dėl šios neteisėtos veiklos prarandama daug mokesčių, pajamų ir asmeninių pajamų, taip pat kyla pavojus užimtumui Europoje.

Kova su piratavimu ir produktų klastotėmis išlieka rimta Europos ekonomikos, kultūros ir kūrybos pramonės sektorių bei piliečių problema. Dėl šios neteisėtos veiklos prarandama daug mokesčių, pajamų ir asmeninių pajamų, taip pat kyla pavojus užimtumui Europoje.

Dėl trūkumų turinčių produktų kyla pavojus, kad bus padaryta žala asmenims ir turtui. Tokį poveikį reikia šalinti, be to, reikia rasti kovos su piratavimu ir produktų klastojimu sprendimo būdus, taip pat įpareigoti atitinkamas valdžios institucijas bendradarbiaujant užkirsti kelią šiems nusikaltimams, įskaitant susijusią neteisėtą veiklą, juos nustatyti, tirti ir kovoti su jais.

Dėl trūkumų turinčių produktų kyla pavojus, kad bus padaryta žala asmenims ir turtui. Tokį poveikį reikia šalinti, be to, reikia rasti kovos su piratavimu ir produktų klastojimu sprendimo būdus, taip pat įpareigoti atitinkamas valdžios institucijas bendradarbiaujant užkirsti kelią šiems nusikaltimams, įskaitant susijusią neteisėtą veiklą, juos nustatyti, tirti ir kovoti su jais.

Taip pat reikia imtis veiksmų siekiant didinti intelektinės nuosavybės apsaugą.

Taip pat reikia imtis veiksmų siekiant didinti intelektinės nuosavybės apsaugą.

Bendros kryptys

Bendros kryptys

| — | Skatinimas taikyti metodus, kuriais nustatomi produktai; |
| --- | --- |

—

Skatinimas taikyti metodus, kuriais nustatomi produktai;

Skatinimas taikyti metodus, kuriais nustatomi produktai;

| — | originalių dalių ir prekių apsaugos didinimas; |
| --- | --- |

—

originalių dalių ir prekių apsaugos didinimas;

originalių dalių ir prekių apsaugos didinimas;

| — | technologijos, kuriomis kontroliuojami vežami produktai (tikruoju laiku) ir keitimasis duomenimis tarp gamintojų, vežėjų, muitinės ir gavėjų. |
| --- | --- |

—

technologijos, kuriomis kontroliuojami vežami produktai (tikruoju laiku) ir keitimasis duomenimis tarp gamintojų, vežėjų, muitinės ir gavėjų.

technologijos, kuriomis kontroliuojami vežami produktai (tikruoju laiku) ir keitimasis duomenimis tarp gamintojų, vežėjų, muitinės ir gavėjų.

| 2a.2.6 | Sąjungos išorės saugumo politikos rėmimas pasitelkiant konfliktų prevenciją ir taikos kūrimą |
| --- | --- |

2a.2.6

2a.2.6

Sąjungos išorės saugumo politikos rėmimas pasitelkiant konfliktų prevenciją ir taikos kūrimą

Siekiant remti Sąjungos išorės saugumo politiką sprendžiant civilinius uždavinius nuo civilinės saugos iki humanitarinės pagalbos, sienų valdymo ar taikos palaikymo ir padėties po krizės stabilizavimo, įskaitant konfliktų prevenciją, taikos kūrimą ir tarpininkavimą, reikalingi moksliniai tyrimai, naujos technologijos, pajėgumai ir sprendimai.

Siekiant remti Sąjungos išorės saugumo politiką sprendžiant civilinius uždavinius nuo civilinės saugos iki humanitarinės pagalbos, sienų valdymo ar taikos palaikymo ir padėties po krizės stabilizavimo, įskaitant konfliktų prevenciją, taikos kūrimą ir tarpininkavimą, reikalingi moksliniai tyrimai, naujos technologijos, pajėgumai ir sprendimai.

Bendros kryptys

Bendros kryptys

| — | Tyrimai konfliktų sprendimo ir taikos bei teisingumo atkūrimo, ankstyvo konflikto veiksnių nustatymo ir atkuriamojo teisingumo modelių poveikio srityse; |
| --- | --- |

—

Tyrimai konfliktų sprendimo ir taikos bei teisingumo atkūrimo, ankstyvo konflikto veiksnių nustatymo ir atkuriamojo teisingumo modelių poveikio srityse;

Tyrimai konfliktų sprendimo ir taikos bei teisingumo atkūrimo, ankstyvo konflikto veiksnių nustatymo ir atkuriamojo teisingumo modelių poveikio srityse;

| — | civilinių ir karinių pajėgumų sąveikumo sprendžiant civilinius uždavinius nuo civilinės saugos iki humanitarinės pagalbos, sienų valdymo ar taikos palaikymo skatinimas; |
| --- | --- |

—

civilinių ir karinių pajėgumų sąveikumo sprendžiant civilinius uždavinius nuo civilinės saugos iki humanitarinės pagalbos, sienų valdymo ar taikos palaikymo skatinimas;

civilinių ir karinių pajėgumų sąveikumo sprendžiant civilinius uždavinius nuo civilinės saugos iki humanitarinės pagalbos, sienų valdymo ar taikos palaikymo skatinimas;

| — | technologinė plėtra dvejopo naudojimo technologijų srityje, kad būtų pagerintas civilinės saugos ir ginkluotųjų pajėgų operacinis suderinamumas bei civilinės saugos pajėgų tarpusavio operacinis suderinamumas visame pasaulyje, taip pat patikimumas, organizaciniai, teisiniai ir etiniai aspektai, sprendžiami prekybos klausimai, apsaugomas informacijos konfidencialumas bei vientisumas ir gerinama galimybė atsekti visus sandorius ir tvarkymo veiksmus; |
| --- | --- |

—

technologinė plėtra dvejopo naudojimo technologijų srityje, kad būtų pagerintas civilinės saugos ir ginkluotųjų pajėgų operacinis suderinamumas bei civilinės saugos pajėgų tarpusavio operacinis suderinamumas visame pasaulyje, taip pat patikimumas, organizaciniai, teisiniai ir etiniai aspektai, sprendžiami prekybos klausimai, apsaugomas informacijos konfidencialumas bei vientisumas ir gerinama galimybė atsekti visus sandorius ir tvarkymo veiksmus;

technologinė plėtra dvejopo naudojimo technologijų srityje, kad būtų pagerintas civilinės saugos ir ginkluotųjų pajėgų operacinis suderinamumas bei civilinės saugos pajėgų tarpusavio operacinis suderinamumas visame pasaulyje, taip pat patikimumas, organizaciniai, teisiniai ir etiniai aspektai, sprendžiami prekybos klausimai, apsaugomas informacijos konfidencialumas bei vientisumas ir gerinama galimybė atsekti visus sandorius ir tvarkymo veiksmus;

| — | civilinių misijų vadovavimo ir kontrolės pajėgumų plėtojimas. |
| --- | --- |

—

civilinių misijų vadovavimo ir kontrolės pajėgumų plėtojimas.

civilinių misijų vadovavimo ir kontrolės pajėgumų plėtojimas.

| 2a.2.7 | Koordinavimo, bendradarbiavimo ir sinergijos skatinimas |
| --- | --- |

2a.2.7

2a.2.7

Koordinavimo, bendradarbiavimo ir sinergijos skatinimas

Norint užtikrinti gebėjimą taikyti valdžios institucijų tarpusavyje naudojamas procedūras, jas valdyti, kontroliuoti ir joms vadovauti, reikalingos naujausios technologijos ir standartai. Turi būti siekiama aprūpinti valdžios institucijas ir kitas dislokuojamas pajėgas keičiama įranga, siekiant integruoti ES masto standartines procedūras, susijusias su operacijomis, reagavimu, pranešimu ir keitimusi duomenimis.

Norint užtikrinti gebėjimą taikyti valdžios institucijų tarpusavyje naudojamas procedūras, jas valdyti, kontroliuoti ir joms vadovauti, reikalingos naujausios technologijos ir standartai. Turi būti siekiama aprūpinti valdžios institucijas ir kitas dislokuojamas pajėgas keičiama įranga, siekiant integruoti ES masto standartines procedūras, susijusias su operacijomis, reagavimu, pranešimu ir keitimusi duomenimis.

Agentūroms turi būti skirtas tinkamas biudžetas, siekiant toliau skatinti jų gebėjimą dalyvauti, įskaitant ES mokslinių tyrimų ir inovacijų biudžeto lėšas, ir siekiant valdyti susijusius projektus, keistis informacija apie poreikius, rezultatus ir užmojus, taip pat bendradarbiauti ir koordinuoti pastangas su kitomis agentūromis ir tam tikromis ne ES institucijomis, pvz., Kovos su terorizmu grupe ir Interpolu. Su saugumo srities moksliniais tyrimais ir inovacijomis visų pirma susijęs Europos policijos koledžas, Europos aviacijos saugos agentūra, Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras, Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras, Europos jūrų saugumo agentūra, Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra, Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra, Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnyba, Europos policijos biuras, Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra ir Europos Sąjungos palydovų centras.

Agentūroms turi būti skirtas tinkamas biudžetas, siekiant toliau skatinti jų gebėjimą dalyvauti, įskaitant ES mokslinių tyrimų ir inovacijų biudžeto lėšas, ir siekiant valdyti susijusius projektus, keistis informacija apie poreikius, rezultatus ir užmojus, taip pat bendradarbiauti ir koordinuoti pastangas su kitomis agentūromis ir tam tikromis ne ES institucijomis, pvz., Kovos su terorizmu grupe ir Interpolu. Su saugumo srities moksliniais tyrimais ir inovacijomis visų pirma susijęs Europos policijos koledžas, Europos aviacijos saugos agentūra, Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras, Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras, Europos jūrų saugumo agentūra, Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra, Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra, Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnyba, Europos policijos biuras, Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra ir Europos Sąjungos palydovų centras.

Siekiant stiprinti sąveiką su ES finansuojamais gynybos srities moksliniais tyrimais, turėtų būti sukurti civilinės paskirties mainų ir konsultavimosi mechanizmai, kuriuose dalyvautų institucijos, susijusios su gynybos moksliniais tyrimais.

Siekiant stiprinti sąveiką su ES finansuojamais gynybos srities moksliniais tyrimais, turėtų būti sukurti civilinės paskirties mainų ir konsultavimosi mechanizmai, kuriuose dalyvautų institucijos, susijusios su gynybos moksliniais tyrimais.

Standartams teks svarbus vaidmuo, kadangi juos pasitelkiant užtikrinama bendras plėtojimas, gamyba ir įgyvendinimas, taip pat gebėjimas keistis paslaugomis, procedūromis, technologijomis ir įranga, jų sąveikumas ir suderinamumas.

Standartams teks svarbus vaidmuo, kadangi juos pasitelkiant užtikrinama bendras plėtojimas, gamyba ir įgyvendinimas, taip pat gebėjimas keistis paslaugomis, procedūromis, technologijomis ir įranga, jų sąveikumas ir suderinamumas.

Bendros kryptys

Bendros kryptys

| — | Technologijos ir įranga, atitinkanti pagrindinius veikimo reikalavimus, kurią vienodai turi taikyti visos valstybių narių to paties tipo institucijos (policija, gelbėjimo, nelaimių valdymo, ryšių ir pan. tarnybos); |
| --- | --- |

—

Technologijos ir įranga, atitinkanti pagrindinius veikimo reikalavimus, kurią vienodai turi taikyti visos valstybių narių to paties tipo institucijos (policija, gelbėjimo, nelaimių valdymo, ryšių ir pan. tarnybos);

Technologijos ir įranga, atitinkanti pagrindinius veikimo reikalavimus, kurią vienodai turi taikyti visos valstybių narių to paties tipo institucijos (policija, gelbėjimo, nelaimių valdymo, ryšių ir pan. tarnybos);

| — | įrangos ir procedūrų sąveikumas siekiant palengvinti tarpvalstybinius ir tarpžinybinius gebėjimus. |
| --- | --- |

—

įrangos ir procedūrų sąveikumas siekiant palengvinti tarpvalstybinius ir tarpžinybinius gebėjimus.

įrangos ir procedūrų sąveikumas siekiant palengvinti tarpvalstybinius ir tarpžinybinius gebėjimus.

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 3 punkto įžanginė dalis

I priedo II dalies 3 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3. | VEIKSMŲ GRUPĖ „SKAITMENINĖ EKONOMIKA
  IR
  PRAMONĖ“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.

VEIKSMŲ GRUPĖ „SKAITMENINĖ EKONOMIKA
  IR
  PRAMONĖ“

IR

| 3. | VEIKSMŲ GRUPĖ „SKAITMENINĖ EKONOMIKA, PRAMONĖ
  IR KOSMOSAS
  “ |
| --- | --- |

3.

VEIKSMŲ GRUPĖ „SKAITMENINĖ EKONOMIKA, PRAMONĖ
  IR KOSMOSAS
  “

IR KOSMOSAS

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 3 punkto 3.1 papunktis

I priedo II dalies 3 punkto 3.1 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.1. | Paaiškinimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.1.

Paaiškinimas

| 3.1. | Paaiškinimas |
| --- | --- |

3.1.

Paaiškinimas

Siekdama užtikrinti pramonės konkurencingumą ir pajėgumą įveikti ateities pasaulinius uždavinius, ES privalo sustiprinti ir palaikyti pramonės sektoriaus pajėgumus svarbiausiose srityse, kuriomis grindžiamas mūsų ekonomikos ir visuomenės pertvarkymas.

Siekdama užtikrinti pramonės konkurencingumą ir pajėgumą įveikti ateities pasaulinius uždavinius, ES privalo sustiprinti ir palaikyti pramonės sektoriaus pajėgumus svarbiausiose srityse, kuriomis grindžiamas mūsų ekonomikos ir visuomenės pertvarkymas.

ES pramonės įmonėse sukuriama viena iš penkių darbo vietų ir du trečdaliai privataus sektoriaus MTTP investicijų, kurios sukuria 80 proc. ES eksporto. Nauja inovacijų banga, apimanti fizinių ir skaitmeninių technologijų sujungimą, paskatins didžiules galimybes ES pramonei ir pagerins ES piliečių gyvenimo kokybę.

ES pramonės įmonėse sukuriama viena iš penkių darbo vietų ir du trečdaliai privataus sektoriaus MTTP investicijų, kurios sukuria 80 proc. ES eksporto. Nauja inovacijų banga, apimanti fizinių ir skaitmeninių technologijų sujungimą, paskatins didžiules galimybes ES pramonei ir pagerins ES piliečių gyvenimo kokybę.

Skaitmeninimas – svarbus variklis. Kadangi jis sparčiai auga visuose sektoriuose, investicijos į prioritetines sritis – nuo dirbtinio intelekto iki naujos kartos interneto, itin našaus skaičiavimo, fotonikos
  ir
  nanoelektronikos tampa būtini stiprinant ekonomiką ir užtikrinant visuomenės tvarumą. Investicijos į IRT, jų kūrimas ir naudojimasis labai paskatina ES ekonomikos augimą, kuris vien tik nuo 2001 iki 2011 m. padidėjo 30 proc.

ir

Skaitmeninimas – svarbus variklis. Kadangi jis sparčiai auga visuose sektoriuose, investicijos į prioritetines sritis – nuo dirbtinio intelekto iki naujos kartos interneto, itin našaus skaičiavimo, fotonikos
  , kvantinių technologijų,
  nanoelektronikos
  , išmaniųjų duomenų ir kt.
  tampa būtini stiprinant ekonomiką ir užtikrinant visuomenės tvarumą. Investicijos į IRT, jų kūrimas ir naudojimasis labai paskatina ES ekonomikos augimą, kuris vien tik nuo 2001 iki 2011 m. padidėjo 30 proc.

, kvantinių technologijų,

, išmaniųjų duomenų ir kt.

Bazinės didelio poveikio technologijos (15) palaiko skaitmeninio ir fizinio pasaulio susiliejimą, kuris yra pagrindinis šios naujos pasaulinės inovacijų bangos pagrindas. Investavimas į bazinių didelio poveikio technologijų kūrimą, demonstravimą ir
  diegimą
  bei saugaus, tvaraus ir įperkamo žaliavų ir pažangiųjų medžiagų
  tiekimo
  užtikrinimas apsaugos ES strateginį savarankiškumą ir padės ES pramonei reikšmingai sumažinti anglies ir aplinkosauginį pėdsaką.

15

diegimą

tiekimo

Bazinės didelio poveikio technologijos (15) palaiko skaitmeninio ir fizinio pasaulio susiliejimą, kuris yra pagrindinis šios naujos pasaulinės inovacijų bangos pagrindas. Investavimas į bazinių didelio poveikio technologijų kūrimą, demonstravimą
  , diegimą
  ir
  standartizavimą
  bei saugaus, tvaraus ir įperkamo žaliavų ir pažangiųjų medžiagų
  gavimo, naudojimo ir valdymo
  užtikrinimas apsaugos ES strateginį savarankiškumą ir padės ES pramonei reikšmingai sumažinti anglies ir aplinkosauginį pėdsaką
  , o kartu ir kaštus visuomenei, kiek tai susiję su išoriniu poveikiu
  .

15

, diegimą

standartizavimą

gavimo, naudojimo ir valdymo

, o kartu ir kaštus visuomenei, kiek tai susiję su išoriniu poveikiu

Konkrečios ateities ir naujos technologijos taip pat
  gali
  būti
  tinkami siekiai
  .

gali

tinkami siekiai

Konkrečios ateities ir naujos technologijos taip pat
  turėtų
  būti
  vystomos kaip pagrindas, kuriuo būtų grindžiamos tolesnės proveržio inovacijos
  .

turėtų

vystomos kaip pagrindas, kuriuo būtų grindžiamos tolesnės proveržio inovacijos

Kosmosas yra strategiškai svarbi sritis; beveik 10 proc. ES BVP priklauso nuo kosminių paslaugų naudojimo. ES išplėtotas pasaulinio lygio kosmoso sektorius, kuriame veikia stipri palydovų gamybos pramonė ir dinamiškas galutinės grandies paslaugų sektorius. Kosmosas suteikia svarbias komunikacijos, navigacijos ir stebėjimo priemones ir atveria daugybę verslo galimybių, ypač kartu panaudojant skaitmenines technologijas ir kitus duomenų šaltinius. ES turi kiek įmanoma pasinaudoti šiomis galimybėmis, visiškai išnaudodama savo kosmines programas „Copernicus“, EGNOS ir „Galileo“ ir apsaugodama kosmoso ir žemės infrastruktūras nuo kosmoso grėsmių.

Kosmosas yra strategiškai svarbi sritis; beveik 10 proc. ES BVP priklauso nuo kosminių paslaugų naudojimo. ES išplėtotas pasaulinio lygio kosmoso sektorius, kuriame veikia stipri palydovų gamybos pramonė ir dinamiškas galutinės grandies paslaugų sektorius. Kosmosas suteikia svarbias komunikacijos, navigacijos ir stebėjimo priemones ir atveria daugybę
  mokslinių tyrimų, inovacijų ir
  verslo galimybių, ypač kartu panaudojant skaitmenines technologijas ir kitus duomenų šaltinius. ES turi kiek įmanoma pasinaudoti šiomis galimybėmis, visiškai išnaudodama savo kosmines programas „Copernicus“, EGNOS ir „Galileo“
  , taip pat skatindama, be kita ko, plėtoti galutinės grandies sektorių ir galutiniams naudotojams skirtas taikomąsias programas,
  ir apsaugodama kosmoso ir žemės infrastruktūras nuo kosmoso grėsmių.

mokslinių tyrimų, inovacijų ir

, taip pat skatindama, be kita ko, plėtoti galutinės grandies sektorių ir galutiniams naudotojams skirtas taikomąsias programas,

ES turi išskirtinę galimybę tapti pasaulio lydere ir padidinti savo dalį pasaulio rinkose parodydama, kaip skaitmeninė transformacija, lyderystė
  bazinėse
  didelio poveikio ir kosmoso
  technologijose, perėjimas
  prie mažo anglies dioksido kiekio,
  žiedinės ekonomikos
  ir
  konkurencingumas gali vienas kitą papildyti panaudojant mokslo ir technologijų pažangumą
  .

bazinėse

technologijose, perėjimas

žiedinės ekonomikos

konkurencingumas gali vienas kitą papildyti panaudojant mokslo ir technologijų pažangumą

ES turi išskirtinę galimybę tapti pasaulio lydere ir padidinti savo dalį pasaulio rinkose parodydama, kaip skaitmeninė transformacija
  ir
  lyderystė
  bazinių
  didelio poveikio ir kosmoso
  technologijų srityje padeda šalinti kliūtis perėjimui
  prie
  ŠESD neišskiriančios ekonomikos, įskaitant
  mažo anglies dioksido kiekio
  technologijas ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo strategijas
  ,
  ekologija grindžiamą
  ir
  žiedinę ekonomiką, užtikrinant konkurencingumą ir visuomenės supratimą apie šias technologijas ir pažangą
  .

ir

bazinių

technologijų srityje padeda šalinti kliūtis perėjimui

ŠESD neišskiriančios ekonomikos, įskaitant

technologijas ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo strategijas

ekologija grindžiamą

žiedinę ekonomiką, užtikrinant konkurencingumą ir visuomenės supratimą apie šias technologijas ir pažangą

Siekiant įgyvendinti skaitmeninę, žiedinę, mažo anglies dioksido kiekio ir netaršią ekonomiką, reikalingi veiksmai ES lygmeniu dėl vertės grandinės sudėtingumo, sisteminio ir daugiadalykio technologijų pobūdžio bei didelių jų plėtros sąnaudų, taip pat dėl poreikio spręsti įvairius sektorius apimančias problemas. ES turi užtikrinti, kad visi pramonės dalyviai ir visuomenė plačiąja prasme galėtų pasinaudoti pažangiomis ir švariomis technologijomis bei skaitmeninimu. Nepakanka vien tik sukurti technologijas. Į pramonę orientuotos infrastruktūros, įskaitant bandomąsias linijas, sukurs sąlygas ES įmonėms, ypač MVĮ įdiegti šias technologijas ir pagerinti savo inovacijų veiksmingumą.

Siekiant įgyvendinti skaitmeninę, žiedinę, mažo anglies dioksido kiekio ir netaršią ekonomiką, reikalingi veiksmai ES lygmeniu dėl vertės grandinės sudėtingumo, sisteminio ir daugiadalykio technologijų pobūdžio bei didelių jų plėtros sąnaudų, taip pat dėl poreikio spręsti įvairius sektorius apimančias problemas. ES turi užtikrinti, kad visi pramonės dalyviai ir visuomenė plačiąja prasme galėtų pasinaudoti pažangiomis ir švariomis technologijomis bei skaitmeninimu. Nepakanka vien tik sukurti technologijas.
  Nauji tvarūs verslo modeliai,
  į pramonę orientuotos infrastruktūros, įskaitant bandomąsias linijas, sukurs sąlygas ES įmonėms, ypač MVĮ įdiegti šias technologijas ir pagerinti savo inovacijų veiksmingumą.
  Šiame kontekste kultūros ir kūrybos sektoriai taip pat atlieka svarbų vaidmenį kaip skaitmeninės transformacijos ir IRT grindžiamų inovacijų Europoje varomoji jėga.

Nauji tvarūs verslo modeliai,

Šiame kontekste kultūros ir kūrybos sektoriai taip pat atlieka svarbų vaidmenį kaip skaitmeninės transformacijos ir IRT grindžiamų inovacijų Europoje varomoji jėga.

Tvirtas pramonės indėlis tampa vis svarbesnis nustatant prioritetus ir plėtojant mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkes, didinant viešojo finansavimo sverto poveikį ir užtikrinant rezultatų panaudojimą. Visuomenės išreikštas supratimas ir pritarimas yra pagrindiniai sėkmės veiksniai, taip pat naujas pramonei aktualių įgūdžių ir standartizacijos darbotvarkės klausimas.

Todėl
  tvirtas pramonės indėlis tampa vis svarbesnis nustatant prioritetus ir plėtojant mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkes, didinant
  papildomo
  viešojo
  ir privačiojo
  finansavimo sverto poveikį ir užtikrinant rezultatų panaudojimą. Visuomenės išreikštas supratimas ir pritarimas yra pagrindiniai sėkmės veiksniai, taip pat naujas pramonei aktualių įgūdžių ir standartizacijos darbotvarkės klausimas.

Todėl

papildomo

ir privačiojo

Suderinus skaitmeninių, bazinių didelio poveikio ir kosmoso technologijų, taip pat tvaraus žaliavų tiekimo veiklą, bus galima taikyti sistemingesnį požiūrį ir pasiekti spartesnę bei išsamesnę skaitmeninę ir pramoninę transformaciją. Taip bus užtikrinta, kad moksliniai tyrimai ir inovacijos šiose srityse įsijungs į ES pramonės, skaitmeninimo, aplinkos apsaugos, energetikos ir klimato, žiedinės ekonomikos, žaliavų ir pažangiųjų medžiagų bei kosmoso politiką ir prisidės prie jos.

Suderinus skaitmeninių, bazinių didelio poveikio ir kosmoso technologijų, taip pat tvaraus žaliavų tiekimo veiklą, bus galima taikyti sistemingesnį požiūrį ir pasiekti spartesnę bei išsamesnę skaitmeninę ir pramoninę transformaciją. Taip bus užtikrinta, kad moksliniai tyrimai ir inovacijos šiose srityse įsijungs į ES pramonės, skaitmeninimo, aplinkos apsaugos, energetikos ir klimato,
  judumo,
  žiedinės ekonomikos, žaliavų ir pažangiųjų medžiagų bei kosmoso politiką ir prisidės prie jos.

judumo,

Papildomumas bus užtikrintas įgyvendinant veiksmus pagal Skaitmeninės Europos programą, kad būtų laikomasi abiejų programų ribų žymėjimo ir išvengta bet kokio dubliavimo.

Papildomumas bus užtikrintas įgyvendinant veiksmus pagal Skaitmeninės Europos programą, kad būtų laikomasi abiejų programų ribų žymėjimo ir išvengta bet kokio dubliavimo.

Šia veikla bus tiesiogiai prisidedama įgyvendinant toliau nurodytus darnaus vystymosi tikslus, visų pirma: 8-ojo DVT – deramas darbas ir ekonomikos augimas; 9-ojo DVT – pramonė, inovacijos ir infrastruktūra; 12-ojo DVT – atsakingas vartojimas ir gamyba; 13-ojo DVT – klimato politikos veiksmai.

Šia veikla bus tiesiogiai prisidedama įgyvendinant toliau nurodytus darnaus vystymosi tikslus, visų pirma: 8-ojo DVT – deramas darbas ir ekonomikos augimas; 9-ojo DVT – pramonė, inovacijos ir infrastruktūra; 12-ojo DVT – atsakingas vartojimas ir gamyba; 13-ojo DVT – klimato politikos veiksmai.

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.1 punktas

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.2.1. | Gamybos technologijos |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.2.1.

Gamybos technologijos

| 3.2.1. | Gamybos technologijos |
| --- | --- |

3.2.1.

Gamybos technologijos

Gamyba yra pagrindinis ES užimtumo ir klestėjimo veiksnys, sukuriantis daugiau kaip tris ketvirtadalius ES eksporto pasaulio mastu ir daugiau kaip 100 mln. tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų. Pagrindinis ES gamybos iššūkis yra
  konkurencingo
  išsaugojimas pasaulio mastu, naudojant pažangesnius
  ir
  labiau pritaikytus didelės pridėtinės vertės produktus. Kūrybiniai ir kultūriniai ištekliai bus labai svarbūs
  kuriant pridėtinę vertę
  .

konkurencingo

ir

kuriant pridėtinę vertę

Gamyba yra pagrindinis ES užimtumo ir klestėjimo veiksnys, sukuriantis daugiau kaip tris ketvirtadalius ES eksporto pasaulio mastu ir daugiau kaip 100 mln. tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų. Pagrindinis ES gamybos
  sektoriaus
  iššūkis yra
  konkurencingumo
  išsaugojimas pasaulio mastu, naudojant pažangesnius, labiau pritaikytus
  , energiją ir išteklius efektyviau vartojančius
  didelės pridėtinės vertės produktus
  , sumažinus jų anglies pėdsaką, įskaitant dėl jų atsirandančias atliekas ir taršą
  . Kūrybiniai ir kultūriniai ištekliai
  bei socialinių ir humanitarinių mokslų teikiamas supratimas apie technologijų ir žmonių santykį taip pat
  bus labai svarbūs
  siekiant šių tikslų
  .

sektoriaus

konkurencingumo

, energiją ir išteklius efektyviau vartojančius

, sumažinus jų anglies pėdsaką, įskaitant dėl jų atsirandančias atliekas ir taršą

bei socialinių ir humanitarinių mokslų teikiamas supratimas apie technologijų ir žmonių santykį taip pat

siekiant šių tikslų

Bendros kryptys

Bendros kryptys

| — | Pažangios gamybos technologijos, tokios kaip priedų gamyba, pramoninė robotika, žmogaus integruotos gamybos sistemos, taip pat skatinamos per ES į pramonę orientuotų infrastruktūrų tinklą; |
| --- | --- |

—

Pažangios gamybos technologijos, tokios kaip priedų gamyba, pramoninė robotika, žmogaus integruotos gamybos sistemos, taip pat skatinamos per ES į pramonę orientuotų infrastruktūrų tinklą;

| — | Pažangios gamybos technologijos, tokios kaip priedų gamyba,
  modeliavimas, simuliacijos,
  pramoninė
  automatizacija ir
  robotika, žmogaus integruotos gamybos sistemos, taip pat skatinamos per ES į pramonę orientuotų infrastruktūrų tinklą; |
| --- | --- |

—

Pažangios gamybos technologijos, tokios kaip priedų gamyba,
  modeliavimas, simuliacijos,
  pramoninė
  automatizacija ir
  robotika, žmogaus integruotos gamybos sistemos, taip pat skatinamos per ES į pramonę orientuotų infrastruktūrų tinklą;

modeliavimas, simuliacijos,

automatizacija ir

| — | proveržio inovacijos, vertės grandinėje naudojant įvairias didelio poveikio technologijas, pavyzdžiui, konvergencines technologijas, dirbtinį intelektą, duomenų analizę, pramoninius robotus, biologinę gamybą, pažangias baterijų technologijas; |
| --- | --- |

—

proveržio inovacijos, vertės grandinėje naudojant įvairias didelio poveikio technologijas, pavyzdžiui, konvergencines technologijas, dirbtinį intelektą, duomenų analizę, pramoninius robotus, biologinę gamybą, pažangias baterijų technologijas;

| — | proveržio inovacijos, vertės grandinėje naudojant įvairias didelio poveikio technologijas, pavyzdžiui, konvergencines technologijas, dirbtinį intelektą, duomenų analizę, pramoninius robotus,
  tvarią
  biologinę gamybą, pažangias baterijų technologijas; |
| --- | --- |

—

proveržio inovacijos, vertės grandinėje naudojant įvairias didelio poveikio technologijas, pavyzdžiui, konvergencines technologijas, dirbtinį intelektą, duomenų analizę, pramoninius robotus,
  tvarią
  biologinę gamybą, pažangias baterijų technologijas;

tvarią

| — | įgūdžiai ir darbo vietos, visiškai pritaikyti prie naujų technologijų, atitinkantys Europos socialines vertybes; |
| --- | --- |

—

įgūdžiai ir darbo vietos, visiškai pritaikyti prie naujų technologijų, atitinkantys Europos socialines vertybes;

| — | įgūdžiai ir darbo vietos, visiškai pritaikyti prie naujų technologijų,
  įskaitant ergonomiką, ir
  atitinkantys Europos socialines vertybes
  bei reikmes
  ; |
| --- | --- |

—

įgūdžiai ir darbo vietos, visiškai pritaikyti prie naujų technologijų,
  įskaitant ergonomiką, ir
  atitinkantys Europos socialines vertybes
  bei reikmes
  ;

įskaitant ergonomiką, ir

bei reikmes

| — | lankstūs, didelio tikslumo, pagrįsti nuline defektų galimybe ir
  atliekų negeneruojantys
  išmanūs įrenginiai bei pažangios gamybos sistemos, atitinkančios klientų poreikius; |
| --- | --- |

—

lankstūs, didelio tikslumo, pagrįsti nuline defektų galimybe ir
  atliekų negeneruojantys
  išmanūs įrenginiai bei pažangios gamybos sistemos, atitinkančios klientų poreikius;

atliekų negeneruojantys

| — | lankstūs, didelio tikslumo, pagrįsti nuline defektų galimybe
  , atliekų negeneruojantys
  ir
  efektyviai energiją vartojantys
  išmanūs įrenginiai bei pažangios gamybos sistemos, atitinkančios klientų poreikius; |
| --- | --- |

—

lankstūs, didelio tikslumo, pagrįsti nuline defektų galimybe
  , atliekų negeneruojantys
  ir
  efektyviai energiją vartojantys
  išmanūs įrenginiai bei pažangios gamybos sistemos, atitinkančios klientų poreikius;

, atliekų negeneruojantys

efektyviai energiją vartojantys

| — | pažangios inovacijos, diegiamos tyrinėjant statybos aikšteles, visiškai automatizuojant montavimą vietoje ir naudojant surenkamus komponentus. |
| --- | --- |

—

pažangios inovacijos, diegiamos tyrinėjant statybos aikšteles, visiškai automatizuojant montavimą vietoje ir naudojant surenkamus komponentus.

| — | pažangios inovacijos, diegiamos tyrinėjant statybos aikšteles, visiškai automatizuojant montavimą vietoje ir naudojant surenkamus komponentus. |
| --- | --- |

—

pažangios inovacijos, diegiamos tyrinėjant statybos aikšteles, visiškai automatizuojant montavimą vietoje ir naudojant surenkamus komponentus.

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.2 punkto 1 pastraipa

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.2 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekiant ES konkurencingumo, bus labai svarbu išlaikyti ir savarankiškai plėtoti esminių elektroninių technologijų, tokių kaip fotonikos ir mikroelektronikos bei nanoelektronikos, programinės įrangos ir sistemų svarius projektavimo ir gamybos pajėgumus
  bei
  juos integruoti, taip pat šioms paskirtims panaudoti pažangiąsias medžiagas. | Siekiant ES konkurencingumo, bus labai svarbu išlaikyti ir savarankiškai plėtoti esminių elektroninių technologijų, tokių kaip fotonikos ir mikroelektronikos bei nanoelektronikos, programinės įrangos ir sistemų svarius projektavimo ir gamybos pajėgumus, juos integruoti
  ir standartizuoti
  , taip pat šioms paskirtims panaudoti pažangiąsias medžiagas.
  Bazinėms didelio poveikio skaitmeninėms technologijoms tenka itin svarbus vaidmuo siekiant užpildyti atotrūkį tarp pažangiausių mokslinių tyrimų ir rinkas kuriančių inovacijų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Siekiant ES konkurencingumo, bus labai svarbu išlaikyti ir savarankiškai plėtoti esminių elektroninių technologijų, tokių kaip fotonikos ir mikroelektronikos bei nanoelektronikos, programinės įrangos ir sistemų svarius projektavimo ir gamybos pajėgumus
  bei
  juos integruoti, taip pat šioms paskirtims panaudoti pažangiąsias medžiagas.

bei

Siekiant ES konkurencingumo, bus labai svarbu išlaikyti ir savarankiškai plėtoti esminių elektroninių technologijų, tokių kaip fotonikos ir mikroelektronikos bei nanoelektronikos, programinės įrangos ir sistemų svarius projektavimo ir gamybos pajėgumus, juos integruoti
  ir standartizuoti
  , taip pat šioms paskirtims panaudoti pažangiąsias medžiagas.
  Bazinėms didelio poveikio skaitmeninėms technologijoms tenka itin svarbus vaidmuo siekiant užpildyti atotrūkį tarp pažangiausių mokslinių tyrimų ir rinkas kuriančių inovacijų.

ir standartizuoti

Bazinėms didelio poveikio skaitmeninėms technologijoms tenka itin svarbus vaidmuo siekiant užpildyti atotrūkį tarp pažangiausių mokslinių tyrimų ir rinkas kuriančių inovacijų.

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.2 punkto 2 pastraipa

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.2 punkto 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Nanoelektronikos projektavimo ir apdorojimo idėjos, atitinkančios skaitmeninės transformacijos specialiuosius reikalavimus ir pasaulinius uždavinius funkcionalumo,
  energijos suvartojimo
  ir integravimo prasme; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Nanoelektronikos projektavimo ir apdorojimo idėjos, atitinkančios skaitmeninės transformacijos specialiuosius reikalavimus ir pasaulinius uždavinius funkcionalumo,
  energijos suvartojimo
  ir integravimo prasme;

energijos suvartojimo

| — | Nanoelektronikos projektavimo ir apdorojimo idėjos, atitinkančios skaitmeninės transformacijos specialiuosius reikalavimus ir pasaulinius uždavinius
  našumo,
  funkcionalumo,
  dalijimosi energija bei vartojimo efektyvumo
  ir integravimo prasme; |
| --- | --- |

—

Nanoelektronikos projektavimo ir apdorojimo idėjos, atitinkančios skaitmeninės transformacijos specialiuosius reikalavimus ir pasaulinius uždavinius
  našumo,
  funkcionalumo,
  dalijimosi energija bei vartojimo efektyvumo
  ir integravimo prasme;

našumo,

dalijimosi energija bei vartojimo efektyvumo

| — | jutiklių technologijos ir jų integravimas į skaičiavimo vienetus kaip daiktų interneto įgyvendinimo priemonę, įskaitant lanksčių ir suderinamų medžiagų, skirtų žmogui
  patogiems
  sąveikaujantiems objektams, novatoriškus sprendimus; |
| --- | --- |

—

jutiklių technologijos ir jų integravimas į skaičiavimo vienetus kaip daiktų interneto įgyvendinimo priemonę, įskaitant lanksčių ir suderinamų medžiagų, skirtų žmogui
  patogiems
  sąveikaujantiems objektams, novatoriškus sprendimus;

patogiems

| — | jutiklių technologijos ir jų integravimas į skaičiavimo vienetus kaip daiktų interneto įgyvendinimo priemonę, įskaitant lanksčių ir suderinamų medžiagų, skirtų
  saugiems, patikimiems,
  žmogui
  ir aplinkai palankiems
  sąveikaujantiems objektams, novatoriškus sprendimus; |
| --- | --- |

—

jutiklių technologijos ir jų integravimas į skaičiavimo vienetus kaip daiktų interneto įgyvendinimo priemonę, įskaitant lanksčių ir suderinamų medžiagų, skirtų
  saugiems, patikimiems,
  žmogui
  ir aplinkai palankiems
  sąveikaujantiems objektams, novatoriškus sprendimus;

saugiems, patikimiems,

ir aplinkai palankiems

| — | technologijos, papildančios arba pakeičiančios nanoelektroniką, pvz., neuromorfiniai kompiuteriniai prietaisai, naudojantys dirbtinį intelektą, arba integruoti kvantiniai skaičiavimai; |
| --- | --- |

—

technologijos, papildančios arba pakeičiančios nanoelektroniką, pvz., neuromorfiniai kompiuteriniai prietaisai, naudojantys dirbtinį intelektą, arba integruoti kvantiniai skaičiavimai;

| — | technologijos, papildančios arba pakeičiančios nanoelektroniką, pvz., neuromorfiniai kompiuteriniai prietaisai, naudojantys dirbtinį intelektą, arba integruoti kvantiniai skaičiavimai; |
| --- | --- |

—

technologijos, papildančios arba pakeičiančios nanoelektroniką, pvz., neuromorfiniai kompiuteriniai prietaisai, naudojantys dirbtinį intelektą, arba integruoti kvantiniai skaičiavimai;

| — | kompiuterių architektūros ir mažos galios procesoriai daugeliui taikomųjų programų, įskaitant tinklo paribio kompiuteriją, pramonės skaitmeninimą, didelius duomenis ir debesies technologiją, išmaniąją energetiką ir susietąjį ir automatizuotą vairavimą; |
| --- | --- |

—

kompiuterių architektūros ir mažos galios procesoriai daugeliui taikomųjų programų, įskaitant tinklo paribio kompiuteriją, pramonės skaitmeninimą, didelius duomenis ir debesies technologiją, išmaniąją energetiką ir susietąjį ir automatizuotą vairavimą;

| — | kompiuterių architektūros ir mažos galios procesoriai daugeliui taikomųjų programų, įskaitant tinklo paribio kompiuteriją, pramonės skaitmeninimą,
  automatizavimą ir robotiką,
  didelius duomenis ir debesies technologiją, išmaniąją energetiką ir susietąjį ir automatizuotą vairavimą; |
| --- | --- |

—

kompiuterių architektūros ir mažos galios procesoriai daugeliui taikomųjų programų, įskaitant tinklo paribio kompiuteriją, pramonės skaitmeninimą,
  automatizavimą ir robotiką,
  didelius duomenis ir debesies technologiją, išmaniąją energetiką ir susietąjį ir automatizuotą vairavimą;

automatizavimą ir robotiką,

| — | kompiuterių aparatinės įrangos projektavimas, užtikrinantis patikimo vykdymo garantijas, su integruotomis įvesties / išvesties duomenų privatumo ir saugumo apsaugos priemonėmis bei tvarkymo instrukcijomis; |
| --- | --- |

—

kompiuterių aparatinės įrangos projektavimas, užtikrinantis patikimo vykdymo garantijas, su integruotomis įvesties / išvesties duomenų privatumo ir saugumo apsaugos priemonėmis bei tvarkymo instrukcijomis;

| — | kompiuterių aparatinės įrangos projektavimas, užtikrinantis patikimo vykdymo garantijas, su integruotomis įvesties / išvesties duomenų privatumo ir saugumo apsaugos priemonėmis bei tvarkymo instrukcijomis; |
| --- | --- |

—

kompiuterių aparatinės įrangos projektavimas, užtikrinantis patikimo vykdymo garantijas, su integruotomis įvesties / išvesties duomenų privatumo ir saugumo apsaugos priemonėmis bei tvarkymo instrukcijomis;

| — | fotonikos technologijos, suteikiančios taikomosioms programoms pažangų funkcionalumą ir našumą; |
| --- | --- |

—

fotonikos technologijos, suteikiančios taikomosioms programoms pažangų funkcionalumą ir našumą;

| — | fotonikos technologijos, suteikiančios taikomosioms programoms pažangų funkcionalumą
  , integravimą
  ir našumą; |
| --- | --- |

—

fotonikos technologijos, suteikiančios taikomosioms programoms pažangų funkcionalumą
  , integravimą
  ir našumą;

, integravimą

| — | sistemų inžinerijos technologijos, skirtos visiškai nepriklausomoms patikimoms taikomosioms programoms palaikyti, sąveikaujančios su fiziniu pasauliu, įskaitant pramonės ir saugumo kritinius domenus; |
| --- | --- |

—

sistemų inžinerijos technologijos, skirtos visiškai nepriklausomoms patikimoms taikomosioms programoms palaikyti, sąveikaujančios su fiziniu pasauliu, įskaitant pramonės ir saugumo kritinius domenus;

| — | sistemų inžinerijos technologijos, skirtos visiškai nepriklausomoms patikimoms taikomosioms programoms palaikyti, sąveikaujančios su fiziniu pasauliu, įskaitant pramonės ir saugumo kritinius domenus; |
| --- | --- |

—

sistemų inžinerijos technologijos, skirtos visiškai nepriklausomoms patikimoms taikomosioms programoms palaikyti, sąveikaujančios su fiziniu pasauliu, įskaitant pramonės ir saugumo kritinius domenus;

| — | programinės įrangos technologijos, gerinančios
  programinės
  įrangos kokybę, saugumą ir patikimumą bei patobulintą tarnavimo laiką, didinančios kūrimo našumą ir papildančios programinę įrangą integruotu dirbtiniu intelektu bei atsparumu; |
| --- | --- |

—

programinės įrangos technologijos, gerinančios
  programinės
  įrangos kokybę, saugumą ir patikimumą bei patobulintą tarnavimo laiką, didinančios kūrimo našumą ir papildančios programinę įrangą integruotu dirbtiniu intelektu bei atsparumu;

programinės

| — | programinės
  ir aparatinės
  įrangos technologijos, gerinančios įrangos kokybę, saugumą ir patikimumą bei patobulintą tarnavimo laiką, didinančios kūrimo našumą
  ir sąveikumą
  ir papildančios programinę įrangą integruotu dirbtiniu intelektu bei atsparumu; |
| --- | --- |

—

programinės
  ir aparatinės
  įrangos technologijos, gerinančios įrangos kokybę, saugumą ir patikimumą bei patobulintą tarnavimo laiką, didinančios kūrimo našumą
  ir sąveikumą
  ir papildančios programinę įrangą integruotu dirbtiniu intelektu bei atsparumu;

ir aparatinės

ir sąveikumą

| — | naujos technologijos, kurios išplečia skaitmenines technologijas ir panaikina atotrūkį tarp mokslinių tyrimų sąvokų įrodymų ir pramonės tinkamumo atitinkamoms rinkoms. |
| --- | --- |

—

naujos technologijos, kurios išplečia skaitmenines technologijas ir panaikina atotrūkį tarp mokslinių tyrimų sąvokų įrodymų ir pramonės tinkamumo atitinkamoms rinkoms.

| — | naujos technologijos, kurios išplečia skaitmenines technologijas ir panaikina atotrūkį tarp mokslinių tyrimų sąvokų įrodymų ir pramonės tinkamumo atitinkamoms rinkoms; |
| --- | --- |

—

naujos technologijos, kurios išplečia skaitmenines technologijas ir panaikina atotrūkį tarp mokslinių tyrimų sąvokų įrodymų ir pramonės tinkamumo atitinkamoms rinkoms;

| — | skaitmeninės technologijos, skirtos kultūros ir kūrybos sektoriams, įskaitant garso ir vaizdo sektorius, archyvus, bibliotekas ir leidybą, siekiant kurti naujas priemones, suteikiančias prieigą prie skaitmeninio turinio, padedančias jį naudoti ir išsaugoti; |
| --- | --- |

—

skaitmeninės technologijos, skirtos kultūros ir kūrybos sektoriams, įskaitant garso ir vaizdo sektorius, archyvus, bibliotekas ir leidybą, siekiant kurti naujas priemones, suteikiančias prieigą prie skaitmeninio turinio, padedančias jį naudoti ir išsaugoti;

skaitmeninės technologijos, skirtos kultūros ir kūrybos sektoriams, įskaitant garso ir vaizdo sektorius, archyvus, bibliotekas ir leidybą, siekiant kurti naujas priemones, suteikiančias prieigą prie skaitmeninio turinio, padedančias jį naudoti ir išsaugoti;

| — | naujų su ekologinėmis inovacijomis susijusių verslo modelių kūrimas ir alternatyvios efektyviai išteklius ir energiją naudojančios gamybos plėtojimas. |
| --- | --- |

—

naujų su ekologinėmis inovacijomis susijusių verslo modelių kūrimas ir alternatyvios efektyviai išteklius ir energiją naudojančios gamybos plėtojimas.

naujų su ekologinėmis inovacijomis susijusių verslo modelių kūrimas ir alternatyvios efektyviai išteklius ir energiją naudojančios gamybos plėtojimas.

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.3 punkto 1 pastraipa

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.3 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| šios medžiagos sudaro 20 proc. ES pramonės bazės ir yra beveik visų žaliavų transformacijos vertės grandinių pagrindas. Siekdama išlikti konkurencinga ir patenkinti piliečių tvarių, saugių ir pažangiųjų medžiagų poreikius, ES privalo pagerinti medžiagų perdirbamumą, sumažinti anglies ir aplinkosauginį pėdsaką bei skatinti įvairius sektorius apimančias pramonės inovacijas, remdama naujas programas visuose pramonės sektoriuose. | šios medžiagos sudaro 20 proc. ES pramonės bazės ir yra beveik visų žaliavų transformacijos vertės grandinių pagrindas. Siekdama išlikti konkurencinga ir patenkinti piliečių tvarių, saugių ir pažangiųjų medžiagų
  , įskaitant ekologiškas alternatyvas,
  poreikius, ES privalo pagerinti medžiagų
  patvarumą, tinkamumą pakartotiniam naudojimui,
  perdirbamumą, sumažinti anglies ir aplinkosauginį pėdsaką bei skatinti įvairius sektorius apimančias pramonės inovacijas, remdama naujas programas
  ir standartizaciją
  visuose pramonės sektoriuose. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

šios medžiagos sudaro 20 proc. ES pramonės bazės ir yra beveik visų žaliavų transformacijos vertės grandinių pagrindas. Siekdama išlikti konkurencinga ir patenkinti piliečių tvarių, saugių ir pažangiųjų medžiagų poreikius, ES privalo pagerinti medžiagų perdirbamumą, sumažinti anglies ir aplinkosauginį pėdsaką bei skatinti įvairius sektorius apimančias pramonės inovacijas, remdama naujas programas visuose pramonės sektoriuose.

šios medžiagos sudaro 20 proc. ES pramonės bazės ir yra beveik visų žaliavų transformacijos vertės grandinių pagrindas. Siekdama išlikti konkurencinga ir patenkinti piliečių tvarių, saugių ir pažangiųjų medžiagų
  , įskaitant ekologiškas alternatyvas,
  poreikius, ES privalo pagerinti medžiagų
  patvarumą, tinkamumą pakartotiniam naudojimui,
  perdirbamumą, sumažinti anglies ir aplinkosauginį pėdsaką bei skatinti įvairius sektorius apimančias pramonės inovacijas, remdama naujas programas
  ir standartizaciją
  visuose pramonės sektoriuose.

, įskaitant ekologiškas alternatyvas,

patvarumą, tinkamumą pakartotiniam naudojimui,

ir standartizaciją

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.3 punkto 2 pastraipa

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.3 punkto 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendros kryptys | Bendros kryptys |
| — | Medžiagos (įskaitant plastiką, biologines medžiagas, nanomedžiagas, dvimates medžiagas, išmaniąsias ir daugiasluoksnes medžiagas), sukurtas panaudojant naujas savybes ir funkcinius pranašumus ir atitinkančias reglamentuojančius reikalavimus (tačiau nesukeliančias papildomo aplinkosauginio spaudimo jas gaminant, naudojant ar baigus eksploatuoti); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Bendros kryptys

Bendros kryptys

—

Medžiagos (įskaitant plastiką, biologines medžiagas, nanomedžiagas, dvimates medžiagas, išmaniąsias ir daugiasluoksnes medžiagas), sukurtas panaudojant naujas savybes ir funkcinius pranašumus ir atitinkančias reglamentuojančius reikalavimus (tačiau nesukeliančias papildomo aplinkosauginio spaudimo jas gaminant, naudojant ar baigus eksploatuoti);

| — | Medžiagos (įskaitant plastiką,
  bioplastiką,
  biologines medžiagas, nanomedžiagas, dvimates medžiagas, išmaniąsias ir daugiasluoksnes medžiagas), sukurtas panaudojant naujas savybes ir funkcinius pranašumus ir atitinkančias reglamentuojančius reikalavimus (tačiau nesukeliančias papildomo aplinkosauginio spaudimo
  ir neigiamo išorinio poveikio
  jas gaminant, naudojant ar baigus eksploatuoti); |
| --- | --- |

—

Medžiagos (įskaitant plastiką,
  bioplastiką,
  biologines medžiagas, nanomedžiagas, dvimates medžiagas, išmaniąsias ir daugiasluoksnes medžiagas), sukurtas panaudojant naujas savybes ir funkcinius pranašumus ir atitinkančias reglamentuojančius reikalavimus (tačiau nesukeliančias papildomo aplinkosauginio spaudimo
  ir neigiamo išorinio poveikio
  jas gaminant, naudojant ar baigus eksploatuoti);

bioplastiką,

ir neigiamo išorinio poveikio

| — | integruoti medžiagų procesai ir gamyba, laikantis į klientą orientuoto ir etiško požiūrio, įskaitant išankstines normines priemones ir gyvavimo ciklo vertinimą, žaliavų tiekimą ir valdymą, patvarumą, kartotinį panaudojimą ir perdirbimą, saugą, rizikos įvertinimą ir valdymą; |
| --- | --- |

—

integruoti medžiagų procesai ir gamyba, laikantis į klientą orientuoto ir etiško požiūrio, įskaitant išankstines normines priemones ir gyvavimo ciklo vertinimą, žaliavų tiekimą ir valdymą, patvarumą, kartotinį panaudojimą ir perdirbimą, saugą, rizikos įvertinimą ir valdymą;

| — | integruoti medžiagų procesai ir gamyba, laikantis į klientą orientuoto ir etiško požiūrio, įskaitant išankstines normines priemones ir gyvavimo ciklo vertinimą,
  tvarų
  žaliavų tiekimą ir valdymą, patvarumą, kartotinį panaudojimą ir perdirbimą, saugą, rizikos įvertinimą ir valdymą; |
| --- | --- |

—

integruoti medžiagų procesai ir gamyba, laikantis į klientą orientuoto ir etiško požiūrio, įskaitant išankstines normines priemones ir gyvavimo ciklo vertinimą,
  tvarų
  žaliavų tiekimą ir valdymą, patvarumą, kartotinį panaudojimą ir perdirbimą, saugą, rizikos įvertinimą ir valdymą;

tvarų

| — | medžiagų įgyvendinimo priemonės, tokios kaip apibūdinimas (pvz., kokybės užtikrinimas), modeliavimas, bandomasis paleidimas ir apimčių didinimas; |
| --- | --- |

—

medžiagų įgyvendinimo priemonės, tokios kaip apibūdinimas (pvz., kokybės užtikrinimas), modeliavimas, bandomasis paleidimas ir apimčių didinimas;

| — | medžiagų įgyvendinimo priemonės, tokios kaip apibūdinimas (pvz., kokybės užtikrinimas), modeliavimas, bandomasis paleidimas ir apimčių didinimas; |
| --- | --- |

—

medžiagų įgyvendinimo priemonės, tokios kaip apibūdinimas (pvz., kokybės užtikrinimas), modeliavimas, bandomasis paleidimas ir apimčių didinimas;

| — | ES technologijų infrastruktūros inovacijų
  ekosistemos

   (16),
  numatytos išskirtos
  kaip
  prioritetai sutartyse
  su valstybėmis narėmis,
  kurios teikia
  paslaugas, siekiant paspartinti technologijų transformaciją ir panaudojimą ES pramonėje, ypač MVĮ; tai apims visas pagrindines technologijas, reikalingas įgyvendinti inovacijas medžiagų srityje; |
| --- | --- |

—

ES technologijų infrastruktūros inovacijų
  ekosistemos

   (16),
  numatytos išskirtos
  kaip
  prioritetai sutartyse
  su valstybėmis narėmis,
  kurios teikia
  paslaugas, siekiant paspartinti technologijų transformaciją ir panaudojimą ES pramonėje, ypač MVĮ; tai apims visas pagrindines technologijas, reikalingas įgyvendinti inovacijas medžiagų srityje;

ekosistemos

16

numatytos išskirtos

prioritetai sutartyse

kurios teikia

| — | ES
  mokslinių tyrimų ir
  technologijų infrastruktūros inovacijų
  tinklas

   (16),
  nurodytas ir išskirtas
  kaip
  prioritetas susitarus
  su valstybėmis narėmis
  ir atsižvelgiant į ESFRI veiksmų planą
  ,
  pagal kurį numatyta teikti
  paslaugas, siekiant paspartinti technologijų transformaciją ir panaudojimą ES pramonėje, ypač MVĮ; tai apims visas pagrindines technologijas, reikalingas įgyvendinti inovacijas medžiagų srityje; |
| --- | --- |

—

ES
  mokslinių tyrimų ir
  technologijų infrastruktūros inovacijų
  tinklas

   (16),
  nurodytas ir išskirtas
  kaip
  prioritetas susitarus
  su valstybėmis narėmis
  ir atsižvelgiant į ESFRI veiksmų planą
  ,
  pagal kurį numatyta teikti
  paslaugas, siekiant paspartinti technologijų transformaciją ir panaudojimą ES pramonėje, ypač MVĮ; tai apims visas pagrindines technologijas, reikalingas įgyvendinti inovacijas medžiagų srityje;

mokslinių tyrimų ir

tinklas

16

nurodytas ir išskirtas

prioritetas susitarus

ir atsižvelgiant į ESFRI veiksmų planą

pagal kurį numatyta teikti

| — | pažangiųjų medžiagų ir kitų bazinių didelio poveikio technologijų ateities ar naujų tendencijų analizė; |
| --- | --- |

—

pažangiųjų medžiagų ir kitų bazinių didelio poveikio technologijų ateities ar naujų tendencijų analizė;

| — | pažangiųjų medžiagų ir kitų bazinių didelio poveikio technologijų ateities ar naujų tendencijų analizė; |
| --- | --- |

—

pažangiųjų medžiagų ir kitų bazinių didelio poveikio technologijų ateities ar naujų tendencijų analizė;

| — | sprendimai, pagrįsti projektu, architektūra ir bendruoju kūrybiškumu, taikant reikšmingą orientavimą į vartotoją, siekiant pridėtinės vertės pramonės sektoriams ir kūrybinės pramonės šakoms. |
| --- | --- |

—

sprendimai, pagrįsti projektu, architektūra ir bendruoju kūrybiškumu, taikant reikšmingą orientavimą į vartotoją, siekiant pridėtinės vertės pramonės sektoriams ir kūrybinės pramonės šakoms.

| — | sprendimai, pagrįsti projektu, architektūra ir bendruoju kūrybiškumu, taikant reikšmingą orientavimą į vartotoją, siekiant pridėtinės vertės pramonės sektoriams ir kūrybinės pramonės šakoms
  , įskaitant mados pramonę
  . |
| --- | --- |

—

sprendimai, pagrįsti projektu, architektūra ir bendruoju kūrybiškumu, taikant reikšmingą orientavimą į vartotoją, siekiant pridėtinės vertės pramonės sektoriams ir kūrybinės pramonės šakoms
  , įskaitant mados pramonę
  .

, įskaitant mados pramonę

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.4 punkto 1 pastraipa

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.4 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Viena iš didžiųjų tendencijų yra objekto ir prietaiso intelektinimas. Dirbtinį intelektą (angl. santrumpa – AI) kuriantys bei robotikos ir kitų sričių taikomąsias programas plėtojantys tyrėjai ir novatoriai bus pagrindiniai ateities ekonomikos ir našumo augimo varikliai. Daugelyje sektorių, įskaitant sveikatos apsaugą, gamybą, statybą ir ūkininkavimą, šios bazinės didelio poveikio technologijos bus naudojamos ir toliau plėtojamos, įgyvendinant kitas bendrosios programos dalis. Vykdant plėtrą reikia užtikrinti dirbtiniu intelektu pagrįstu taikmenų saugą, įvertinti riziką ir sumažinti galimybę jomis naudotis piktiems kėslams ir nenumatytą diskriminaciją pagal lytį ar rasę. Taip pat reikia užtikrinti, kad dirbtinis intelektas būtų plėtojamas laikantis ES vertybes ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją atitinkančios sistemos. | Viena iš didžiųjų tendencijų yra objekto ir prietaiso intelektinimas. Dirbtinį intelektą (angl. santrumpa – AI) kuriantys bei robotikos ir kitų sričių taikomąsias programas plėtojantys tyrėjai ir novatoriai bus pagrindiniai ateities ekonomikos ir našumo augimo varikliai. Daugelyje sektorių, įskaitant sveikatos apsaugą,
  transportą,
  gamybą, statybą ir ūkininkavimą, šios bazinės didelio poveikio technologijos bus naudojamos ir toliau plėtojamos, įgyvendinant kitas bendrosios programos dalis. Vykdant plėtrą reikia užtikrinti dirbtiniu intelektu pagrįstu taikmenų saugą, įvertinti
  jų keliamą
  riziką ir sumažinti galimybę jomis naudotis piktiems kėslams ir nenumatytą diskriminaciją pagal lytį ar rasę. Taip pat reikia užtikrinti, kad dirbtinis intelektas būtų plėtojamas laikantis ES vertybes ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją atitinkančios
  etikos
  sistemos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Viena iš didžiųjų tendencijų yra objekto ir prietaiso intelektinimas. Dirbtinį intelektą (angl. santrumpa – AI) kuriantys bei robotikos ir kitų sričių taikomąsias programas plėtojantys tyrėjai ir novatoriai bus pagrindiniai ateities ekonomikos ir našumo augimo varikliai. Daugelyje sektorių, įskaitant sveikatos apsaugą, gamybą, statybą ir ūkininkavimą, šios bazinės didelio poveikio technologijos bus naudojamos ir toliau plėtojamos, įgyvendinant kitas bendrosios programos dalis. Vykdant plėtrą reikia užtikrinti dirbtiniu intelektu pagrįstu taikmenų saugą, įvertinti riziką ir sumažinti galimybę jomis naudotis piktiems kėslams ir nenumatytą diskriminaciją pagal lytį ar rasę. Taip pat reikia užtikrinti, kad dirbtinis intelektas būtų plėtojamas laikantis ES vertybes ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją atitinkančios sistemos.

Viena iš didžiųjų tendencijų yra objekto ir prietaiso intelektinimas. Dirbtinį intelektą (angl. santrumpa – AI) kuriantys bei robotikos ir kitų sričių taikomąsias programas plėtojantys tyrėjai ir novatoriai bus pagrindiniai ateities ekonomikos ir našumo augimo varikliai. Daugelyje sektorių, įskaitant sveikatos apsaugą,
  transportą,
  gamybą, statybą ir ūkininkavimą, šios bazinės didelio poveikio technologijos bus naudojamos ir toliau plėtojamos, įgyvendinant kitas bendrosios programos dalis. Vykdant plėtrą reikia užtikrinti dirbtiniu intelektu pagrįstu taikmenų saugą, įvertinti
  jų keliamą
  riziką ir sumažinti galimybę jomis naudotis piktiems kėslams ir nenumatytą diskriminaciją pagal lytį ar rasę. Taip pat reikia užtikrinti, kad dirbtinis intelektas būtų plėtojamas laikantis ES vertybes ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją atitinkančios
  etikos
  sistemos.

transportą,

jų keliamą

etikos

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.4 punkto 2 pastraipos 4 įtrauka

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.4 punkto 2 pastraipos 4 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | dirbtinio intelekto kompetencijos centrų visoje Europoje mokslinių tyrimų kompetencijų kūrimas ir jungimas į tinklą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

dirbtinio intelekto kompetencijos centrų visoje Europoje mokslinių tyrimų kompetencijų kūrimas ir jungimas į tinklą;

| — | dirbtinio intelekto kompetencijos centrų visoje Europoje mokslinių tyrimų
  ir inovacijų
  kompetencijų kūrimas ir jungimas į tinklą; |
| --- | --- |

—

dirbtinio intelekto kompetencijos centrų visoje Europoje mokslinių tyrimų
  ir inovacijų
  kompetencijų kūrimas ir jungimas į tinklą;

ir inovacijų

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.5 punkto 1 pastraipa

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.5 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Internetas tapo pagrindine visų mūsų ekonomikos ir visuomenės sektorių skaitmeninės transformacijos priemone. ES reikia pasinaudoti galimybe paversti naujos kartos internetą į žmogų
  orientuotą
  ekosistema,
  atitinkančią
  mūsų
  socialines
  ir
  etines vertybes
  . Investicijos į naujos kartos interneto technologijas ir programinę įrangą pagerins ES
  pramonės
  konkurencingumą pasaulio ekonomikos mastu. Optimizuojant šią galimybę ES lygmeniu
  bus reikalingas
  didelio masto suinteresuotųjų šalių
  bendradarbiavimas
  . | Internetas tapo pagrindine visų mūsų ekonomikos ir visuomenės sektorių skaitmeninės transformacijos priemone. ES reikia pasinaudoti galimybe paversti naujos kartos internetą į žmogų
  orientuota
  ekosistema,
  o technologijų vystymą orientuoti į prieinamų, saugių ir patikimų tinklų paslaugų kūrimą, paisant
  mūsų
  socialinių
  ir
  etinių vertybių
  . Investicijos į naujos kartos interneto technologijas ir programinę įrangą pagerins ES konkurencingumą pasaulio ekonomikos mastu. Optimizuojant šią galimybę ES lygmeniu
  reikės užtikrinti
  didelio masto suinteresuotųjų šalių
  bendradarbiavimą ir kurti Europos ir tarptautinius standartus
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Internetas tapo pagrindine visų mūsų ekonomikos ir visuomenės sektorių skaitmeninės transformacijos priemone. ES reikia pasinaudoti galimybe paversti naujos kartos internetą į žmogų
  orientuotą
  ekosistema,
  atitinkančią
  mūsų
  socialines
  ir
  etines vertybes
  . Investicijos į naujos kartos interneto technologijas ir programinę įrangą pagerins ES
  pramonės
  konkurencingumą pasaulio ekonomikos mastu. Optimizuojant šią galimybę ES lygmeniu
  bus reikalingas
  didelio masto suinteresuotųjų šalių
  bendradarbiavimas
  .

orientuotą

atitinkančią

socialines

etines vertybes

pramonės

bus reikalingas

bendradarbiavimas

Internetas tapo pagrindine visų mūsų ekonomikos ir visuomenės sektorių skaitmeninės transformacijos priemone. ES reikia pasinaudoti galimybe paversti naujos kartos internetą į žmogų
  orientuota
  ekosistema,
  o technologijų vystymą orientuoti į prieinamų, saugių ir patikimų tinklų paslaugų kūrimą, paisant
  mūsų
  socialinių
  ir
  etinių vertybių
  . Investicijos į naujos kartos interneto technologijas ir programinę įrangą pagerins ES konkurencingumą pasaulio ekonomikos mastu. Optimizuojant šią galimybę ES lygmeniu
  reikės užtikrinti
  didelio masto suinteresuotųjų šalių
  bendradarbiavimą ir kurti Europos ir tarptautinius standartus
  .

orientuota

o technologijų vystymą orientuoti į prieinamų, saugių ir patikimų tinklų paslaugų kūrimą, paisant

socialinių

etinių vertybių

reikės užtikrinti

bendradarbiavimą ir kurti Europos ir tarptautinius standartus

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.5 punkto 2 pastraipa

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.5 punkto 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendros kryptys | Bendros kryptys |
| — | Patikimų ir energiją taupančių pažangaus tinklo ir paslaugų infrastruktūrų technologijos ir sistemos (5G junglumas, programine įranga
  pagrįstos infrastruktūros
  , daiktų internetas, debesų
  infrastruktūros
  ,
  išmanūs
  debesys), leidžiančios realiuoju laiku naudotis virtualizacija ir decentralizuotu valdymu (itin greitas ir lankstus radijas, tinklo paribio kompiuterija,
  blokų grandinės
  , bendri kontekstai ir žinios); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Bendros kryptys

Bendros kryptys

—

Patikimų ir energiją taupančių pažangaus tinklo ir paslaugų infrastruktūrų technologijos ir sistemos (5G junglumas, programine įranga
  pagrįstos infrastruktūros
  , daiktų internetas, debesų
  infrastruktūros
  ,
  išmanūs
  debesys), leidžiančios realiuoju laiku naudotis virtualizacija ir decentralizuotu valdymu (itin greitas ir lankstus radijas, tinklo paribio kompiuterija,
  blokų grandinės
  , bendri kontekstai ir žinios);

pagrįstos infrastruktūros

infrastruktūros

išmanūs

blokų grandinės

| — | Patikimų ir energiją taupančių pažangaus tinklo ir paslaugų infrastruktūrų technologijos ir sistemos (5G junglumas, programine įranga
  pagrįsta infrastruktūra
  , daiktų internetas, debesų
  infrastruktūra
  ,
  išmanieji
  debesys), leidžiančios realiuoju laiku naudotis virtualizacija ir decentralizuotu valdymu (itin greitas ir lankstus radijas, tinklo paribio kompiuterija,
  kriptografija grindžiamos technologijos, paskirstytieji registrai
  , bendri kontekstai ir žinios); |
| --- | --- |

—

Patikimų ir energiją taupančių pažangaus tinklo ir paslaugų infrastruktūrų technologijos ir sistemos (5G junglumas, programine įranga
  pagrįsta infrastruktūra
  , daiktų internetas, debesų
  infrastruktūra
  ,
  išmanieji
  debesys), leidžiančios realiuoju laiku naudotis virtualizacija ir decentralizuotu valdymu (itin greitas ir lankstus radijas, tinklo paribio kompiuterija,
  kriptografija grindžiamos technologijos, paskirstytieji registrai
  , bendri kontekstai ir žinios);

pagrįsta infrastruktūra

infrastruktūra

išmanieji

kriptografija grindžiamos technologijos, paskirstytieji registrai

| — | naujos kartos interneto programos ir paslaugos vartotojams, pramonei ir visuomenei, pagrįstos pasitikėjimu, sąveika, geresne duomenų naudotojų kontrole, skaidria prieigos kalba, naujomis daugialypės terpės sąveikos koncepcijomis, visa apimančia ir labai individualizuota prieiga prie objektų, informacijos ir turinio, įskaitant įkyrią ir patikimą žiniasklaidą, socialinę žiniasklaidą ir socialinius tinklus; |
| --- | --- |

—

naujos kartos interneto programos ir paslaugos vartotojams, pramonei ir visuomenei, pagrįstos pasitikėjimu, sąveika, geresne duomenų naudotojų kontrole, skaidria prieigos kalba, naujomis daugialypės terpės sąveikos koncepcijomis, visa apimančia ir labai individualizuota prieiga prie objektų, informacijos ir turinio, įskaitant įkyrią ir patikimą žiniasklaidą, socialinę žiniasklaidą ir socialinius tinklus;

| — | naujos kartos interneto programos ir paslaugos vartotojams, pramonei ir visuomenei, pagrįstos pasitikėjimu, sąveika,
  jungiamuoju ryšiu,
  geresne duomenų naudotojų kontrole, skaidria prieigos kalba, naujomis daugialypės terpės sąveikos koncepcijomis, visa apimančia ir labai individualizuota prieiga prie objektų, informacijos ir turinio, įskaitant įkyrią ir patikimą žiniasklaidą, socialinę žiniasklaidą ir socialinius tinklus
  , taip pat naudojant bendrą infrastruktūrą sudaromų saugių sandorių ir teikiamų paslaugų sprendimus
  ; |
| --- | --- |

—

naujos kartos interneto programos ir paslaugos vartotojams, pramonei ir visuomenei, pagrįstos pasitikėjimu, sąveika,
  jungiamuoju ryšiu,
  geresne duomenų naudotojų kontrole, skaidria prieigos kalba, naujomis daugialypės terpės sąveikos koncepcijomis, visa apimančia ir labai individualizuota prieiga prie objektų, informacijos ir turinio, įskaitant įkyrią ir patikimą žiniasklaidą, socialinę žiniasklaidą ir socialinius tinklus
  , taip pat naudojant bendrą infrastruktūrą sudaromų saugių sandorių ir teikiamų paslaugų sprendimus
  ;

jungiamuoju ryšiu,

, taip pat naudojant bendrą infrastruktūrą sudaromų saugių sandorių ir teikiamų paslaugų sprendimus

| — | programinės įrangos pagrindu veikianti tarpinė programinė įranga, įskaitant paskirstytąjį registrą, veikiantį itin plačioje aplinkoje, kuri palengvina duomenų žemėlapių sudarymą ir duomenų perdavimą tarp hibridinių infrastruktūrų su būdinga duomenų apsauga, integruoja dirbtinį intelektą, duomenų analizę, apsaugą ir kontrolę interneto programose ir paslaugose, kurios teikiamos laisvo duomenų ir žinių srauto pagrindu. |
| --- | --- |

—

programinės įrangos pagrindu veikianti tarpinė programinė įranga, įskaitant paskirstytąjį registrą, veikiantį itin plačioje aplinkoje, kuri palengvina duomenų žemėlapių sudarymą ir duomenų perdavimą tarp hibridinių infrastruktūrų su būdinga duomenų apsauga, integruoja dirbtinį intelektą, duomenų analizę, apsaugą ir kontrolę interneto programose ir paslaugose, kurios teikiamos laisvo duomenų ir žinių srauto pagrindu.

| — | programinės įrangos pagrindu veikianti tarpinė programinė įranga, įskaitant paskirstytąjį registrą, veikiantį itin plačioje aplinkoje, kuri palengvina duomenų žemėlapių sudarymą ir duomenų perdavimą tarp hibridinių infrastruktūrų su būdinga duomenų apsauga, integruoja dirbtinį intelektą, duomenų analizę, apsaugą ir kontrolę interneto programose ir paslaugose, kurios teikiamos laisvo duomenų ir žinių srauto pagrindu; |
| --- | --- |

—

programinės įrangos pagrindu veikianti tarpinė programinė įranga, įskaitant paskirstytąjį registrą, veikiantį itin plačioje aplinkoje, kuri palengvina duomenų žemėlapių sudarymą ir duomenų perdavimą tarp hibridinių infrastruktūrų su būdinga duomenų apsauga, integruoja dirbtinį intelektą, duomenų analizę, apsaugą ir kontrolę interneto programose ir paslaugose, kurios teikiamos laisvo duomenų ir žinių srauto pagrindu;

| — | visuomenei ir pramonei skirtų taikomųjų programų sistemų integravimo sistemos technologijos ir priemonės siekiant užtikrinti plėtojamą, veiksmingą ir patikimą tinklų veikimą, tinkamą masiniam paslaugų diegimui. |
| --- | --- |

—

visuomenei ir pramonei skirtų taikomųjų programų sistemų integravimo sistemos technologijos ir priemonės siekiant užtikrinti plėtojamą, veiksmingą ir patikimą tinklų veikimą, tinkamą masiniam paslaugų diegimui.

visuomenei ir pramonei skirtų taikomųjų programų sistemų integravimo sistemos technologijos ir priemonės siekiant užtikrinti plėtojamą, veiksmingą ir patikimą tinklų veikimą, tinkamą masiniam paslaugų diegimui.

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.6 punkto 2 pastraipa

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.6 punkto 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendros kryptys | Bendros kryptys |
| — | Itin našus skaičiavimas (angl. santrumpa – HPC): naujos kartos aukštesnio kompiuterinio našumo
  technologijos
  ir
  sistemos
  (pvz., mažo galingumo
  mikroprocesoriai
  ,
  programinė įranga
  , sistemos
  integravimas
  ); algoritmai, kodai ir programos, analitinės priemonės ir bandymo stendai; pramoniniai bandomieji bandymo stendai ir paslaugos; palaikantys pasaulinio lygio itin našaus skaičiavimo infrastruktūros, įskaitant pirmąją ES hibridinę itin našaus skaičiavimo / kvantinio skaičiavimo infrastruktūrą, tyrimai ir inovacijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Bendros kryptys

Bendros kryptys

—

Itin našus skaičiavimas (angl. santrumpa – HPC): naujos kartos aukštesnio kompiuterinio našumo
  technologijos
  ir
  sistemos
  (pvz., mažo galingumo
  mikroprocesoriai
  ,
  programinė įranga
  , sistemos
  integravimas
  ); algoritmai, kodai ir programos, analitinės priemonės ir bandymo stendai; pramoniniai bandomieji bandymo stendai ir paslaugos; palaikantys pasaulinio lygio itin našaus skaičiavimo infrastruktūros, įskaitant pirmąją ES hibridinę itin našaus skaičiavimo / kvantinio skaičiavimo infrastruktūrą, tyrimai ir inovacijos;

technologijos

sistemos

mikroprocesoriai

programinė įranga

integravimas

| — | Itin našus skaičiavimas (angl. santrumpa – HPC): naujos kartos aukštesnio kompiuterinio našumo
  technologijų
  ir
  sistemų
  (pvz., mažo galingumo
  mikroprocesorių
  ,
  programinės įrangos
  , sistemos
  integravimo
  )
  kūrimas
  ;
  speciali aparatinė įranga,
  algoritmai, kodai ir programos, analitinės priemonės ir bandymo stendai; pramoniniai bandomieji bandymo stendai ir paslaugos; palaikantys pasaulinio lygio itin našaus skaičiavimo infrastruktūros, įskaitant pirmąją ES hibridinę itin našaus skaičiavimo / kvantinio skaičiavimo infrastruktūrą, tyrimai ir inovacijos; |
| --- | --- |

—

Itin našus skaičiavimas (angl. santrumpa – HPC): naujos kartos aukštesnio kompiuterinio našumo
  technologijų
  ir
  sistemų
  (pvz., mažo galingumo
  mikroprocesorių
  ,
  programinės įrangos
  , sistemos
  integravimo
  )
  kūrimas
  ;
  speciali aparatinė įranga,
  algoritmai, kodai ir programos, analitinės priemonės ir bandymo stendai; pramoniniai bandomieji bandymo stendai ir paslaugos; palaikantys pasaulinio lygio itin našaus skaičiavimo infrastruktūros, įskaitant pirmąją ES hibridinę itin našaus skaičiavimo / kvantinio skaičiavimo infrastruktūrą, tyrimai ir inovacijos;

technologijų

sistemų

mikroprocesorių

programinės įrangos

integravimo

kūrimas

speciali aparatinė įranga,

| — | didieji duomenys: itin didelio našumo duomenų analizė;
  integruotoji
  privatumo apsauga analizuojant asmens ir konfidencialius didžiuosius duomenis; visapusiškų duomenų platformų technologijos, skirtos kartotinai naudoti pramoninius, asmens ir atvirus duomenis; duomenų valdymas, sąveika ir siejimo priemonės; pasaulinių uždavinių duomenų programos; |
| --- | --- |

—

didieji duomenys: itin didelio našumo duomenų analizė;
  integruotoji
  privatumo apsauga analizuojant asmens ir konfidencialius didžiuosius duomenis; visapusiškų duomenų platformų technologijos, skirtos kartotinai naudoti pramoninius, asmens ir atvirus duomenis; duomenų valdymas, sąveika ir siejimo priemonės; pasaulinių uždavinių duomenų programos;

integruotoji

| — | didieji duomenys: itin didelio našumo duomenų analizė;
  saugi ir vientisumą išsauganti pritaikytoji
  privatumo apsauga analizuojant asmens ir konfidencialius didžiuosius duomenis; visapusiškų duomenų platformų technologijos, skirtos kartotinai naudoti pramoninius, asmens ir atvirus duomenis; duomenų valdymas, sąveika ir siejimo priemonės; pasaulinių uždavinių duomenų programos; |
| --- | --- |

—

didieji duomenys: itin didelio našumo duomenų analizė;
  saugi ir vientisumą išsauganti pritaikytoji
  privatumo apsauga analizuojant asmens ir konfidencialius didžiuosius duomenis; visapusiškų duomenų platformų technologijos, skirtos kartotinai naudoti pramoninius, asmens ir atvirus duomenis; duomenų valdymas, sąveika ir siejimo priemonės; pasaulinių uždavinių duomenų programos;

saugi ir vientisumą išsauganti pritaikytoji

| — | IRT procesų ir standartizuotų vertinimų, įskaitant aparatinę įrangą, programinę įrangą, jutiklius, tinklus, saugyklas ir duomenų centrus, sumažintas anglies pėdsakas. |
| --- | --- |

—

IRT procesų ir standartizuotų vertinimų, įskaitant aparatinę įrangą, programinę įrangą, jutiklius, tinklus, saugyklas ir duomenų centrus, sumažintas anglies pėdsakas.

| — | IRT procesų ir standartizuotų vertinimų, įskaitant aparatinę įrangą, programinę įrangą, jutiklius, tinklus, saugyklas ir duomenų centrus, sumažintas anglies pėdsakas. |
| --- | --- |

—

IRT procesų ir standartizuotų vertinimų, įskaitant aparatinę įrangą, programinę įrangą, jutiklius, tinklus, saugyklas ir duomenų centrus, sumažintas anglies pėdsakas.

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.6 a punktas (naujas)

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.6 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3.2.6a. | Kvantinės technologijos |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.2.6a.

3.2.6a.

Kvantinės technologijos

Naudojant kvantines technologijas išnaudojama milžiniška pažanga, susijusi su mūsų gebėjimu aptikti ir manipuliuoti vienu kvantu (atomais, fotonais, elektronais). Tai galėtų sukelti revoliuciją visoje informacijos vertės grandinėje pradedant programine ir baigiant aparatine įranga ir pradedant ryšiais ir baigiant duomenų gavyba ir dirbtiniu intelektu. Kalbant apie šią sritį, pažymėtina, kad Europa yra daugumos geriausių pasaulio mokslininkų namai ir šiuo metu vyksta pasaulinės lenktynės, kuriose stengiamasi mokslinius laimėjimus perkelti į rinkai skirtas taikomąsias programas. Ši didelio poveikio technologija turės pastebimą tarpsektorinį poveikį, suteiks Europos Sąjungos piliečiams ir pramonei, pvz., gerokai didesnius kompiuterinius pajėgumus (dėl kurių, inter alia, užtikrinama patikimesnė sveikatos priežiūra, tobulesnės cheminės medžiagos ir žaliavos, optimizuotas, taigi tvaresnis išteklių naudojimas, veiksmingesnė inžinerija), saugesnius telekomunikacijų ryšius ir daug kitų revoliucinių taikomųjų programų.

Naudojant kvantines technologijas išnaudojama milžiniška pažanga, susijusi su mūsų gebėjimu aptikti ir manipuliuoti vienu kvantu (atomais, fotonais, elektronais). Tai galėtų sukelti revoliuciją visoje informacijos vertės grandinėje pradedant programine ir baigiant aparatine įranga ir pradedant ryšiais ir baigiant duomenų gavyba ir dirbtiniu intelektu. Kalbant apie šią sritį, pažymėtina, kad Europa yra daugumos geriausių pasaulio mokslininkų namai ir šiuo metu vyksta pasaulinės lenktynės, kuriose stengiamasi mokslinius laimėjimus perkelti į rinkai skirtas taikomąsias programas. Ši didelio poveikio technologija turės pastebimą tarpsektorinį poveikį, suteiks Europos Sąjungos piliečiams ir pramonei, pvz., gerokai didesnius kompiuterinius pajėgumus (dėl kurių, inter alia, užtikrinama patikimesnė sveikatos priežiūra, tobulesnės cheminės medžiagos ir žaliavos, optimizuotas, taigi tvaresnis išteklių naudojimas, veiksmingesnė inžinerija), saugesnius telekomunikacijų ryšius ir daug kitų revoliucinių taikomųjų programų.

Bendros kryptys

Bendros kryptys

| — | Kvantinė kompiuterija ir simuliavimas, įskaitant skirtingos struktūros ir fizinių platformų aparatinės įrangos tobulinimą, taip pat algoritmų ir programinės įrangos tobulinimą; |
| --- | --- |

—

Kvantinė kompiuterija ir simuliavimas, įskaitant skirtingos struktūros ir fizinių platformų aparatinės įrangos tobulinimą, taip pat algoritmų ir programinės įrangos tobulinimą;

Kvantinė kompiuterija ir simuliavimas, įskaitant skirtingos struktūros ir fizinių platformų aparatinės įrangos tobulinimą, taip pat algoritmų ir programinės įrangos tobulinimą;

| — | kvantiniai tinklai, kuriuose saugiai perduodami duomenys ir dalijamasi kvantiniais antžeminiais ir kosminiais ištekliais; |
| --- | --- |

—

kvantiniai tinklai, kuriuose saugiai perduodami duomenys ir dalijamasi kvantiniais antžeminiais ir kosminiais ištekliais;

kvantiniai tinklai, kuriuose saugiai perduodami duomenys ir dalijamasi kvantiniais antžeminiais ir kosminiais ištekliais;

| — | kvantiniai jutikliai, atvaizdavimo sistemos ir metrologijos standartai, kuriuos taikant išnaudojamos sujungtos kvantinės sistemos ir jų fizinė sąveika; |
| --- | --- |

—

kvantiniai jutikliai, atvaizdavimo sistemos ir metrologijos standartai, kuriuos taikant išnaudojamos sujungtos kvantinės sistemos ir jų fizinė sąveika;

kvantiniai jutikliai, atvaizdavimo sistemos ir metrologijos standartai, kuriuos taikant išnaudojamos sujungtos kvantinės sistemos ir jų fizinė sąveika;

| — | bandymų terpė ir naudotojo įranga, susijusi su minėtomis technologijomis. |
| --- | --- |

—

bandymų terpė ir naudotojo įranga, susijusi su minėtomis technologijomis.

bandymų terpė ir naudotojo įranga, susijusi su minėtomis technologijomis.

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.7 punkto 2 pastraipa

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.7 punkto 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pirminės žaliavos ir toliau vaidins svarbų vaidmenį žiedinėje ekonomikoje, todėl reikia atkreipti dėmesį į jų
  tvarią
  gamybą. Be to, žiediškumo principui užtikrinti reikalingos visiškai naujos medžiagos, produktai ir procesai. Žiedinės pramonės kūrimas turės keletą pranašumų Europoje: ji užtikrins saugų, tvarų ir prieinamą žaliavų tiekimą, kurio tikslas – apsaugoti pramonę nuo išteklių trūkumo ir kainų nepastovumo. Ji taip pat sukurs naujas verslo galimybes ir inovatyvius, efektyvesnius gamybos būdus. | Pirminės žaliavos ir toliau vaidins svarbų vaidmenį žiedinėje ekonomikoje, todėl reikia atkreipti dėmesį į jų
  tvarų tiekimą, naudojimą ir
  gamybą. Be to, žiediškumo principui užtikrinti reikalingos visiškai naujos medžiagos, produktai ir procesai. Žiedinės pramonės kūrimas turės keletą pranašumų Europoje: ji užtikrins saugų, tvarų ir prieinamą žaliavų tiekimą, kurio tikslas – apsaugoti pramonę nuo išteklių trūkumo ir kainų nepastovumo. Ji taip pat sukurs naujas verslo galimybes ir inovatyvius, efektyvesnius gamybos būdus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pirminės žaliavos ir toliau vaidins svarbų vaidmenį žiedinėje ekonomikoje, todėl reikia atkreipti dėmesį į jų
  tvarią
  gamybą. Be to, žiediškumo principui užtikrinti reikalingos visiškai naujos medžiagos, produktai ir procesai. Žiedinės pramonės kūrimas turės keletą pranašumų Europoje: ji užtikrins saugų, tvarų ir prieinamą žaliavų tiekimą, kurio tikslas – apsaugoti pramonę nuo išteklių trūkumo ir kainų nepastovumo. Ji taip pat sukurs naujas verslo galimybes ir inovatyvius, efektyvesnius gamybos būdus.

tvarią

Pirminės žaliavos ir toliau vaidins svarbų vaidmenį žiedinėje ekonomikoje, todėl reikia atkreipti dėmesį į jų
  tvarų tiekimą, naudojimą ir
  gamybą. Be to, žiediškumo principui užtikrinti reikalingos visiškai naujos medžiagos, produktai ir procesai. Žiedinės pramonės kūrimas turės keletą pranašumų Europoje: ji užtikrins saugų, tvarų ir prieinamą žaliavų tiekimą, kurio tikslas – apsaugoti pramonę nuo išteklių trūkumo ir kainų nepastovumo. Ji taip pat sukurs naujas verslo galimybes ir inovatyvius, efektyvesnius gamybos būdus.

tvarų tiekimą, naudojimą ir

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.7 punkto 3 pastraipa

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.7 punkto 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekiama sukurti prieinamas pažangias inovacijas ir įdiegti pažangių technologijų ir procesų derinį, kad iš visų išteklių būtų gaunama didžiausia galima vertė. | Siekiama sukurti prieinamas pažangias inovacijas ir įdiegti pažangių
  ir skaitmeninių
  technologijų ir procesų derinį, kad iš visų išteklių būtų gaunama didžiausia galima vertė. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Siekiama sukurti prieinamas pažangias inovacijas ir įdiegti pažangių technologijų ir procesų derinį, kad iš visų išteklių būtų gaunama didžiausia galima vertė.

Siekiama sukurti prieinamas pažangias inovacijas ir įdiegti pažangių
  ir skaitmeninių
  technologijų ir procesų derinį, kad iš visų išteklių būtų gaunama didžiausia galima vertė.

ir skaitmeninių

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.7 punkto 4 pastraipa

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.7 punkto 4 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendros kryptys | Bendros kryptys |
| — | Pramonės ir išteklių srautų simbiozė visų sektorių įrenginiuose ir miesto bendruomenėse; procesai ir medžiagos, skirtos ištekliams transportuoti, transformuoti, kartotinai panaudoti ir sandėliuoti, suderinant šalutinių produktų, atliekų ir CO2 valorizaciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Bendros kryptys

Bendros kryptys

—

Pramonės ir išteklių srautų simbiozė visų sektorių įrenginiuose ir miesto bendruomenėse; procesai ir medžiagos, skirtos ištekliams transportuoti, transformuoti, kartotinai panaudoti ir sandėliuoti, suderinant šalutinių produktų, atliekų ir CO2 valorizaciją;

2

| — | Pramonės ir išteklių srautų simbiozė visų sektorių įrenginiuose ir miesto bendruomenėse; procesai ir medžiagos, skirtos ištekliams transportuoti, transformuoti, kartotinai panaudoti ir sandėliuoti, suderinant šalutinių produktų, atliekų ir CO2 valorizaciją; |
| --- | --- |

—

Pramonės ir išteklių srautų simbiozė visų sektorių įrenginiuose ir miesto bendruomenėse; procesai ir medžiagos, skirtos ištekliams transportuoti, transformuoti, kartotinai panaudoti ir sandėliuoti, suderinant šalutinių produktų, atliekų ir CO2 valorizaciją;

2

| — | medžiagų ir produktų srautų gyvavimo ciklo vertinimo valorizacija, panaudojant naujas alternatyvias pradines žaliavas, išteklių valdymą, medžiagų
  sekimą
  ir
  rūšiavimą
  ; |
| --- | --- |

—

medžiagų ir produktų srautų gyvavimo ciklo vertinimo valorizacija, panaudojant naujas alternatyvias pradines žaliavas, išteklių valdymą, medžiagų
  sekimą
  ir
  rūšiavimą
  ;

sekimą

rūšiavimą

| — | medžiagų ir produktų srautų gyvavimo ciklo vertinimo valorizacija, panaudojant naujas alternatyvias pradines žaliavas, išteklių valdymą,
  įskaitant naujus verslo modelius, automatizavimą ir skaitmenines
  medžiagų
  sekimo
  ir
  rūšiavimo technologijas
  ; |
| --- | --- |

—

medžiagų ir produktų srautų gyvavimo ciklo vertinimo valorizacija, panaudojant naujas alternatyvias pradines žaliavas, išteklių valdymą,
  įskaitant naujus verslo modelius, automatizavimą ir skaitmenines
  medžiagų
  sekimo
  ir
  rūšiavimo technologijas
  ;

įskaitant naujus verslo modelius, automatizavimą ir skaitmenines

sekimo

rūšiavimo technologijas

| — | produktai
  ,
  skirti
  didesniam gyvavimo ciklo našumui,
  patvarumui
  , lengvam remontui, išmontavimui ir perdirbimui užtikrinti; |
| --- | --- |

—

produktai
  ,
  skirti
  didesniam gyvavimo ciklo našumui,
  patvarumui
  , lengvam remontui, išmontavimui ir perdirbimui užtikrinti;

produktai

skirti

patvarumui

| — | produktų
  ,
  skirtų
  didesniam gyvavimo ciklo našumui,
  galimybei sutaisyti, pakartotinai naudoti ir atnaujinti
  , lengvam
  pergaminimui,
  remontui, išmontavimui ir perdirbimui užtikrinti
  , kūrimas, įskaitant jų projektavimą
  ; |
| --- | --- |

—

produktų
  ,
  skirtų
  didesniam gyvavimo ciklo našumui,
  galimybei sutaisyti, pakartotinai naudoti ir atnaujinti
  , lengvam
  pergaminimui,
  remontui, išmontavimui ir perdirbimui užtikrinti
  , kūrimas, įskaitant jų projektavimą
  ;

produktų

skirtų

galimybei sutaisyti, pakartotinai naudoti ir atnaujinti

pergaminimui,

, kūrimas, įskaitant jų projektavimą

| — | perdirbimo pramonė, kuri maksimaliai didina antrinių žaliavų potencialą ir saugumą bei mažina taršą, kokybės trūkumus ir išmestą broką po apdorojimo; |
| --- | --- |

—

perdirbimo pramonė, kuri maksimaliai didina antrinių žaliavų potencialą ir saugumą bei mažina taršą, kokybės trūkumus ir išmestą broką po apdorojimo;

| — | perdirbimo pramonė, kuri maksimaliai didina antrinių žaliavų potencialą ir saugumą bei mažina taršą, kokybės trūkumus ir išmestą broką po apdorojimo; |
| --- | --- |

—

perdirbimo pramonė, kuri maksimaliai didina antrinių žaliavų potencialą ir saugumą bei mažina taršą, kokybės trūkumus ir išmestą broką po apdorojimo;

| — | abejotinų medžiagų eliminavimas gamybos ir eksploatavimo pabaigos etapuose; saugūs pakaitalai ir saugios bei ekonomiškos gamybos technologijos; |
| --- | --- |

—

abejotinų medžiagų eliminavimas gamybos ir eksploatavimo pabaigos etapuose; saugūs pakaitalai ir saugios bei ekonomiškos gamybos technologijos;

| — | abejotinų medžiagų
  saugus tvarkymas ir
  eliminavimas gamybos ir eksploatavimo pabaigos etapuose; saugūs pakaitalai ir saugios bei ekonomiškos gamybos technologijos; |
| --- | --- |

—

abejotinų medžiagų
  saugus tvarkymas ir
  eliminavimas gamybos ir eksploatavimo pabaigos etapuose; saugūs pakaitalai ir saugios bei ekonomiškos gamybos technologijos;

saugus tvarkymas ir

| — | subalansuotas žaliavų tiekimas
  ar pakeitimas
  , įskaitant kritines žaliavas, naudojamas visoje vertės grandinėje. |
| --- | --- |

—

subalansuotas žaliavų tiekimas
  ar pakeitimas
  , įskaitant kritines žaliavas, naudojamas visoje vertės grandinėje.

ar pakeitimas

| — | subalansuotas žaliavų tiekimas
  ir (arba) pakeitimo galimybės
  , įskaitant kritines žaliavas, naudojamas visoje vertės grandinėje. |
| --- | --- |

—

subalansuotas žaliavų tiekimas
  ir (arba) pakeitimo galimybės
  , įskaitant kritines žaliavas, naudojamas visoje vertės grandinėje.

ir (arba) pakeitimo galimybės

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.8 punkto 1 pastraipa

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.8 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pramonės sektoriai, įskaitant daug energijos suvartojančias pramonės šakas, prisideda prie milijonų darbo vietų, o jų konkurencingumas yra mūsų visuomenės klestėjimo pagrindas. Tačiau jos sudaro 20 proc. viso pasaulio šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ir turi didelį poveikį aplinkai (ypač oro, vandens ir dirvožemio teršalų požiūriu). | Pramonės sektoriai, įskaitant daug energijos suvartojančias pramonės šakas, prisideda prie milijonų darbo vietų, o jų konkurencingumas yra mūsų visuomenės klestėjimo pagrindas. Tačiau jos sudaro 20 proc. viso pasaulio šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ir turi didelį poveikį aplinkai (ypač oro, vandens ir dirvožemio taršos požiūriu).
  Taigi, pramonės įmonės, ypač tos, kurios sunaudoja daug energijos, turėtų toliau didinti energijos vartojimo efektyvumą, kad įgytų konkurencingumo ir sumažintų ES energijos paklausą. Pramonės pertvarkymui itin svarbi didesnė atsinaujinančiųjų energijos išteklių integracija plėtojant naują variklių varomą pramonės techniką ir procesus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pramonės sektoriai, įskaitant daug energijos suvartojančias pramonės šakas, prisideda prie milijonų darbo vietų, o jų konkurencingumas yra mūsų visuomenės klestėjimo pagrindas. Tačiau jos sudaro 20 proc. viso pasaulio šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ir turi didelį poveikį aplinkai (ypač oro, vandens ir dirvožemio teršalų požiūriu).

Pramonės sektoriai, įskaitant daug energijos suvartojančias pramonės šakas, prisideda prie milijonų darbo vietų, o jų konkurencingumas yra mūsų visuomenės klestėjimo pagrindas. Tačiau jos sudaro 20 proc. viso pasaulio šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ir turi didelį poveikį aplinkai (ypač oro, vandens ir dirvožemio taršos požiūriu).
  Taigi, pramonės įmonės, ypač tos, kurios sunaudoja daug energijos, turėtų toliau didinti energijos vartojimo efektyvumą, kad įgytų konkurencingumo ir sumažintų ES energijos paklausą. Pramonės pertvarkymui itin svarbi didesnė atsinaujinančiųjų energijos išteklių integracija plėtojant naują variklių varomą pramonės techniką ir procesus.

Taigi, pramonės įmonės, ypač tos, kurios sunaudoja daug energijos, turėtų toliau didinti energijos vartojimo efektyvumą, kad įgytų konkurencingumo ir sumažintų ES energijos paklausą. Pramonės pertvarkymui itin svarbi didesnė atsinaujinančiųjų energijos išteklių integracija plėtojant naują variklių varomą pramonės techniką ir procesus.

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.8 punkto 2 pastraipa

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.8 punkto 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pažangios technologijos
  siekiant labai sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir teršalų kiekį,
  dažnai naudojamos
  kartu su
  jau minėtos žiedinės pramonės
  technologijomis, padės stiprinti pramonės vertės grandines, iš esmės pakeis gamybos pajėgumus
  ir pagerins pasaulinį pramonės konkurencingumą;
  kartu jis prisidės prie klimato kaitos ir aplinkos kokybės siektinų reikšmių. | Didelio masto pažangūs moksliniai ir technologiniai tyrimai
  siekiant labai
  energijos požiūriu
  sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir teršalų kiekį,
  kurie gali būti naudojami, pavyzdžiui,
  kartu su
  žiedinės ekonomikos ir skaitmeninėmis
  technologijomis, padės stiprinti pramonės vertės grandines, iš esmės pakeis gamybos pajėgumus kartu jis prisidės prie klimato kaitos ir aplinkos kokybės siektinų reikšmių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pažangios technologijos
  siekiant labai sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir teršalų kiekį,
  dažnai naudojamos
  kartu su
  jau minėtos žiedinės pramonės
  technologijomis, padės stiprinti pramonės vertės grandines, iš esmės pakeis gamybos pajėgumus
  ir pagerins pasaulinį pramonės konkurencingumą;
  kartu jis prisidės prie klimato kaitos ir aplinkos kokybės siektinų reikšmių.

Pažangios technologijos

dažnai naudojamos

jau minėtos žiedinės pramonės

ir pagerins pasaulinį pramonės konkurencingumą;

Didelio masto pažangūs moksliniai ir technologiniai tyrimai
  siekiant labai
  energijos požiūriu
  sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir teršalų kiekį,
  kurie gali būti naudojami, pavyzdžiui,
  kartu su
  žiedinės ekonomikos ir skaitmeninėmis
  technologijomis, padės stiprinti pramonės vertės grandines, iš esmės pakeis gamybos pajėgumus kartu jis prisidės prie klimato kaitos ir aplinkos kokybės siektinų reikšmių.

Didelio masto pažangūs moksliniai ir technologiniai tyrimai

energijos požiūriu

kurie gali būti naudojami, pavyzdžiui,

žiedinės ekonomikos ir skaitmeninėmis

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.8 punkto 3 pastraipa

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.8 punkto 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Perdirbimo technologijos, įskaitant šildymą ir vėsinimą,
  skaitmenines priemones
  ir
  didelio masto demonstravimą
  ,
  siekiant užtikrinti
  perdirbimo
  efektyvumą
  ir
  našumą
  ; reikšmingas pramoninių išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir teršalų, įkaitant kietąsias daleles, sumažinimas ar visiškas išvengimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Perdirbimo technologijos, įskaitant šildymą ir vėsinimą,
  skaitmenines priemones
  ir
  didelio masto demonstravimą
  ,
  siekiant užtikrinti
  perdirbimo
  efektyvumą
  ir
  našumą
  ; reikšmingas pramoninių išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir teršalų, įkaitant kietąsias daleles, sumažinimas ar visiškas išvengimas;

skaitmenines priemones

didelio masto demonstravimą

siekiant užtikrinti

efektyvumą

našumą

| — | Perdirbimo technologijos, įskaitant šildymą ir vėsinimą,
  technologijų agentus
  ir
  skaitmenines priemones
  ,
  ypač
  perdirbimo
  efektyvumo
  ir
  našumo didelio masto demonstravimo pavidalu
  ; reikšmingas pramoninių išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir teršalų, įkaitant kietąsias daleles, sumažinimas ar visiškas išvengimas; |
| --- | --- |

—

Perdirbimo technologijos, įskaitant šildymą ir vėsinimą,
  technologijų agentus
  ir
  skaitmenines priemones
  ,
  ypač
  perdirbimo
  efektyvumo
  ir
  našumo didelio masto demonstravimo pavidalu
  ; reikšmingas pramoninių išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir teršalų, įkaitant kietąsias daleles, sumažinimas ar visiškas išvengimas;

technologijų agentus

skaitmenines priemones

ypač

efektyvumo

našumo didelio masto demonstravimo pavidalu

| — | pramoninė CO2 valorizacija; |
| --- | --- |

—

pramoninė CO2 valorizacija;

2

| — | pramoninė CO2 valorizacija
  , įskaitant technologijas ir sprendimus siekiant sumažinti dėl iškastiniu kuru grindžiamos energijos gamybos išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, taikant CO2 surinkimą ir panaudojimą
  ; |
| --- | --- |

—

pramoninė CO2 valorizacija
  , įskaitant technologijas ir sprendimus siekiant sumažinti dėl iškastiniu kuru grindžiamos energijos gamybos išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, taikant CO2 surinkimą ir panaudojimą
  ;

2

, įskaitant technologijas ir sprendimus siekiant sumažinti dėl iškastiniu kuru grindžiamos energijos gamybos išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, taikant CO2

| — | tiesioginis anglies dioksido išvengimas naudojant atsinaujinantį elektrolitinį vandenilį ir atsinaujinančią elektros energiją; |
| --- | --- |

—

tiesioginis anglies dioksido išvengimas naudojant atsinaujinantį elektrolitinį vandenilį ir atsinaujinančią elektros energiją;

tiesioginis anglies dioksido išvengimas naudojant atsinaujinantį elektrolitinį vandenilį ir atsinaujinančią elektros energiją;

| — | nepriklausomų
  energijos šaltinių elektrifikavimas ir naudojimas pramoniniuose įrenginiuose,
  taip pat energijos ir išteklių mainai tarp pramonės įrenginių (pvz., naudojant pramoninę simbiozę)
  ; |
| --- | --- |

—

nepriklausomų
  energijos šaltinių elektrifikavimas ir naudojimas pramoniniuose įrenginiuose,
  taip pat energijos ir išteklių mainai tarp pramonės įrenginių (pvz., naudojant pramoninę simbiozę)
  ;

nepriklausomų

taip pat energijos ir išteklių mainai tarp pramonės įrenginių (pvz., naudojant pramoninę simbiozę)

| — | švarios
  energijos šaltinių elektrifikavimas ir naudojimas pramoniniuose įrenginiuose,
  siekiant sumažinti iškastinio kuro energijos nešiklius, visų pirma energijai imliuose pramoniniuose procesuose
  ; |
| --- | --- |

—

švarios
  energijos šaltinių elektrifikavimas ir naudojimas pramoniniuose įrenginiuose,
  siekiant sumažinti iškastinio kuro energijos nešiklius, visų pirma energijai imliuose pramoniniuose procesuose
  ;

švarios

siekiant sumažinti iškastinio kuro energijos nešiklius, visų pirma energijai imliuose pramoniniuose procesuose

| — | pramonės produktai, kurių gamybai
  per visą gyvavimo ciklą
  reikalingi gamybos procesai, generuojantys mažai anglies dioksido emisijų ar visai jų negeneruojantys. |
| --- | --- |

—

pramonės produktai, kurių gamybai
  per visą gyvavimo ciklą
  reikalingi gamybos procesai, generuojantys mažai anglies dioksido emisijų ar visai jų negeneruojantys.

per visą gyvavimo ciklą

| — | pramonės produktai
  ir medžiagos
  , kurių gamybai reikalingi gamybos procesai, generuojantys mažai anglies dioksido emisijų ar visai jų negeneruojantys. |
| --- | --- |

—

pramonės produktai
  ir medžiagos
  , kurių gamybai reikalingi gamybos procesai, generuojantys mažai anglies dioksido emisijų ar visai jų negeneruojantys.

ir medžiagos

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.9 punkto 2 pastraipa

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.9 punkto 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ES rems kosmoso ir bazinių didelio poveikio technologijų (didžiųjų duomenų, pažangios gamybos, robotikos ir dirbtinio intelekto) sinergiją;
  skatinti
  klestintį ir verslininkišką bei konkurencingą kosmoso sektorių; ir padės apsaugoti saugios prieigos prie kosmoso ir jo naudojimosi nepriklausomybę. Veiksmai turi būti orientuoti į gaires, atsižvelgiant į EPI derinimo procesą ir svarbias valstybių narių iniciatyvas, ir bus įgyvendinti kartu su EPI, kaip numatyta. | ES rems kosmoso ir bazinių didelio poveikio technologijų (didžiųjų duomenų, pažangios gamybos,
  kvantinių technologijų,
  robotikos ir dirbtinio intelekto) sinergiją;
  skatins
  klestintį ir verslininkišką bei konkurencingą kosmoso sektorių ir padės apsaugoti saugios prieigos prie kosmoso ir jo naudojimosi nepriklausomybę.
  Pradinės grandies
  veiksmai turi būti orientuoti į gaires, atsižvelgiant į EPI derinimo procesą ir svarbias valstybių narių iniciatyvas, ir bus įgyvendinti kartu su EPI, kaip numatyta.
  Vartotojų grandies veikla bus orientuota į rinką ir atitiks naudotojų poreikius bei bus įgyvendinama kartu su Kosmoso programos agentūra. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ES rems kosmoso ir bazinių didelio poveikio technologijų (didžiųjų duomenų, pažangios gamybos, robotikos ir dirbtinio intelekto) sinergiją;
  skatinti
  klestintį ir verslininkišką bei konkurencingą kosmoso sektorių; ir padės apsaugoti saugios prieigos prie kosmoso ir jo naudojimosi nepriklausomybę. Veiksmai turi būti orientuoti į gaires, atsižvelgiant į EPI derinimo procesą ir svarbias valstybių narių iniciatyvas, ir bus įgyvendinti kartu su EPI, kaip numatyta.

skatinti

ES rems kosmoso ir bazinių didelio poveikio technologijų (didžiųjų duomenų, pažangios gamybos,
  kvantinių technologijų,
  robotikos ir dirbtinio intelekto) sinergiją;
  skatins
  klestintį ir verslininkišką bei konkurencingą kosmoso sektorių ir padės apsaugoti saugios prieigos prie kosmoso ir jo naudojimosi nepriklausomybę.
  Pradinės grandies
  veiksmai turi būti orientuoti į gaires, atsižvelgiant į EPI derinimo procesą ir svarbias valstybių narių iniciatyvas, ir bus įgyvendinti kartu su EPI, kaip numatyta.
  Vartotojų grandies veikla bus orientuota į rinką ir atitiks naudotojų poreikius bei bus įgyvendinama kartu su Kosmoso programos agentūra.

kvantinių technologijų,

skatins

Pradinės grandies

Vartotojų grandies veikla bus orientuota į rinką ir atitiks naudotojų poreikius bei bus įgyvendinama kartu su Kosmoso programos agentūra.

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.9 punkto 3 pastraipos 1 įtrauka

I priedo II dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.9 punkto 3 pastraipos 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Europos pasaulinės navigacijos palydovų sistemos („Galileo“ ir EGNOS): inovatyvios programos, visuotinis panaudojimas, įskaitant tarptautinius partnerius, patikimumą didinantys sprendimai, autentiškumas, paslaugų vientisumas, pagrindinių elementų, tokių kaip mikroschemų rinkiniai, imtuvai ir antenos, plėtra, tiekimo grandinių tvarumas, naujos technologijos (pvz., kvantinės technologijos, optiniai ryšiai, perprogramuojamos naudingos apkrovos), siekiant tvaraus paslaugų panaudojimo įveikiant visuomenės iššūkius. Naujos kartos generavimo sistemų kūrimas sprendžiant naujus iššūkius, tokius kaip saugus ar autonominis vairavimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Europos pasaulinės navigacijos palydovų sistemos („Galileo“ ir EGNOS): inovatyvios programos, visuotinis panaudojimas, įskaitant tarptautinius partnerius, patikimumą didinantys sprendimai, autentiškumas, paslaugų vientisumas, pagrindinių elementų, tokių kaip mikroschemų rinkiniai, imtuvai ir antenos, plėtra, tiekimo grandinių tvarumas, naujos technologijos (pvz., kvantinės technologijos, optiniai ryšiai, perprogramuojamos naudingos apkrovos), siekiant tvaraus paslaugų panaudojimo įveikiant visuomenės iššūkius. Naujos kartos generavimo sistemų kūrimas sprendžiant naujus iššūkius, tokius kaip saugus ar autonominis vairavimas;

| — | Europos pasaulinės navigacijos palydovų sistemos („Galileo“ ir EGNOS): inovatyvios programos, visuotinis panaudojimas, įskaitant tarptautinius partnerius, patikimumą didinantys sprendimai, autentiškumas, paslaugų vientisumas, pagrindinių elementų, tokių kaip mikroschemų rinkiniai, imtuvai ir antenos, plėtra, tiekimo grandinių tvarumas, naujos technologijos (pvz., kvantinės technologijos, optiniai ryšiai, perprogramuojamos naudingos apkrovos),
  geresnis taikomųjų programų prieinamumas ir didesnė jų įvairovė
  siekiant tvaraus paslaugų panaudojimo įveikiant visuomenės iššūkius. Naujos kartos generavimo sistemų kūrimas sprendžiant naujus iššūkius, tokius kaip
  gaivalinių nelaimių rizikos mažinimas,
  saugus ar autonominis vairavimas; |
| --- | --- |

—

Europos pasaulinės navigacijos palydovų sistemos („Galileo“ ir EGNOS): inovatyvios programos, visuotinis panaudojimas, įskaitant tarptautinius partnerius, patikimumą didinantys sprendimai, autentiškumas, paslaugų vientisumas, pagrindinių elementų, tokių kaip mikroschemų rinkiniai, imtuvai ir antenos, plėtra, tiekimo grandinių tvarumas, naujos technologijos (pvz., kvantinės technologijos, optiniai ryšiai, perprogramuojamos naudingos apkrovos),
  geresnis taikomųjų programų prieinamumas ir didesnė jų įvairovė
  siekiant tvaraus paslaugų panaudojimo įveikiant visuomenės iššūkius. Naujos kartos generavimo sistemų kūrimas sprendžiant naujus iššūkius, tokius kaip
  gaivalinių nelaimių rizikos mažinimas,
  saugus ar autonominis vairavimas;

geresnis taikomųjų programų prieinamumas ir didesnė jų įvairovė

gaivalinių nelaimių rizikos mažinimas,

| — | „Copernicus“: inovatyvios programos, visuotinis panaudojimas ir tarptautiniai partneriai, paslaugų patikimumas ir tobulinimas, tiekimo grandinių, jutiklių, sistemų ir misijų idėjų tvarumas (pvz., aukštybinės platformos, bepiločiai orlaiviai, lengvi palydovai); kalibravimas ir patvirtinimas; tvarus paslaugų naudojimas ir poveikis visuomenės problemoms; žemės stebėjimo duomenų metodai, didieji duomenys, skaičiavimo ištekliai ir algoritmų priemonės. Naujos kartos generavimo sistemų kūrimas sprendžiant naujus iššūkius, tokius kaip klimato kaita ir saugumas; |
| --- | --- |

—

„Copernicus“: inovatyvios programos, visuotinis panaudojimas ir tarptautiniai partneriai, paslaugų patikimumas ir tobulinimas, tiekimo grandinių, jutiklių, sistemų ir misijų idėjų tvarumas (pvz., aukštybinės platformos, bepiločiai orlaiviai, lengvi palydovai); kalibravimas ir patvirtinimas; tvarus paslaugų naudojimas ir poveikis visuomenės problemoms; žemės stebėjimo duomenų metodai, didieji duomenys, skaičiavimo ištekliai ir algoritmų priemonės. Naujos kartos generavimo sistemų kūrimas sprendžiant naujus iššūkius, tokius kaip klimato kaita ir saugumas;

| — | „Copernicus“: inovatyvios programos, visuotinis panaudojimas ir tarptautiniai partneriai, paslaugų patikimumas ir tobulinimas, tiekimo grandinių, jutiklių, sistemų ir misijų idėjų tvarumas (pvz., aukštybinės platformos, bepiločiai orlaiviai, lengvi palydovai); kalibravimas ir patvirtinimas; tvarus paslaugų naudojimas ir poveikis visuomenės problemoms; žemės stebėjimo duomenų metodai, didieji duomenys, skaičiavimo ištekliai ir algoritmų priemonės. Naujos kartos generavimo sistemų kūrimas sprendžiant naujus iššūkius, tokius kaip
  nelaimių rizikos mažinimas,
  klimato kaita ir saugumas; |
| --- | --- |

—

„Copernicus“: inovatyvios programos, visuotinis panaudojimas ir tarptautiniai partneriai, paslaugų patikimumas ir tobulinimas, tiekimo grandinių, jutiklių, sistemų ir misijų idėjų tvarumas (pvz., aukštybinės platformos, bepiločiai orlaiviai, lengvi palydovai); kalibravimas ir patvirtinimas; tvarus paslaugų naudojimas ir poveikis visuomenės problemoms; žemės stebėjimo duomenų metodai, didieji duomenys, skaičiavimo ištekliai ir algoritmų priemonės. Naujos kartos generavimo sistemų kūrimas sprendžiant naujus iššūkius, tokius kaip
  nelaimių rizikos mažinimas,
  klimato kaita ir saugumas;

nelaimių rizikos mažinimas,

| — | informuotumas apie padėtį kosmose: patikimas ES pajėgumas stebėti ir prognozuoti kosmoso aplinką, pvz., kosmoso orą, kosmoso šiukšles ir netoli Žemės esančius objektus, ir naujos paslaugų koncepcijos, tokios kaip erdvinio eismo valdymas, programos ir paslaugos, siekiant apsaugoti svarbią kosmoso ir Žemės infrastruktūrą; |
| --- | --- |

—

informuotumas apie padėtį kosmose: patikimas ES pajėgumas stebėti ir prognozuoti kosmoso aplinką, pvz., kosmoso orą, kosmoso šiukšles ir netoli Žemės esančius objektus, ir naujos paslaugų koncepcijos, tokios kaip erdvinio eismo valdymas, programos ir paslaugos, siekiant apsaugoti svarbią kosmoso ir Žemės infrastruktūrą;

| — | informuotumas apie padėtį kosmose: patikimas ES pajėgumas stebėti ir prognozuoti kosmoso aplinką, pvz., kosmoso orą, kosmoso šiukšles ir netoli Žemės esančius objektus, jutikliai ir naujos paslaugų koncepcijos, tokios kaip erdvinio eismo valdymas, programos ir paslaugos, siekiant apsaugoti svarbią kosmoso ir Žemės infrastruktūrą; |
| --- | --- |

—

informuotumas apie padėtį kosmose: patikimas ES pajėgumas stebėti ir prognozuoti kosmoso aplinką, pvz., kosmoso orą, kosmoso šiukšles ir netoli Žemės esančius objektus, jutikliai ir naujos paslaugų koncepcijos, tokios kaip erdvinio eismo valdymas, programos ir paslaugos, siekiant apsaugoti svarbią kosmoso ir Žemės infrastruktūrą;

| — | ES vyriausybių naudojamas saugus palydovinis ryšys: sprendimai kuo platesniam vyriausybių naudotojų skaičiui ir susijusiai naudotojų įrangai, skirti kosminės infrastruktūros architektūros, technologijų ir sistemų sprendimams, palaikantiems ES autonomiją; |
| --- | --- |

—

ES vyriausybių naudojamas saugus palydovinis ryšys: sprendimai kuo platesniam vyriausybių naudotojų skaičiui ir susijusiai naudotojų įrangai, skirti kosminės infrastruktūros architektūros, technologijų ir sistemų sprendimams, palaikantiems ES autonomiją;

| — | ES vyriausybių naudojamas saugus
  , kvantinis
  palydovinis ryšys: sprendimai kuo platesniam vyriausybių naudotojų skaičiui ir susijusiai naudotojų įrangai, skirti kosminės infrastruktūros architektūros, technologijų ir sistemų sprendimams, palaikantiems ES autonomiją; |
| --- | --- |

—

ES vyriausybių naudojamas saugus
  , kvantinis
  palydovinis ryšys: sprendimai kuo platesniam vyriausybių naudotojų skaičiui ir susijusiai naudotojų įrangai, skirti kosminės infrastruktūros architektūros, technologijų ir sistemų sprendimams, palaikantiems ES autonomiją;

, kvantinis

| — | piliečiams ir įmonėms skirtas tiesioginis palydovinis ryšys: ekonomiškai efektyvus, pažangus palydovinis ryšys, susiejantis įrenginius ir žmonės, esančius nepakankamai aptarnaujamose vietovėse, įgyvendinant visuotinio 5G ryšio ir daiktų interneto jungiamumo programą ir prisidedant prie naujos kartos interneto infrastruktūros. Patobulintas žemės segmentas ir naudotojų įranga, standartizavimas ir sąveika, siekiant užtikrinti ES pramonės lyderystę; |
| --- | --- |

—

piliečiams ir įmonėms skirtas tiesioginis palydovinis ryšys: ekonomiškai efektyvus, pažangus palydovinis ryšys, susiejantis įrenginius ir žmonės, esančius nepakankamai aptarnaujamose vietovėse, įgyvendinant visuotinio 5G ryšio ir daiktų interneto jungiamumo programą ir prisidedant prie naujos kartos interneto infrastruktūros. Patobulintas žemės segmentas ir naudotojų įranga, standartizavimas ir sąveika, siekiant užtikrinti ES pramonės lyderystę;

| — | piliečiams ir įmonėms skirtas tiesioginis palydovinis ryšys: ekonomiškai efektyvus, pažangus palydovinis ryšys, susiejantis įrenginius ir žmonės, esančius nepakankamai aptarnaujamose vietovėse, įgyvendinant visuotinio 5G ryšio ir daiktų interneto jungiamumo programą ir prisidedant prie naujos kartos interneto infrastruktūros. Patobulintas žemės segmentas ir naudotojų įranga, standartizavimas ir sąveika, siekiant užtikrinti ES pramonės lyderystę; |
| --- | --- |

—

piliečiams ir įmonėms skirtas tiesioginis palydovinis ryšys: ekonomiškai efektyvus, pažangus palydovinis ryšys, susiejantis įrenginius ir žmonės, esančius nepakankamai aptarnaujamose vietovėse, įgyvendinant visuotinio 5G ryšio ir daiktų interneto jungiamumo programą ir prisidedant prie naujos kartos interneto infrastruktūros. Patobulintas žemės segmentas ir naudotojų įranga, standartizavimas ir sąveika, siekiant užtikrinti ES pramonės lyderystę;

| — | tiekimo grandinės nepriklausomybė ir tvarumas: padidėjęs palydovų ir paleidimo įrenginių technologijų parengties lygis; susiję kosmoso ir žemės segmentai, gamybos ir bandymų įrenginiai. Siekiant apsaugoti ES technologinę lyderystę ir savarankiškumą, gerinti tiekimo grandinės tvarumą, mažinti priklausomybę nuo ne ES esančių kritinių kosminių technologijų ir gerinti žinias apie tai, kaip kosmoso technologijos gali pasiūlyti sprendimus kitiems pramonės sektoriams; |
| --- | --- |

—

tiekimo grandinės nepriklausomybė ir tvarumas: padidėjęs palydovų ir paleidimo įrenginių technologijų parengties lygis; susiję kosmoso ir žemės segmentai, gamybos ir bandymų įrenginiai. Siekiant apsaugoti ES technologinę lyderystę ir savarankiškumą, gerinti tiekimo grandinės tvarumą, mažinti priklausomybę nuo ne ES esančių kritinių kosminių technologijų ir gerinti žinias apie tai, kaip kosmoso technologijos gali pasiūlyti sprendimus kitiems pramonės sektoriams;

| — | tiekimo grandinės nepriklausomybė ir tvarumas: padidėjęs palydovų ir paleidimo įrenginių technologijų parengties lygis; susiję kosmoso ir žemės segmentai, gamybos ir bandymų įrenginiai. Siekiant apsaugoti ES technologinę lyderystę ir savarankiškumą, gerinti tiekimo grandinės tvarumą, mažinti priklausomybę nuo ne ES esančių kritinių kosminių technologijų ir gerinti žinias apie tai, kaip kosmoso technologijos gali pasiūlyti sprendimus kitiems pramonės sektoriams; |
| --- | --- |

—

tiekimo grandinės nepriklausomybė ir tvarumas: padidėjęs palydovų ir paleidimo įrenginių technologijų parengties lygis; susiję kosmoso ir žemės segmentai, gamybos ir bandymų įrenginiai. Siekiant apsaugoti ES technologinę lyderystę ir savarankiškumą, gerinti tiekimo grandinės tvarumą, mažinti priklausomybę nuo ne ES esančių kritinių kosminių technologijų ir gerinti žinias apie tai, kaip kosmoso technologijos gali pasiūlyti sprendimus kitiems pramonės sektoriams;

| — | kosmoso ekosistemos: patvirtinimo ir demonstravimo paslaugos orbitoje, įskaitant lengvųjų palydovų radijo ryšio paslaugas; kosminiai demonstratoriai tokiose srityse kaip hibridiniai, išmanūs arba perkonfigūruojami palydovai, gamyba ir surinkimas orbitose, paleidimo įrenginių kartotinis panaudojimas, aptarnavimas ir mikropaleidimo įrenginiai orbitose; pažangios inovacijos ir technologijų perdavimas tokiose srityse kaip perdirbimas, žalioji erdvė, dirbtinis intelektas, robotų technika, skaitmeninimas, rentabilumas, miniatiūrizavimas; |
| --- | --- |

—

kosmoso ekosistemos: patvirtinimo ir demonstravimo paslaugos orbitoje, įskaitant lengvųjų palydovų radijo ryšio paslaugas; kosminiai demonstratoriai tokiose srityse kaip hibridiniai, išmanūs arba perkonfigūruojami palydovai, gamyba ir surinkimas orbitose, paleidimo įrenginių kartotinis panaudojimas, aptarnavimas ir mikropaleidimo įrenginiai orbitose; pažangios inovacijos ir technologijų perdavimas tokiose srityse kaip perdirbimas, žalioji erdvė, dirbtinis intelektas, robotų technika, skaitmeninimas, rentabilumas, miniatiūrizavimas;

| — | kosmoso ekosistemos: patvirtinimo ir demonstravimo paslaugos orbitoje, įskaitant lengvųjų palydovų radijo ryšio paslaugas; kosminiai demonstratoriai tokiose srityse kaip hibridiniai, išmanūs arba perkonfigūruojami palydovai, gamyba ir surinkimas orbitose, paleidimo įrenginių kartotinis panaudojimas, aptarnavimas ir mikropaleidimo įrenginiai orbitose; pažangios inovacijos ir technologijų perdavimas tokiose srityse kaip perdirbimas,
  švarus kosmosas,
  žalioji erdvė, dirbtinis intelektas, robotų technika, skaitmeninimas, rentabilumas, miniatiūrizavimas; |
| --- | --- |

—

kosmoso ekosistemos: patvirtinimo ir demonstravimo paslaugos orbitoje, įskaitant lengvųjų palydovų radijo ryšio paslaugas; kosminiai demonstratoriai tokiose srityse kaip hibridiniai, išmanūs arba perkonfigūruojami palydovai, gamyba ir surinkimas orbitose, paleidimo įrenginių kartotinis panaudojimas, aptarnavimas ir mikropaleidimo įrenginiai orbitose; pažangios inovacijos ir technologijų perdavimas tokiose srityse kaip perdirbimas,
  švarus kosmosas,
  žalioji erdvė, dirbtinis intelektas, robotų technika, skaitmeninimas, rentabilumas, miniatiūrizavimas;

švarus kosmosas,

| — | kosminės erdvės mokslai: mokslo tyrimų ir žvalgymo misijų mokslinių duomenų panaudojimas kartu su novatoriškų priemonių kūrimu tarptautinėje aplinkoje; indėlis į pirmines kosminių programų raidos mokslo misijas. |
| --- | --- |

—

kosminės erdvės mokslai: mokslo tyrimų ir žvalgymo misijų mokslinių duomenų panaudojimas kartu su novatoriškų priemonių kūrimu tarptautinėje aplinkoje; indėlis į pirmines kosminių programų raidos mokslo misijas.

| — | kosminės erdvės mokslai: mokslo tyrimų ir žvalgymo misijų mokslinių duomenų panaudojimas kartu su novatoriškų priemonių kūrimu tarptautinėje aplinkoje; indėlis į pirmines kosminių programų raidos mokslo misijas; |
| --- | --- |

—

kosminės erdvės mokslai: mokslo tyrimų ir žvalgymo misijų mokslinių duomenų panaudojimas kartu su novatoriškų priemonių kūrimu tarptautinėje aplinkoje; indėlis į pirmines kosminių programų raidos mokslo misijas;

| — | dirbtinis intelektas ir robotika kosmose: naujoviški sprendimai kosmoso misijoms, pavyzdžiui, surinkimas kosmose, objektų manipuliavimas kosmose, kognityvinės kosmoso sistemos, robotų ir žmonių bendras darbas kosmose. |
| --- | --- |

—

dirbtinis intelektas ir robotika kosmose: naujoviški sprendimai kosmoso misijoms, pavyzdžiui, surinkimas kosmose, objektų manipuliavimas kosmose, kognityvinės kosmoso sistemos, robotų ir žmonių bendras darbas kosmose.

dirbtinis intelektas ir robotika kosmose: naujoviški sprendimai kosmoso misijoms, pavyzdžiui, surinkimas kosmose, objektų manipuliavimas kosmose, kognityvinės kosmoso sistemos, robotų ir žmonių bendras darbas kosmose.

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.1 papunktis

I priedo II dalies 4 punkto 4.1 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Mokslinių tyrimų ir inovacijų, susijusių su klimatu, energetika ir judumu, susikirtimas turi būti sprendžiamas labai integruotu ir veiksmingu būdu, kadangi tai vienas iš svarbiausių pasaulinių uždavinių, susijusių su mūsų aplinkos ir gyvenimo būdo tvarumu ir ateitimi. | Mokslinių tyrimų ir inovacijų, susijusių su klimatu, energetika ir judumu, susikirtimas turi būti sprendžiamas labai integruotu ir veiksmingu būdu, kadangi tai vienas iš svarbiausių pasaulinių uždavinių, susijusių su mūsų aplinkos
  , ekonomikos
  ir gyvenimo būdo tvarumu ir ateitimi. |
| Norėdama atitikti Paryžiaus susitarimą,
  ES
  turės
  pereiti
  prie mažo anglies dioksido kiekio
  , efektyviai išteklius naudojančių ir atsparių ekonomikų bei visuomenių
  .
  Šis perėjimas bus grindžiamas esminiais
  technologijų ir paslaugų
  pokyčiais
  ,
  naujais verslo ir vartotojų elgsenos būdais bei naujų valdymo formų įtraukimu.
  Siekiant apriboti visuotinę vidutinę temperatūrą iki mažiau nei 2 oC ir apriboti temperatūros padidėjimą iki 1,5  oC,
  reikalinga sparti energetikos sistemos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas pažanga ir reikšmingas šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų sumažinimas transporto sektoriuje

   (17).
  Taip pat prireiks
  naujų impulsų spartinant naujos kartos pažangą bei diegiant inovatyvias technologijas ir sprendimus, taigi ir panaudojant skaitmeninių ir kosmoso technologijų galimybes. Šių tikslų bus siekiama taikant integruotą požiūrį, įskaitant priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą,
  išteklių
  naudojimo efektyvumą, oro taršos mažinimą, prieigą prie žaliavų ir žiedinę ekonomiką. | Norėdama atitikti Paryžiaus susitarimą,
  Sąjunga
  turės
  leisti įgyvendinti perėjimo
  prie
  ŠESD neišskiriančios ekonomikos, įskaitant
  mažo anglies dioksido kiekio
  technologijas ir anglies dioksido kiekio mažinimo strategijas, planą
  .
  Pereinant įvyks esminių
  technologijų ir paslaugų
  pokyčių
  ,
  pagrįstų pramonės įmonių gamybos
  ir
  verslo įmonių
  ir
  vartotojų elgsenos būdais
  .
  Energetikos rinkos transformacija įvyks pasitelkiant technologijų, infrastruktūros, rinkos
  ,
  politikos
  ir
  reguliavimo sistemų
  , įskaitant
  naujų valdymų formas
  ,
  sąveiką. Todėl energetikos, pastatų, pramonės ir transporto sektoriuose reikia nuolatinių naujovių. |
| | Siekiant apriboti visuotinę vidutinę temperatūrą iki mažiau nei 2 oC ir apriboti temperatūros padidėjimą iki 1,5  oC,
  reikia sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) emisijas mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro, taupant energiją ir naudojant atsinaujinančiuosius energijos šaltinius bei elektrifikuojant pramonės procesus, kurie apima ir energetikos, ir transporto sektorius

   (17)

  . Šiuo metu transporto sektoriui tenka beveik ketvirtadalis viso Sąjungoje išmetamo ŠESD kiekio. |
| | Reikia
  naujų impulsų spartinant naujos kartos pažangą bei diegiant inovatyvias technologijas ir sprendimus, taigi ir panaudojant
  didelio poveikio technologijų,
  skaitmeninių
  technologijų
  ir kosmoso technologijų galimybes. Šių tikslų bus siekiama taikant integruotą požiūrį, įskaitant priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą,
  atsinaujinančiosios energijos išteklius ir
  energijos vartojimo efektyvumą, oro taršos mažinimą, prieigą prie žaliavų
  , įskaitant kritines žaliavas,
  ir žiedinę ekonomiką.
  Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas sektorių, t. y. elektros energijos, šilumos ir vėsumos, pramonės ir transporto sektorių, susiejimo užtikrinimui visose intervencinėse srityse, o tai yra labai svarbu sėkmingai energetikos ir transporto pertvarkai. |
| | Kad pasiektų šį tikslą, Sąjunga taip pat skatins aktyvius mokslinius tyrimus ir inovacijas, įskaitant daugiašalį metodą, ir kurti žinių ir inovacijų sistemas vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos lygmeniu. Socialinių ir humanitarinių mokslų įžvalgos, socialinės inovacijos, įtraukiant piliečius, bus itin svarbios skatinant naujus valdysenos, gamybos ir vartojimo modelius. |
| Siekiant pažangos
  šiuose
  sektoriuose
  , bet
  ir visoje ES pramonės srityje, įskaitant žemės ūkį, statybą, pramoninius procesus ir produktų naudojimą bei atliekų tvarkymą, reikės nuolatinių pastangų, kad būtų lengviau suprasti klimato kaitos mechanizmus ir susijusį poveikį visai ekonomikai ir visuomenei, pasinaudojant sinergija su nacionaline veikla, kitomis
  ES
  veiksmų rūšimis ir tarptautiniu bendradarbiavimu. | Siekiant pažangos
  energetikos ir transporto
  sektoriuose ir visoje ES pramonės srityje, įskaitant žemės ūkį, statybą, pramoninius procesus ir produktų naudojimą bei atliekų tvarkymą
  ir perdirbimą
  , reikės nuolatinių
  ir stipresnių
  pastangų, kad būtų lengviau suprasti klimato kaitos mechanizmus ir susijusį poveikį visai ekonomikai ir visuomenei, pasinaudojant sinergija su nacionaline veikla, kitomis
  Sąjungos
  veiksmų rūšimis ir tarptautiniu bendradarbiavimu. |
| Per pastarąjį dešimtmetį klimato mokslų srityje padaryta didelė pažanga, ypač stebėjimų ir duomenų asimiliacijos bei klimato modeliavimo srityse. Tačiau klimato sistemos sudėtingumas ir būtinybė remti Paryžiaus susitarimo, tvaraus vystymosi tikslų ir ES politikos įgyvendinimą reikalauja daugiau pastangų, kad būtų užpildytos likusios žinių spragos. | Per pastarąjį dešimtmetį klimato mokslų srityje padaryta didelė pažanga, ypač stebėjimų ir duomenų asimiliacijos bei klimato modeliavimo srityse. Tačiau klimato sistemos sudėtingumas ir būtinybė remti Paryžiaus susitarimo, tvaraus vystymosi tikslų ir ES politikos įgyvendinimą reikalauja daugiau pastangų, kad būtų užpildytos likusios žinių spragos. |
| Energetikos sąjungos strategijoje ES sukūrė visapusišką politikos programą su privalomomis siektinomis reikšmėmis, teisės aktais ir mokslinių tyrimų bei naujovių veikla, kuria
  siekiama kurti ir diegti efektyvias energijos gamybos sistemas, pagrįstas atsinaujinančiaisiais energijos šaltiniais
  . | Energetikos sąjungos strategijoje ES sukūrė visapusišką politikos programą su privalomomis siektinomis reikšmėmis, teisės aktais ir mokslinių tyrimų bei naujovių veikla, kuria
  sukurti labai efektyvią energiją naudojančią ir atsinaujinančiaisiais energijos šaltiniais pagrįstą energetikos sistemą
  . |
| Transportas užtikrina žmonių ir prekių judumą, kuris yra būtinas integruotoje Europos bendrojoje rinkoje, teritorinę sanglaudą bei atvirą ir integracinę visuomenę. Kartu transportas turi didelį neigiamą poveikį žmonių sveikatai, perkrovai, žemei, oro kokybei ir triukšmui, taip pat saugai, kuris sukelia daugybę ankstyvų mirčių ir padidėjusias socialines ir ekonomines išlaidas. Todėl
  tvaraus
  judumo ir transporto tinklai turi tapti švarūs, saugūs, išmanūs,
  saugūs
  , tylūs, patikimi ir prieinami, siūlydami vientisą integruotą paslaugą „nuo durų iki durų“. | Transportas užtikrina žmonių ir prekių judumą, kuris yra būtinas integruotoje Europos bendrojoje rinkoje, teritorinę sanglaudą bei atvirą ir integracinę visuomenę. Kartu transportas turi didelį neigiamą poveikį žmonių sveikatai, perkrovai, žemei, oro kokybei ir triukšmui, taip pat saugai, kuris sukelia daugybę ankstyvų mirčių ir padidėjusias socialines ir ekonomines išlaidas. Todėl judumo ir transporto tinklai
  , visų pirma miesto zonose,
  turi tapti švarūs,
  veiksmingi, aplinkosauginiu ir ekonominiu požiūriu tvarūs,
  saugūs, išmanūs,
  inovatyvūs, užtikrinti
  , tylūs, patikimi ir prieinami, siūlydami vientisą integruotą paslaugą „nuo durų iki durų“. |
| Tačiau transporto ir energetikos sektoriaus problemos peržengia taršos mažinimo poreikio ribas. Reikia spręsti keletą problemų, įskaitant didėjantį skaitmeninių ir kosmoso technologijų paplitimą, vartotojų elgsenos pokyčius ir judumo modelius, naujus rinkos dalyvius ir revoliucinguosius verslo modelius, globalizaciją, didėjančią tarptautinę konkurenciją ir senėjančius, labiau mieste susitelkusius ir vis įvairesnius gyventojus. | Tačiau transporto ir energetikos sektoriaus problemos peržengia taršos mažinimo poreikio ribas. Reikia spręsti keletą problemų, įskaitant
  atsinaujinančiąją energiją, tvarų kurą, energijos kaupimą ir tiekimo saugumą,
  didėjantį skaitmeninių
  , automatizuotų
  ir kosmoso technologijų paplitimą, vartotojų elgsenos pokyčius ir judumo modelius, naujus rinkos dalyvius ir revoliucinguosius verslo modelius, globalizaciją, didėjančią tarptautinę konkurenciją ir senėjančius, labiau mieste susitelkusius ir vis įvairesnius gyventojus. |
| Abu
  sektoriai yra reikšmingi Europos ekonomikos konkurencingumo ir ekonomikos augimo veiksniai. ES daugiau nei 1,6  mln. žmonių dirba atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo srityje. Transporto ir sandėliavimo sektoriuose ES dirba daugiau nei 11 mln. žmonių, kurie sudaro apie 5 proc. BVP ir 20 proc. eksporto. ES yra pasaulinė automobilių, orlaivių ir laivų projektavimo ir gamybos lyderė ir užima antrą vietą pasaulyje inovatyvių švarių energijos technologijų patentavimo srityje. | Energijos ir transporto
  sektoriai yra reikšmingi Europos ekonomikos konkurencingumo ir ekonomikos augimo veiksniai. ES daugiau nei 1,6  mln. žmonių dirba atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo srityje. Transporto ir sandėliavimo sektoriuose ES dirba daugiau nei 11 mln. žmonių, kurie sudaro apie 5 proc. BVP ir 20 proc. eksporto. ES yra pasaulinė automobilių, orlaivių ir laivų projektavimo ir gamybos lyderė ir užima antrą vietą pasaulyje inovatyvių švarių energijos technologijų
  , įskaitant atsinaujinančiųjų energijos išteklių technologijas,
  patentavimo srityje. |
| Norint rasti naujų būdų spartinti
  švarių
  technologijų diegimą ir Europos ekonomikos
  priklausomybės
  nuo iškastinio kuro
  mažinimo sprendimus,
  taip pat reikia didinti inovacijų paklausą. Ją gali paskatinti piliečių įgalėjimas, taip pat socialinių ir ekonominių bei viešojo sektoriaus inovacijų diegimas,
  kuris
  atvers galimybes taikyti platesnius metodus nei technologijomis pagrįstos inovacijos. Socialiniai ir ekonominiai tyrimai, apimantys, be kita ko, naudotojų poreikius ir naudojimo modelius, numatomą veiklą, aplinkos, ekonominius, socialinius ir elgsenos aspektus, verslo atvejus ir modelius bei išankstinius norminius standartų kūrimo tyrimus, taip pat palengvins veiksmus, skatinančius reguliavimo, finansavimo ir socialines inovacijas, įgūdžius, taip pat rinkos dalyvių ir vartotojų įsitraukimą ir įgalėjimą. | Norint rasti naujų būdų spartinti
  atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais pagrįstų ir energijos požiūriu veiksmingų
  technologijų diegimą ir
  kitus netechnologinius sprendimus siekiant sumažinti
  Europos ekonomikos
  priklausomybę
  nuo iškastinio kuro taip pat reikia didinti inovacijų paklausą. Ją gali paskatinti piliečių įgalėjimas, taip pat socialinių ir ekonominių bei viešojo sektoriaus inovacijų diegimas
  ir viešieji pirkimai
  ,
  kurie
  atvers galimybes taikyti platesnius metodus nei technologijomis pagrįstos inovacijos. Socialiniai ir ekonominiai tyrimai, apimantys, be kita ko, naudotojų poreikius ir naudojimo modelius, numatomą veiklą, aplinkos, ekonominius, socialinius ir elgsenos aspektus, verslo atvejus ir modelius bei išankstinius norminius standartų kūrimo tyrimus, taip pat palengvins veiksmus, skatinančius reguliavimo, finansavimo ir socialines inovacijas, įgūdžius, taip pat
  visų
  rinkos dalyvių ir vartotojų įsitraukimą ir įgalėjimą.
  Technologijos, kuriomis gerinamas sektorių susiejimas teikia galimybių stiprinti vidaus gamybos pramonę. Transporto sektoriuje labai svarbus taikomųjų mokslinių tyrimų ir bandymų, kuriais siekiama diegti naujoves rinkoje, vaidmuo. |
| Šios veiksmų grupės veiksmai visų pirma prisideda prie Energetikos sąjungos tikslų, taip pat prie bendrosios skaitmeninės rinkos tikslų, darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir investicijų darbotvarkės,
  ES
  kaip pasaulinio masto dalyvės pozicijos stiprinimo, naujos
  ES
  pramonės politikos
  strategija
  , žiedinės ekonomikos, žaliavų iniciatyvos, saugumo sąjungos ir miestų darbotvarkės, taip pat prie
  ES
  bendrosios žemės ūkio politikos ir
  ES
  teisinių nuostatų dėl triukšmo ir oro taršos mažinimo. | Šios veiksmų grupės veiksmai visų pirma prisideda prie Energetikos sąjungos tikslų,
  Paryžiaus susitarimo įsipareigojimų,
  taip pat prie bendrosios skaitmeninės rinkos tikslų, darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir investicijų darbotvarkės,
  Sąjungos
  kaip pasaulinio masto dalyvės pozicijos stiprinimo, naujos
  Sąjungos
  pramonės politikos
  strategijos
  , Žiedinės ekonomikos
  veiksmų plano, Europos baterijų aljanso iniciatyvos
  , žaliavų iniciatyvos,
  ES bioekonomikos strategijos,
  saugumo sąjungos ir miestų darbotvarkės, taip pat prie
  Sąjungos
  bendrosios žemės ūkio politikos ir
  Sąjungos
  teisinių nuostatų dėl triukšmo ir oro taršos mažinimo.
  Jais taip pat prisidedama prie pagalbos valstybėms narėms siekti nacionalinių išmetamo teršalų kiekio mažinimo tikslų. Turėtų būti užtikrintas papildomumas ir sąveika su kitais veiksmais pagal kitas Sąjungos programas. |
| | Atsižvelgiant į Europos technologijų ir inovacijų platformų (ETP) šioje srityje skaičių duodant raginimus šioje veiksmų grupėje turi būti atsižvelgiama į jų rekomendacijas. |
| Šia veikla bus tiesiogiai prisidedama įgyvendinant toliau nurodytus darnaus vystymosi tikslus, visų pirma: 7-ojo DVT – prieinama ir švari energija; 9-ojo DVT – pramonė, inovacijos ir infrastruktūra; 11-ojo DVT – darnūs miestai ir bendruomenės; 13-ojo DVT – klimato politikos veiksmai. | Šia veikla bus tiesiogiai prisidedama įgyvendinant toliau nurodytus darnaus vystymosi tikslus, visų pirma: 7-ojo DVT – prieinama ir švari energija; 9-ojo DVT – pramonė, inovacijos ir infrastruktūra; 11-ojo DVT – darnūs miestai ir bendruomenės; 13-ojo DVT – klimato politikos veiksmai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Mokslinių tyrimų ir inovacijų, susijusių su klimatu, energetika ir judumu, susikirtimas turi būti sprendžiamas labai integruotu ir veiksmingu būdu, kadangi tai vienas iš svarbiausių pasaulinių uždavinių, susijusių su mūsų aplinkos ir gyvenimo būdo tvarumu ir ateitimi.

Mokslinių tyrimų ir inovacijų, susijusių su klimatu, energetika ir judumu, susikirtimas turi būti sprendžiamas labai integruotu ir veiksmingu būdu, kadangi tai vienas iš svarbiausių pasaulinių uždavinių, susijusių su mūsų aplinkos
  , ekonomikos
  ir gyvenimo būdo tvarumu ir ateitimi.

, ekonomikos

Norėdama atitikti Paryžiaus susitarimą,
  ES
  turės
  pereiti
  prie mažo anglies dioksido kiekio
  , efektyviai išteklius naudojančių ir atsparių ekonomikų bei visuomenių
  .
  Šis perėjimas bus grindžiamas esminiais
  technologijų ir paslaugų
  pokyčiais
  ,
  naujais verslo ir vartotojų elgsenos būdais bei naujų valdymo formų įtraukimu.
  Siekiant apriboti visuotinę vidutinę temperatūrą iki mažiau nei 2 oC ir apriboti temperatūros padidėjimą iki 1,5  oC,
  reikalinga sparti energetikos sistemos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas pažanga ir reikšmingas šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų sumažinimas transporto sektoriuje

   (17).
  Taip pat prireiks
  naujų impulsų spartinant naujos kartos pažangą bei diegiant inovatyvias technologijas ir sprendimus, taigi ir panaudojant skaitmeninių ir kosmoso technologijų galimybes. Šių tikslų bus siekiama taikant integruotą požiūrį, įskaitant priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą,
  išteklių
  naudojimo efektyvumą, oro taršos mažinimą, prieigą prie žaliavų ir žiedinę ekonomiką.

ES

pereiti

, efektyviai išteklius naudojančių ir atsparių ekonomikų bei visuomenių

Šis perėjimas bus grindžiamas esminiais

pokyčiais

naujais verslo ir vartotojų elgsenos būdais bei naujų valdymo formų įtraukimu.

o

o

reikalinga sparti energetikos sistemos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas pažanga ir reikšmingas šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų sumažinimas transporto sektoriuje

17

Taip pat prireiks

išteklių

Norėdama atitikti Paryžiaus susitarimą,
  Sąjunga
  turės
  leisti įgyvendinti perėjimo
  prie
  ŠESD neišskiriančios ekonomikos, įskaitant
  mažo anglies dioksido kiekio
  technologijas ir anglies dioksido kiekio mažinimo strategijas, planą
  .
  Pereinant įvyks esminių
  technologijų ir paslaugų
  pokyčių
  ,
  pagrįstų pramonės įmonių gamybos
  ir
  verslo įmonių
  ir
  vartotojų elgsenos būdais
  .
  Energetikos rinkos transformacija įvyks pasitelkiant technologijų, infrastruktūros, rinkos
  ,
  politikos
  ir
  reguliavimo sistemų
  , įskaitant
  naujų valdymų formas
  ,
  sąveiką. Todėl energetikos, pastatų, pramonės ir transporto sektoriuose reikia nuolatinių naujovių.

Sąjunga

leisti įgyvendinti perėjimo

ŠESD neišskiriančios ekonomikos, įskaitant

technologijas ir anglies dioksido kiekio mažinimo strategijas, planą

Pereinant įvyks esminių

pokyčių

pagrįstų pramonės įmonių gamybos

verslo įmonių

vartotojų elgsenos būdais

Energetikos rinkos transformacija įvyks pasitelkiant technologijų, infrastruktūros, rinkos

politikos

reguliavimo sistemų

naujų valdymų formas

sąveiką. Todėl energetikos, pastatų, pramonės ir transporto sektoriuose reikia nuolatinių naujovių.

Siekiant apriboti visuotinę vidutinę temperatūrą iki mažiau nei 2 oC ir apriboti temperatūros padidėjimą iki 1,5  oC,
  reikia sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) emisijas mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro, taupant energiją ir naudojant atsinaujinančiuosius energijos šaltinius bei elektrifikuojant pramonės procesus, kurie apima ir energetikos, ir transporto sektorius

   (17)

  . Šiuo metu transporto sektoriui tenka beveik ketvirtadalis viso Sąjungoje išmetamo ŠESD kiekio.

o

o

reikia sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) emisijas mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro, taupant energiją ir naudojant atsinaujinančiuosius energijos šaltinius bei elektrifikuojant pramonės procesus, kurie apima ir energetikos, ir transporto sektorius

17

. Šiuo metu transporto sektoriui tenka beveik ketvirtadalis viso Sąjungoje išmetamo ŠESD kiekio.

Reikia
  naujų impulsų spartinant naujos kartos pažangą bei diegiant inovatyvias technologijas ir sprendimus, taigi ir panaudojant
  didelio poveikio technologijų,
  skaitmeninių
  technologijų
  ir kosmoso technologijų galimybes. Šių tikslų bus siekiama taikant integruotą požiūrį, įskaitant priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą,
  atsinaujinančiosios energijos išteklius ir
  energijos vartojimo efektyvumą, oro taršos mažinimą, prieigą prie žaliavų
  , įskaitant kritines žaliavas,
  ir žiedinę ekonomiką.
  Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas sektorių, t. y. elektros energijos, šilumos ir vėsumos, pramonės ir transporto sektorių, susiejimo užtikrinimui visose intervencinėse srityse, o tai yra labai svarbu sėkmingai energetikos ir transporto pertvarkai.

Reikia

didelio poveikio technologijų,

technologijų

atsinaujinančiosios energijos išteklius ir

, įskaitant kritines žaliavas,

Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas sektorių, t. y. elektros energijos, šilumos ir vėsumos, pramonės ir transporto sektorių, susiejimo užtikrinimui visose intervencinėse srityse, o tai yra labai svarbu sėkmingai energetikos ir transporto pertvarkai.

Kad pasiektų šį tikslą, Sąjunga taip pat skatins aktyvius mokslinius tyrimus ir inovacijas, įskaitant daugiašalį metodą, ir kurti žinių ir inovacijų sistemas vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos lygmeniu. Socialinių ir humanitarinių mokslų įžvalgos, socialinės inovacijos, įtraukiant piliečius, bus itin svarbios skatinant naujus valdysenos, gamybos ir vartojimo modelius.

Kad pasiektų šį tikslą, Sąjunga taip pat skatins aktyvius mokslinius tyrimus ir inovacijas, įskaitant daugiašalį metodą, ir kurti žinių ir inovacijų sistemas vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos lygmeniu. Socialinių ir humanitarinių mokslų įžvalgos, socialinės inovacijos, įtraukiant piliečius, bus itin svarbios skatinant naujus valdysenos, gamybos ir vartojimo modelius.

Siekiant pažangos
  šiuose
  sektoriuose
  , bet
  ir visoje ES pramonės srityje, įskaitant žemės ūkį, statybą, pramoninius procesus ir produktų naudojimą bei atliekų tvarkymą, reikės nuolatinių pastangų, kad būtų lengviau suprasti klimato kaitos mechanizmus ir susijusį poveikį visai ekonomikai ir visuomenei, pasinaudojant sinergija su nacionaline veikla, kitomis
  ES
  veiksmų rūšimis ir tarptautiniu bendradarbiavimu.

šiuose

, bet

ES

Siekiant pažangos
  energetikos ir transporto
  sektoriuose ir visoje ES pramonės srityje, įskaitant žemės ūkį, statybą, pramoninius procesus ir produktų naudojimą bei atliekų tvarkymą
  ir perdirbimą
  , reikės nuolatinių
  ir stipresnių
  pastangų, kad būtų lengviau suprasti klimato kaitos mechanizmus ir susijusį poveikį visai ekonomikai ir visuomenei, pasinaudojant sinergija su nacionaline veikla, kitomis
  Sąjungos
  veiksmų rūšimis ir tarptautiniu bendradarbiavimu.

energetikos ir transporto

ir perdirbimą

ir stipresnių

Sąjungos

Per pastarąjį dešimtmetį klimato mokslų srityje padaryta didelė pažanga, ypač stebėjimų ir duomenų asimiliacijos bei klimato modeliavimo srityse. Tačiau klimato sistemos sudėtingumas ir būtinybė remti Paryžiaus susitarimo, tvaraus vystymosi tikslų ir ES politikos įgyvendinimą reikalauja daugiau pastangų, kad būtų užpildytos likusios žinių spragos.

Per pastarąjį dešimtmetį klimato mokslų srityje padaryta didelė pažanga, ypač stebėjimų ir duomenų asimiliacijos bei klimato modeliavimo srityse. Tačiau klimato sistemos sudėtingumas ir būtinybė remti Paryžiaus susitarimo, tvaraus vystymosi tikslų ir ES politikos įgyvendinimą reikalauja daugiau pastangų, kad būtų užpildytos likusios žinių spragos.

Energetikos sąjungos strategijoje ES sukūrė visapusišką politikos programą su privalomomis siektinomis reikšmėmis, teisės aktais ir mokslinių tyrimų bei naujovių veikla, kuria
  siekiama kurti ir diegti efektyvias energijos gamybos sistemas, pagrįstas atsinaujinančiaisiais energijos šaltiniais
  .

siekiama kurti ir diegti efektyvias energijos gamybos sistemas, pagrįstas atsinaujinančiaisiais energijos šaltiniais

Energetikos sąjungos strategijoje ES sukūrė visapusišką politikos programą su privalomomis siektinomis reikšmėmis, teisės aktais ir mokslinių tyrimų bei naujovių veikla, kuria
  sukurti labai efektyvią energiją naudojančią ir atsinaujinančiaisiais energijos šaltiniais pagrįstą energetikos sistemą
  .

sukurti labai efektyvią energiją naudojančią ir atsinaujinančiaisiais energijos šaltiniais pagrįstą energetikos sistemą

Transportas užtikrina žmonių ir prekių judumą, kuris yra būtinas integruotoje Europos bendrojoje rinkoje, teritorinę sanglaudą bei atvirą ir integracinę visuomenę. Kartu transportas turi didelį neigiamą poveikį žmonių sveikatai, perkrovai, žemei, oro kokybei ir triukšmui, taip pat saugai, kuris sukelia daugybę ankstyvų mirčių ir padidėjusias socialines ir ekonomines išlaidas. Todėl
  tvaraus
  judumo ir transporto tinklai turi tapti švarūs, saugūs, išmanūs,
  saugūs
  , tylūs, patikimi ir prieinami, siūlydami vientisą integruotą paslaugą „nuo durų iki durų“.

tvaraus

saugūs

Transportas užtikrina žmonių ir prekių judumą, kuris yra būtinas integruotoje Europos bendrojoje rinkoje, teritorinę sanglaudą bei atvirą ir integracinę visuomenę. Kartu transportas turi didelį neigiamą poveikį žmonių sveikatai, perkrovai, žemei, oro kokybei ir triukšmui, taip pat saugai, kuris sukelia daugybę ankstyvų mirčių ir padidėjusias socialines ir ekonomines išlaidas. Todėl judumo ir transporto tinklai
  , visų pirma miesto zonose,
  turi tapti švarūs,
  veiksmingi, aplinkosauginiu ir ekonominiu požiūriu tvarūs,
  saugūs, išmanūs,
  inovatyvūs, užtikrinti
  , tylūs, patikimi ir prieinami, siūlydami vientisą integruotą paslaugą „nuo durų iki durų“.

, visų pirma miesto zonose,

veiksmingi, aplinkosauginiu ir ekonominiu požiūriu tvarūs,

inovatyvūs, užtikrinti

Tačiau transporto ir energetikos sektoriaus problemos peržengia taršos mažinimo poreikio ribas. Reikia spręsti keletą problemų, įskaitant didėjantį skaitmeninių ir kosmoso technologijų paplitimą, vartotojų elgsenos pokyčius ir judumo modelius, naujus rinkos dalyvius ir revoliucinguosius verslo modelius, globalizaciją, didėjančią tarptautinę konkurenciją ir senėjančius, labiau mieste susitelkusius ir vis įvairesnius gyventojus.

Tačiau transporto ir energetikos sektoriaus problemos peržengia taršos mažinimo poreikio ribas. Reikia spręsti keletą problemų, įskaitant
  atsinaujinančiąją energiją, tvarų kurą, energijos kaupimą ir tiekimo saugumą,
  didėjantį skaitmeninių
  , automatizuotų
  ir kosmoso technologijų paplitimą, vartotojų elgsenos pokyčius ir judumo modelius, naujus rinkos dalyvius ir revoliucinguosius verslo modelius, globalizaciją, didėjančią tarptautinę konkurenciją ir senėjančius, labiau mieste susitelkusius ir vis įvairesnius gyventojus.

atsinaujinančiąją energiją, tvarų kurą, energijos kaupimą ir tiekimo saugumą,

, automatizuotų

Abu
  sektoriai yra reikšmingi Europos ekonomikos konkurencingumo ir ekonomikos augimo veiksniai. ES daugiau nei 1,6  mln. žmonių dirba atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo srityje. Transporto ir sandėliavimo sektoriuose ES dirba daugiau nei 11 mln. žmonių, kurie sudaro apie 5 proc. BVP ir 20 proc. eksporto. ES yra pasaulinė automobilių, orlaivių ir laivų projektavimo ir gamybos lyderė ir užima antrą vietą pasaulyje inovatyvių švarių energijos technologijų patentavimo srityje.

Abu

Energijos ir transporto
  sektoriai yra reikšmingi Europos ekonomikos konkurencingumo ir ekonomikos augimo veiksniai. ES daugiau nei 1,6  mln. žmonių dirba atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo srityje. Transporto ir sandėliavimo sektoriuose ES dirba daugiau nei 11 mln. žmonių, kurie sudaro apie 5 proc. BVP ir 20 proc. eksporto. ES yra pasaulinė automobilių, orlaivių ir laivų projektavimo ir gamybos lyderė ir užima antrą vietą pasaulyje inovatyvių švarių energijos technologijų
  , įskaitant atsinaujinančiųjų energijos išteklių technologijas,
  patentavimo srityje.

Energijos ir transporto

, įskaitant atsinaujinančiųjų energijos išteklių technologijas,

Norint rasti naujų būdų spartinti
  švarių
  technologijų diegimą ir Europos ekonomikos
  priklausomybės
  nuo iškastinio kuro
  mažinimo sprendimus,
  taip pat reikia didinti inovacijų paklausą. Ją gali paskatinti piliečių įgalėjimas, taip pat socialinių ir ekonominių bei viešojo sektoriaus inovacijų diegimas,
  kuris
  atvers galimybes taikyti platesnius metodus nei technologijomis pagrįstos inovacijos. Socialiniai ir ekonominiai tyrimai, apimantys, be kita ko, naudotojų poreikius ir naudojimo modelius, numatomą veiklą, aplinkos, ekonominius, socialinius ir elgsenos aspektus, verslo atvejus ir modelius bei išankstinius norminius standartų kūrimo tyrimus, taip pat palengvins veiksmus, skatinančius reguliavimo, finansavimo ir socialines inovacijas, įgūdžius, taip pat rinkos dalyvių ir vartotojų įsitraukimą ir įgalėjimą.

švarių

priklausomybės

mažinimo sprendimus,

kuris

Norint rasti naujų būdų spartinti
  atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais pagrįstų ir energijos požiūriu veiksmingų
  technologijų diegimą ir
  kitus netechnologinius sprendimus siekiant sumažinti
  Europos ekonomikos
  priklausomybę
  nuo iškastinio kuro taip pat reikia didinti inovacijų paklausą. Ją gali paskatinti piliečių įgalėjimas, taip pat socialinių ir ekonominių bei viešojo sektoriaus inovacijų diegimas
  ir viešieji pirkimai
  ,
  kurie
  atvers galimybes taikyti platesnius metodus nei technologijomis pagrįstos inovacijos. Socialiniai ir ekonominiai tyrimai, apimantys, be kita ko, naudotojų poreikius ir naudojimo modelius, numatomą veiklą, aplinkos, ekonominius, socialinius ir elgsenos aspektus, verslo atvejus ir modelius bei išankstinius norminius standartų kūrimo tyrimus, taip pat palengvins veiksmus, skatinančius reguliavimo, finansavimo ir socialines inovacijas, įgūdžius, taip pat
  visų
  rinkos dalyvių ir vartotojų įsitraukimą ir įgalėjimą.
  Technologijos, kuriomis gerinamas sektorių susiejimas teikia galimybių stiprinti vidaus gamybos pramonę. Transporto sektoriuje labai svarbus taikomųjų mokslinių tyrimų ir bandymų, kuriais siekiama diegti naujoves rinkoje, vaidmuo.

atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais pagrįstų ir energijos požiūriu veiksmingų

kitus netechnologinius sprendimus siekiant sumažinti

priklausomybę

ir viešieji pirkimai

kurie

visų

Technologijos, kuriomis gerinamas sektorių susiejimas teikia galimybių stiprinti vidaus gamybos pramonę. Transporto sektoriuje labai svarbus taikomųjų mokslinių tyrimų ir bandymų, kuriais siekiama diegti naujoves rinkoje, vaidmuo.

Šios veiksmų grupės veiksmai visų pirma prisideda prie Energetikos sąjungos tikslų, taip pat prie bendrosios skaitmeninės rinkos tikslų, darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir investicijų darbotvarkės,
  ES
  kaip pasaulinio masto dalyvės pozicijos stiprinimo, naujos
  ES
  pramonės politikos
  strategija
  , žiedinės ekonomikos, žaliavų iniciatyvos, saugumo sąjungos ir miestų darbotvarkės, taip pat prie
  ES
  bendrosios žemės ūkio politikos ir
  ES
  teisinių nuostatų dėl triukšmo ir oro taršos mažinimo.

ES

ES

strategija

ES

ES

Šios veiksmų grupės veiksmai visų pirma prisideda prie Energetikos sąjungos tikslų,
  Paryžiaus susitarimo įsipareigojimų,
  taip pat prie bendrosios skaitmeninės rinkos tikslų, darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir investicijų darbotvarkės,
  Sąjungos
  kaip pasaulinio masto dalyvės pozicijos stiprinimo, naujos
  Sąjungos
  pramonės politikos
  strategijos
  , Žiedinės ekonomikos
  veiksmų plano, Europos baterijų aljanso iniciatyvos
  , žaliavų iniciatyvos,
  ES bioekonomikos strategijos,
  saugumo sąjungos ir miestų darbotvarkės, taip pat prie
  Sąjungos
  bendrosios žemės ūkio politikos ir
  Sąjungos
  teisinių nuostatų dėl triukšmo ir oro taršos mažinimo.
  Jais taip pat prisidedama prie pagalbos valstybėms narėms siekti nacionalinių išmetamo teršalų kiekio mažinimo tikslų. Turėtų būti užtikrintas papildomumas ir sąveika su kitais veiksmais pagal kitas Sąjungos programas.

Paryžiaus susitarimo įsipareigojimų,

Sąjungos

Sąjungos

strategijos

veiksmų plano, Europos baterijų aljanso iniciatyvos

ES bioekonomikos strategijos,

Sąjungos

Sąjungos

Jais taip pat prisidedama prie pagalbos valstybėms narėms siekti nacionalinių išmetamo teršalų kiekio mažinimo tikslų. Turėtų būti užtikrintas papildomumas ir sąveika su kitais veiksmais pagal kitas Sąjungos programas.

Atsižvelgiant į Europos technologijų ir inovacijų platformų (ETP) šioje srityje skaičių duodant raginimus šioje veiksmų grupėje turi būti atsižvelgiama į jų rekomendacijas.

Atsižvelgiant į Europos technologijų ir inovacijų platformų (ETP) šioje srityje skaičių duodant raginimus šioje veiksmų grupėje turi būti atsižvelgiama į jų rekomendacijas.

Šia veikla bus tiesiogiai prisidedama įgyvendinant toliau nurodytus darnaus vystymosi tikslus, visų pirma: 7-ojo DVT – prieinama ir švari energija; 9-ojo DVT – pramonė, inovacijos ir infrastruktūra; 11-ojo DVT – darnūs miestai ir bendruomenės; 13-ojo DVT – klimato politikos veiksmai.

Šia veikla bus tiesiogiai prisidedama įgyvendinant toliau nurodytus darnaus vystymosi tikslus, visų pirma: 7-ojo DVT – prieinama ir švari energija; 9-ojo DVT – pramonė, inovacijos ir infrastruktūra; 11-ojo DVT – darnūs miestai ir bendruomenės; 13-ojo DVT – klimato politikos veiksmai.

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.1 punkto 1 pastraipa

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.1 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Veiksmingas Paryžiaus susitarimo įgyvendinimas turi būti grindžiamas moksliniais tyrimais, reikalaujančiais nuolat atnaujinti mūsų žinias apie klimato ir žemės sistemą, taip pat siūlomas klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos pasirinkimo galimybes, kad būtų galima sistemingai ir išsamiai apibūdinti
  ES
  ekonomikos problemas ir galimybes. Tuo remiantis bus plėtojami moksliškai pagrįsti sprendimai dėl ekonomiškai efektyvaus perėjimo prie mažo
  anglies dioksido kiekio, klimatui atsparios ir išteklius taupančios visuomenės
  . | Veiksmingas Paryžiaus susitarimo įgyvendinimas turi būti grindžiamas moksliniais tyrimais, reikalaujančiais nuolat atnaujinti mūsų žinias apie klimato ir žemės sistemą, taip pat siūlomas klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos pasirinkimo galimybes, kad būtų galima sistemingai ir išsamiai apibūdinti
  Sąjungos
  ekonomikos problemas ir galimybes. Tuo remiantis bus plėtojami moksliškai pagrįsti sprendimai dėl ekonomiškai efektyvaus perėjimo prie mažo
  ar nulinio išmetamo ŠESD kiekio ekonomikos
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Veiksmingas Paryžiaus susitarimo įgyvendinimas turi būti grindžiamas moksliniais tyrimais, reikalaujančiais nuolat atnaujinti mūsų žinias apie klimato ir žemės sistemą, taip pat siūlomas klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos pasirinkimo galimybes, kad būtų galima sistemingai ir išsamiai apibūdinti
  ES
  ekonomikos problemas ir galimybes. Tuo remiantis bus plėtojami moksliškai pagrįsti sprendimai dėl ekonomiškai efektyvaus perėjimo prie mažo
  anglies dioksido kiekio, klimatui atsparios ir išteklius taupančios visuomenės
  .

ES

anglies dioksido kiekio, klimatui atsparios ir išteklius taupančios visuomenės

Veiksmingas Paryžiaus susitarimo įgyvendinimas turi būti grindžiamas moksliniais tyrimais, reikalaujančiais nuolat atnaujinti mūsų žinias apie klimato ir žemės sistemą, taip pat siūlomas klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos pasirinkimo galimybes, kad būtų galima sistemingai ir išsamiai apibūdinti
  Sąjungos
  ekonomikos problemas ir galimybes. Tuo remiantis bus plėtojami moksliškai pagrįsti sprendimai dėl ekonomiškai efektyvaus perėjimo prie mažo
  ar nulinio išmetamo ŠESD kiekio ekonomikos
  .

Sąjungos

ar nulinio išmetamo ŠESD kiekio ekonomikos

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.1 punkto 2 pastraipos - 1 įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.1 punkto 2 pastraipos - 1 įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | svarbiausių procesų poliariniuose regionuose nustatymas siekiant parengti geresnes valdymo galimybes, kurios padeda kuo labiau sumažinti neigiamą poveikį ekosistemoms ir geriau suprasti pasaulinio klimato tendencijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

svarbiausių procesų poliariniuose regionuose nustatymas siekiant parengti geresnes valdymo galimybes, kurios padeda kuo labiau sumažinti neigiamą poveikį ekosistemoms ir geriau suprasti pasaulinio klimato tendencijas;

svarbiausių procesų poliariniuose regionuose nustatymas siekiant parengti geresnes valdymo galimybes, kurios padeda kuo labiau sumažinti neigiamą poveikį ekosistemoms ir geriau suprasti pasaulinio klimato tendencijas;

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.1 punkto 2 pastraipos 2 įtrauka

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.1 punkto 2 pastraipos 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | priklausomybės nuo iškastinio kuro
  mažinimo sprendimai, švelninimo veiksmai ir politikos, apimančios visus ekonomikos sektorius, suderinamos su Paryžiaus susitarimu ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

priklausomybės nuo iškastinio kuro
  mažinimo sprendimai, švelninimo veiksmai ir politikos, apimančios visus ekonomikos sektorius, suderinamos su Paryžiaus susitarimu ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslais;

priklausomybės nuo iškastinio kuro

| — | išmetamo ŠESD kiekio
  mažinimo sprendimai, švelninimo veiksmai ir politikos, apimančios visus ekonomikos sektorius, suderinamos su Paryžiaus susitarimu ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslais; |
| --- | --- |

—

išmetamo ŠESD kiekio
  mažinimo sprendimai, švelninimo veiksmai ir politikos, apimančios visus ekonomikos sektorius, suderinamos su Paryžiaus susitarimu ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslais;

išmetamo ŠESD kiekio

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.1 punkto 2 pastraipos 4 įtrauka

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.1 punkto 2 pastraipos 4 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | ES (
  vietos / regioninio / nacionalinio lygmens) pažeidžiamų ekosistemų, svarbiausių ekonomikos sektorių ir
  infrastruktūros
  pritaikymo būdai ir politika, įskaitant patobulintas rizikos vertinimo priemones. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

ES (
  vietos / regioninio / nacionalinio lygmens) pažeidžiamų ekosistemų, svarbiausių ekonomikos sektorių ir
  infrastruktūros
  pritaikymo būdai ir politika, įskaitant patobulintas rizikos vertinimo priemones.

ES (

infrastruktūros

| — | Vietos, regioninio, nacionalinio
  ir Sąjungos
  lygmens pažeidžiamų ekosistemų, svarbiausių ekonomikos sektorių
  , svarbiausios infrastruktūros
  ir
  miesto aplinkos
  pritaikymo būdai ir politika, įskaitant patobulintas rizikos vertinimo priemones; |
| --- | --- |

—

Vietos, regioninio, nacionalinio
  ir Sąjungos
  lygmens pažeidžiamų ekosistemų, svarbiausių ekonomikos sektorių
  , svarbiausios infrastruktūros
  ir
  miesto aplinkos
  pritaikymo būdai ir politika, įskaitant patobulintas rizikos vertinimo priemones;

ir Sąjungos

, svarbiausios infrastruktūros

miesto aplinkos

Pakeitimas 78

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.1 punkto 2 pastraipos 4 a įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.1 punkto 2 pastraipos 4 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | diplomatijos kovos su klimato kaita srityje kaip tarptautinio bendradarbiavimo varomosios jėgos stiprinimo modeliai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

diplomatijos kovos su klimato kaita srityje kaip tarptautinio bendradarbiavimo varomosios jėgos stiprinimo modeliai.

diplomatijos kovos su klimato kaita srityje kaip tarptautinio bendradarbiavimo varomosios jėgos stiprinimo modeliai.

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.2 punkto 1 pastraipa

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.2 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ES siekia tapti pasaulio lydere prieinamų, saugių ir tvarių
  energetikos
  technologijų, kurios didina jos konkurencingumą pasaulinės vertės grandinėse ir pozicijas augančiose rinkose, srityje. Įvairios klimato, geografinės, aplinkosaugos ir socialinės bei ekonominės sąlygos ES, taip pat būtinybė užtikrinti
  energetiko saugumą
  ir prieigą prie žaliavų lemia plataus masto energetikos sprendimų, įskaitant ne techninio pobūdžio sprendimus, rinkinio poreikį. Kalbant apie atsinaujinančiosios energijos technologijas, išlaidos turi būti toliau mažinamos, našumas turi pagerėti, reikia
  tobulinti integraciją į energetikos sistemą
  ir
  sukurti pažangių technologijų
  . Kalbant apie iškastinį kurą
  , priklausomybės nuo iškastinio kuro
  mažinimas bus labai svarbus siekiant klimato tikslų. | ES siekia tapti pasaulio lydere prieinamų, saugių ir tvarių
  atsinaujinančios energijos
  technologijų, kurios didina jos konkurencingumą pasaulinės vertės grandinėse ir pozicijas augančiose rinkose, srityje. Įvairios klimato, geografinės, aplinkosaugos ir socialinės bei ekonominės sąlygos ES, taip pat būtinybė užtikrinti
  energijos vartojimo sumažinimą, energijos vartojimo efektyvumą, saugų energijos tiekimą
  ir prieigą prie žaliavų
  , ypač svarbiausių žaliavų,
  lemia plataus masto energetikos sprendimų, įskaitant ne techninio pobūdžio sprendimus, rinkinio poreikį.
  Energijos pertvarka privers ES pirmauti kuriant atnaujinto rinkos modelio sprendimus, o sistemos integravimas turi būti gerokai patobulintas.
  Kalbant apie atsinaujinančiosios energijos technologijas, išlaidos turi būti toliau mažinamos,
  o
  našumas turi pagerėti
  . Kad tai būtų užtikrinta, reikia nuolat plėtoti mokslinius tyrimus pažangiųjų technologijų srityje. Be to, reikia kurti naujas proveržio technologijas
  ir
  jas naudoti, o jau taikomas technologijas reikia tobulinti
  . Kalbant apie iškastinį kurą
  ir pradines žaliavas, jų naudojimo
  mažinimas bus labai svarbus siekiant klimato tikslų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ES siekia tapti pasaulio lydere prieinamų, saugių ir tvarių
  energetikos
  technologijų, kurios didina jos konkurencingumą pasaulinės vertės grandinėse ir pozicijas augančiose rinkose, srityje. Įvairios klimato, geografinės, aplinkosaugos ir socialinės bei ekonominės sąlygos ES, taip pat būtinybė užtikrinti
  energetiko saugumą
  ir prieigą prie žaliavų lemia plataus masto energetikos sprendimų, įskaitant ne techninio pobūdžio sprendimus, rinkinio poreikį. Kalbant apie atsinaujinančiosios energijos technologijas, išlaidos turi būti toliau mažinamos, našumas turi pagerėti, reikia
  tobulinti integraciją į energetikos sistemą
  ir
  sukurti pažangių technologijų
  . Kalbant apie iškastinį kurą
  , priklausomybės nuo iškastinio kuro
  mažinimas bus labai svarbus siekiant klimato tikslų.

energetikos

energetiko saugumą

tobulinti integraciją į energetikos sistemą

sukurti pažangių technologijų

, priklausomybės nuo iškastinio kuro

ES siekia tapti pasaulio lydere prieinamų, saugių ir tvarių
  atsinaujinančios energijos
  technologijų, kurios didina jos konkurencingumą pasaulinės vertės grandinėse ir pozicijas augančiose rinkose, srityje. Įvairios klimato, geografinės, aplinkosaugos ir socialinės bei ekonominės sąlygos ES, taip pat būtinybė užtikrinti
  energijos vartojimo sumažinimą, energijos vartojimo efektyvumą, saugų energijos tiekimą
  ir prieigą prie žaliavų
  , ypač svarbiausių žaliavų,
  lemia plataus masto energetikos sprendimų, įskaitant ne techninio pobūdžio sprendimus, rinkinio poreikį.
  Energijos pertvarka privers ES pirmauti kuriant atnaujinto rinkos modelio sprendimus, o sistemos integravimas turi būti gerokai patobulintas.
  Kalbant apie atsinaujinančiosios energijos technologijas, išlaidos turi būti toliau mažinamos,
  o
  našumas turi pagerėti
  . Kad tai būtų užtikrinta, reikia nuolat plėtoti mokslinius tyrimus pažangiųjų technologijų srityje. Be to, reikia kurti naujas proveržio technologijas
  ir
  jas naudoti, o jau taikomas technologijas reikia tobulinti
  . Kalbant apie iškastinį kurą
  ir pradines žaliavas, jų naudojimo
  mažinimas bus labai svarbus siekiant klimato tikslų.

atsinaujinančios energijos

energijos vartojimo sumažinimą, energijos vartojimo efektyvumą, saugų energijos tiekimą

, ypač svarbiausių žaliavų,

Energijos pertvarka privers ES pirmauti kuriant atnaujinto rinkos modelio sprendimus, o sistemos integravimas turi būti gerokai patobulintas.

o

. Kad tai būtų užtikrinta, reikia nuolat plėtoti mokslinius tyrimus pažangiųjų technologijų srityje. Be to, reikia kurti naujas proveržio technologijas

jas naudoti, o jau taikomas technologijas reikia tobulinti

ir pradines žaliavas, jų naudojimo

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.2 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.2 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Atsinaujinančiosios energijos technologijos ir
  elektros energijos gamybos
  ,
  šildymo
  ir
  aušinimo
  ,
  tvarių transporto degalų ir tarpinių vežėjų sprendimai
  įvairiais mastais ir plėtros etapais, pritaikyti prie geografinių sąlygų ir rinkų tiek
  ES
  , tiek visame pasaulyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Atsinaujinančiosios energijos technologijos ir
  elektros energijos gamybos
  ,
  šildymo
  ir
  aušinimo
  ,
  tvarių transporto degalų ir tarpinių vežėjų sprendimai
  įvairiais mastais ir plėtros etapais, pritaikyti prie geografinių sąlygų ir rinkų tiek
  ES
  , tiek visame pasaulyje;

elektros energijos gamybos

šildymo

aušinimo

tvarių transporto degalų ir tarpinių vežėjų sprendimai

ES

| — | Atsinaujinančiosios energijos technologijos
  , įskaitant jūros energijos gamybą
  ir
  įvairias jos sritis, pavyzdžiui, vėjo, srovių, bangų energiją, šildymas ir aušinimas
  ,
  degalai
  ir
  tarpiniai vežėjai
  ,
  kaip antai elektros energiją paverčiantys dujomis ir vandeniliniai,
  įvairiais mastais ir plėtros etapais, pritaikyti prie geografinių sąlygų ir rinkų tiek
  Sąjungoje
  , tiek visame pasaulyje; |
| --- | --- |

—

Atsinaujinančiosios energijos technologijos
  , įskaitant jūros energijos gamybą
  ir
  įvairias jos sritis, pavyzdžiui, vėjo, srovių, bangų energiją, šildymas ir aušinimas
  ,
  degalai
  ir
  tarpiniai vežėjai
  ,
  kaip antai elektros energiją paverčiantys dujomis ir vandeniliniai,
  įvairiais mastais ir plėtros etapais, pritaikyti prie geografinių sąlygų ir rinkų tiek
  Sąjungoje
  , tiek visame pasaulyje;

, įskaitant jūros energijos gamybą

įvairias jos sritis, pavyzdžiui, vėjo, srovių, bangų energiją, šildymas ir aušinimas

degalai

tarpiniai vežėjai

kaip antai elektros energiją paverčiantys dujomis ir vandeniliniai,

Sąjungoje

Pakeitimas 81

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.2 punkto 2 pastraipos 1 a įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.2 punkto 2 pastraipos 1 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | labai efektyviu energijos vartojimu pagrįsta mažo anglies dioksido kiekio arba nuo iškastinio kuro nepriklausoma elektros energijos gamyba; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

labai efektyviu energijos vartojimu pagrįsta mažo anglies dioksido kiekio arba nuo iškastinio kuro nepriklausoma elektros energijos gamyba;

labai efektyviu energijos vartojimu pagrįsta mažo anglies dioksido kiekio arba nuo iškastinio kuro nepriklausoma elektros energijos gamyba;

Pakeitimas 82

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.2 punkto 2 pastraipos 2 įtrauka

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.2 punkto 2 pastraipos 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | revoliucingosios atsinaujinančiosios energijos technologijos naujoms taikomosioms priemonėms ir pažangiems sprendimams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

revoliucingosios atsinaujinančiosios energijos technologijos naujoms taikomosioms priemonėms ir pažangiems sprendimams;

| — | revoliucingosios atsinaujinančiosios energijos technologijos naujoms
  , jau taikomoms ar itin pagerintoms
  taikomosioms priemonėms ir pažangiems sprendimams; |
| --- | --- |

—

revoliucingosios atsinaujinančiosios energijos technologijos naujoms
  , jau taikomoms ar itin pagerintoms
  taikomosioms priemonėms ir pažangiems sprendimams;

, jau taikomoms ar itin pagerintoms

Pakeitimas 83

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.2 punkto 2 pastraipos 2 a įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.2 punkto 2 pastraipos 2 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | naujos kartos technologiniai sprendimai, įskaitant naujų medžiagų kūrimą, gamybos procesai ir veikimo būdai, kuriais siekiama padidinti pramonės konkurencingumą švarios energijos technologijų srityje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

naujos kartos technologiniai sprendimai, įskaitant naujų medžiagų kūrimą, gamybos procesai ir veikimo būdai, kuriais siekiama padidinti pramonės konkurencingumą švarios energijos technologijų srityje;

naujos kartos technologiniai sprendimai, įskaitant naujų medžiagų kūrimą, gamybos procesai ir veikimo būdai, kuriais siekiama padidinti pramonės konkurencingumą švarios energijos technologijų srityje;

Pakeitimas 84

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.2 punkto 2 pastraipos 2 b įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.2 punkto 2 pastraipos 2 b įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | naujų verslo modelių, sprendimų ir paslaugų moksliniai tyrimai ir kūrimas siekiant reguliavimo, administravimo ir finansavimo lygmenimis užtikrinti palankias rinkos sąlygas atsinaujinantiesiems ištekliams, galutinių naudotojų efektyviai energiją naudojančioms technologijoms ir sprendimams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

naujų verslo modelių, sprendimų ir paslaugų moksliniai tyrimai ir kūrimas siekiant reguliavimo, administravimo ir finansavimo lygmenimis užtikrinti palankias rinkos sąlygas atsinaujinantiesiems ištekliams, galutinių naudotojų efektyviai energiją naudojančioms technologijoms ir sprendimams;

naujų verslo modelių, sprendimų ir paslaugų moksliniai tyrimai ir kūrimas siekiant reguliavimo, administravimo ir finansavimo lygmenimis užtikrinti palankias rinkos sąlygas atsinaujinantiesiems ištekliams, galutinių naudotojų efektyviai energiją naudojančioms technologijoms ir sprendimams;

Pakeitimas 85

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.3 punkto 1 pastraipa

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.3 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Numatomas kintamos elektros energijos gamybos augimas ir perėjimas prie didesnio elektrinio šildymo, aušinimo ir transportavimo lemia būtinybę kurti naujus energetikos tinklų valdymo metodus
  . Be priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo,
  tikslas yra užtikrinti energijos prieinamumą, saugumą ir tiekimo stabilumą
  , kuris bus pasiektas investuojant į inovatyvias tinklo infrastruktūros technologijas ir inovatyvų sistemos valdymą
  . Energijos kaupimas įvairiomis formomis vaidins esminį vaidmenį teikiant paslaugas tinklui,
  taip pat
  gerinant
  ir
  stiprinant tinklų pajėgumus. Labai svarbu išnaudoti įvairių tinklų (pvz., elektros tinklų, šildymo ir vėsinimo tinklų, dujų tinklų, transporto įkrovimo ir degalų papildymo infrastruktūros, vandenilio ir telekomunikacijų tinklų) ir dalyvių (pvz., pramonės objektų, duomenų centrų, savarankiškų gamintojų) sinergiją, siekiant išmanaus, integruoto atitinkamų infrastruktūrų eksploatavimo. | Numatomas kintamos elektros energijos gamybos augimas ir perėjimas prie didesnio elektrinio šildymo, aušinimo ir transportavimo lemia būtinybę kurti naujus energetikos tinklų valdymo metodus ir
  diegti decentralizuotus su energija susijusius sprendimus
  .
  Be to, integruojant atsinaujinančiąsias ir mažo anglies dioksido kiekio dujas svarbus vaidmuo tenka ir dujų infrastruktūrai. |
| | Be išmetamo ŠESD kiekio mažinimo,
  tikslas yra užtikrinti energijos prieinamumą
  , energijos taupymą,
  saugumą ir tiekimo stabilumą.
  Tai galima pasiekti investuojant į sektorių susiejimą ir susijusią inovacinę tinklo infrastruktūrą ir technologijas, padidinant pagal poreikį valdomos elektros energijos gamybos lankstumą, ypač iš lanksčių atsinaujinančiųjų energijos šaltinių, taikant inovacinį sistemos valdymą, taip pat sudarant palankesnes sąlygas imtis veiksmų, kuriais skatinamos reguliavimo ir socialinės inovacijos, įgūdžiai, įtraukiami ir įgalinami rinkos dalyviai, vartotojai ir bendruomenės.
  Energijos kaupimas įvairiomis formomis vaidins esminį vaidmenį teikiant paslaugas tinklui ir gerinant
  bei
  stiprinant tinklų pajėgumus. Labai svarbu išnaudoti įvairių tinklų (pvz., elektros tinklų, šildymo ir vėsinimo tinklų, dujų tinklų
  ir saugojimo,
  transporto įkrovimo ir degalų papildymo infrastruktūros, vandenilio
  infrastruktūros
  ir telekomunikacijų tinklų) ir dalyvių (pvz., pramonės objektų,
  tinklo operatorių,
  duomenų centrų, savarankiškų gamintojų
  ir vartotojų, atsinaujinančiosios energijos bendruomenių) sinergiją ir padidinti reguliavimą apkrova bei kurti ir integruoti Europos ir tarptautinius standartus, siekiant
  išmanaus, integruoto atitinkamų infrastruktūrų eksploatavimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Numatomas kintamos elektros energijos gamybos augimas ir perėjimas prie didesnio elektrinio šildymo, aušinimo ir transportavimo lemia būtinybę kurti naujus energetikos tinklų valdymo metodus
  . Be priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo,
  tikslas yra užtikrinti energijos prieinamumą, saugumą ir tiekimo stabilumą
  , kuris bus pasiektas investuojant į inovatyvias tinklo infrastruktūros technologijas ir inovatyvų sistemos valdymą
  . Energijos kaupimas įvairiomis formomis vaidins esminį vaidmenį teikiant paslaugas tinklui,
  taip pat
  gerinant
  ir
  stiprinant tinklų pajėgumus. Labai svarbu išnaudoti įvairių tinklų (pvz., elektros tinklų, šildymo ir vėsinimo tinklų, dujų tinklų, transporto įkrovimo ir degalų papildymo infrastruktūros, vandenilio ir telekomunikacijų tinklų) ir dalyvių (pvz., pramonės objektų, duomenų centrų, savarankiškų gamintojų) sinergiją, siekiant išmanaus, integruoto atitinkamų infrastruktūrų eksploatavimo.

. Be priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo,

, kuris bus pasiektas investuojant į inovatyvias tinklo infrastruktūros technologijas ir inovatyvų sistemos valdymą

taip pat

ir

Numatomas kintamos elektros energijos gamybos augimas ir perėjimas prie didesnio elektrinio šildymo, aušinimo ir transportavimo lemia būtinybę kurti naujus energetikos tinklų valdymo metodus ir
  diegti decentralizuotus su energija susijusius sprendimus
  .
  Be to, integruojant atsinaujinančiąsias ir mažo anglies dioksido kiekio dujas svarbus vaidmuo tenka ir dujų infrastruktūrai.

diegti decentralizuotus su energija susijusius sprendimus

Be to, integruojant atsinaujinančiąsias ir mažo anglies dioksido kiekio dujas svarbus vaidmuo tenka ir dujų infrastruktūrai.

Be išmetamo ŠESD kiekio mažinimo,
  tikslas yra užtikrinti energijos prieinamumą
  , energijos taupymą,
  saugumą ir tiekimo stabilumą.
  Tai galima pasiekti investuojant į sektorių susiejimą ir susijusią inovacinę tinklo infrastruktūrą ir technologijas, padidinant pagal poreikį valdomos elektros energijos gamybos lankstumą, ypač iš lanksčių atsinaujinančiųjų energijos šaltinių, taikant inovacinį sistemos valdymą, taip pat sudarant palankesnes sąlygas imtis veiksmų, kuriais skatinamos reguliavimo ir socialinės inovacijos, įgūdžiai, įtraukiami ir įgalinami rinkos dalyviai, vartotojai ir bendruomenės.
  Energijos kaupimas įvairiomis formomis vaidins esminį vaidmenį teikiant paslaugas tinklui ir gerinant
  bei
  stiprinant tinklų pajėgumus. Labai svarbu išnaudoti įvairių tinklų (pvz., elektros tinklų, šildymo ir vėsinimo tinklų, dujų tinklų
  ir saugojimo,
  transporto įkrovimo ir degalų papildymo infrastruktūros, vandenilio
  infrastruktūros
  ir telekomunikacijų tinklų) ir dalyvių (pvz., pramonės objektų,
  tinklo operatorių,
  duomenų centrų, savarankiškų gamintojų
  ir vartotojų, atsinaujinančiosios energijos bendruomenių) sinergiją ir padidinti reguliavimą apkrova bei kurti ir integruoti Europos ir tarptautinius standartus, siekiant
  išmanaus, integruoto atitinkamų infrastruktūrų eksploatavimo.

Be išmetamo ŠESD kiekio mažinimo,

, energijos taupymą,

Tai galima pasiekti investuojant į sektorių susiejimą ir susijusią inovacinę tinklo infrastruktūrą ir technologijas, padidinant pagal poreikį valdomos elektros energijos gamybos lankstumą, ypač iš lanksčių atsinaujinančiųjų energijos šaltinių, taikant inovacinį sistemos valdymą, taip pat sudarant palankesnes sąlygas imtis veiksmų, kuriais skatinamos reguliavimo ir socialinės inovacijos, įgūdžiai, įtraukiami ir įgalinami rinkos dalyviai, vartotojai ir bendruomenės.

ir

bei

ir saugojimo,

infrastruktūros

tinklo operatorių,

ir vartotojų, atsinaujinančiosios energijos bendruomenių) sinergiją ir padidinti reguliavimą apkrova bei kurti ir integruoti Europos ir tarptautinius standartus, siekiant

Pakeitimas 86

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.3 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.3 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Elektros
  tinklų technologijos ir priemonės, skirtos integruoti atsinaujinančiuosius energijos šaltinius ir naujas apkrovas, pvz., elektrinį judumą
  ir
  šilumos siurblius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Elektros
  tinklų technologijos ir priemonės, skirtos integruoti atsinaujinančiuosius energijos šaltinius ir naujas apkrovas, pvz., elektrinį judumą
  ir
  šilumos siurblius;

Elektros

ir

| — | Esamų elektros
  tinklų technologijos ir priemonės, skirtos integruoti atsinaujinančiuosius energijos šaltinius ir naujas apkrovas, pvz., elektrinį judumą
  , elektrolizatorius, kuro elementus,
  šilumos siurblius
  , pramoninę hidrolizę, elektros saugojimą ir decentralizuotą atsinaujinančią energiją kaip pagrindinius elementus ekonomiškai efektyviai, saugiai, itin efektyviai naudojančiai energiją ir atsinaujinančiaisiais energijos šaltiniais pagrįstai energetikos sistemai
  ; |
| --- | --- |

—

Esamų elektros
  tinklų technologijos ir priemonės, skirtos integruoti atsinaujinančiuosius energijos šaltinius ir naujas apkrovas, pvz., elektrinį judumą
  , elektrolizatorius, kuro elementus,
  šilumos siurblius
  , pramoninę hidrolizę, elektros saugojimą ir decentralizuotą atsinaujinančią energiją kaip pagrindinius elementus ekonomiškai efektyviai, saugiai, itin efektyviai naudojančiai energiją ir atsinaujinančiaisiais energijos šaltiniais pagrįstai energetikos sistemai
  ;

Esamų elektros

, elektrolizatorius, kuro elementus,

, pramoninę hidrolizę, elektros saugojimą ir decentralizuotą atsinaujinančią energiją kaip pagrindinius elementus ekonomiškai efektyviai, saugiai, itin efektyviai naudojančiai energiją ir atsinaujinančiaisiais energijos šaltiniais pagrįstai energetikos sistemai

Pakeitimas 87

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.3 punkto 2 pastraipos 2 a įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.3 punkto 2 pastraipos 2 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | kintančia ir lanksčia atsinaujinančiąja energija pagrįstų stabilių ir patikimų energijos sistemų ir tinklų demonstravimas vietos ir regionų lygmenimis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

kintančia ir lanksčia atsinaujinančiąja energija pagrįstų stabilių ir patikimų energijos sistemų ir tinklų demonstravimas vietos ir regionų lygmenimis;

kintančia ir lanksčia atsinaujinančiąja energija pagrįstų stabilių ir patikimų energijos sistemų ir tinklų demonstravimas vietos ir regionų lygmenimis;

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.3 punkto 2 pastraipos 3 įtrauka

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.3 punkto 2 pastraipos 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | integruoti metodai, skirti suderinti atsinaujinančiosios energijos gamybą ir vartojimą vietos lygmeniu, įskaitant salas, remiantis naujomis paslaugomis ir
  Bendrijos
  iniciatyvomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

integruoti metodai, skirti suderinti atsinaujinančiosios energijos gamybą ir vartojimą vietos lygmeniu, įskaitant salas, remiantis naujomis paslaugomis ir
  Bendrijos
  iniciatyvomis;

Bendrijos

| — | integruoti metodai, skirti
  padidinti, pagerinti ir
  suderinti atsinaujinančiosios energijos gamybą ir vartojimą vietos lygmeniu, įskaitant salas, remiantis naujomis paslaugomis ir
  technologijomis (įskaitant tarpusavyje teikiamas paslaugas, paskirstytąjį registrą, veikiantį itin plačioje aplinkoje, virtualias grynojo kiekio matavimo sistemas) ir bendruomenių (įskaitant aktyvius vartotojus ir savarankiškus atsinaujinančiosios energijos vartotojus, veikiančius atskirai arba bendrai, atsinaujinančiosios energijos bendruomenes ir vietos energijos bendruomenes)
  iniciatyvomis; |
| --- | --- |

—

integruoti metodai, skirti
  padidinti, pagerinti ir
  suderinti atsinaujinančiosios energijos gamybą ir vartojimą vietos lygmeniu, įskaitant salas, remiantis naujomis paslaugomis ir
  technologijomis (įskaitant tarpusavyje teikiamas paslaugas, paskirstytąjį registrą, veikiantį itin plačioje aplinkoje, virtualias grynojo kiekio matavimo sistemas) ir bendruomenių (įskaitant aktyvius vartotojus ir savarankiškus atsinaujinančiosios energijos vartotojus, veikiančius atskirai arba bendrai, atsinaujinančiosios energijos bendruomenes ir vietos energijos bendruomenes)
  iniciatyvomis;

padidinti, pagerinti ir

technologijomis (įskaitant tarpusavyje teikiamas paslaugas, paskirstytąjį registrą, veikiantį itin plačioje aplinkoje, virtualias grynojo kiekio matavimo sistemas) ir bendruomenių (įskaitant aktyvius vartotojus ir savarankiškus atsinaujinančiosios energijos vartotojus, veikiančius atskirai arba bendrai, atsinaujinančiosios energijos bendruomenes ir vietos energijos bendruomenes)

Pakeitimas 89

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.3 punkto 2 pastraipos 3 a įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.3 punkto 2 pastraipos 3 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | sisteminė naujų energetikos technologijų, pvz., lanksčios atsinaujinančios gamybos, atsinaujinančiaisiais šaltiniais pagrįsto vandenilio ir sintetinių dujų kaip energijos kaupimo priemonių, poveikio analizė; moksliniais tyrimai ir integruotieji gamtinių dujų tinklų atvertimo į ekologiško vandenilio tinklus arba tinklus, perduodančius biometaną arba sintetinį metaną, metodai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

sisteminė naujų energetikos technologijų, pvz., lanksčios atsinaujinančios gamybos, atsinaujinančiaisiais šaltiniais pagrįsto vandenilio ir sintetinių dujų kaip energijos kaupimo priemonių, poveikio analizė; moksliniais tyrimai ir integruotieji gamtinių dujų tinklų atvertimo į ekologiško vandenilio tinklus arba tinklus, perduodančius biometaną arba sintetinį metaną, metodai;

sisteminė naujų energetikos technologijų, pvz., lanksčios atsinaujinančios gamybos, atsinaujinančiaisiais šaltiniais pagrįsto vandenilio ir sintetinių dujų kaip energijos kaupimo priemonių, poveikio analizė; moksliniais tyrimai ir integruotieji gamtinių dujų tinklų atvertimo į ekologiško vandenilio tinklus arba tinklus, perduodančius biometaną arba sintetinį metaną, metodai;

Pakeitimas 90

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.3 punkto 2 pastraipos 4 įtrauka

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.3 punkto 2 pastraipos 4 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | tinklų lankstumas ir įvairių energijos šaltinių, tinklų, infrastruktūros ir subjektų sąveika; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

tinklų lankstumas ir įvairių energijos šaltinių, tinklų, infrastruktūros ir subjektų sąveika;

| — | tinklų
  ir gamybos
  lankstumas ir
  tiekimo patikimumas, įskaitant reguliavimą apkrova,
  įvairių energijos šaltinių, tinklų, infrastruktūros
  , įskaitant jau esamą,
  ir subjektų sąveika;
  sektorių susiejimo technologijos siekiant sudaryti palankias sąlygas energijos saugojimui ir panaudoti energijos transportavimo galimybes
  ; |
| --- | --- |

—

tinklų
  ir gamybos
  lankstumas ir
  tiekimo patikimumas, įskaitant reguliavimą apkrova,
  įvairių energijos šaltinių, tinklų, infrastruktūros
  , įskaitant jau esamą,
  ir subjektų sąveika;
  sektorių susiejimo technologijos siekiant sudaryti palankias sąlygas energijos saugojimui ir panaudoti energijos transportavimo galimybes
  ;

ir gamybos

tiekimo patikimumas, įskaitant reguliavimą apkrova,

, įskaitant jau esamą,

sektorių susiejimo technologijos siekiant sudaryti palankias sąlygas energijos saugojimui ir panaudoti energijos transportavimo galimybes

Pakeitimas 91

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.3 punkto 2 pastraipos 4 a įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.3 punkto 2 pastraipos 4 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | ekologiškai švarūs sprendimo būdai, kurie gali padėti pasiekti sistemos patikimumą, papildantys ir viršijantys atsinaujinančiosios energijos išteklius, ir elektrifikacija pagrįstas saugojimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

ekologiškai švarūs sprendimo būdai, kurie gali padėti pasiekti sistemos patikimumą, papildantys ir viršijantys atsinaujinančiosios energijos išteklius, ir elektrifikacija pagrįstas saugojimas;

ekologiškai švarūs sprendimo būdai, kurie gali padėti pasiekti sistemos patikimumą, papildantys ir viršijantys atsinaujinančiosios energijos išteklius, ir elektrifikacija pagrįstas saugojimas;

Pakeitimas 92

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 punkto įžanginė dalis

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.2.4. | Pastatai
  ir pramonės objektai
  pereinant prie švarios energijos |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.2.4.

Pastatai
  ir pramonės objektai
  pereinant prie švarios energijos

ir pramonės objektai

| 4.2.4. | Pastatai pereinant prie švarios energijos |
| --- | --- |

4.2.4.

Pastatai pereinant prie švarios energijos

Pakeitimas 93

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 punkto 1 pastraipa

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pastatai
  ir pramonės įrenginiai
  vaidina vis svarbesnį aktyvų vaidmenį sąveikaudami su energetikos sistema. Todėl jie yra esminiai elementai pereinant prie
  atsinaujinančiosios
  energijos. | Pastatai vaidina vis svarbesnį aktyvų vaidmenį sąveikaudami su energetikos sistema. Todėl jie yra esminiai elementai pereinant prie
  atsinaujinančiųjų
  energijos
  išteklių ir didesnio energijos vartojimo efektyvumo
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pastatai
  ir pramonės įrenginiai
  vaidina vis svarbesnį aktyvų vaidmenį sąveikaudami su energetikos sistema. Todėl jie yra esminiai elementai pereinant prie
  atsinaujinančiosios
  energijos.

ir pramonės įrenginiai

atsinaujinančiosios

Pastatai vaidina vis svarbesnį aktyvų vaidmenį sąveikaudami su energetikos sistema. Todėl jie yra esminiai elementai pereinant prie
  atsinaujinančiųjų
  energijos
  išteklių ir didesnio energijos vartojimo efektyvumo
  .

atsinaujinančiųjų

išteklių ir didesnio energijos vartojimo efektyvumo

Pakeitimas 94

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 punkto 2 pastraipa

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 punkto 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pastatai – svarbus piliečių gyvenimo kokybės veiksnys. Integruojant įvairias technologijas, prietaisus ir
  sistemas
  ir susiejant įvairius energijos vartojimo būdus, pastatai, taip pat jų gyventojai ir naudotojai turi labai didelį energijos gamybos,
  saugojimo
  ir efektyvumo gerinimo potencialą. | Pastatai – svarbus piliečių gyvenimo kokybės veiksnys. Integruojant įvairias technologijas, prietaisus
  , sistemas
  ir
  standartus
  ir susiejant įvairius energijos vartojimo būdus, pastatai, taip pat jų gyventojai ir naudotojai turi labai didelį
  klimato kaitos švelninimo,
  energijos gamybos,
  taupymo
  ir
  saugojimo bei
  efektyvumo gerinimo potencialą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pastatai – svarbus piliečių gyvenimo kokybės veiksnys. Integruojant įvairias technologijas, prietaisus ir
  sistemas
  ir susiejant įvairius energijos vartojimo būdus, pastatai, taip pat jų gyventojai ir naudotojai turi labai didelį energijos gamybos,
  saugojimo
  ir efektyvumo gerinimo potencialą.

sistemas

saugojimo

Pastatai – svarbus piliečių gyvenimo kokybės veiksnys. Integruojant įvairias technologijas, prietaisus
  , sistemas
  ir
  standartus
  ir susiejant įvairius energijos vartojimo būdus, pastatai, taip pat jų gyventojai ir naudotojai turi labai didelį
  klimato kaitos švelninimo,
  energijos gamybos,
  taupymo
  ir
  saugojimo bei
  efektyvumo gerinimo potencialą.

, sistemas

standartus

klimato kaitos švelninimo,

taupymo

saugojimo bei

Pakeitimas 95

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 punkto 3 pastraipa

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 punkto 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pramonės įmonės, ypač tos, kurios sunaudoja daug energijos, galėtų toliau didinti energijos vartojimo efektyvumą ir skatinti atsinaujinančiųjų energijos šaltinių integravimą. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pramonės įmonės, ypač tos, kurios sunaudoja daug energijos, galėtų toliau didinti energijos vartojimo efektyvumą ir skatinti atsinaujinančiųjų energijos šaltinių integravimą.

Pramonės įmonės, ypač tos, kurios sunaudoja daug energijos, galėtų toliau didinti energijos vartojimo efektyvumą ir skatinti atsinaujinančiųjų energijos šaltinių integravimą.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 96

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 punkto 4 pastraipos 1 įtrauka

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 punkto 4 pastraipos 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Elektra ir šiluma tarp pramonės įrenginio ir energetikos sistemos operatoriaus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Elektra ir šiluma tarp pramonės įrenginio ir energetikos sistemos operatoriaus;

| — | Elektra ir šiluma
  , perduodama
  tarp
  pastatų,
  pramonės įrenginio ir energetikos sistemos operatoriaus; |
| --- | --- |

—

Elektra ir šiluma
  , perduodama
  tarp
  pastatų,
  pramonės įrenginio ir energetikos sistemos operatoriaus;

, perduodama

pastatų,

Pakeitimas 97

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 punkto 4 pastraipos 3 įtrauka

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 punkto 4 pastraipos 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | susiję procesai
  ,
  projektai ir medžiagos
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

susiję procesai
  ,
  projektai ir medžiagos
  ;

susiję procesai

projektai ir medžiagos

| — | susijusių procesų
  ,
  projektų ir medžiagų optimizavimas ir tvarumas
  ; |
| --- | --- |

—

susijusių procesų
  ,
  projektų ir medžiagų optimizavimas ir tvarumas
  ;

susijusių procesų

projektų ir medžiagų optimizavimas ir tvarumas

Pakeitimas 98

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 punkto 4 pastraipos 4 įtrauka

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 punkto 4 pastraipos 4 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | pažangūs pastatai ir dideli judumo centrai (uostai, oro uostai, logistikos centrai), kurie yra aktyvūs platesnių energetikos tinklų ir inovatyvių judumo sprendimų elementai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

pažangūs pastatai ir dideli judumo centrai (uostai, oro uostai, logistikos centrai), kurie yra aktyvūs platesnių energetikos tinklų ir inovatyvių judumo sprendimų elementai;

| — | pažangūs pastatai ir dideli judumo centrai (uostai, oro uostai,
  geležinkelio stotys ir
  logistikos centrai), kurie yra aktyvūs platesnių energetikos tinklų ir inovatyvių judumo sprendimų elementai; |
| --- | --- |

—

pažangūs pastatai ir dideli judumo centrai (uostai, oro uostai,
  geležinkelio stotys ir
  logistikos centrai), kurie yra aktyvūs platesnių energetikos tinklų ir inovatyvių judumo sprendimų elementai;

geležinkelio stotys ir

Pakeitimas 99

Pakeitimas 99

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 punkto 4 pastraipos 5 įtrauka

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 punkto 4 pastraipos 5 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | pastatų
  gyvavimo ciklo
  projektavimas
  ,
  statyba
  ,
  eksploatacija
  ir
  išmontavimas
  , atsižvelgiant į žiediškumą
  ir
  aplinkosauginį veiksmingumą, energijos ir išteklių naudojimo
  efektyvumą
  , atsparumą klimato kaitai ir perdirbimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

pastatų
  gyvavimo ciklo
  projektavimas
  ,
  statyba
  ,
  eksploatacija
  ir
  išmontavimas
  , atsižvelgiant į žiediškumą
  ir
  aplinkosauginį veiksmingumą, energijos ir išteklių naudojimo
  efektyvumą
  , atsparumą klimato kaitai ir perdirbimą;

pastatų

projektavimas

statyba

eksploatacija

išmontavimas

ir

efektyvumą

| — | nauji būdai, įskaitant išmaniąsias priemones ir prietaisus, skirtus pastatų
  gyvavimo ciklo
  projektavimui
  ,
  statybai (įskaitant lengvų ir atsinaujinančių medžiagų naudojimą)
  ,
  eksploatacijai
  ir
  išmontavimui
  , atsižvelgiant į žiediškumą, aplinkosauginį veiksmingumą,
  tvarumą ir ekonominį efektyvumą siekiant
  energijos ir išteklių naudojimo
  efektyvumo
  , atsparumą klimato kaitai
  , poveikį išmetamo ŠESD kiekio atžvilgiu
  ir perdirbimą; |
| --- | --- |

—

nauji būdai, įskaitant išmaniąsias priemones ir prietaisus, skirtus pastatų
  gyvavimo ciklo
  projektavimui
  ,
  statybai (įskaitant lengvų ir atsinaujinančių medžiagų naudojimą)
  ,
  eksploatacijai
  ir
  išmontavimui
  , atsižvelgiant į žiediškumą, aplinkosauginį veiksmingumą,
  tvarumą ir ekonominį efektyvumą siekiant
  energijos ir išteklių naudojimo
  efektyvumo
  , atsparumą klimato kaitai
  , poveikį išmetamo ŠESD kiekio atžvilgiu
  ir perdirbimą;

nauji būdai, įskaitant išmaniąsias priemones ir prietaisus, skirtus pastatų

projektavimui

statybai (įskaitant lengvų ir atsinaujinančių medžiagų naudojimą)

eksploatacijai

išmontavimui

tvarumą ir ekonominį efektyvumą siekiant

efektyvumo

, poveikį išmetamo ŠESD kiekio atžvilgiu

Pakeitimas 100

Pakeitimas 100

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 punkto 4 pastraipos 6 įtrauka

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 punkto 4 pastraipos 6 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | nauji verslo modeliai, metodai ir paslaugos, skirti renovacijos finansavimui, statybos įgūdžių didinimui, pastatų gyventojų ir kitų rinkos dalyvių įtraukimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

nauji verslo modeliai, metodai ir paslaugos, skirti renovacijos finansavimui, statybos įgūdžių didinimui, pastatų gyventojų ir kitų rinkos dalyvių įtraukimui;

| — | nauji verslo modeliai, metodai ir paslaugos, skirti renovacijos finansavimui,
  kaip antai išankstinio finansavimo taikant apmokėjimo į sąskaitą įtraukiamomis dalimis tvarką schemos,
  statybos įgūdžių didinimui, pastatų gyventojų ir kitų rinkos dalyvių
  , pvz., vietos valdžios institucijų arba atsinaujinančiosios energijos bendruomenių,
  įtraukimui; |
| --- | --- |

—

nauji verslo modeliai, metodai ir paslaugos, skirti renovacijos finansavimui,
  kaip antai išankstinio finansavimo taikant apmokėjimo į sąskaitą įtraukiamomis dalimis tvarką schemos,
  statybos įgūdžių didinimui, pastatų gyventojų ir kitų rinkos dalyvių
  , pvz., vietos valdžios institucijų arba atsinaujinančiosios energijos bendruomenių,
  įtraukimui;

kaip antai išankstinio finansavimo taikant apmokėjimo į sąskaitą įtraukiamomis dalimis tvarką schemos,

, pvz., vietos valdžios institucijų arba atsinaujinančiosios energijos bendruomenių,

Pakeitimas 101

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 punkto 4 pastraipos 7 įtrauka

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 punkto 4 pastraipos 7 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | pastatų energinio naudingumo stebėsena ir optimizavimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

pastatų energinio naudingumo stebėsena ir optimizavimas;

| — | pastatų energinio naudingumo stebėsena ir optimizavimas
  , laikantis Pastatų energinio naudingumo direktyvoje (Direktyva (ES) 2018/844) nustatytų tikslų, įskaitant pažangių pastatų energijos valdymo sistemų naudojimą
  ; |
| --- | --- |

—

pastatų energinio naudingumo stebėsena ir optimizavimas
  , laikantis Pastatų energinio naudingumo direktyvoje (Direktyva (ES) 2018/844) nustatytų tikslų, įskaitant pažangių pastatų energijos valdymo sistemų naudojimą
  ;

, laikantis Pastatų energinio naudingumo direktyvoje (Direktyva (ES) 2018/844) nustatytų tikslų, įskaitant pažangių pastatų energijos valdymo sistemų naudojimą

Pakeitimas 102

Pakeitimas 102

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 punkto 4 pastraipos 8 įtrauka

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 punkto 4 pastraipos 8 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | pastatų energinio naudingumo didinimo priemonės ir išmanūs prietaisai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

pastatų energinio naudingumo didinimo priemonės ir išmanūs prietaisai;

pastatų energinio naudingumo didinimo priemonės ir išmanūs prietaisai;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 103

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 punkto 4 pastraipos 9 įtrauka

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 punkto 4 pastraipos 9 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | esamų pastatų renovavimo procesai, siekiant energijos beveik nevartojančių pastatų tikslo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

esamų pastatų renovavimo procesai, siekiant energijos beveik nevartojančių pastatų tikslo.

| — | esamų pastatų renovavimo procesai, siekiant energijos beveik nevartojančių pastatų tikslo
  , ir inovacinės technologijos
  . |
| --- | --- |

—

esamų pastatų renovavimo procesai, siekiant energijos beveik nevartojančių pastatų tikslo
  , ir inovacinės technologijos
  .

, ir inovacinės technologijos

Pakeitimas 104

Pakeitimas 104

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 punkto 4 pastraipos 9 a įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 punkto 4 pastraipos 9 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | lanksti energijos gamyba, reguliavimas apkrova, energijos saugojimo optimizavimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

lanksti energijos gamyba, reguliavimas apkrova, energijos saugojimo optimizavimas;

lanksti energijos gamyba, reguliavimas apkrova, energijos saugojimo optimizavimas;

Pakeitimas 105

Pakeitimas 105

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 a punktas (naujas)

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4.2.4a | . Pramonės objektai pereinant prie švarios energijos |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.2.4a

4.2.4a

. Pramonės objektai pereinant prie švarios energijos

Pramonės įmonės, ypač tos, kurios sunaudoja daug energijos, turėtų toliau didinti energijos vartojimo efektyvumą, mažinti savo energijos suvartojimą ir skatinti atsinaujinančiųjų energijos šaltinių integravimą. Pramonės objektų vaidmuo energetikos sistemoje keičiasi dėl poreikio mažinti teršalus, kurie išmetami dėl tiesioginės ar netiesioginės elektrifikacijos, be to, jie yra gamybos procesų žaliavos (pvz., vandenilio) šaltinis. Pramonės ir gamybos kompleksai, kuriuose vienas šalia kito vyksta daug skirtingų procesų, gali padėti optimizuoti tarpusavio keitimąsi energijos srautais ir kitais ištekliais (žaliava).

Pramonės įmonės, ypač tos, kurios sunaudoja daug energijos, turėtų toliau didinti energijos vartojimo efektyvumą, mažinti savo energijos suvartojimą ir skatinti atsinaujinančiųjų energijos šaltinių integravimą. Pramonės objektų vaidmuo energetikos sistemoje keičiasi dėl poreikio mažinti teršalus, kurie išmetami dėl tiesioginės ar netiesioginės elektrifikacijos, be to, jie yra gamybos procesų žaliavos (pvz., vandenilio) šaltinis. Pramonės ir gamybos kompleksai, kuriuose vienas šalia kito vyksta daug skirtingų procesų, gali padėti optimizuoti tarpusavio keitimąsi energijos srautais ir kitais ištekliais (žaliava).

Bendros kryptys

Bendros kryptys

| — | Konversijos technologijos, skirtos tvariam anglies šaltinių panaudojimui siekiant padidinti efektyvų išteklių naudojimą ir sumažinti teršalus, įskaitant hibridines pramonės ir energetikos sektoriaus energijos sistemas, kuriose galima sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro; |
| --- | --- |

—

Konversijos technologijos, skirtos tvariam anglies šaltinių panaudojimui siekiant padidinti efektyvų išteklių naudojimą ir sumažinti teršalus, įskaitant hibridines pramonės ir energetikos sektoriaus energijos sistemas, kuriose galima sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro;

Konversijos technologijos, skirtos tvariam anglies šaltinių panaudojimui siekiant padidinti efektyvų išteklių naudojimą ir sumažinti teršalus, įskaitant hibridines pramonės ir energetikos sektoriaus energijos sistemas, kuriose galima sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro;

| — | energijai imlių pramonės procesų tiesioginės ir netiesioginės elektrifikacijos demonstraciniai projektai; |
| --- | --- |

—

energijai imlių pramonės procesų tiesioginės ir netiesioginės elektrifikacijos demonstraciniai projektai;

energijai imlių pramonės procesų tiesioginės ir netiesioginės elektrifikacijos demonstraciniai projektai;

| — | gamybos įrenginių technologinio proceso priemonės ir infrastruktūra, siekiant optimizuoti energijos srautus ir medžiagas sąveikaujant su energetikos sistema; |
| --- | --- |

—

gamybos įrenginių technologinio proceso priemonės ir infrastruktūra, siekiant optimizuoti energijos srautus ir medžiagas sąveikaujant su energetikos sistema;

gamybos įrenginių technologinio proceso priemonės ir infrastruktūra, siekiant optimizuoti energijos srautus ir medžiagas sąveikaujant su energetikos sistema;

| — | elektros energijos, žaliavų ir šilumos lankstumas ir veiksmingumas pramoniniuose įrenginiuose ir energetikos sistemoje; |
| --- | --- |

—

elektros energijos, žaliavų ir šilumos lankstumas ir veiksmingumas pramoniniuose įrenginiuose ir energetikos sistemoje;

elektros energijos, žaliavų ir šilumos lankstumas ir veiksmingumas pramoniniuose įrenginiuose ir energetikos sistemoje;

| — | patobulinti arba nauji procesai, struktūra ir medžiagos siekiant veiksmingai naudoti ar gaminti šilumą, šaltį ir kaupti energiją; |
| --- | --- |

—

patobulinti arba nauji procesai, struktūra ir medžiagos siekiant veiksmingai naudoti ar gaminti šilumą, šaltį ir kaupti energiją;

patobulinti arba nauji procesai, struktūra ir medžiagos siekiant veiksmingai naudoti ar gaminti šilumą, šaltį ir kaupti energiją;

| — | padidintas medžiagų efektyvumas, dėl kurio sumažėja energijai imlių biriųjų medžiagų poreikis. |
| --- | --- |

—

padidintas medžiagų efektyvumas, dėl kurio sumažėja energijai imlių biriųjų medžiagų poreikis.

padidintas medžiagų efektyvumas, dėl kurio sumažėja energijai imlių biriųjų medžiagų poreikis.

Pakeitimas 106

Pakeitimas 106

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 b punktas (naujas)

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.4 b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4.2.4b. | Anglių pramonės regionų pertvarka |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.2.4b.

4.2.4b.

Anglių pramonės regionų pertvarka

Beveik pusei valstybių narių pavestas uždavinys parengti nuoseklias strategijas, kuriose daugiausia dėmesio turi būti skiriama regionams, kurie susiduria su sunkumais palaipsniui atsisakyti lignito, anglies ir kito iškastinio kuro energijos gamybos. Įgyvendinant šį prioritetą bus siekiama papildomumo su kitomis ES priemonėmis ir programomis.

Beveik pusei valstybių narių pavestas uždavinys parengti nuoseklias strategijas, kuriose daugiausia dėmesio turi būti skiriama regionams, kurie susiduria su sunkumais palaipsniui atsisakyti lignito, anglies ir kito iškastinio kuro energijos gamybos. Įgyvendinant šį prioritetą bus siekiama papildomumo su kitomis ES priemonėmis ir programomis.

Bendros kryptys

Bendros kryptys

| — | Remti įtraukių ir teisingų pereinamojo laikotarpio strategijų kūrimą; spręsti visuomenės, socialines ir ekonomines bei poveikio aplinkai problemas, taip pat pertvarkyti teritorijas; |
| --- | --- |

—

Remti įtraukių ir teisingų pereinamojo laikotarpio strategijų kūrimą; spręsti visuomenės, socialines ir ekonomines bei poveikio aplinkai problemas, taip pat pertvarkyti teritorijas;

Remti įtraukių ir teisingų pereinamojo laikotarpio strategijų kūrimą; spręsti visuomenės, socialines ir ekonomines bei poveikio aplinkai problemas, taip pat pertvarkyti teritorijas;

| — | technologijos ir modeliai siekiant išnaudoti visą šių regionų potencialą; taip pat priemonės, kaip pritraukti alternatyvias inovatyvias įmones; |
| --- | --- |

—

technologijos ir modeliai siekiant išnaudoti visą šių regionų potencialą; taip pat priemonės, kaip pritraukti alternatyvias inovatyvias įmones;

technologijos ir modeliai siekiant išnaudoti visą šių regionų potencialą; taip pat priemonės, kaip pritraukti alternatyvias inovatyvias įmones;

| — | tyrimai, kaip atgaivinti šiuos regionus tvaraus užimtumo ir augimo perspektyvų požiūriu, įskaitant darbuotojų perkvalifikavimo mokslinius tyrimus. |
| --- | --- |

—

tyrimai, kaip atgaivinti šiuos regionus tvaraus užimtumo ir augimo perspektyvų požiūriu, įskaitant darbuotojų perkvalifikavimo mokslinius tyrimus.

tyrimai, kaip atgaivinti šiuos regionus tvaraus užimtumo ir augimo perspektyvų požiūriu, įskaitant darbuotojų perkvalifikavimo mokslinius tyrimus.

Pakeitimas 107

Pakeitimas 107

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.5 punkto 1 pastraipa

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.5 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Manoma, kad iki 2050 m. daugiau kaip 80 proc. ES gyventojų gyvens miestų teritorijose, kuriose suvartojama liūto dalį turimų išteklių, įskaitant energiją, ir kurios yra ypač pažeidžiamos nepalankiems meteorologiniams pokyčiams, kurie blogėja dėl klimato kaitos ir gaivalinių nelaimių jau dabar, o ateityje padėtis bus dar prastesnė. Pagrindinis uždavinys yra visapusiškai reikšmingai padidinti bendrą energijos vartojimo ir išteklių naudojimo efektyvumą bei Europos miestų atsparumą klimato kaitai, sutelkiant
  siekinius
  į pastatų fondus, energetikos sistemas, judumą, klimato
  kaitą
  , taip pat vandenį, dirvožemį, oro kokybę, atliekas ir triukšmą. Būtina ištirti ir išnaudoti sinergiją su ERPF lėšomis finansuojamą miestų politiką ir veiklą. | Manoma, kad iki 2050 m. daugiau kaip 80 proc. ES gyventojų gyvens miestų teritorijose, kuriose suvartojama liūto dalį turimų išteklių, įskaitant energiją, ir kurios yra ypač pažeidžiamos nepalankiems meteorologiniams pokyčiams, kurie blogėja dėl klimato kaitos ir gaivalinių nelaimių jau dabar, o ateityje padėtis bus dar prastesnė. Pagrindinis uždavinys yra visapusiškai reikšmingai padidinti bendrą energijos vartojimo ir išteklių naudojimo efektyvumą bei Europos
  bendruomenių ir
  miestų atsparumą klimato kaitai, sutelkiant
  dėmesį
  į pastatų fondus, energetikos sistemas,
  transportą ir
  judumą, klimato
  kaitos sušvelninimą
  , taip pat vandenį, dirvožemį, oro kokybę, atliekas ir triukšmą. Būtina ištirti ir išnaudoti sinergiją su ERPF lėšomis finansuojamą miestų politiką ir veiklą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Manoma, kad iki 2050 m. daugiau kaip 80 proc. ES gyventojų gyvens miestų teritorijose, kuriose suvartojama liūto dalį turimų išteklių, įskaitant energiją, ir kurios yra ypač pažeidžiamos nepalankiems meteorologiniams pokyčiams, kurie blogėja dėl klimato kaitos ir gaivalinių nelaimių jau dabar, o ateityje padėtis bus dar prastesnė. Pagrindinis uždavinys yra visapusiškai reikšmingai padidinti bendrą energijos vartojimo ir išteklių naudojimo efektyvumą bei Europos miestų atsparumą klimato kaitai, sutelkiant
  siekinius
  į pastatų fondus, energetikos sistemas, judumą, klimato
  kaitą
  , taip pat vandenį, dirvožemį, oro kokybę, atliekas ir triukšmą. Būtina ištirti ir išnaudoti sinergiją su ERPF lėšomis finansuojamą miestų politiką ir veiklą.

siekinius

kaitą

Manoma, kad iki 2050 m. daugiau kaip 80 proc. ES gyventojų gyvens miestų teritorijose, kuriose suvartojama liūto dalį turimų išteklių, įskaitant energiją, ir kurios yra ypač pažeidžiamos nepalankiems meteorologiniams pokyčiams, kurie blogėja dėl klimato kaitos ir gaivalinių nelaimių jau dabar, o ateityje padėtis bus dar prastesnė. Pagrindinis uždavinys yra visapusiškai reikšmingai padidinti bendrą energijos vartojimo ir išteklių naudojimo efektyvumą bei Europos
  bendruomenių ir
  miestų atsparumą klimato kaitai, sutelkiant
  dėmesį
  į pastatų fondus, energetikos sistemas,
  transportą ir
  judumą, klimato
  kaitos sušvelninimą
  , taip pat vandenį, dirvožemį, oro kokybę, atliekas ir triukšmą. Būtina ištirti ir išnaudoti sinergiją su ERPF lėšomis finansuojamą miestų politiką ir veiklą.

bendruomenių ir

dėmesį

transportą ir

kaitos sušvelninimą

Pakeitimas 108

Pakeitimas 108

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.5 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.5 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Miestų
  ir
  rajonų energijos / judumo sistemų pritaikymas, kad iki 2050 m. visoje
  ES
  būtų įdiegti mažo anglies dioksido kiekio, teigiamos energijos rajonai ir nulinės emisijos judumas bei logistika, taip padidinant integruotų ES sprendimų visuotinį konkurencingumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Miestų
  ir
  rajonų energijos / judumo sistemų pritaikymas, kad iki 2050 m. visoje
  ES
  būtų įdiegti mažo anglies dioksido kiekio, teigiamos energijos rajonai ir nulinės emisijos judumas bei logistika, taip padidinant integruotų ES sprendimų visuotinį konkurencingumą;

ir

ES

| — | Miestų / rajonų
  / kaimo
  energijos / judumo sistemų pritaikymas, kad iki 2050 m. visoje
  Sąjungoje
  būtų įdiegti mažo anglies dioksido kiekio, teigiamos energijos rajonai ir nulinės emisijos judumas bei logistika, taip padidinant integruotų ES sprendimų visuotinį konkurencingumą; |
| --- | --- |

—

Miestų / rajonų
  / kaimo
  energijos / judumo sistemų pritaikymas, kad iki 2050 m. visoje
  Sąjungoje
  būtų įdiegti mažo anglies dioksido kiekio, teigiamos energijos rajonai ir nulinės emisijos judumas bei logistika, taip padidinant integruotų ES sprendimų visuotinį konkurencingumą;

/ kaimo

Sąjungoje

Pakeitimas 109

Pakeitimas 109

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.5 punkto 2 pastraipos 2 įtrauka

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.5 punkto 2 pastraipos 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | miestų planavimas, infrastruktūros ir sistemos, įskaitant tarpusavio sąsajas ir sąveiką, gamtinius sprendimus ir skaitmeninių technologijų bei kosmoso paslaugų ir duomenų naudojimą, atsižvelgiant į planuojamos klimato kaitos poveikį ir integruotą
  atsparumą
  klimato
  kaitai
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

miestų planavimas, infrastruktūros ir sistemos, įskaitant tarpusavio sąsajas ir sąveiką, gamtinius sprendimus ir skaitmeninių technologijų bei kosmoso paslaugų ir duomenų naudojimą, atsižvelgiant į planuojamos klimato kaitos poveikį ir integruotą
  atsparumą
  klimato
  kaitai
  ;

atsparumą

kaitai

| — | miestų
  ir kaimų
  planavimas, infrastruktūros ir sistemos, įskaitant tarpusavio sąsajas ir sąveiką,
  standartizavimą,
  gamtinius sprendimus ir
  saugių
  skaitmeninių technologijų bei kosmoso paslaugų ir duomenų naudojimą, atsižvelgiant į planuojamos klimato kaitos poveikį ir integruotą klimato
  kaitos švelninimą
  ; |
| --- | --- |

—

miestų
  ir kaimų
  planavimas, infrastruktūros ir sistemos, įskaitant tarpusavio sąsajas ir sąveiką,
  standartizavimą,
  gamtinius sprendimus ir
  saugių
  skaitmeninių technologijų bei kosmoso paslaugų ir duomenų naudojimą, atsižvelgiant į planuojamos klimato kaitos poveikį ir integruotą klimato
  kaitos švelninimą
  ;

ir kaimų

standartizavimą,

saugių

kaitos švelninimą

Pakeitimas 110

Pakeitimas 110

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.5 punkto 2 pastraipos 3 įtrauka

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.5 punkto 2 pastraipos 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Piliečių gyvenimo kokybė, saugus susisiekimas, miesto socialinės inovacijos, miestų žiedinė ekonomika ir atsinaujinimo pajėgumai, mažesnis neigiamas poveikis aplinkai ir mažesnė tarša; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Piliečių gyvenimo kokybė, saugus susisiekimas, miesto socialinės inovacijos, miestų žiedinė ekonomika ir atsinaujinimo pajėgumai, mažesnis neigiamas poveikis aplinkai ir mažesnė tarša;

| — | Piliečių gyvenimo kokybė, saugus
  ir daugiarūšis
  susisiekimas,
  įskaitant vaikščiojimą ir važiavimą dviračiu,
  miesto
  ir kaimo
  socialinės inovacijos, miestų žiedinė ekonomika ir atsinaujinimo pajėgumai, mažesnis neigiamas poveikis aplinkai ir mažesnė tarša; |
| --- | --- |

—

Piliečių gyvenimo kokybė, saugus
  ir daugiarūšis
  susisiekimas,
  įskaitant vaikščiojimą ir važiavimą dviračiu,
  miesto
  ir kaimo
  socialinės inovacijos, miestų žiedinė ekonomika ir atsinaujinimo pajėgumai, mažesnis neigiamas poveikis aplinkai ir mažesnė tarša;

ir daugiarūšis

įskaitant vaikščiojimą ir važiavimą dviračiu,

ir kaimo

Pakeitimas 111

Pakeitimas 111

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.6 punkto 1 pastraipa

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.6 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Perėjimas prie švarių technologijų, junglumas ir automatizavimas priklausys nuo to, kad orlaiviai, transporto priemonės ir laivai bus suprojektuoti ir gaminami laiku, integruojant įvairias technologijas ir pagreitinus jų įdiegimą. Komforto, efektyvumo ir prieinamumo didinimas, kartu mažinant viso produkto gyvavimo ciklo poveikį aplinkai, žmonių sveikatai ir energijos naudojimui, išlieka svarbiausi tikslai. Inovatyvi, labai galinga transporto infrastruktūra yra būtina norint tinkamai valdyti visas transporto rūšis, atsižvelgiant į padidėjusį judumo poreikį ir sparčiai besikeičiančias technologijas. Integruotas požiūris į infrastruktūrą ir transporto priemonių / laivų / orlaivių kūrimą nusipelno ypatingo dėmesio, siekiant sumažinti poveikį energetikai ir aplinkai. | Perėjimas prie švarių technologijų, junglumas ir automatizavimas priklausys nuo to, kad orlaiviai, transporto priemonės ir laivai bus suprojektuoti ir gaminami laiku, integruojant įvairias technologijas ir pagreitinus jų įdiegimą. Komforto, efektyvumo ir prieinamumo didinimas, kartu mažinant viso produkto gyvavimo ciklo poveikį
  klimatui,
  aplinkai, žmonių sveikatai ir energijos naudojimui, išlieka svarbiausi tikslai. Inovatyvi, labai galinga transporto infrastruktūra yra būtina norint tinkamai valdyti visas transporto rūšis, atsižvelgiant į padidėjusį judumo poreikį ir sparčiai besikeičiančias technologijas. Integruotas požiūris į infrastruktūrą ir transporto priemonių / laivų / orlaivių kūrimą nusipelno ypatingo dėmesio, siekiant sumažinti poveikį energetikai ir aplinkai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Perėjimas prie švarių technologijų, junglumas ir automatizavimas priklausys nuo to, kad orlaiviai, transporto priemonės ir laivai bus suprojektuoti ir gaminami laiku, integruojant įvairias technologijas ir pagreitinus jų įdiegimą. Komforto, efektyvumo ir prieinamumo didinimas, kartu mažinant viso produkto gyvavimo ciklo poveikį aplinkai, žmonių sveikatai ir energijos naudojimui, išlieka svarbiausi tikslai. Inovatyvi, labai galinga transporto infrastruktūra yra būtina norint tinkamai valdyti visas transporto rūšis, atsižvelgiant į padidėjusį judumo poreikį ir sparčiai besikeičiančias technologijas. Integruotas požiūris į infrastruktūrą ir transporto priemonių / laivų / orlaivių kūrimą nusipelno ypatingo dėmesio, siekiant sumažinti poveikį energetikai ir aplinkai.

Perėjimas prie švarių technologijų, junglumas ir automatizavimas priklausys nuo to, kad orlaiviai, transporto priemonės ir laivai bus suprojektuoti ir gaminami laiku, integruojant įvairias technologijas ir pagreitinus jų įdiegimą. Komforto, efektyvumo ir prieinamumo didinimas, kartu mažinant viso produkto gyvavimo ciklo poveikį
  klimatui,
  aplinkai, žmonių sveikatai ir energijos naudojimui, išlieka svarbiausi tikslai. Inovatyvi, labai galinga transporto infrastruktūra yra būtina norint tinkamai valdyti visas transporto rūšis, atsižvelgiant į padidėjusį judumo poreikį ir sparčiai besikeičiančias technologijas. Integruotas požiūris į infrastruktūrą ir transporto priemonių / laivų / orlaivių kūrimą nusipelno ypatingo dėmesio, siekiant sumažinti poveikį energetikai ir aplinkai.

klimatui,

Pakeitimas 112

Pakeitimas 112

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.6 punkto 2 pastraipos 2 įtrauka

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.6 punkto 2 pastraipos 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | transporto priemonės / laivo / orlaivio koncepcijos ir konstrukcijos, įskaitant jų atsargines dalis, naudojant patobulintas medžiagas ir konstrukcijas, efektyvumą, energijos kaupimą ir atkūrimą, saugos ir saugumo požymiai, darantys mažesnį poveikį aplinkai ir sveikatai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

transporto priemonės / laivo / orlaivio koncepcijos ir konstrukcijos, įskaitant jų atsargines dalis, naudojant patobulintas medžiagas ir konstrukcijas, efektyvumą, energijos kaupimą ir atkūrimą, saugos ir saugumo požymiai, darantys mažesnį poveikį aplinkai ir sveikatai.

| — | transporto priemonės / laivo / orlaivio koncepcijos ir konstrukcijos, įskaitant jų atsargines dalis,
  modulių elementus,
  naudojant patobulintas medžiagas ir konstrukcijas
  , taip pat programinės įrangos sprendimus ir atnaujinimą, pažangias apsaugos nuo piratavimo sistemas
  , efektyvumą, energijos kaupimą ir atkūrimą, saugos ir saugumo požymiai, darantys mažesnį poveikį aplinkai ir sveikatai. |
| --- | --- |

—

transporto priemonės / laivo / orlaivio koncepcijos ir konstrukcijos, įskaitant jų atsargines dalis,
  modulių elementus,
  naudojant patobulintas medžiagas ir konstrukcijas
  , taip pat programinės įrangos sprendimus ir atnaujinimą, pažangias apsaugos nuo piratavimo sistemas
  , efektyvumą, energijos kaupimą ir atkūrimą, saugos ir saugumo požymiai, darantys mažesnį poveikį aplinkai ir sveikatai.

modulių elementus,

, taip pat programinės įrangos sprendimus ir atnaujinimą, pažangias apsaugos nuo piratavimo sistemas

Pakeitimas 113

Pakeitimas 113

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.7 punkto 1 pastraipa

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.7 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kad ES pasiektų savo
  oro kokybės, klimato kaitos ir energetikos tikslus
  , įskaitant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimą 60 proc. iki 2050 m.
  ,
  taip pat triukšmo mažinimo tikslą, reikės
  persvarstyti visą judumo sistemą, įskaitant naudotojus, transporto priemones, degalus
  ir
  infrastruktūrą. Taip pat
  reikės
  įdiegti netaršios alternatyvios energijos sprendimus ir pradėti naudoti rinkoje nulinių emisijų transporto priemones / laivus / orlaivius. Be žalingo šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo poveikio transportas labai prisideda prie prastos oro kokybės ir triukšmo Europoje, sukeldamas neigiamą poveikį piliečių sveikatai (18). Atsižvelgiant į automobilių, autobusų ir lengvųjų transporto priemonių elektrifikavimo ir kuro elementų naudojimo pažangą, būtina paspartinti mokslinių tyrimų ir inovacijų sprendimus kituose sektoriuose, pavyzdžiui, aviacijoje, jūrų, vidaus vandenų laivyboje
  ir sunkvežimių technologijose
  . | Norėdama pasiekti
  oro kokybės, klimato kaitos ir energetikos tikslus
  ir sumažinti triukšmą
  ,
  Sąjunga turės
  persvarstyti visą judumo sistemą, įskaitant naudotojus, transporto priemones, degalus
  , CO2 matavimo schemas,
  infrastruktūrą
  , erdvės panaudojimą bei transporto sprendimus
  .
  Sąjunga
  taip pat
  turės
  įdiegti netaršios alternatyvios energijos sprendimus ir pradėti naudoti rinkoje nulinių emisijų transporto priemones / laivus / orlaivius. Be žalingo šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo poveikio transportas labai prisideda prie prastos oro kokybės ir triukšmo Europoje, sukeldamas neigiamą poveikį piliečių sveikatai (18). Atsižvelgiant į 
  esamą alternatyvių degalų gamybos ir naudojimo,
  automobilių, autobusų
  , sunkvežimių
  ir lengvųjų transporto priemonių elektrifikavimo
  , vandenilio technologijų, biodegalų, biodujų
  ir kuro elementų naudojimo
  , vidaus degimo variklių tobulėjimo ir jų pritaikymo atsinaujinančiųjų išteklių degalams ir kitų tausių technologijų
  pažangą, būtina paspartinti mokslinių tyrimų ir inovacijų sprendimus kituose sektoriuose, pavyzdžiui, aviacijoje,
  geležinkeliuose,
  jūrų, vidaus vandenų laivyboje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kad ES pasiektų savo
  oro kokybės, klimato kaitos ir energetikos tikslus
  , įskaitant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimą 60 proc. iki 2050 m.
  ,
  taip pat triukšmo mažinimo tikslą, reikės
  persvarstyti visą judumo sistemą, įskaitant naudotojus, transporto priemones, degalus
  ir
  infrastruktūrą. Taip pat
  reikės
  įdiegti netaršios alternatyvios energijos sprendimus ir pradėti naudoti rinkoje nulinių emisijų transporto priemones / laivus / orlaivius. Be žalingo šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo poveikio transportas labai prisideda prie prastos oro kokybės ir triukšmo Europoje, sukeldamas neigiamą poveikį piliečių sveikatai (18). Atsižvelgiant į automobilių, autobusų ir lengvųjų transporto priemonių elektrifikavimo ir kuro elementų naudojimo pažangą, būtina paspartinti mokslinių tyrimų ir inovacijų sprendimus kituose sektoriuose, pavyzdžiui, aviacijoje, jūrų, vidaus vandenų laivyboje
  ir sunkvežimių technologijose
  .

Kad ES pasiektų savo

, įskaitant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimą 60 proc. iki 2050 m.

taip pat triukšmo mažinimo tikslą, reikės

ir

reikės

18

ir sunkvežimių technologijose

Norėdama pasiekti
  oro kokybės, klimato kaitos ir energetikos tikslus
  ir sumažinti triukšmą
  ,
  Sąjunga turės
  persvarstyti visą judumo sistemą, įskaitant naudotojus, transporto priemones, degalus
  , CO2 matavimo schemas,
  infrastruktūrą
  , erdvės panaudojimą bei transporto sprendimus
  .
  Sąjunga
  taip pat
  turės
  įdiegti netaršios alternatyvios energijos sprendimus ir pradėti naudoti rinkoje nulinių emisijų transporto priemones / laivus / orlaivius. Be žalingo šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo poveikio transportas labai prisideda prie prastos oro kokybės ir triukšmo Europoje, sukeldamas neigiamą poveikį piliečių sveikatai (18). Atsižvelgiant į 
  esamą alternatyvių degalų gamybos ir naudojimo,
  automobilių, autobusų
  , sunkvežimių
  ir lengvųjų transporto priemonių elektrifikavimo
  , vandenilio technologijų, biodegalų, biodujų
  ir kuro elementų naudojimo
  , vidaus degimo variklių tobulėjimo ir jų pritaikymo atsinaujinančiųjų išteklių degalams ir kitų tausių technologijų
  pažangą, būtina paspartinti mokslinių tyrimų ir inovacijų sprendimus kituose sektoriuose, pavyzdžiui, aviacijoje,
  geležinkeliuose,
  jūrų, vidaus vandenų laivyboje.

Norėdama pasiekti

ir sumažinti triukšmą

Sąjunga turės

, CO2

, erdvės panaudojimą bei transporto sprendimus

Sąjunga

turės

18

esamą alternatyvių degalų gamybos ir naudojimo,

, sunkvežimių

, vandenilio technologijų, biodegalų, biodujų

, vidaus degimo variklių tobulėjimo ir jų pritaikymo atsinaujinančiųjų išteklių degalams ir kitų tausių technologijų

geležinkeliuose,

Pakeitimas 114

Pakeitimas 114

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.7 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.7 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Visų transporto rūšių
  elektrifikavimas
  (pvz., baterijos, kuro elementai,
  hibridizacija
  ir kt.)
  , įskaitant naujas
  transporto priemonių / laivų / orlaivių galios pavarų, greito įkrovimo / degalų pildymo, energijos surinkimo technologijas ir patogias bei prieinamas sąsajas su įkrovimo infrastruktūra, užtikrinant sąveiką ir vientisą paslaugų teikimą; netaršioms ir mažataršėms transporto priemonėms skirtų konkurencingų, saugių, našių ir tvarių baterijų kūrimas ir diegimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Visų transporto rūšių
  elektrifikavimas
  (pvz., baterijos, kuro elementai,
  hibridizacija
  ir kt.)
  , įskaitant naujas
  transporto priemonių / laivų / orlaivių galios pavarų, greito įkrovimo / degalų pildymo, energijos surinkimo technologijas ir patogias bei prieinamas sąsajas su įkrovimo infrastruktūra, užtikrinant sąveiką ir vientisą paslaugų teikimą; netaršioms ir mažataršėms transporto priemonėms skirtų konkurencingų, saugių, našių ir tvarių baterijų kūrimas ir diegimas;

elektrifikavimas

hibridizacija

, įskaitant naujas

| — | Visų transporto rūšių
  priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas, įskaitant per elektrinį judumą
  (pvz.,
  perdirbamos
  baterijos, kuro elementai,
  visų rūšių hibridacija
  ir kt.)
  ir naujos
  transporto priemonių / laivų / orlaivių galios pavarų, greito įkrovimo / degalų pildymo, energijos surinkimo technologijas ir patogias bei prieinamas sąsajas su
  degalų pildymo ir
  įkrovimo infrastruktūra, užtikrinant sąveiką ir vientisą paslaugų teikimą; netaršioms ir mažataršėms transporto priemonėms skirtų konkurencingų, saugių, našių
  , perdirbamų
  ir tvarių baterijų kūrimas ir diegimas; |
| --- | --- |

—

Visų transporto rūšių
  priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas, įskaitant per elektrinį judumą
  (pvz.,
  perdirbamos
  baterijos, kuro elementai,
  visų rūšių hibridacija
  ir kt.)
  ir naujos
  transporto priemonių / laivų / orlaivių galios pavarų, greito įkrovimo / degalų pildymo, energijos surinkimo technologijas ir patogias bei prieinamas sąsajas su
  degalų pildymo ir
  įkrovimo infrastruktūra, užtikrinant sąveiką ir vientisą paslaugų teikimą; netaršioms ir mažataršėms transporto priemonėms skirtų konkurencingų, saugių, našių
  , perdirbamų
  ir tvarių baterijų kūrimas ir diegimas;

priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas, įskaitant per elektrinį judumą

perdirbamos

visų rūšių hibridacija

ir naujos

degalų pildymo ir

, perdirbamų

Pakeitimas 115

Pakeitimas 115

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.7 punkto 2 pastraipos 2 įtrauka

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.7 punkto 2 pastraipos 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | tvarūs nauji degalai ir naujos pažangiosios transporto priemonės / laivai / orlaiviai, skirti esamiems ir būsimiems judumo modeliams ir palaikymo infrastruktūrai; technologijos ir į naudotojus orientuoti sąveikos ir vientiso paslaugų teikimo sprendimai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

tvarūs nauji degalai ir naujos pažangiosios transporto priemonės / laivai / orlaiviai, skirti esamiems ir būsimiems judumo modeliams ir palaikymo infrastruktūrai; technologijos ir į naudotojus orientuoti sąveikos ir vientiso paslaugų teikimo sprendimai;

| — | tvarūs nauji degalai ir naujos pažangiosios transporto priemonės / laivai / orlaiviai, skirti esamiems ir būsimiems judumo modeliams ir palaikymo infrastruktūrai; technologijos ir į naudotojus orientuoti sąveikos ir vientiso paslaugų teikimo sprendimai;
  tylesni ir labiau aplinką tausojantys orlaiviai; |
| --- | --- |

—

tvarūs nauji degalai ir naujos pažangiosios transporto priemonės / laivai / orlaiviai, skirti esamiems ir būsimiems judumo modeliams ir palaikymo infrastruktūrai; technologijos ir į naudotojus orientuoti sąveikos ir vientiso paslaugų teikimo sprendimai;
  tylesni ir labiau aplinką tausojantys orlaiviai;

tylesni ir labiau aplinką tausojantys orlaiviai;

Pakeitimas 116

Pakeitimas 116

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.7 punkto 2 pastraipos 3 įtrauka

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.7 punkto 2 pastraipos 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | judumo poveikio aplinkai ir žmonių sveikatai mažinimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

judumo poveikio aplinkai ir žmonių sveikatai mažinimas.

| — | kuo didesnis
  judumo poveikio aplinkai ir žmonių sveikatai mažinimas
  , įskaitant naujos kartos nuotolinio matavimo jutiklių, kuriais matuojama tarša judumo sektoriuje, galimybių nagrinėjimą
  . |
| --- | --- |

—

kuo didesnis
  judumo poveikio aplinkai ir žmonių sveikatai mažinimas
  , įskaitant naujos kartos nuotolinio matavimo jutiklių, kuriais matuojama tarša judumo sektoriuje, galimybių nagrinėjimą
  .

kuo didesnis

, įskaitant naujos kartos nuotolinio matavimo jutiklių, kuriais matuojama tarša judumo sektoriuje, galimybių nagrinėjimą

Pakeitimas 117

Pakeitimas 117

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.8 punkto 1 pastraipa

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.8 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pažangus judumas padės užtikrinti judumo „nuo durų iki durų“ ir visų jo komponentų efektyvumą, saugą ir atsparumą, visų pirma naudojant skaitmenines technologijas, pažangią palydovinę navigaciją (EGNOS / „Galileo“) ir dirbtinį intelektą. Naujos technologijos padės optimizuoti transporto infrastruktūros ir tinklų naudojimą bei efektyvumą, gerinti daugiaformatį ryšį ir junglumą, optimizuoti eismo valdymą ir sudaryti sąlygas inovatyviems transporto sprendimams ir paslaugoms, taip sumažinant perkrovą ir neigiamą poveikį aplinkai, suteikiant geresnes judumo ir logistikos paslaugas piliečiams ir įmonėms. Susietasis ir automatizuotas judumas kartu su didelio poveikio infrastruktūra padidins visų transporto rūšių efektyvumą ir saugumą. | Pažangus judumas padės užtikrinti judumo „nuo durų iki durų“ ir visų jo komponentų efektyvumą, saugą ir atsparumą, visų pirma naudojant
  naujas
  skaitmenines technologijas, pažangią palydovinę navigaciją (EGNOS / „Galileo“) ir dirbtinį intelektą. Naujos technologijos
  , įskaitant sistemų sistemą,
  padės optimizuoti transporto infrastruktūros ir tinklų naudojimą bei efektyvumą, gerinti daugiaformatį ryšį ir junglumą, optimizuoti eismo valdymą ir sudaryti sąlygas inovatyviems transporto sprendimams
  , standartams
  ir paslaugoms, taip sumažinant perkrovą ir neigiamą poveikį aplinkai, suteikiant geresnes judumo ir logistikos paslaugas piliečiams ir įmonėms. Susietasis ir automatizuotas judumas kartu su didelio poveikio infrastruktūra padidins visų transporto rūšių efektyvumą ir saugumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pažangus judumas padės užtikrinti judumo „nuo durų iki durų“ ir visų jo komponentų efektyvumą, saugą ir atsparumą, visų pirma naudojant skaitmenines technologijas, pažangią palydovinę navigaciją (EGNOS / „Galileo“) ir dirbtinį intelektą. Naujos technologijos padės optimizuoti transporto infrastruktūros ir tinklų naudojimą bei efektyvumą, gerinti daugiaformatį ryšį ir junglumą, optimizuoti eismo valdymą ir sudaryti sąlygas inovatyviems transporto sprendimams ir paslaugoms, taip sumažinant perkrovą ir neigiamą poveikį aplinkai, suteikiant geresnes judumo ir logistikos paslaugas piliečiams ir įmonėms. Susietasis ir automatizuotas judumas kartu su didelio poveikio infrastruktūra padidins visų transporto rūšių efektyvumą ir saugumą.

Pažangus judumas padės užtikrinti judumo „nuo durų iki durų“ ir visų jo komponentų efektyvumą, saugą ir atsparumą, visų pirma naudojant
  naujas
  skaitmenines technologijas, pažangią palydovinę navigaciją (EGNOS / „Galileo“) ir dirbtinį intelektą. Naujos technologijos
  , įskaitant sistemų sistemą,
  padės optimizuoti transporto infrastruktūros ir tinklų naudojimą bei efektyvumą, gerinti daugiaformatį ryšį ir junglumą, optimizuoti eismo valdymą ir sudaryti sąlygas inovatyviems transporto sprendimams
  , standartams
  ir paslaugoms, taip sumažinant perkrovą ir neigiamą poveikį aplinkai, suteikiant geresnes judumo ir logistikos paslaugas piliečiams ir įmonėms. Susietasis ir automatizuotas judumas kartu su didelio poveikio infrastruktūra padidins visų transporto rūšių efektyvumą ir saugumą.

naujas

, įskaitant sistemų sistemą,

, standartams

Pakeitimas 118

Pakeitimas 118

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.8 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.8 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Skaitmeninis
  tinklo
  ir
  eismo valdymas: pažangios sprendimų priėmimo palaikymo sistemos; naujos kartos eismo valdymas (įskaitant daugiaformatį tinklą ir eismo valdymą); prisidėjimas prie vientiso, daugiaformačio ir tarpusavyje susijusio keleivių ir krovinių judumo; didelių duomenų naudojimas ir apribojimai; inovatyvių palydovų padėties nustatymas / navigacija (EGNOS / „Galileo“); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Skaitmeninis
  tinklo
  ir
  eismo valdymas: pažangios sprendimų priėmimo palaikymo sistemos; naujos kartos eismo valdymas (įskaitant daugiaformatį tinklą ir eismo valdymą); prisidėjimas prie vientiso, daugiaformačio ir tarpusavyje susijusio keleivių ir krovinių judumo; didelių duomenų naudojimas ir apribojimai; inovatyvių palydovų padėties nustatymas / navigacija (EGNOS / „Galileo“);

Skaitmeninis

ir

| — | Skaitmeninio
  tinklo, eismo ir
  erdvės panaudojimas ir
  valdymas: pažangios sprendimų priėmimo palaikymo sistemos; naujos kartos eismo valdymas (įskaitant daugiaformatį tinklą ir eismo valdymą); prisidėjimas prie vientiso, daugiaformačio ir tarpusavyje susijusio keleivių ir krovinių judumo; didelių duomenų naudojimas ir apribojimai; inovatyvių palydovų padėties nustatymas / navigacija (EGNOS / „Galileo“)
  , naujo elgesio, susijusio su kintančiu judumu, supratimas
  ; |
| --- | --- |

—

Skaitmeninio
  tinklo, eismo ir
  erdvės panaudojimas ir
  valdymas: pažangios sprendimų priėmimo palaikymo sistemos; naujos kartos eismo valdymas (įskaitant daugiaformatį tinklą ir eismo valdymą); prisidėjimas prie vientiso, daugiaformačio ir tarpusavyje susijusio keleivių ir krovinių judumo; didelių duomenų naudojimas ir apribojimai; inovatyvių palydovų padėties nustatymas / navigacija (EGNOS / „Galileo“)
  , naujo elgesio, susijusio su kintančiu judumu, supratimas
  ;

Skaitmeninio

erdvės panaudojimas ir

, naujo elgesio, susijusio su kintančiu judumu, supratimas

Pakeitimas 119

Pakeitimas 119

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.8 punkto 2 pastraipos 3 įtrauka

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.8 punkto 2 pastraipos 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | geležinkelių technologijos ir didelės talpos, tylios, sąveikios ir automatizuotos geležinkelių sistemos eksploatavimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

geležinkelių technologijos ir didelės talpos, tylios, sąveikios ir automatizuotos geležinkelių sistemos eksploatavimas;

| — | geležinkelių technologijos ir didelės talpos,
  patrauklios,
  tylios,
  visapusiškai sujungtos,
  sąveikios
  , tarpvalstybinės
  ir automatizuotos
  keleivių ir krovininio transporto reikalavimus atitinkančios
  geležinkelių sistemos eksploatavimas; |
| --- | --- |

—

geležinkelių technologijos ir didelės talpos,
  patrauklios,
  tylios,
  visapusiškai sujungtos,
  sąveikios
  , tarpvalstybinės
  ir automatizuotos
  keleivių ir krovininio transporto reikalavimus atitinkančios
  geležinkelių sistemos eksploatavimas;

patrauklios,

visapusiškai sujungtos,

, tarpvalstybinės

keleivių ir krovininio transporto reikalavimus atitinkančios

Pakeitimas 120

Pakeitimas 120

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.8 punkto 2 pastraipos 4 įtrauka

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.8 punkto 2 pastraipos 4 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | susijusių, sąveikiųjų ir automatizuotų judumo sistemos ir paslaugos, įskaitant technologinius sprendimus ir netechnologinius klausimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

susijusių, sąveikiųjų ir automatizuotų judumo sistemos ir paslaugos, įskaitant technologinius sprendimus ir netechnologinius klausimus.

| — | susijusių, sąveikiųjų
  , suderintų
  ir automatizuotų judumo sistemos ir paslaugos, įskaitant technologinius sprendimus ir netechnologinius klausimus
  , tokius kaip naudotojų elgesio ir judumo modelių pokyčiai; |
| --- | --- |

—

susijusių, sąveikiųjų
  , suderintų
  ir automatizuotų judumo sistemos ir paslaugos, įskaitant technologinius sprendimus ir netechnologinius klausimus
  , tokius kaip naudotojų elgesio ir judumo modelių pokyčiai;

, suderintų

, tokius kaip naudotojų elgesio ir judumo modelių pokyčiai;

Pakeitimas 121

Pakeitimas 121

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.8 punkto 2 pastraipos 4 a įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.8 punkto 2 pastraipos 4 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | naujos arba patobulintos paslaugos ir verslo modeliai, kuriuos taikant naudotojas sąveikauja su skirtingais išmaniais metodais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

naujos arba patobulintos paslaugos ir verslo modeliai, kuriuos taikant naudotojas sąveikauja su skirtingais išmaniais metodais;

naujos arba patobulintos paslaugos ir verslo modeliai, kuriuos taikant naudotojas sąveikauja su skirtingais išmaniais metodais;

Pakeitimas 122

Pakeitimas 122

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.8 punkto 2 pastraipos 4 b įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.8 punkto 2 pastraipos 4 b įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | automatizuoto transporto priemonių vairavimo mišraus eismo sąlygomis koncepcija, plėtojimas, pasekmės, projektavimas, moksliniai tyrimai, tvirtinimas ir metodai siekiant užtikrinti, kad jis būtų saugus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

automatizuoto transporto priemonių vairavimo mišraus eismo sąlygomis koncepcija, plėtojimas, pasekmės, projektavimas, moksliniai tyrimai, tvirtinimas ir metodai siekiant užtikrinti, kad jis būtų saugus;

automatizuoto transporto priemonių vairavimo mišraus eismo sąlygomis koncepcija, plėtojimas, pasekmės, projektavimas, moksliniai tyrimai, tvirtinimas ir metodai siekiant užtikrinti, kad jis būtų saugus;

Pakeitimas 123

Pakeitimas 123

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.8 punkto 2 pastraipos 4 c įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.8 punkto 2 pastraipos 4 c įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | pažangiosios laivybos sprendimai siekiant užtikrinti, kad vandenyje vykdomos operacijos būtų saugesnės ir veiksmingesnės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

pažangiosios laivybos sprendimai siekiant užtikrinti, kad vandenyje vykdomos operacijos būtų saugesnės ir veiksmingesnės;

pažangiosios laivybos sprendimai siekiant užtikrinti, kad vandenyje vykdomos operacijos būtų saugesnės ir veiksmingesnės;

Pakeitimas 124

Pakeitimas 124

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.8 punkto 2 pastraipos 4 d įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.8 punkto 2 pastraipos 4 d įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | naujos uostų valdymo ir ryšių sistemos ir technologijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

naujos uostų valdymo ir ryšių sistemos ir technologijos.

naujos uostų valdymo ir ryšių sistemos ir technologijos.

Pakeitimas 125

Pakeitimas 125

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.9 punkto 1 pastraipa

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.9 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Dideli, koncentruoti ir decentralizuoti energetikos sistemos saugojimo sprendimai (įskaitant cheminius, elektrocheminius, elektrinius, mechaninius ir šiluminius sprendimus) padidins efektyvumą, lankstumą, technologijų nepriklausomumą ir prieinamumą, taip pat tiekimo saugumą. Netaršiam, nepriklausomam nuo iškastinio kuro
  transportas
  reikės vis daugiau elektrinių ir (arba) kitais alternatyviais degalais varomų automobilių, kurių baterijos yra našesnės ir pigesnės, perdirbamos ir kartotinai naudojamos, taip pat vietos
  sintetinių ir (arba) atsinaujinančiųjų degalų
  , tokių kaip vandenilis, teikimas ir saugojimo vietoje inovatyvūs sprendimai. | Dideli, koncentruoti ir decentralizuoti energetikos sistemos saugojimo sprendimai (įskaitant cheminius, elektrocheminius, elektrinius, mechaninius ir šiluminius sprendimus) padidins efektyvumą, lankstumą, technologijų nepriklausomumą ir prieinamumą, taip pat tiekimo saugumą. Netaršiam, nepriklausomam nuo iškastinio kuro
  transportui
  reikės vis daugiau elektrinių ir (arba) kitais alternatyviais degalais varomų automobilių, kurių baterijos yra našesnės ir pigesnės,
  itin lengvai
  perdirbamos ir kartotinai naudojamos
  bei darančios mažą poveikį aplinkai
  , taip pat vietos
  mažo anglies dioksido kiekio kuro rūšių
  , tokių kaip
  mažo anglies kiekio ar atsinaujinančiaisiais ištekliais pagrįstas
  vandenilis, teikimas ir saugojimo vietoje inovatyvūs sprendimai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Dideli, koncentruoti ir decentralizuoti energetikos sistemos saugojimo sprendimai (įskaitant cheminius, elektrocheminius, elektrinius, mechaninius ir šiluminius sprendimus) padidins efektyvumą, lankstumą, technologijų nepriklausomumą ir prieinamumą, taip pat tiekimo saugumą. Netaršiam, nepriklausomam nuo iškastinio kuro
  transportas
  reikės vis daugiau elektrinių ir (arba) kitais alternatyviais degalais varomų automobilių, kurių baterijos yra našesnės ir pigesnės, perdirbamos ir kartotinai naudojamos, taip pat vietos
  sintetinių ir (arba) atsinaujinančiųjų degalų
  , tokių kaip vandenilis, teikimas ir saugojimo vietoje inovatyvūs sprendimai.

transportas

sintetinių ir (arba) atsinaujinančiųjų degalų

Dideli, koncentruoti ir decentralizuoti energetikos sistemos saugojimo sprendimai (įskaitant cheminius, elektrocheminius, elektrinius, mechaninius ir šiluminius sprendimus) padidins efektyvumą, lankstumą, technologijų nepriklausomumą ir prieinamumą, taip pat tiekimo saugumą. Netaršiam, nepriklausomam nuo iškastinio kuro
  transportui
  reikės vis daugiau elektrinių ir (arba) kitais alternatyviais degalais varomų automobilių, kurių baterijos yra našesnės ir pigesnės,
  itin lengvai
  perdirbamos ir kartotinai naudojamos
  bei darančios mažą poveikį aplinkai
  , taip pat vietos
  mažo anglies dioksido kiekio kuro rūšių
  , tokių kaip
  mažo anglies kiekio ar atsinaujinančiaisiais ištekliais pagrįstas
  vandenilis, teikimas ir saugojimo vietoje inovatyvūs sprendimai.

transportui

itin lengvai

bei darančios mažą poveikį aplinkai

mažo anglies dioksido kiekio kuro rūšių

mažo anglies kiekio ar atsinaujinančiaisiais ištekliais pagrįstas

Pakeitimas 126

Pakeitimas 126

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.9 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.9 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Technologijos, įskaitant skystą ir dujinį
  atsinaujinantįjį
  kurą ir su jomis susijusias vertės
  grandinės
  , skirtos
  kasdieniam
  sezoniniams energijos saugojimo poreikiams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Technologijos, įskaitant skystą ir dujinį
  atsinaujinantįjį
  kurą ir su jomis susijusias vertės
  grandinės
  , skirtos
  kasdieniam
  sezoniniams energijos saugojimo poreikiams;

atsinaujinantįjį

grandinės

kasdieniam

| — | Technologijos, įskaitant skystą ir dujinį
  mažo anglies dioksido kiekio
  kurą ir su jomis susijusias vertės
  grandines
  , skirtos
  kasdieniams
  sezoniniams energijos saugojimo poreikiams
  , įskaitant jų poveikį aplinkai ir klimatui
  ; |
| --- | --- |

—

Technologijos, įskaitant skystą ir dujinį
  mažo anglies dioksido kiekio
  kurą ir su jomis susijusias vertės
  grandines
  , skirtos
  kasdieniams
  sezoniniams energijos saugojimo poreikiams
  , įskaitant jų poveikį aplinkai ir klimatui
  ;

mažo anglies dioksido kiekio

grandines

kasdieniams

, įskaitant jų poveikį aplinkai ir klimatui

Pakeitimas 127

Pakeitimas 127

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.9 punkto 2 pastraipos 2 įtrauka

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.9 punkto 2 pastraipos 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | baterijos ir ES vertės grandinė, įskaitant projektavimo, didelės apimties baterijų elementų gamybos technologijas,
  kartotinio panaudojimo
  ir
  perdirbimo metodus
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

baterijos ir ES vertės grandinė, įskaitant projektavimo, didelės apimties baterijų elementų gamybos technologijas,
  kartotinio panaudojimo
  ir
  perdirbimo metodus
  ;

kartotinio panaudojimo

perdirbimo metodus

| — | baterijos ir ES vertės grandinė, įskaitant projektavimo, didelės apimties baterijų elementų gamybos technologijas,
  didelį galios
  ir
  energijos tankį, greitojo įkrovimo režimą, nedidelį poveikį aplinkai, kartotinį panaudojimą ir itin lengvą perdirbimą, pažangių medžiagų sprendimus energijos saugojimo metodams ir standartizavimo poreikius
  ; |
| --- | --- |

—

baterijos ir ES vertės grandinė, įskaitant projektavimo, didelės apimties baterijų elementų gamybos technologijas,
  didelį galios
  ir
  energijos tankį, greitojo įkrovimo režimą, nedidelį poveikį aplinkai, kartotinį panaudojimą ir itin lengvą perdirbimą, pažangių medžiagų sprendimus energijos saugojimo metodams ir standartizavimo poreikius
  ;

didelį galios

energijos tankį, greitojo įkrovimo režimą, nedidelį poveikį aplinkai, kartotinį panaudojimą ir itin lengvą perdirbimą, pažangių medžiagų sprendimus energijos saugojimo metodams ir standartizavimo poreikius

Pakeitimas 128

Pakeitimas 128

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.9 punkto 2 pastraipos 3 įtrauka

I priedo II dalies 4 punkto 4.2 papunkčio 4.2.9 punkto 2 pastraipos 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | mažai anglies dioksido emisijų generuojantis vandenilis, įskaitant
  kuro
  elementus, ir
  ES vertės
  grandinė
  nuo projektavimo iki galutinio vartojimo įvairiose srityse. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

mažai anglies dioksido emisijų generuojantis vandenilis, įskaitant
  kuro
  elementus, ir
  ES vertės
  grandinė
  nuo projektavimo iki galutinio vartojimo įvairiose srityse.

mažai anglies dioksido emisijų generuojantis vandenilis, įskaitant

elementus, ir

grandinė

| — | atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais pagrįstos elektrolizės ir
  kuro
  elementai visoje
  ES vertės
  grandinėje
  nuo projektavimo iki galutinio vartojimo įvairiose srityse. |
| --- | --- |

—

atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais pagrįstos elektrolizės ir
  kuro
  elementai visoje
  ES vertės
  grandinėje
  nuo projektavimo iki galutinio vartojimo įvairiose srityse.

atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais pagrįstos elektrolizės ir

elementai visoje

grandinėje

Pakeitimas 129

Pakeitimas 129

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto įžanginė dalis

I priedo II dalies 5 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5. | VEIKSMŲ GRUPĖ „MAISTAS
  IR
  GAMTOS IŠTEKLIAI“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.

VEIKSMŲ GRUPĖ „MAISTAS
  IR
  GAMTOS IŠTEKLIAI“

IR

| 5. | VEIKSMŲ GRUPĖ „MAISTAS, GAMTOS IŠTEKLIAI
  IR ŽEMĖS ŪKIS
  “ |
| --- | --- |

5.

VEIKSMŲ GRUPĖ „MAISTAS, GAMTOS IŠTEKLIAI
  IR ŽEMĖS ŪKIS
  “

IR ŽEMĖS ŪKIS

Pakeitimas 130

Pakeitimas 130

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.1 papunkčio 1 pastraipa

I priedo II dalies 5 punkto 5.1 papunkčio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Žmonių veikla daro vis didesnį poveikį dirvožemiui, jūroms ir vandenynams, vandeniui, orui, biologinei įvairovei ir kitiems gamtos ištekliams. Didėjančio planetos gyventojų skaičiaus maitinimas tiesiogiai priklauso nuo gamtinių sistemų ir išteklių. Tačiau, kartu su klimato kaita, augantis gamtinių išteklių poreikis sukelia spaudimą aplinkai, kuris reikšmingai peržengia tvarumo lygį, paveikdamas ekosistemas ir jų gebėjimą teikti paslaugas žmonių
  gerovei
  . Žiedinės ekonomikos, bioekonomikos ir mėlynosios ekonomikos koncepcijos suteikia galimybę subalansuoti aplinkosaugos, socialinius ir ekonominius tikslus ir nukreipti žmonių veiklą tvarumo link. | Žmonių veikla daro vis didesnį poveikį dirvožemiui, jūroms ir vandenynams, vandeniui, orui, biologinei įvairovei ir kitiems gamtos ištekliams. Didėjančio planetos gyventojų skaičiaus maitinimas tiesiogiai priklauso nuo gamtinių sistemų ir išteklių. Tačiau, kartu su klimato kaita, augantis gamtinių išteklių poreikis sukelia spaudimą aplinkai, kuris reikšmingai peržengia tvarumo lygį, paveikdamas ekosistemas ir jų gebėjimą teikti paslaugas
  , išlaikančias ilgalaikę
  žmonių
  gerovę
  .
  Maisto gamybos didėjimas neatitinka pasaulio gyventojų didėjimo ir todėl reikalingas persilaužimas maisto produktų gamybos intensyvinimo srityje. Sykiu privalome užtikrinti, kad mūsų maisto gamybos sistemose visų pirma būtų atsižvelgiama į mitybą ir sveikatą. |
| | Žiedinės ekonomikos,
  agroekologijos, darnaus žemės ūkio,
  bioekonomikos ir mėlynosios ekonomikos koncepcijos suteikia galimybę subalansuoti aplinkosaugos, socialinius ir ekonominius tikslus ir nukreipti žmonių veiklą tvarumo link. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Žmonių veikla daro vis didesnį poveikį dirvožemiui, jūroms ir vandenynams, vandeniui, orui, biologinei įvairovei ir kitiems gamtos ištekliams. Didėjančio planetos gyventojų skaičiaus maitinimas tiesiogiai priklauso nuo gamtinių sistemų ir išteklių. Tačiau, kartu su klimato kaita, augantis gamtinių išteklių poreikis sukelia spaudimą aplinkai, kuris reikšmingai peržengia tvarumo lygį, paveikdamas ekosistemas ir jų gebėjimą teikti paslaugas žmonių
  gerovei
  . Žiedinės ekonomikos, bioekonomikos ir mėlynosios ekonomikos koncepcijos suteikia galimybę subalansuoti aplinkosaugos, socialinius ir ekonominius tikslus ir nukreipti žmonių veiklą tvarumo link.

gerovei

Žmonių veikla daro vis didesnį poveikį dirvožemiui, jūroms ir vandenynams, vandeniui, orui, biologinei įvairovei ir kitiems gamtos ištekliams. Didėjančio planetos gyventojų skaičiaus maitinimas tiesiogiai priklauso nuo gamtinių sistemų ir išteklių. Tačiau, kartu su klimato kaita, augantis gamtinių išteklių poreikis sukelia spaudimą aplinkai, kuris reikšmingai peržengia tvarumo lygį, paveikdamas ekosistemas ir jų gebėjimą teikti paslaugas
  , išlaikančias ilgalaikę
  žmonių
  gerovę
  .
  Maisto gamybos didėjimas neatitinka pasaulio gyventojų didėjimo ir todėl reikalingas persilaužimas maisto produktų gamybos intensyvinimo srityje. Sykiu privalome užtikrinti, kad mūsų maisto gamybos sistemose visų pirma būtų atsižvelgiama į mitybą ir sveikatą.

, išlaikančias ilgalaikę

gerovę

Maisto gamybos didėjimas neatitinka pasaulio gyventojų didėjimo ir todėl reikalingas persilaužimas maisto produktų gamybos intensyvinimo srityje. Sykiu privalome užtikrinti, kad mūsų maisto gamybos sistemose visų pirma būtų atsižvelgiama į mitybą ir sveikatą.

Žiedinės ekonomikos,
  agroekologijos, darnaus žemės ūkio,
  bioekonomikos ir mėlynosios ekonomikos koncepcijos suteikia galimybę subalansuoti aplinkosaugos, socialinius ir ekonominius tikslus ir nukreipti žmonių veiklą tvarumo link.

agroekologijos, darnaus žemės ūkio,

Pakeitimas 131

Pakeitimas 131

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.1 papunkčio 2 pastraipa

I priedo II dalies 5 punkto 5.1 papunkčio 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekiant tvaraus vystymosi tikslų, užtikrinant saugaus ir sveiko maisto gamybą ir naudojimą, skatinant tvarią žemės ūkio, akvakultūros, žuvininkystės ir miškininkystės praktiką, užtikrinant prieigą prie švaraus vandens, dirvožemio ir oro visiems, valant jūrą ir
  vandenynus
  , išsaugant ir atkuriant planetos gyvybines gamtines sistemas ir aplinką, reikalingas mokslinių tyrimų ir inovacijų potencialas. Tačiau sunkiai suprantama, kaip pereiti prie tvarumo ir kaip įveikti įsisenėjusias
  kliūtys
  . Norint pereiti prie
  tvaraus
  vartojimo ir
  gamybos bei atstatyti planetos sveikatą
  , reikia investuoti į 
  technologijas
  , naujus verslo modelius ir
  socialines bei aplinkosaugines inovacijas
  . Taip sukuriamos naujos tvarios, atsparios, inovatyvios ir atsakingos Europos ekonomikos galimybės, padidinamas išteklių naudojimo efektyvumas, našumas ir konkurencingumas, sukuriamos darbo vietos ir
  skatinamas ekonomikos augimas
  . | Siekiant tvaraus vystymosi
  ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekio mažinimo
  tikslų, užtikrinant saugaus ir sveiko maisto gamybą ir naudojimą, skatinant tvarią žemės ūkio,
  gyvulių,
  akvakultūros, žuvininkystės ir miškininkystės praktiką, užtikrinant prieigą prie švaraus vandens, dirvožemio ir oro visiems, valant jūrą
  , vandenynus
  ir
  vidaus vandenis
  , išsaugant ir atkuriant planetos gyvybines gamtines sistemas ir aplinką, reikalingas mokslinių tyrimų ir inovacijų potencialas. Tačiau sunkiai suprantama, kaip pereiti prie tvarumo ir kaip įveikti įsisenėjusias
  kliūtis
  . Norint pereiti prie
  tvarios gamybos,
  vartojimo ir
  atstatyti ekosistemas ir gamtos išteklius, stiprinti ir puoselėti išteklių bazę, nuo kurios priklauso žemės ūkis
  , reikia investuoti į 
  mokslinius ir technologinius tyrimus
  ,
  standartizaciją ir
  naujus verslo modelius
  , kuriais remiamos socialinės bei aplinkosauginės inovacijos, įskaitant sąnaudų internalizavimą mūsų ekonomikos aplinkoje, renkant daugiau
  ir
  kokybiškesnių duomenų apie įvairių politikos sričių poveikį
  . Taip sukuriamos naujos tvarios, atsparios, inovatyvios ir atsakingos Europos ekonomikos galimybės, padidinamas išteklių naudojimo efektyvumas,
  gamtos išteklių pajėgumai ir būklė, ilgalaikis
  našumas ir konkurencingumas,
  kaimo gyvybingumas,
  sukuriamos darbo vietos ir
  tvari ekonominės ir socialinė gerovė
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Siekiant tvaraus vystymosi tikslų, užtikrinant saugaus ir sveiko maisto gamybą ir naudojimą, skatinant tvarią žemės ūkio, akvakultūros, žuvininkystės ir miškininkystės praktiką, užtikrinant prieigą prie švaraus vandens, dirvožemio ir oro visiems, valant jūrą ir
  vandenynus
  , išsaugant ir atkuriant planetos gyvybines gamtines sistemas ir aplinką, reikalingas mokslinių tyrimų ir inovacijų potencialas. Tačiau sunkiai suprantama, kaip pereiti prie tvarumo ir kaip įveikti įsisenėjusias
  kliūtys
  . Norint pereiti prie
  tvaraus
  vartojimo ir
  gamybos bei atstatyti planetos sveikatą
  , reikia investuoti į 
  technologijas
  , naujus verslo modelius ir
  socialines bei aplinkosaugines inovacijas
  . Taip sukuriamos naujos tvarios, atsparios, inovatyvios ir atsakingos Europos ekonomikos galimybės, padidinamas išteklių naudojimo efektyvumas, našumas ir konkurencingumas, sukuriamos darbo vietos ir
  skatinamas ekonomikos augimas
  .

vandenynus

kliūtys

tvaraus

gamybos bei atstatyti planetos sveikatą

technologijas

socialines bei aplinkosaugines inovacijas

skatinamas ekonomikos augimas

Siekiant tvaraus vystymosi
  ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekio mažinimo
  tikslų, užtikrinant saugaus ir sveiko maisto gamybą ir naudojimą, skatinant tvarią žemės ūkio,
  gyvulių,
  akvakultūros, žuvininkystės ir miškininkystės praktiką, užtikrinant prieigą prie švaraus vandens, dirvožemio ir oro visiems, valant jūrą
  , vandenynus
  ir
  vidaus vandenis
  , išsaugant ir atkuriant planetos gyvybines gamtines sistemas ir aplinką, reikalingas mokslinių tyrimų ir inovacijų potencialas. Tačiau sunkiai suprantama, kaip pereiti prie tvarumo ir kaip įveikti įsisenėjusias
  kliūtis
  . Norint pereiti prie
  tvarios gamybos,
  vartojimo ir
  atstatyti ekosistemas ir gamtos išteklius, stiprinti ir puoselėti išteklių bazę, nuo kurios priklauso žemės ūkis
  , reikia investuoti į 
  mokslinius ir technologinius tyrimus
  ,
  standartizaciją ir
  naujus verslo modelius
  , kuriais remiamos socialinės bei aplinkosauginės inovacijos, įskaitant sąnaudų internalizavimą mūsų ekonomikos aplinkoje, renkant daugiau
  ir
  kokybiškesnių duomenų apie įvairių politikos sričių poveikį
  . Taip sukuriamos naujos tvarios, atsparios, inovatyvios ir atsakingos Europos ekonomikos galimybės, padidinamas išteklių naudojimo efektyvumas,
  gamtos išteklių pajėgumai ir būklė, ilgalaikis
  našumas ir konkurencingumas,
  kaimo gyvybingumas,
  sukuriamos darbo vietos ir
  tvari ekonominės ir socialinė gerovė
  .

ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekio mažinimo

gyvulių,

, vandenynus

vidaus vandenis

kliūtis

tvarios gamybos,

atstatyti ekosistemas ir gamtos išteklius, stiprinti ir puoselėti išteklių bazę, nuo kurios priklauso žemės ūkis

mokslinius ir technologinius tyrimus

standartizaciją ir

, kuriais remiamos socialinės bei aplinkosauginės inovacijos, įskaitant sąnaudų internalizavimą mūsų ekonomikos aplinkoje, renkant daugiau

kokybiškesnių duomenų apie įvairių politikos sričių poveikį

gamtos išteklių pajėgumai ir būklė, ilgalaikis

kaimo gyvybingumas,

tvari ekonominės ir socialinė gerovė

Pakeitimas 132

Pakeitimas 132

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.1 papunkčio 3 pastraipa

I priedo II dalies 5 punkto 5.1 papunkčio 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiais veiksmais bus sukurta
  žinių
  bazė
  ir
  sprendimai
  , siekiant: tvariai valdyti ir naudoti sausumos ir
  jūros
  gamtos išteklius, sustiprinti sausumos ir vandens sistemų
  , kaip
  anglies dioksido
  absorbento, vaidmenį
  ; užtikrinti aprūpinimą maistu ir mitybos saugumą,
  teikiant
  saugų, sveiką ir maistingą maistą; pagreitinti perėjimą nuo iškastinio kuro linijinės ekonomikos prie tausiai išteklius naudojančios, atsparios, netaršios, mažo anglies dioksido kiekio žiedinės ekonomikos ir remti tvarios bioekonomikos ir mėlynosios ekonomikos vystymąsi; ir plėtoti lanksčias ir gyvybingas kaimo, pakrančių ir miestų teritorijas. | Daugiadalykiai ir tarpdalykiai požiūriai, pasinaudojant visos vertės grandinės dalyvių praktinėmis žiniomis ir patirtimi, padės sukurti
  žinių
  bazę
  ir
  sprendimus
  , siekiant:
  apsaugoti,
  tvariai valdyti ir naudoti sausumos ir
  vandens
  gamtos išteklius; sustiprinti
  tvarų
  sausumos ir vandens sistemų
  augimą; padidinti
  anglies dioksido
  sekvestraciją
  ; užtikrinti
  pakankamą
  aprūpinimą maistu ir mitybos saugumą,
  vengti atliekų ir perteklinės gamybos bei teikti
  saugų, sveiką ir maistingą maistą
  ; pagreitinti perėjimą prie tvaraus požiūrio į visų formų žemės ūkį, įskaitant tradicinį ir ekologinį žemės ūkį
  ; pagreitinti perėjimą nuo iškastinio kuro linijinės ekonomikos prie tausiai išteklius naudojančios, atsparios, netaršios, mažo anglies dioksido kiekio žiedinės ekonomikos ir remti tvarios bioekonomikos ir mėlynosios ekonomikos vystymąsi; ir plėtoti lanksčias ir gyvybingas kaimo, pakrančių ir miestų teritorijas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Šiais veiksmais bus sukurta
  žinių
  bazė
  ir
  sprendimai
  , siekiant: tvariai valdyti ir naudoti sausumos ir
  jūros
  gamtos išteklius, sustiprinti sausumos ir vandens sistemų
  , kaip
  anglies dioksido
  absorbento, vaidmenį
  ; užtikrinti aprūpinimą maistu ir mitybos saugumą,
  teikiant
  saugų, sveiką ir maistingą maistą; pagreitinti perėjimą nuo iškastinio kuro linijinės ekonomikos prie tausiai išteklius naudojančios, atsparios, netaršios, mažo anglies dioksido kiekio žiedinės ekonomikos ir remti tvarios bioekonomikos ir mėlynosios ekonomikos vystymąsi; ir plėtoti lanksčias ir gyvybingas kaimo, pakrančių ir miestų teritorijas.

Šiais veiksmais bus sukurta

bazė

sprendimai

jūros

, kaip

absorbento, vaidmenį

teikiant

Daugiadalykiai ir tarpdalykiai požiūriai, pasinaudojant visos vertės grandinės dalyvių praktinėmis žiniomis ir patirtimi, padės sukurti
  žinių
  bazę
  ir
  sprendimus
  , siekiant:
  apsaugoti,
  tvariai valdyti ir naudoti sausumos ir
  vandens
  gamtos išteklius; sustiprinti
  tvarų
  sausumos ir vandens sistemų
  augimą; padidinti
  anglies dioksido
  sekvestraciją
  ; užtikrinti
  pakankamą
  aprūpinimą maistu ir mitybos saugumą,
  vengti atliekų ir perteklinės gamybos bei teikti
  saugų, sveiką ir maistingą maistą
  ; pagreitinti perėjimą prie tvaraus požiūrio į visų formų žemės ūkį, įskaitant tradicinį ir ekologinį žemės ūkį
  ; pagreitinti perėjimą nuo iškastinio kuro linijinės ekonomikos prie tausiai išteklius naudojančios, atsparios, netaršios, mažo anglies dioksido kiekio žiedinės ekonomikos ir remti tvarios bioekonomikos ir mėlynosios ekonomikos vystymąsi; ir plėtoti lanksčias ir gyvybingas kaimo, pakrančių ir miestų teritorijas.

Daugiadalykiai ir tarpdalykiai požiūriai, pasinaudojant visos vertės grandinės dalyvių praktinėmis žiniomis ir patirtimi, padės sukurti

bazę

sprendimus

apsaugoti,

vandens

tvarų

augimą; padidinti

sekvestraciją

pakankamą

vengti atliekų ir perteklinės gamybos bei teikti

; pagreitinti perėjimą prie tvaraus požiūrio į visų formų žemės ūkį, įskaitant tradicinį ir ekologinį žemės ūkį

Pakeitimas 133

Pakeitimas 133

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.1 papunkčio 4 pastraipa

I priedo II dalies 5 punkto 5.1 papunkčio 4 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jie padės
  išlaikyti ir stiprinti biologinę įvairovę, užtikrinti ilgalaikį ekosisteminių paslaugų teikimą, prisitaikymą prie
  klimato kaitos ir
  anglies dioksido sekvestraciją (tiek sausumoje, tiek
  jūroje
  ). Jie padės
  sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų (
  ŠESD) ir kitas emisijas, atliekas ir pirminės gamybos (sausumos ir vandens), perdirbimo, vartojimo ir kitos žmonių veiklos sukeliamą taršą. Jie paskatins investicijas, palaikys perėjimą prie žiedinės ekonomikos, bioekonomikos ir mėlynosios ekonomikos, kartu apsaugant aplinkos būklę ir vientisumą. | Be to, pasiekus šių tikslų bus lengviau
  išlaikyti ir stiprinti
  laukinių ir auginamų augalų ir gyvūnų
  biologinę įvairovę, užtikrinti ilgalaikį ekosisteminių paslaugų teikimą,
  klimato kaitos sušvelninimą ir
  prisitaikymą prie
  jos bei
  anglies dioksido sekvestraciją (tiek sausumoje, tiek
  vandenyje
  ). Jie padės
  išsaugoti biologinę įvairovę ir užtikrinti ilgalaikį ekosisteminių paslaugų teikimą, sumažinti
  ŠESD ir kitas emisijas, atliekas ir pirminės gamybos (sausumos ir vandens), perdirbimo, vartojimo ir kitos žmonių veiklos sukeliamą taršą. Jie paskatins investicijas, palaikys perėjimą prie žiedinės ekonomikos,
  darnaus žemės ūkio,
  bioekonomikos ir mėlynosios ekonomikos, kartu apsaugant aplinkos būklę
  , tvarumą
  ir vientisumą.
  Šio prioriteto tikslas taip pat bus gerinti žinių apie biologinę įvairovę bazę kuriant, tvirtinant ir standartizuojant palyginamus visos Sąjungos metodus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jie padės
  išlaikyti ir stiprinti biologinę įvairovę, užtikrinti ilgalaikį ekosisteminių paslaugų teikimą, prisitaikymą prie
  klimato kaitos ir
  anglies dioksido sekvestraciją (tiek sausumoje, tiek
  jūroje
  ). Jie padės
  sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų (
  ŠESD) ir kitas emisijas, atliekas ir pirminės gamybos (sausumos ir vandens), perdirbimo, vartojimo ir kitos žmonių veiklos sukeliamą taršą. Jie paskatins investicijas, palaikys perėjimą prie žiedinės ekonomikos, bioekonomikos ir mėlynosios ekonomikos, kartu apsaugant aplinkos būklę ir vientisumą.

Jie padės

klimato kaitos ir

jūroje

sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų (

Be to, pasiekus šių tikslų bus lengviau
  išlaikyti ir stiprinti
  laukinių ir auginamų augalų ir gyvūnų
  biologinę įvairovę, užtikrinti ilgalaikį ekosisteminių paslaugų teikimą,
  klimato kaitos sušvelninimą ir
  prisitaikymą prie
  jos bei
  anglies dioksido sekvestraciją (tiek sausumoje, tiek
  vandenyje
  ). Jie padės
  išsaugoti biologinę įvairovę ir užtikrinti ilgalaikį ekosisteminių paslaugų teikimą, sumažinti
  ŠESD ir kitas emisijas, atliekas ir pirminės gamybos (sausumos ir vandens), perdirbimo, vartojimo ir kitos žmonių veiklos sukeliamą taršą. Jie paskatins investicijas, palaikys perėjimą prie žiedinės ekonomikos,
  darnaus žemės ūkio,
  bioekonomikos ir mėlynosios ekonomikos, kartu apsaugant aplinkos būklę
  , tvarumą
  ir vientisumą.
  Šio prioriteto tikslas taip pat bus gerinti žinių apie biologinę įvairovę bazę kuriant, tvirtinant ir standartizuojant palyginamus visos Sąjungos metodus.

Be to, pasiekus šių tikslų bus lengviau

laukinių ir auginamų augalų ir gyvūnų

klimato kaitos sušvelninimą ir

jos bei

vandenyje

išsaugoti biologinę įvairovę ir užtikrinti ilgalaikį ekosisteminių paslaugų teikimą, sumažinti

darnaus žemės ūkio,

, tvarumą

Šio prioriteto tikslas taip pat bus gerinti žinių apie biologinę įvairovę bazę kuriant, tvirtinant ir standartizuojant palyginamus visos Sąjungos metodus.

Pakeitimas 134

Pakeitimas 134

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.1 papunkčio 5 pastraipa

I priedo II dalies 5 punkto 5.1 papunkčio 5 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jie taip pat skatins aktyvius mokslinius tyrimus ir inovacijas, įskaitant daugiašalį metodą, ir kurti žinių ir inovacijų sistemas vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos lygmeniu. Skatinant naujus valdysenos, gamybos ir vartojimo modelius, bus itin svarbios socialinės inovacijos, įtraukiant piliečius ir kuriant pasitikėjimą inovacijomis. | Jie taip pat skatins aktyvius mokslinius tyrimus ir inovacijas, įskaitant daugiašalį metodą, ir kurti žinių ir inovacijų sistemas vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos lygmeniu.
  Įtraukiant visus žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinės subjektus į bendrą kūrimą ir dalijimąsi žiniomis bus padedama kurti ir įgyvendinti tvarias agroekologines inovacijas, kuriomis atremiami maisto sistemoms kylantys iššūkiai, įskaitant prisitaikymą prie klimato kaitos ir jos švelninimą.
  Skatinant naujus valdysenos, gamybos ir vartojimo modelius, bus itin svarbios socialinės inovacijos, įtraukiant piliečius ir kuriant pasitikėjimą inovacijomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jie taip pat skatins aktyvius mokslinius tyrimus ir inovacijas, įskaitant daugiašalį metodą, ir kurti žinių ir inovacijų sistemas vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos lygmeniu. Skatinant naujus valdysenos, gamybos ir vartojimo modelius, bus itin svarbios socialinės inovacijos, įtraukiant piliečius ir kuriant pasitikėjimą inovacijomis.

Jie taip pat skatins aktyvius mokslinius tyrimus ir inovacijas, įskaitant daugiašalį metodą, ir kurti žinių ir inovacijų sistemas vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos lygmeniu.
  Įtraukiant visus žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinės subjektus į bendrą kūrimą ir dalijimąsi žiniomis bus padedama kurti ir įgyvendinti tvarias agroekologines inovacijas, kuriomis atremiami maisto sistemoms kylantys iššūkiai, įskaitant prisitaikymą prie klimato kaitos ir jos švelninimą.
  Skatinant naujus valdysenos, gamybos ir vartojimo modelius, bus itin svarbios socialinės inovacijos, įtraukiant piliečius ir kuriant pasitikėjimą inovacijomis.

Įtraukiant visus žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinės subjektus į bendrą kūrimą ir dalijimąsi žiniomis bus padedama kurti ir įgyvendinti tvarias agroekologines inovacijas, kuriomis atremiami maisto sistemoms kylantys iššūkiai, įskaitant prisitaikymą prie klimato kaitos ir jos švelninimą.

Pakeitimas 135

Pakeitimas 135

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.1 papunkčio 6 pastraipa

I priedo II dalies 5 punkto 5.1 papunkčio 6 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kadangi šie uždaviniai yra sudėtingi, tarpusavyje susiję ir globalūs, veiksmai bus vykdomi taikant sisteminį požiūrį, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir tarptautiniais partneriais, pasitelkiant kitus finansavimo šaltinius ir kitas politikos iniciatyvas. Įskaitant naudotojo valdomų didelių aplinkosauginių duomenų šaltinių, pvz., „Copernicus“, EGNOS / „Galileo“, INSPIRE, EOSC, GEOSS, CEOS, EMODnet, panaudojimą. | Kadangi šie uždaviniai yra sudėtingi, tarpusavyje susiję ir globalūs, veiksmai
  taip pat
  bus vykdomi taikant sisteminį požiūrį, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir tarptautiniais partneriais, pasitelkiant kitus finansavimo šaltinius ir kitas politikos iniciatyvas. Įskaitant naudotojo valdomų didelių aplinkosauginių duomenų šaltinių, pvz., „Copernicus“, EGNOS / „Galileo“, INSPIRE, EOSC, GEOSS, CEOS, EMODnet, panaudojimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kadangi šie uždaviniai yra sudėtingi, tarpusavyje susiję ir globalūs, veiksmai bus vykdomi taikant sisteminį požiūrį, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir tarptautiniais partneriais, pasitelkiant kitus finansavimo šaltinius ir kitas politikos iniciatyvas. Įskaitant naudotojo valdomų didelių aplinkosauginių duomenų šaltinių, pvz., „Copernicus“, EGNOS / „Galileo“, INSPIRE, EOSC, GEOSS, CEOS, EMODnet, panaudojimą.

Kadangi šie uždaviniai yra sudėtingi, tarpusavyje susiję ir globalūs, veiksmai
  taip pat
  bus vykdomi taikant sisteminį požiūrį, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir tarptautiniais partneriais, pasitelkiant kitus finansavimo šaltinius ir kitas politikos iniciatyvas. Įskaitant naudotojo valdomų didelių aplinkosauginių duomenų šaltinių, pvz., „Copernicus“, EGNOS / „Galileo“, INSPIRE, EOSC, GEOSS, CEOS, EMODnet, panaudojimą.

taip pat

Pakeitimas 136

Pakeitimas 136

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.1 papunkčio 7 pastraipa

I priedo II dalies 5 punkto 5.1 papunkčio 7 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla pagal šią veiksmų grupę pirmiausia prisideda prie žemiau išvardintų programų tikslų įgyvendinimo: aplinkosaugos veiksmų programa, bendroji žemės ūkio politika, bendroji žuvininkystės politika, teisės aktai, kuriais reglamentuojamas maistas, jūrų politika, žiedinės ekonomikos veiksmų planas, ES bioekonomikos strategija
  ir 2030
   m. klimato ir energetikos politikos strategija, taip pat ES teisinių nuostatų dėl oro taršos mažinimo. | Mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla pagal šią veiksmų grupę pirmiausia prisideda prie žemiau išvardintų programų tikslų įgyvendinimo: aplinkosaugos veiksmų programa, bendroji žemės ūkio politika, bendroji žuvininkystės politika, teisės aktai, kuriais reglamentuojamas maistas, jūrų politika, žiedinės ekonomikos veiksmų planas, ES bioekonomikos strategija
  , ES biologinės įvairovės strategija iki 2020
   m.
  , ES žaliosios infrastruktūros strategija, ES miškų strategija, ES
  klimato ir energetikos politikos strategija,
  atitinkanti Paryžiaus susitarimą,
  taip pat ES teisinių nuostatų dėl oro taršos mažinimo.
  Veiksmai bus tvirtai susieti su dabartinėmis Sąjungos partnerystėmis, visų pirma PRIMA, taip pat siekiant prisidėti prie mokslo diplomatijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla pagal šią veiksmų grupę pirmiausia prisideda prie žemiau išvardintų programų tikslų įgyvendinimo: aplinkosaugos veiksmų programa, bendroji žemės ūkio politika, bendroji žuvininkystės politika, teisės aktai, kuriais reglamentuojamas maistas, jūrų politika, žiedinės ekonomikos veiksmų planas, ES bioekonomikos strategija
  ir 2030
   m. klimato ir energetikos politikos strategija, taip pat ES teisinių nuostatų dėl oro taršos mažinimo.

ir 2030

Mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla pagal šią veiksmų grupę pirmiausia prisideda prie žemiau išvardintų programų tikslų įgyvendinimo: aplinkosaugos veiksmų programa, bendroji žemės ūkio politika, bendroji žuvininkystės politika, teisės aktai, kuriais reglamentuojamas maistas, jūrų politika, žiedinės ekonomikos veiksmų planas, ES bioekonomikos strategija
  , ES biologinės įvairovės strategija iki 2020
   m.
  , ES žaliosios infrastruktūros strategija, ES miškų strategija, ES
  klimato ir energetikos politikos strategija,
  atitinkanti Paryžiaus susitarimą,
  taip pat ES teisinių nuostatų dėl oro taršos mažinimo.
  Veiksmai bus tvirtai susieti su dabartinėmis Sąjungos partnerystėmis, visų pirma PRIMA, taip pat siekiant prisidėti prie mokslo diplomatijos.

, ES biologinės įvairovės strategija iki 2020

, ES žaliosios infrastruktūros strategija, ES miškų strategija, ES

atitinkanti Paryžiaus susitarimą,

Veiksmai bus tvirtai susieti su dabartinėmis Sąjungos partnerystėmis, visų pirma PRIMA, taip pat siekiant prisidėti prie mokslo diplomatijos.

Pakeitimas 137

Pakeitimas 137

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.1 papunkčio 8 pastraipa

I priedo II dalies 5 punkto 5.1 papunkčio 8 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šia veikla bus tiesiogiai prisidedama įgyvendinant toliau nurodytus darnaus vystymosi tikslus, visų pirma: 2-ojo DVT – sumažinti badą; 6-ojo DVT – švarus vanduo ir higiena; 11-ojo DVT – darnūs miestai ir bendruomenės; 12-ojo DVT – atsakingas vartojimas ir gamyba; 13-ojo DVT – klimato politikos veiksmai; 14-ojo DVT – gyvybė vandenyse; 15-ojo DVT – gyvybė žemėje. | Šia veikla bus tiesiogiai prisidedama įgyvendinant darnaus vystymosi tikslus, visų pirma: 2-ojo DVT – sumažinti badą;
  3-ojo DVT – gera žmonių sveikatos būklė ir gerovė;
  6-ojo DVT – švarus vanduo ir higiena; 11-ojo DVT – darnūs miestai ir bendruomenės; 12-ojo DVT – atsakingas vartojimas ir gamyba; 13-ojo DVT – klimato politikos veiksmai; 14-ojo DVT – gyvybė vandenyse; 15-ojo DVT – gyvybė žemėje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Šia veikla bus tiesiogiai prisidedama įgyvendinant toliau nurodytus darnaus vystymosi tikslus, visų pirma: 2-ojo DVT – sumažinti badą; 6-ojo DVT – švarus vanduo ir higiena; 11-ojo DVT – darnūs miestai ir bendruomenės; 12-ojo DVT – atsakingas vartojimas ir gamyba; 13-ojo DVT – klimato politikos veiksmai; 14-ojo DVT – gyvybė vandenyse; 15-ojo DVT – gyvybė žemėje.

Šia veikla bus tiesiogiai prisidedama įgyvendinant darnaus vystymosi tikslus, visų pirma: 2-ojo DVT – sumažinti badą;
  3-ojo DVT – gera žmonių sveikatos būklė ir gerovė;
  6-ojo DVT – švarus vanduo ir higiena; 11-ojo DVT – darnūs miestai ir bendruomenės; 12-ojo DVT – atsakingas vartojimas ir gamyba; 13-ojo DVT – klimato politikos veiksmai; 14-ojo DVT – gyvybė vandenyse; 15-ojo DVT – gyvybė žemėje.

3-ojo DVT – gera žmonių sveikatos būklė ir gerovė;

Pakeitimas 138

Pakeitimas 138

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.1 punkto 1 pastraipa

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.1 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Gebėjimas stebėti aplinką yra mokslinių tyrimų ir inovacijų pagrindas (19), siekiant tvaraus maisto ir gamtinių išteklių naudojimo bei stebėsenos. Geresnė erdvės ir laiko aprėptis ir mėginių ėmimo periodiškumas mažesnėmis sąnaudomis, taip pat prieiga prie didžiųjų duomenų ir kelių šaltinių integravimas suteikia naujų būdų stebėti, suprasti ir prognozuoti Žemės sistemą. Būtina plačiau diegti, panaudoti ir atnaujinti naujas technologijas bei tęsti mokslinius tyrimus ir inovacijas, siekiant išspręsti Žemės stebėjimo (angl. santrumpa – EO) spragas sausumoje ir
  jūroje
  bei atmosferoje, ypač bendradarbiaujant per Pasaulinę Žemės stebėjimo sistemų sistemą (angl. santrumpa – GEOSS) ir jos Europos komponentą EuroGEOSS. | Gebėjimas stebėti aplinką yra mokslinių tyrimų ir inovacijų pagrindas (19), siekiant tvaraus maisto ir gamtinių išteklių naudojimo bei stebėsenos. Geresnė erdvės ir laiko aprėptis ir mėginių ėmimo periodiškumas mažesnėmis sąnaudomis, taip pat prieiga prie didžiųjų duomenų ir kelių šaltinių integravimas suteikia naujų būdų stebėti, suprasti ir prognozuoti Žemės sistemą. Būtina plačiau diegti, panaudoti ir atnaujinti naujas technologijas bei tęsti mokslinius tyrimus ir inovacijas, siekiant išspręsti Žemės stebėjimo (angl. santrumpa – EO) spragas sausumoje ir
  vandenyje
  bei atmosferoje, ypač bendradarbiaujant per Pasaulinę Žemės stebėjimo sistemų sistemą (angl. santrumpa – GEOSS) ir jos Europos komponentą EuroGEOSS. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Gebėjimas stebėti aplinką yra mokslinių tyrimų ir inovacijų pagrindas (19), siekiant tvaraus maisto ir gamtinių išteklių naudojimo bei stebėsenos. Geresnė erdvės ir laiko aprėptis ir mėginių ėmimo periodiškumas mažesnėmis sąnaudomis, taip pat prieiga prie didžiųjų duomenų ir kelių šaltinių integravimas suteikia naujų būdų stebėti, suprasti ir prognozuoti Žemės sistemą. Būtina plačiau diegti, panaudoti ir atnaujinti naujas technologijas bei tęsti mokslinius tyrimus ir inovacijas, siekiant išspręsti Žemės stebėjimo (angl. santrumpa – EO) spragas sausumoje ir
  jūroje
  bei atmosferoje, ypač bendradarbiaujant per Pasaulinę Žemės stebėjimo sistemų sistemą (angl. santrumpa – GEOSS) ir jos Europos komponentą EuroGEOSS.

19

jūroje

Gebėjimas stebėti aplinką yra mokslinių tyrimų ir inovacijų pagrindas (19), siekiant tvaraus maisto ir gamtinių išteklių naudojimo bei stebėsenos. Geresnė erdvės ir laiko aprėptis ir mėginių ėmimo periodiškumas mažesnėmis sąnaudomis, taip pat prieiga prie didžiųjų duomenų ir kelių šaltinių integravimas suteikia naujų būdų stebėti, suprasti ir prognozuoti Žemės sistemą. Būtina plačiau diegti, panaudoti ir atnaujinti naujas technologijas bei tęsti mokslinius tyrimus ir inovacijas, siekiant išspręsti Žemės stebėjimo (angl. santrumpa – EO) spragas sausumoje ir
  vandenyje
  bei atmosferoje, ypač bendradarbiaujant per Pasaulinę Žemės stebėjimo sistemų sistemą (angl. santrumpa – GEOSS) ir jos Europos komponentą EuroGEOSS.

19

vandenyje

Pakeitimas 139

Pakeitimas 139

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.1 punkto 2 pastraipos 3 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.1 punkto 2 pastraipos 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | biologinės įvairovės būklė, ekosistemų apsauga, klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos, aprūpinimas maistu, žemės ūkis ir miškininkystė, žemės naudojimas ir žemės paskirties keitimas, miesto ir priemiesčių plėtra,
  gamtinių
  išteklių valdymas, vandenynų
  eksploatavimas
  ir išsaugojimas, jūrų saugumas ir kitos atitinkamos sritys; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

biologinės įvairovės būklė, ekosistemų apsauga, klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos, aprūpinimas maistu, žemės ūkis ir miškininkystė, žemės naudojimas ir žemės paskirties keitimas, miesto ir priemiesčių plėtra,
  gamtinių
  išteklių valdymas, vandenynų
  eksploatavimas
  ir išsaugojimas, jūrų saugumas ir kitos atitinkamos sritys;

gamtinių

eksploatavimas

| — | biologinės įvairovės būklė,
  ekosisteminių paslaugų ir jų vertės vertinimas,
  ekosistemų apsauga, klimato kaitos švelninimas
  , rūšių
  ir
  ekosistemų
  prisitaikymas prie jos, aprūpinimas maistu, žemės ūkis
  , dirvos derlingumas
  ir miškininkystė, žemės naudojimas ir žemės paskirties keitimas,
  kaimo,
  miesto ir priemiesčių plėtra,
  gamtos apsauga, atkūrimas ir
  išteklių valdymas, vandenynų
  , jūrų
  ir
  vidaus vandenų
  išsaugojimas
  ir eksploatavimas
  , jūrų saugumas ir kitos atitinkamos sritys; |
| --- | --- |

—

biologinės įvairovės būklė,
  ekosisteminių paslaugų ir jų vertės vertinimas,
  ekosistemų apsauga, klimato kaitos švelninimas
  , rūšių
  ir
  ekosistemų
  prisitaikymas prie jos, aprūpinimas maistu, žemės ūkis
  , dirvos derlingumas
  ir miškininkystė, žemės naudojimas ir žemės paskirties keitimas,
  kaimo,
  miesto ir priemiesčių plėtra,
  gamtos apsauga, atkūrimas ir
  išteklių valdymas, vandenynų
  , jūrų
  ir
  vidaus vandenų
  išsaugojimas
  ir eksploatavimas
  , jūrų saugumas ir kitos atitinkamos sritys;

ekosisteminių paslaugų ir jų vertės vertinimas,

, rūšių

ekosistemų

, dirvos derlingumas

kaimo,

gamtos apsauga, atkūrimas ir

, jūrų

vidaus vandenų

ir eksploatavimas

Pakeitimas 140

Pakeitimas 140

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.1 punkto 2 pastraipos 4 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.1 punkto 2 pastraipos 4 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | į naudotoją orientuotos programos, įskaitant jų plėtrą, prisideda prie Europos gamtos išteklių ir ekosisteminių paslaugų bei jų vertės grandinės valdymo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

į naudotoją orientuotos programos, įskaitant jų plėtrą, prisideda prie Europos gamtos išteklių ir ekosisteminių paslaugų bei jų vertės grandinės valdymo.

| — | į naudotoją orientuotos programos, įskaitant jų plėtrą, prisideda prie Europos gamtos išteklių ir ekosisteminių paslaugų bei jų vertės grandinės
  išsaugojimo, atkūrimo ir
  valdymo. |
| --- | --- |

—

į naudotoją orientuotos programos, įskaitant jų plėtrą, prisideda prie Europos gamtos išteklių ir ekosisteminių paslaugų bei jų vertės grandinės
  išsaugojimo, atkūrimo ir
  valdymo.

išsaugojimo, atkūrimo ir

Pakeitimas 141

Pakeitimas 141

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.1 punkto 2 pastraipos 4 a įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.1 punkto 2 pastraipos 4 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | visa apimanti ir tvari pasaulinė aplinkos stebėjimo ir informacinė sistema, be kita ko, skatinant klimato modeliavimo bendruomenių ir aplinkos stebėjimo bei duomenų valdymo bendruomenių bendradarbiavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

visa apimanti ir tvari pasaulinė aplinkos stebėjimo ir informacinė sistema, be kita ko, skatinant klimato modeliavimo bendruomenių ir aplinkos stebėjimo bei duomenų valdymo bendruomenių bendradarbiavimą;

visa apimanti ir tvari pasaulinė aplinkos stebėjimo ir informacinė sistema, be kita ko, skatinant klimato modeliavimo bendruomenių ir aplinkos stebėjimo bei duomenų valdymo bendruomenių bendradarbiavimą;

Pakeitimas 142

Pakeitimas 142

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.1 punkto 2 pastraipos 4 b įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.1 punkto 2 pastraipos 4 b įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | invazinių svetimų rūšių poveikis biologinei įvairovei, ekosistemų funkcijoms ir produktyvumui, įskaitant naujas prevencijos ir kovos su jomis priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

invazinių svetimų rūšių poveikis biologinei įvairovei, ekosistemų funkcijoms ir produktyvumui, įskaitant naujas prevencijos ir kovos su jomis priemones;

invazinių svetimų rūšių poveikis biologinei įvairovei, ekosistemų funkcijoms ir produktyvumui, įskaitant naujas prevencijos ir kovos su jomis priemones;

Pakeitimas 143

Pakeitimas 143

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.1 punkto 2 pastraipos 4 c įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.1 punkto 2 pastraipos 4 c įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | patobulintas integruotojo rizikos ir pažeidžiamumo nelaimių, susijusių su natūraliais ir žmonių sukeltais trikdžiais, atžvilgiu prognozavimas ir vertinimas, įskaitant ankstyvojo įspėjimo sistemų kūrimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

patobulintas integruotojo rizikos ir pažeidžiamumo nelaimių, susijusių su natūraliais ir žmonių sukeltais trikdžiais, atžvilgiu prognozavimas ir vertinimas, įskaitant ankstyvojo įspėjimo sistemų kūrimą;

patobulintas integruotojo rizikos ir pažeidžiamumo nelaimių, susijusių su natūraliais ir žmonių sukeltais trikdžiais, atžvilgiu prognozavimas ir vertinimas, įskaitant ankstyvojo įspėjimo sistemų kūrimą;

Pakeitimas 144

Pakeitimas 144

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.1 punkto 2 pastraipos 4 d įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.1 punkto 2 pastraipos 4 d įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | teritorinių modelių sąsaja ekologiniu ir socialiniu bei kultūriniu požiūriais, ypatingą dėmesį skiriant gamtos ir visuomenės sąveikai taikant teritorinę politiką ir strategijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

teritorinių modelių sąsaja ekologiniu ir socialiniu bei kultūriniu požiūriais, ypatingą dėmesį skiriant gamtos ir visuomenės sąveikai taikant teritorinę politiką ir strategijas;

teritorinių modelių sąsaja ekologiniu ir socialiniu bei kultūriniu požiūriais, ypatingą dėmesį skiriant gamtos ir visuomenės sąveikai taikant teritorinę politiką ir strategijas;

Pakeitimas 145

Pakeitimas 145

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.2 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.2 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Biologinės
  įvairovės, sausumos ir
  jūrų ekosistemos
  ,
  gamtinis kapitalas
  ir
  ekosisteminės paslaugos
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Biologinės
  įvairovės, sausumos ir
  jūrų ekosistemos
  ,
  gamtinis kapitalas
  ir
  ekosisteminės paslaugos
  ;

Biologinės

jūrų ekosistemos

gamtinis kapitalas

ekosisteminės paslaugos

| — | Pasaulinės ir vietos biologinės
  įvairovės, sausumos
  , jūrų
  ir
  vandens ekosistemų
  ,
  gamtinio kapitalo
  ir
  ekosisteminių paslaugų būklė ir vertė
  ;
  biologinės įvairovės nykimo priežasčių ir galimų sprendimų analizė; |
| --- | --- |

—

Pasaulinės ir vietos biologinės
  įvairovės, sausumos
  , jūrų
  ir
  vandens ekosistemų
  ,
  gamtinio kapitalo
  ir
  ekosisteminių paslaugų būklė ir vertė
  ;
  biologinės įvairovės nykimo priežasčių ir galimų sprendimų analizė;

Pasaulinės ir vietos biologinės

, jūrų

vandens ekosistemų

gamtinio kapitalo

ekosisteminių paslaugų būklė ir vertė

biologinės įvairovės nykimo priežasčių ir galimų sprendimų analizė;

Pakeitimas 146

Pakeitimas 146

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.2 punkto 2 pastraipos 4 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.2 punkto 2 pastraipos 4 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | junginių ir naujų teršalų ekotoksikologija, jų sąveika ir aplinkos elgsena, taip pat pakitusios biocheminiai srautai keičiantis klimatui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

junginių ir naujų teršalų ekotoksikologija, jų sąveika ir aplinkos elgsena, taip pat pakitusios biocheminiai srautai keičiantis klimatui;

| — | junginių ir naujų teršalų ekotoksikologija,
  cheminės medžiagos ir
  jų sąveika ir aplinkos elgsena, taip pat pakitusios biocheminiai srautai keičiantis klimatui; |
| --- | --- |

—

junginių ir naujų teršalų ekotoksikologija,
  cheminės medžiagos ir
  jų sąveika ir aplinkos elgsena, taip pat pakitusios biocheminiai srautai keičiantis klimatui;

cheminės medžiagos ir

Pakeitimas 147

Pakeitimas 147

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.3 punkto 1 pastraipa

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.3 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Atsparios ir tvarios žemės ūkio ir miškų ūkio sistemos suteikia ekonominę, aplinkosauginę ir socialinę naudą, atsižvelgiant į besikeičiančias pirminės gamybos aplinkybes. Be indėlio į aprūpinimą maistu ir mitybos saugumą, jos prisideda prie dinamiškų vertės grandinių, žemės ir gamtinių išteklių valdymo, taip pat užtikrina įvairias svarbias viešąsias gėrybes, įskaitant anglies dioksido sekvestraciją, biologinės įvairovės išsaugojimą, apdulkinimą
  ir
  visuomenės sveikatą. Reikia integruotų metodų, kad būtų skatinamos įvairios žemės ūkio ir miškų (eko)sistemų funkcijos, atsižvelgiant į besikeičiančias pirminės gamybos aplinkybes, ypač atsižvelgiant į klimatą ir aplinką, išteklių prieinamumą, demografiją ir vartojimo modelius. Taip pat būtina atsižvelgti į žemės ūkio ir miškininkystės veiklos erdvinį ir socialinį bei ekonominį aspektą bei sutelkti kaimo vietovių potencialą. | Atsparios ir tvarios žemės ūkio ir miškų ūkio sistemos suteikia ekonominę, aplinkosauginę ir socialinę naudą, atsižvelgiant į besikeičiančias pirminės gamybos aplinkybes. Be indėlio į aprūpinimą maistu ir mitybos saugumą, jos prisideda prie dinamiškų vertės grandinių, žemės ir gamtinių išteklių valdymo, taip pat užtikrina įvairias svarbias viešąsias gėrybes, įskaitant anglies dioksido sekvestraciją, biologinės įvairovės išsaugojimą, apdulkinimą, visuomenės sveikatą
  ir gerovę
  . Reikia integruotų metodų, kad būtų skatinamos įvairios žemės ūkio ir miškų (eko)sistemų funkcijos, atsižvelgiant į besikeičiančias pirminės gamybos aplinkybes, ypač atsižvelgiant į klimatą ir aplinką, išteklių prieinamumą, demografiją ir vartojimo modelius. Taip pat būtina atsižvelgti į žemės ūkio ir miškininkystės veiklos
  poveikį ir
  erdvinį ir socialinį bei ekonominį aspektą bei sutelkti kaimo vietovių potencialą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Atsparios ir tvarios žemės ūkio ir miškų ūkio sistemos suteikia ekonominę, aplinkosauginę ir socialinę naudą, atsižvelgiant į besikeičiančias pirminės gamybos aplinkybes. Be indėlio į aprūpinimą maistu ir mitybos saugumą, jos prisideda prie dinamiškų vertės grandinių, žemės ir gamtinių išteklių valdymo, taip pat užtikrina įvairias svarbias viešąsias gėrybes, įskaitant anglies dioksido sekvestraciją, biologinės įvairovės išsaugojimą, apdulkinimą
  ir
  visuomenės sveikatą. Reikia integruotų metodų, kad būtų skatinamos įvairios žemės ūkio ir miškų (eko)sistemų funkcijos, atsižvelgiant į besikeičiančias pirminės gamybos aplinkybes, ypač atsižvelgiant į klimatą ir aplinką, išteklių prieinamumą, demografiją ir vartojimo modelius. Taip pat būtina atsižvelgti į žemės ūkio ir miškininkystės veiklos erdvinį ir socialinį bei ekonominį aspektą bei sutelkti kaimo vietovių potencialą.

ir

Atsparios ir tvarios žemės ūkio ir miškų ūkio sistemos suteikia ekonominę, aplinkosauginę ir socialinę naudą, atsižvelgiant į besikeičiančias pirminės gamybos aplinkybes. Be indėlio į aprūpinimą maistu ir mitybos saugumą, jos prisideda prie dinamiškų vertės grandinių, žemės ir gamtinių išteklių valdymo, taip pat užtikrina įvairias svarbias viešąsias gėrybes, įskaitant anglies dioksido sekvestraciją, biologinės įvairovės išsaugojimą, apdulkinimą, visuomenės sveikatą
  ir gerovę
  . Reikia integruotų metodų, kad būtų skatinamos įvairios žemės ūkio ir miškų (eko)sistemų funkcijos, atsižvelgiant į besikeičiančias pirminės gamybos aplinkybes, ypač atsižvelgiant į klimatą ir aplinką, išteklių prieinamumą, demografiją ir vartojimo modelius. Taip pat būtina atsižvelgti į žemės ūkio ir miškininkystės veiklos
  poveikį ir
  erdvinį ir socialinį bei ekonominį aspektą bei sutelkti kaimo vietovių potencialą.

ir gerovę

poveikį ir

Pakeitimas 148

Pakeitimas 148

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.3 punkto 2 pastraipos - 1 įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.3 punkto 2 pastraipos - 1 įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | Gerinti biologinės įvairovės, ekosistemų funkcijų ir paslaugų stebėseną ir rodiklius kaimo vietovėse ir agroekologinėse sistemose, taip pat remti visuomenės dalyvavimą bendrai mokantis ir gerinant ūkininkavimo ekosistemų būklę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Gerinti biologinės įvairovės, ekosistemų funkcijų ir paslaugų stebėseną ir rodiklius kaimo vietovėse ir agroekologinėse sistemose, taip pat remti visuomenės dalyvavimą bendrai mokantis ir gerinant ūkininkavimo ekosistemų būklę;

Gerinti biologinės įvairovės, ekosistemų funkcijų ir paslaugų stebėseną ir rodiklius kaimo vietovėse ir agroekologinėse sistemose, taip pat remti visuomenės dalyvavimą bendrai mokantis ir gerinant ūkininkavimo ekosistemų būklę;

Pakeitimas 149

Pakeitimas 149

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.3 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.3 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Žemės ūkio
  ir miškininkystės tvarios ir atsparios gamybos metodai, technologijos ir priemonės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Žemės ūkio
  ir miškininkystės tvarios ir atsparios gamybos metodai, technologijos ir priemonės;

Žemės ūkio

| — | Ūkininkavimo, įskaitant sausumos ir jūrų,
  ir miškininkystės tvarios ir atsparios gamybos
  ir veiksmingiausio vandens panaudojimo
  metodai, technologijos ir
  novatoriškos
  priemonės; |
| --- | --- |

—

Ūkininkavimo, įskaitant sausumos ir jūrų,
  ir miškininkystės tvarios ir atsparios gamybos
  ir veiksmingiausio vandens panaudojimo
  metodai, technologijos ir
  novatoriškos
  priemonės;

Ūkininkavimo, įskaitant sausumos ir jūrų,

ir veiksmingiausio vandens panaudojimo

novatoriškos

Pakeitimas 150

Pakeitimas 150

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.3 punkto 2 pastraipos 3 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.3 punkto 2 pastraipos 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | veiklos poveikis klimatui ir aplinkai pirminiame sektoriuje; žemės ūkio ir miškininkystės
  , kaip
  anglies dioksido
  absorbento
  ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  išmetimo mažinimo priemonės
  , įskaitant teršalų kiekį
  , potencialas
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

veiklos poveikis klimatui ir aplinkai pirminiame sektoriuje; žemės ūkio ir miškininkystės
  , kaip
  anglies dioksido
  absorbento
  ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  išmetimo mažinimo priemonės
  , įskaitant teršalų kiekį
  , potencialas
  ;

, kaip

absorbento

išmetimo mažinimo priemonės

, potencialas

| — | veiklos poveikis klimatui ir aplinkai pirminiame sektoriuje
  ir vertės grandinėje
  ; žemės ūkio ir miškininkystės
  galimybės padidinti pakeitimą ir
  anglies dioksido
  saugojimą, pvz., per tvarios biomasės gamybą
  ir
  siekiant sumažinti
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  kiekį
  , įskaitant teršalų kiekį; |
| --- | --- |

—

veiklos poveikis klimatui ir aplinkai pirminiame sektoriuje
  ir vertės grandinėje
  ; žemės ūkio ir miškininkystės
  galimybės padidinti pakeitimą ir
  anglies dioksido
  saugojimą, pvz., per tvarios biomasės gamybą
  ir
  siekiant sumažinti
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  kiekį
  , įskaitant teršalų kiekį;

ir vertės grandinėje

galimybės padidinti pakeitimą ir

saugojimą, pvz., per tvarios biomasės gamybą

siekiant sumažinti

kiekį

Pakeitimas 151

Pakeitimas 151

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.3 punkto 2 pastraipos 4 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.3 punkto 2 pastraipos 4 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | augalų kenkėjai ir ligos bei gyvūnų sveikata ir gerovė; ginčytinų pesticidų, antibiotikų ir kitų medžiagų alternatyvos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

augalų kenkėjai ir ligos bei gyvūnų sveikata ir gerovė; ginčytinų pesticidų, antibiotikų ir kitų medžiagų alternatyvos;

| — | augalų kenkėjai ir ligos bei gyvūnų sveikata ir gerovė; ginčytinų
  cheminių
  pesticidų, antibiotikų ir kitų medžiagų
  naudojimo
  alternatyvos
  , atsižvelgiant į biologinės įvairovės išsaugojimą ir didelės biologinės įvairovės žemės ūkio ekosistemų metodus
  ; |
| --- | --- |

—

augalų kenkėjai ir ligos bei gyvūnų sveikata ir gerovė; ginčytinų
  cheminių
  pesticidų, antibiotikų ir kitų medžiagų
  naudojimo
  alternatyvos
  , atsižvelgiant į biologinės įvairovės išsaugojimą ir didelės biologinės įvairovės žemės ūkio ekosistemų metodus
  ;

cheminių

naudojimo

, atsižvelgiant į biologinės įvairovės išsaugojimą ir didelės biologinės įvairovės žemės ūkio ekosistemų metodus

Pakeitimas 152

Pakeitimas 152

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.3 punkto 2 pastraipos 4 a įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.3 punkto 2 pastraipos 4 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | atvirųjų duomenų sistemos, kuriomis skatinamas augalų, patogenų ir aplinkos duomenų bei žinių dalijimasis, kuris suteikia galimybes vykdyti tolimesnius mokslinius tyrimus, aplinkos planavimą ir kurti komercinius produktus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

atvirųjų duomenų sistemos, kuriomis skatinamas augalų, patogenų ir aplinkos duomenų bei žinių dalijimasis, kuris suteikia galimybes vykdyti tolimesnius mokslinius tyrimus, aplinkos planavimą ir kurti komercinius produktus;

atvirųjų duomenų sistemos, kuriomis skatinamas augalų, patogenų ir aplinkos duomenų bei žinių dalijimasis, kuris suteikia galimybes vykdyti tolimesnius mokslinius tyrimus, aplinkos planavimą ir kurti komercinius produktus;

Pakeitimas 153

Pakeitimas 153

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.3 punkto 2 pastraipos 6 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.3 punkto 2 pastraipos 6 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | ekosisteminių
  paslaugų naudojimas ir teikimas žemės ūkio ir miškininkystės sistemose, taikant ekologinius metodus ir išbandant gamtosaugos sprendimus nuo ūkio iki kraštovaizdžio lygio, siekiant ekologiško žemės ūkio; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

ekosisteminių
  paslaugų naudojimas ir teikimas žemės ūkio ir miškininkystės sistemose, taikant ekologinius metodus ir išbandant gamtosaugos sprendimus nuo ūkio iki kraštovaizdžio lygio, siekiant ekologiško žemės ūkio;

ekosisteminių

| — | ekosistemos
  paslaugų naudojimas ir teikimas žemės ūkio ir miškininkystės sistemose, taikant ekologinius metodus ir išbandant gamtosaugos sprendimus nuo ūkio iki kraštovaizdžio lygio, siekiant ekologiško žemės ūkio
  ir sprendžiant uždavinius, susijusius su klimato kaita, biologinės įvairovės nykimu, ekosistemų būklės blogėjimu, žemės ūkio tarša ir piliečių sveikata bei gerove
  ; |
| --- | --- |

—

ekosistemos
  paslaugų naudojimas ir teikimas žemės ūkio ir miškininkystės sistemose, taikant ekologinius metodus ir išbandant gamtosaugos sprendimus nuo ūkio iki kraštovaizdžio lygio, siekiant ekologiško žemės ūkio
  ir sprendžiant uždavinius, susijusius su klimato kaita, biologinės įvairovės nykimu, ekosistemų būklės blogėjimu, žemės ūkio tarša ir piliečių sveikata bei gerove
  ;

ekosistemos

ir sprendžiant uždavinius, susijusius su klimato kaita, biologinės įvairovės nykimu, ekosistemų būklės blogėjimu, žemės ūkio tarša ir piliečių sveikata bei gerove

Pakeitimas 154

Pakeitimas 154

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.3 punkto 2 pastraipos 7 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.3 punkto 2 pastraipos 7 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | žemės
  ūkio ir miškininkystės sistemos nuo ūkio iki kraštovaizdžio lygio; ekosisteminių paslaugų naudojimas ir teikimas pirminėje gamyboje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

žemės
  ūkio ir miškininkystės sistemos nuo ūkio iki kraštovaizdžio lygio; ekosisteminių paslaugų naudojimas ir teikimas pirminėje gamyboje;

žemės

| — | novatoriškos žemės
  ūkio ir miškininkystės sistemos nuo ūkio iki kraštovaizdžio lygio; ekosisteminių paslaugų naudojimas ir teikimas pirminėje gamyboje; |
| --- | --- |

—

novatoriškos žemės
  ūkio ir miškininkystės sistemos nuo ūkio iki kraštovaizdžio lygio; ekosisteminių paslaugų naudojimas ir teikimas pirminėje gamyboje;

novatoriškos žemės

Pakeitimas 155

Pakeitimas 155

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.3 punkto 2 pastraipos 8 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.3 punkto 2 pastraipos 8 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | žemės ūkio inovacijos žemės ūkio, akvakultūros ir miškininkystės sąsajose bei miesto vietovėse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

žemės ūkio inovacijos žemės ūkio, akvakultūros ir miškininkystės sąsajose bei miesto vietovėse;

| — | žemės ūkio inovacijos žemės ūkio, akvakultūros ir miškininkystės sąsajose bei miesto
  ir kaimo
  vietovėse; |
| --- | --- |

—

žemės ūkio inovacijos žemės ūkio, akvakultūros ir miškininkystės sąsajose bei miesto
  ir kaimo
  vietovėse;

ir kaimo

Pakeitimas 156

Pakeitimas 156

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.3 punkto 2 pastraipos 10 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.3 punkto 2 pastraipos 10 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | skaitmeninių inovacijų taikymas žemės ūkyje,
  miškininkystės sektoriuje
  ir vertės grandinėse bei kaimo vietovėse, naudojant duomenis ir kuriant infrastruktūras, technologijas ir valdysenos modelius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

skaitmeninių inovacijų taikymas žemės ūkyje,
  miškininkystės sektoriuje
  ir vertės grandinėse bei kaimo vietovėse, naudojant duomenis ir kuriant infrastruktūras, technologijas ir valdysenos modelius;

miškininkystės sektoriuje

| — | skaitmeninių inovacijų taikymas žemės ūkyje
  ir miškininkystėje
  ,
  įskaitant tikslųjį ūkininkavimą
  ir
  miškininkystės technikas,
  vertės grandinėse bei kaimo vietovėse, naudojant duomenis ir kuriant infrastruktūras,
  dirbtinį intelektą, mašininio mokymosi algoritmus ir robotikos
  technologijas ir valdysenos modelius
  , įskaitant demonstracinės veiklos ūkių vystymą
  ; |
| --- | --- |

—

skaitmeninių inovacijų taikymas žemės ūkyje
  ir miškininkystėje
  ,
  įskaitant tikslųjį ūkininkavimą
  ir
  miškininkystės technikas,
  vertės grandinėse bei kaimo vietovėse, naudojant duomenis ir kuriant infrastruktūras,
  dirbtinį intelektą, mašininio mokymosi algoritmus ir robotikos
  technologijas ir valdysenos modelius
  , įskaitant demonstracinės veiklos ūkių vystymą
  ;

ir miškininkystėje

įskaitant tikslųjį ūkininkavimą

miškininkystės technikas,

dirbtinį intelektą, mašininio mokymosi algoritmus ir robotikos

, įskaitant demonstracinės veiklos ūkių vystymą

Pakeitimas 157

Pakeitimas 157

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.3 punkto 2 pastraipos 11 a įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.3 punkto 2 pastraipos 11 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | perėjimas prie integruotų ir diversifikuotų maisto ir ūkininkavimo sistemų ir agronominės praktikos, įskaitant tikslių technologijų, ir intensyvesnės agroekologijos ir ekologinės veiklos metodų naudojimą siekiant suteikti naudos visų rūšių žemės ūkiui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

perėjimas prie integruotų ir diversifikuotų maisto ir ūkininkavimo sistemų ir agronominės praktikos, įskaitant tikslių technologijų, ir intensyvesnės agroekologijos ir ekologinės veiklos metodų naudojimą siekiant suteikti naudos visų rūšių žemės ūkiui;

perėjimas prie integruotų ir diversifikuotų maisto ir ūkininkavimo sistemų ir agronominės praktikos, įskaitant tikslių technologijų, ir intensyvesnės agroekologijos ir ekologinės veiklos metodų naudojimą siekiant suteikti naudos visų rūšių žemės ūkiui;

Pakeitimas 158

Pakeitimas 158

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.3 punkto 2 pastraipos 11 b įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.3 punkto 2 pastraipos 11 b įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | naujos augalų veisimo strategijos, kuriomis siekiama užtikrinti tvarų didesnį derlių, geresnę kokybę ir gauti papildomą naudą ekonominiu ir aplinkosaugos požiūriais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

naujos augalų veisimo strategijos, kuriomis siekiama užtikrinti tvarų didesnį derlių, geresnę kokybę ir gauti papildomą naudą ekonominiu ir aplinkosaugos požiūriais;

naujos augalų veisimo strategijos, kuriomis siekiama užtikrinti tvarų didesnį derlių, geresnę kokybę ir gauti papildomą naudą ekonominiu ir aplinkosaugos požiūriais;

Pakeitimas 159

Pakeitimas 159

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.3 punkto 2 pastraipos 11 c įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.3 punkto 2 pastraipos 11 c įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | produktų, priemonių ir praktikos kūrimas siekiant remti tvarią žemės ūkio praktiką, įskaitant žinių apie įvairios žemės ūkio praktikos poveikį dirvožemio kokybei ir regeneravimui gerinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

produktų, priemonių ir praktikos kūrimas siekiant remti tvarią žemės ūkio praktiką, įskaitant žinių apie įvairios žemės ūkio praktikos poveikį dirvožemio kokybei ir regeneravimui gerinimą.

produktų, priemonių ir praktikos kūrimas siekiant remti tvarią žemės ūkio praktiką, įskaitant žinių apie įvairios žemės ūkio praktikos poveikį dirvožemio kokybei ir regeneravimui gerinimą.

Pakeitimas 160

Pakeitimas 160

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.4 punkto įžanginė dalis

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.4 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.2.4. | Jūra ir
  vandenynai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.2.4.

Jūra ir
  vandenynai

Jūra ir

| 5.2.4. | Jūros,
  vandenynai
  , vidaus vandenys
  ir
  mėlynoji ekonomika |
| --- | --- |

5.2.4.

Jūros,
  vandenynai
  , vidaus vandenys
  ir
  mėlynoji ekonomika

Jūros,

, vidaus vandenys

mėlynoji ekonomika

Pakeitimas 161

Pakeitimas 161

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.4 punkto 1 pastraipa

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.4 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jūrų
  ir
  vandenynų
  gamtinis kapitalas
  ir
  ekosisteminės paslaugos
  teikia didelę socialinę ir ekonominę naudą. Šiam potencialui gresia didelis pavojus dėl žmonių veiklos ir natūralių stresorių, pvz., taršos, peržvejojimo, klimato kaitos, jūros lygio kilimo ir ekstremalių oro sąlygų. Siekiant apsaugoti jūras ir
  vandenynus
  nuo negrįžtamo poveikio, būtina stiprinti mūsų žinias ir supratimą, siekiant tvariai valdyti, saugoti ir atstatyti jūrų ir pakrančių ekosistemas bei užkirsti kelią jūros taršai, taikant patobulintos ir atsakingos vandenynų valdysenos sistemą. Taip pat įskaitant mokslinius tyrimus, kuriais būtų siekiama tvariai atskleisti didžiulį ir neišnaudotą jūrų ir
  vandenynų
  ekonominį potencialą, kurio tikslas – gaminti daugiau maisto, nesukeliant didesnės įtampos, taip pat padėti sumažinti naštą žemei
  , gėlo
  vandens
  ir vandenyno
  ištekliams. Reikia partnerystės modelių, be kita ko, jūros baseinų ir makroregioninių strategijų, kurios aprėpia daugiau nei ES, pavyzdžiui, Viduržemio, Baltijos, Juodojoje jūroje, Atlanto vandenyne, Karibų jūroje ir Indijos vandenyne; taip pat reikia prisidėti prie vandenynų valdymo tarptautinių įsipareigojimų vykdymo per tokias iniciatyvas kaip Jungtinių Tautų vandenynų mokslo dekada siekiant darnaus vystymosi ir įsipareigojimai, susiję su jūrų biologinės įvairovės išsaugojimu rajonuose, kurie nepriklauso nacionalinėms jurisdikcijoms. | Turtinga
  jūrų, vandenynų ir
  vidaus vandenų biologinė
  teikia didelę socialinę ir ekonominę naudą
  bei gerovę
  . Šiam potencialui gresia didelis pavojus dėl žmonių veiklos ir natūralių stresorių, pvz., taršos, peržvejojimo, klimato kaitos, jūros lygio kilimo
  , netinkamo vandens naudojimo
  ir ekstremalių oro sąlygų. Siekiant apsaugoti jūras
  , vandenynus
  ir
  vidaus vandenų telkinius
  nuo negrįžtamo poveikio, būtina stiprinti mūsų žinias ir supratimą, siekiant tvariai valdyti, saugoti ir atstatyti jūrų ir pakrančių ekosistemas bei užkirsti kelią jūros taršai, taikant patobulintos ir atsakingos vandenynų valdysenos sistemą. Taip pat įskaitant mokslinius tyrimus, kuriais būtų siekiama tvariai atskleisti didžiulį ir neišnaudotą jūrų
  , vandenynų
  ir
  vidaus vandenų
  ekonominį potencialą, kurio tikslas – gaminti daugiau maisto, nesukeliant didesnės įtampos, taip pat padėti sumažinti naštą žemei
  ir
  vandens ištekliams. Reikia partnerystės modelių, be kita ko, jūros baseinų ir makroregioninių strategijų, kurios aprėpia daugiau nei ES, pavyzdžiui, Viduržemio, Baltijos, Juodojoje jūroje, Atlanto vandenyne, Karibų jūroje ir Indijos vandenyne; taip pat reikia prisidėti prie vandenynų valdymo tarptautinių įsipareigojimų
  , darnaus vystymosi tikslų
  vykdymo per tokias iniciatyvas kaip Jungtinių Tautų vandenynų mokslo dekada siekiant darnaus vystymosi ir įsipareigojimai, susiję su jūrų biologinės įvairovės išsaugojimu rajonuose, kurie nepriklauso nacionalinėms jurisdikcijoms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jūrų
  ir
  vandenynų
  gamtinis kapitalas
  ir
  ekosisteminės paslaugos
  teikia didelę socialinę ir ekonominę naudą. Šiam potencialui gresia didelis pavojus dėl žmonių veiklos ir natūralių stresorių, pvz., taršos, peržvejojimo, klimato kaitos, jūros lygio kilimo ir ekstremalių oro sąlygų. Siekiant apsaugoti jūras ir
  vandenynus
  nuo negrįžtamo poveikio, būtina stiprinti mūsų žinias ir supratimą, siekiant tvariai valdyti, saugoti ir atstatyti jūrų ir pakrančių ekosistemas bei užkirsti kelią jūros taršai, taikant patobulintos ir atsakingos vandenynų valdysenos sistemą. Taip pat įskaitant mokslinius tyrimus, kuriais būtų siekiama tvariai atskleisti didžiulį ir neišnaudotą jūrų ir
  vandenynų
  ekonominį potencialą, kurio tikslas – gaminti daugiau maisto, nesukeliant didesnės įtampos, taip pat padėti sumažinti naštą žemei
  , gėlo
  vandens
  ir vandenyno
  ištekliams. Reikia partnerystės modelių, be kita ko, jūros baseinų ir makroregioninių strategijų, kurios aprėpia daugiau nei ES, pavyzdžiui, Viduržemio, Baltijos, Juodojoje jūroje, Atlanto vandenyne, Karibų jūroje ir Indijos vandenyne; taip pat reikia prisidėti prie vandenynų valdymo tarptautinių įsipareigojimų vykdymo per tokias iniciatyvas kaip Jungtinių Tautų vandenynų mokslo dekada siekiant darnaus vystymosi ir įsipareigojimai, susiję su jūrų biologinės įvairovės išsaugojimu rajonuose, kurie nepriklauso nacionalinėms jurisdikcijoms.

ir

gamtinis kapitalas

ekosisteminės paslaugos

vandenynus

vandenynų

, gėlo

ir vandenyno

Turtinga
  jūrų, vandenynų ir
  vidaus vandenų biologinė
  teikia didelę socialinę ir ekonominę naudą
  bei gerovę
  . Šiam potencialui gresia didelis pavojus dėl žmonių veiklos ir natūralių stresorių, pvz., taršos, peržvejojimo, klimato kaitos, jūros lygio kilimo
  , netinkamo vandens naudojimo
  ir ekstremalių oro sąlygų. Siekiant apsaugoti jūras
  , vandenynus
  ir
  vidaus vandenų telkinius
  nuo negrįžtamo poveikio, būtina stiprinti mūsų žinias ir supratimą, siekiant tvariai valdyti, saugoti ir atstatyti jūrų ir pakrančių ekosistemas bei užkirsti kelią jūros taršai, taikant patobulintos ir atsakingos vandenynų valdysenos sistemą. Taip pat įskaitant mokslinius tyrimus, kuriais būtų siekiama tvariai atskleisti didžiulį ir neišnaudotą jūrų
  , vandenynų
  ir
  vidaus vandenų
  ekonominį potencialą, kurio tikslas – gaminti daugiau maisto, nesukeliant didesnės įtampos, taip pat padėti sumažinti naštą žemei
  ir
  vandens ištekliams. Reikia partnerystės modelių, be kita ko, jūros baseinų ir makroregioninių strategijų, kurios aprėpia daugiau nei ES, pavyzdžiui, Viduržemio, Baltijos, Juodojoje jūroje, Atlanto vandenyne, Karibų jūroje ir Indijos vandenyne; taip pat reikia prisidėti prie vandenynų valdymo tarptautinių įsipareigojimų
  , darnaus vystymosi tikslų
  vykdymo per tokias iniciatyvas kaip Jungtinių Tautų vandenynų mokslo dekada siekiant darnaus vystymosi ir įsipareigojimai, susiję su jūrų biologinės įvairovės išsaugojimu rajonuose, kurie nepriklauso nacionalinėms jurisdikcijoms.

Turtinga

vidaus vandenų biologinė

bei gerovę

, netinkamo vandens naudojimo

, vandenynus

vidaus vandenų telkinius

, vandenynų

vidaus vandenų

ir

, darnaus vystymosi tikslų

Pakeitimas 162

Pakeitimas 162

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.4 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.4 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Tvarus jūros
  ir
  vandenynų ūkininkavimas, žuvininkystė ir jūrinė aplinka
  ,
  skirtos
  maistui, įskaitant alternatyvius baltymų šaltinius, atsižvelgiant į aprūpinimą maistu, apsirūpinimo maistu savarankiškumą ir atsparumą klimato kaitai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Tvarus jūros
  ir
  vandenynų ūkininkavimas, žuvininkystė ir jūrinė aplinka
  ,
  skirtos
  maistui, įskaitant alternatyvius baltymų šaltinius, atsižvelgiant į aprūpinimą maistu, apsirūpinimo maistu savarankiškumą ir atsparumą klimato kaitai;

Tvarus jūros

vandenynų ūkininkavimas, žuvininkystė ir jūrinė aplinka

skirtos

| — | Tvari žuvininkystė
  ir
  atsakinga akvakultūros veikla
  ,
  skirta
  maistui, įskaitant alternatyvius baltymų šaltinius, atsižvelgiant į aprūpinimą maistu, apsirūpinimo maistu savarankiškumą ir atsparumą klimato kaitai; |
| --- | --- |

—

Tvari žuvininkystė
  ir
  atsakinga akvakultūros veikla
  ,
  skirta
  maistui, įskaitant alternatyvius baltymų šaltinius, atsižvelgiant į aprūpinimą maistu, apsirūpinimo maistu savarankiškumą ir atsparumą klimato kaitai;

Tvari žuvininkystė

atsakinga akvakultūros veikla

skirta

Pakeitimas 163

Pakeitimas 163

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.4 punkto 2 pastraipos 1 a įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.4 punkto 2 pastraipos 1 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | naujų biologinių produktų, pagamintų iš jūrų gyvūnų, turinčių platų panaudojimo spektrą, kuris atveria naujas produktų ir paslaugų galimybes, kūrimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

naujų biologinių produktų, pagamintų iš jūrų gyvūnų, turinčių platų panaudojimo spektrą, kuris atveria naujas produktų ir paslaugų galimybes, kūrimas;

naujų biologinių produktų, pagamintų iš jūrų gyvūnų, turinčių platų panaudojimo spektrą, kuris atveria naujas produktų ir paslaugų galimybes, kūrimas;

Pakeitimas 164

Pakeitimas 164

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.4 punkto 2 pastraipos 2 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.4 punkto 2 pastraipos 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | jūrų ekosistemų atsparumo stiprinimas, taip užtikrinant jūrų ir
  vandenynų
  būklę, kovojant su gamtos ir žmonių veiklos sukeliamais dirgikliais, pvz., tarša ir plastikais, eutrofikacija, rūgštėjimu, jūrų ir vandenynų atšilimu, jūros lygio kilimu, atsižvelgiant į sausumos ir
  jūros
  sankirtą ir skatinant žiedinį metodą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

jūrų ekosistemų atsparumo stiprinimas, taip užtikrinant jūrų ir
  vandenynų
  būklę, kovojant su gamtos ir žmonių veiklos sukeliamais dirgikliais, pvz., tarša ir plastikais, eutrofikacija, rūgštėjimu, jūrų ir vandenynų atšilimu, jūros lygio kilimu, atsižvelgiant į sausumos ir
  jūros
  sankirtą ir skatinant žiedinį metodą;

vandenynų

jūros

| — | jūrų ekosistemų atsparumo stiprinimas, taip užtikrinant jūrų
  , vandenynų
  ir
  vidaus vandenų
  būklę
  , taikant prevenciją
  , kovojant su gamtos ir žmonių veiklos sukeliamais dirgikliais, pvz., tarša
  , cheminėmis medžiagomis
  ir plastikais,
  įskaitant mikroplastiką, peržvejojimu,
  eutrofikacija, rūgštėjimu, jūrų ir vandenynų atšilimu,
  invazinėmis rūšimis,
  jūros lygio kilimu, atsižvelgiant į sausumos ir
  vandens aplinkos
  sankirtą ir skatinant žiedinį metodą; |
| --- | --- |

—

jūrų ekosistemų atsparumo stiprinimas, taip užtikrinant jūrų
  , vandenynų
  ir
  vidaus vandenų
  būklę
  , taikant prevenciją
  , kovojant su gamtos ir žmonių veiklos sukeliamais dirgikliais, pvz., tarša
  , cheminėmis medžiagomis
  ir plastikais,
  įskaitant mikroplastiką, peržvejojimu,
  eutrofikacija, rūgštėjimu, jūrų ir vandenynų atšilimu,
  invazinėmis rūšimis,
  jūros lygio kilimu, atsižvelgiant į sausumos ir
  vandens aplinkos
  sankirtą ir skatinant žiedinį metodą;

, vandenynų

vidaus vandenų

, taikant prevenciją

, cheminėmis medžiagomis

įskaitant mikroplastiką, peržvejojimu,

invazinėmis rūšimis,

vandens aplinkos

Pakeitimas 165

Pakeitimas 165

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.4 punkto 2 pastraipos 3 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.4 punkto 2 pastraipos 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | vandenynų valdysena pasauliniu ir regioniniu lygmenimis, siekiant užtikrinti jūrų ir
  vandenynų
  išteklių išsaugojimą ir tvarų naudojimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

vandenynų valdysena pasauliniu ir regioniniu lygmenimis, siekiant užtikrinti jūrų ir
  vandenynų
  išteklių išsaugojimą ir tvarų naudojimą;

vandenynų

| — | vandenynų valdysena pasauliniu ir regioniniu lygmenimis, siekiant užtikrinti jūrų
  , vandenynų
  ir
  vidaus vandenų
  išteklių
  ir jų gamtinio kapitalo
  išsaugojimą ir tvarų naudojimą; |
| --- | --- |

—

vandenynų valdysena pasauliniu ir regioniniu lygmenimis, siekiant užtikrinti jūrų
  , vandenynų
  ir
  vidaus vandenų
  išteklių
  ir jų gamtinio kapitalo
  išsaugojimą ir tvarų naudojimą;

, vandenynų

vidaus vandenų

ir jų gamtinio kapitalo

Pakeitimas 166

Pakeitimas 166

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.4 punkto 2 pastraipos 6 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.4 punkto 2 pastraipos 6 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | mėlynosios vertės grandinės,
  jūrų
  erdvės daugkartinis naudojimas ir atsinaujinančiosios energijos sektoriaus didinimas jūrose ir
  vandenynuose
  , įskaitant
  tvarius mikrodumblius
  ir
  makrodumblius
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

mėlynosios vertės grandinės,
  jūrų
  erdvės daugkartinis naudojimas ir atsinaujinančiosios energijos sektoriaus didinimas jūrose ir
  vandenynuose
  , įskaitant
  tvarius mikrodumblius
  ir
  makrodumblius
  ;

jūrų

vandenynuose

tvarius mikrodumblius

makrodumblius

| — | mėlynosios vertės grandinės, erdvės daugkartinis naudojimas ir atsinaujinančiosios energijos sektoriaus didinimas jūrose
  , vandenynuose
  ir
  vidaus vandenyse
  , įskaitant
  tvarią mikrodumblių
  ir
  makrodumblių gamybą; modernios vandens gamybos sistemos sausumoje, remiančios ekologiškai neutralią biomasės gamybą; |
| --- | --- |

—

mėlynosios vertės grandinės, erdvės daugkartinis naudojimas ir atsinaujinančiosios energijos sektoriaus didinimas jūrose
  , vandenynuose
  ir
  vidaus vandenyse
  , įskaitant
  tvarią mikrodumblių
  ir
  makrodumblių gamybą; modernios vandens gamybos sistemos sausumoje, remiančios ekologiškai neutralią biomasės gamybą;

, vandenynuose

vidaus vandenyse

tvarią mikrodumblių

makrodumblių gamybą; modernios vandens gamybos sistemos sausumoje, remiančios ekologiškai neutralią biomasės gamybą;

Pakeitimas 167

Pakeitimas 167

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.4 punkto 2 pastraipos 7 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.4 punkto 2 pastraipos 7 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | gamtiniai sprendimai, pagrįsti
  jūrinės
  ir priekrantės ekosistemos dinamika, biologinė įvairovė ir daugialypės ekosisteminės paslaugos, kurios leidžia suformuoti sisteminį požiūrį į tvarų jūrų ir
  vandenynų
  išteklių naudojimą, prisidėti prie
  aplinkosaugos
  ,
  pakrančių zonų
  valdymo
  ir
  prisitaikymo prie klimato kaitos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

gamtiniai sprendimai, pagrįsti
  jūrinės
  ir priekrantės ekosistemos dinamika, biologinė įvairovė ir daugialypės ekosisteminės paslaugos, kurios leidžia suformuoti sisteminį požiūrį į tvarų jūrų ir
  vandenynų
  išteklių naudojimą, prisidėti prie
  aplinkosaugos
  ,
  pakrančių zonų
  valdymo
  ir
  prisitaikymo prie klimato kaitos;

jūrinės

vandenynų

aplinkosaugos

pakrančių zonų

ir

| — | gamtiniai sprendimai, pagrįsti
  vandens
  ir priekrantės ekosistemos dinamika, biologinė įvairovė ir daugialypės ekosisteminės paslaugos, kurios leidžia suformuoti sisteminį požiūrį į tvarų jūrų
  , vandenynų
  ir
  vidaus vandenų
  išteklių naudojimą, prisidėti prie
  aplinkos (įskaitant pakrančių) apsaugos
  ,
  atstatymo ir
  valdymo
  bei
  prisitaikymo prie klimato kaitos; |
| --- | --- |

—

gamtiniai sprendimai, pagrįsti
  vandens
  ir priekrantės ekosistemos dinamika, biologinė įvairovė ir daugialypės ekosisteminės paslaugos, kurios leidžia suformuoti sisteminį požiūrį į tvarų jūrų
  , vandenynų
  ir
  vidaus vandenų
  išteklių naudojimą, prisidėti prie
  aplinkos (įskaitant pakrančių) apsaugos
  ,
  atstatymo ir
  valdymo
  bei
  prisitaikymo prie klimato kaitos;

vandens

, vandenynų

vidaus vandenų

aplinkos (įskaitant pakrančių) apsaugos

atstatymo ir

bei

Pakeitimas 168

Pakeitimas 168

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.4 punkto 2 pastraipos 8 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.4 punkto 2 pastraipos 8 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | mėlynosios inovacijos, įskaitant mėlynąją ir skaitmeninę ekonomiką ištisose pakrančių zonose, pakrančių miestuose ir uostuose, siekiant sustiprinti pakrantės rajonų atsparumą ir padidinti naudą piliečiams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

mėlynosios inovacijos, įskaitant mėlynąją ir skaitmeninę ekonomiką ištisose pakrančių zonose, pakrančių miestuose ir uostuose, siekiant sustiprinti pakrantės rajonų atsparumą ir padidinti naudą piliečiams;

| — | mėlynosios inovacijos, įskaitant mėlynąją ir skaitmeninę ekonomiką ištisose pakrančių zonose, pakrančių miestuose ir uostuose, siekiant sustiprinti pakrantės rajonų atsparumą ir padidinti naudą piliečiams
  ir lankytojams
  ; |
| --- | --- |

—

mėlynosios inovacijos, įskaitant mėlynąją ir skaitmeninę ekonomiką ištisose pakrančių zonose, pakrančių miestuose ir uostuose, siekiant sustiprinti pakrantės rajonų atsparumą ir padidinti naudą piliečiams
  ir lankytojams
  ;

ir lankytojams

Pakeitimas 169

Pakeitimas 169

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.4 punkto 2 pastraipos 9 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.4 punkto 2 pastraipos 9 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | geresnis supratimas apie vandenynų vaidmenį švelninant klimato kaitą ir prisitaikant prie jos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

geresnis supratimas apie vandenynų vaidmenį švelninant klimato kaitą ir prisitaikant prie jos.

| — | geresnis supratimas apie vandenynų
  ir kitos vandens aplinkos
  vaidmenį švelninant klimato kaitą ir prisitaikant prie jos. |
| --- | --- |

—

geresnis supratimas apie vandenynų
  ir kitos vandens aplinkos
  vaidmenį švelninant klimato kaitą ir prisitaikant prie jos.

ir kitos vandens aplinkos

Pakeitimas 170

Pakeitimas 170

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.5 punkto 1 pastraipa

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.5 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendras gyventojų skaičiaus augimo, išteklių stygiaus ir perteklinio naudojimo, aplinkos būklės blogėjimo, klimato kaitos ir migracijos poveikis sukuria precedento neturinčius iššūkius, dėl kurių reikia maisto sistemos transformacijos (FOOD 2030) (20). Dabartinė maisto produktų gamyba ir naudojimas iš esmės yra netvarūs, nes susiduriame su dviguba prastos mitybos našta, kuriai būdingas nepakankamos mitybos ir nutukimo sambūvis. Ateities maisto sistemose turi būti užtikrinama pakankamai saugaus, sveiko ir kokybiško maisto visiems, grindžiant aprūpinimą efektyviu išteklių naudojimu, tvarumu (įskaitant šiltnamio efektą sukeliančių dujų, taršos ir atliekų gamybos mažinimą), sausumos ir
  jūros
  sujungimu, maisto produktų atliekų mažinimu, maisto produktų gamyba
  iš jūrų ir vandenynų išteklių
  , ir įtraukiant visą „maisto produktų vertės grandinę“ nuo gamintojų iki vartotojų ir atgal. Tai turi būti vykdoma kartu plėtojant būsimą maisto saugos sistemą, projektuojant, kuriant ir tiekiant priemones, technologijas ir skaitmeninius sprendimus, kurie labai naudingi vartotojams ir pagerinti maisto vertės grandinės konkurencingumą ir tvarumą. Be to, reikia skatinti su maisto vartojimu ir gamybos modeliais susijusius elgesio pokyčius, taip pat įtraukti pirminius gamintojus, pramonę (įskaitant MVĮ), mažmenininkus, maisto paslaugų sektorius,
  vartotojus
  ir viešųjų paslaugų teikėjus. | Bendras gyventojų skaičiaus augimo, išteklių stygiaus ir perteklinio naudojimo, aplinkos būklės blogėjimo, klimato kaitos ir migracijos poveikis sukuria precedento neturinčius iššūkius, dėl kurių reikia maisto sistemos transformacijos (FOOD 2030) (20). Dabartinė maisto produktų gamyba ir naudojimas iš esmės yra netvarūs, nes susiduriame su dviguba prastos mitybos našta, kuriai būdingas nepakankamos mitybos ir nutukimo sambūvis. Ateities maisto sistemose turi būti užtikrinama pakankamai saugaus, sveiko ir kokybiško maisto visiems, grindžiant aprūpinimą efektyviu išteklių naudojimu, tvarumu (įskaitant šiltnamio efektą sukeliančių dujų, taršos ir atliekų gamybos mažinimą), sausumos ir
  vandens aplinkos
  sujungimu, maisto produktų atliekų mažinimu, maisto produktų gamyba, ir įtraukiant visą „maisto produktų vertės grandinę“ nuo gamintojų iki vartotojų ir atgal. Tai turi būti vykdoma kartu plėtojant būsimą maisto saugos sistemą, projektuojant, kuriant ir tiekiant priemones, technologijas ir skaitmeninius sprendimus, kurie labai naudingi vartotojams ir pagerinti maisto vertės grandinės konkurencingumą
  , veiksmingumą
  ir tvarumą. Be to, reikia skatinti su maisto vartojimu ir gamybos modeliais susijusius elgesio pokyčius,
  pavyzdžiui, pasitelkiant maisto produktų ženklinimą,
  taip pat
  aktyviau
  įtraukti
  visus subjektus, įskaitant vartotojus,
  pirminius gamintojus, pramonę (įskaitant MVĮ), mažmenininkus, maisto paslaugų sektorius ir viešųjų paslaugų teikėjus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Bendras gyventojų skaičiaus augimo, išteklių stygiaus ir perteklinio naudojimo, aplinkos būklės blogėjimo, klimato kaitos ir migracijos poveikis sukuria precedento neturinčius iššūkius, dėl kurių reikia maisto sistemos transformacijos (FOOD 2030) (20). Dabartinė maisto produktų gamyba ir naudojimas iš esmės yra netvarūs, nes susiduriame su dviguba prastos mitybos našta, kuriai būdingas nepakankamos mitybos ir nutukimo sambūvis. Ateities maisto sistemose turi būti užtikrinama pakankamai saugaus, sveiko ir kokybiško maisto visiems, grindžiant aprūpinimą efektyviu išteklių naudojimu, tvarumu (įskaitant šiltnamio efektą sukeliančių dujų, taršos ir atliekų gamybos mažinimą), sausumos ir
  jūros
  sujungimu, maisto produktų atliekų mažinimu, maisto produktų gamyba
  iš jūrų ir vandenynų išteklių
  , ir įtraukiant visą „maisto produktų vertės grandinę“ nuo gamintojų iki vartotojų ir atgal. Tai turi būti vykdoma kartu plėtojant būsimą maisto saugos sistemą, projektuojant, kuriant ir tiekiant priemones, technologijas ir skaitmeninius sprendimus, kurie labai naudingi vartotojams ir pagerinti maisto vertės grandinės konkurencingumą ir tvarumą. Be to, reikia skatinti su maisto vartojimu ir gamybos modeliais susijusius elgesio pokyčius, taip pat įtraukti pirminius gamintojus, pramonę (įskaitant MVĮ), mažmenininkus, maisto paslaugų sektorius,
  vartotojus
  ir viešųjų paslaugų teikėjus.

20

jūros

iš jūrų ir vandenynų išteklių

vartotojus

Bendras gyventojų skaičiaus augimo, išteklių stygiaus ir perteklinio naudojimo, aplinkos būklės blogėjimo, klimato kaitos ir migracijos poveikis sukuria precedento neturinčius iššūkius, dėl kurių reikia maisto sistemos transformacijos (FOOD 2030) (20). Dabartinė maisto produktų gamyba ir naudojimas iš esmės yra netvarūs, nes susiduriame su dviguba prastos mitybos našta, kuriai būdingas nepakankamos mitybos ir nutukimo sambūvis. Ateities maisto sistemose turi būti užtikrinama pakankamai saugaus, sveiko ir kokybiško maisto visiems, grindžiant aprūpinimą efektyviu išteklių naudojimu, tvarumu (įskaitant šiltnamio efektą sukeliančių dujų, taršos ir atliekų gamybos mažinimą), sausumos ir
  vandens aplinkos
  sujungimu, maisto produktų atliekų mažinimu, maisto produktų gamyba, ir įtraukiant visą „maisto produktų vertės grandinę“ nuo gamintojų iki vartotojų ir atgal. Tai turi būti vykdoma kartu plėtojant būsimą maisto saugos sistemą, projektuojant, kuriant ir tiekiant priemones, technologijas ir skaitmeninius sprendimus, kurie labai naudingi vartotojams ir pagerinti maisto vertės grandinės konkurencingumą
  , veiksmingumą
  ir tvarumą. Be to, reikia skatinti su maisto vartojimu ir gamybos modeliais susijusius elgesio pokyčius,
  pavyzdžiui, pasitelkiant maisto produktų ženklinimą,
  taip pat
  aktyviau
  įtraukti
  visus subjektus, įskaitant vartotojus,
  pirminius gamintojus, pramonę (įskaitant MVĮ), mažmenininkus, maisto paslaugų sektorius ir viešųjų paslaugų teikėjus.

20

vandens aplinkos

, veiksmingumą

pavyzdžiui, pasitelkiant maisto produktų ženklinimą,

aktyviau

visus subjektus, įskaitant vartotojus,

Pakeitimas 171

Pakeitimas 171

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.5 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.5 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Subalansuotos ir sveikos mitybos, skirtos žmonių gerovei jų gyvenimo laikotarpiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Subalansuotos ir sveikos mitybos, skirtos žmonių gerovei jų gyvenimo laikotarpiu;

| — | Subalansuotos ir sveikos mitybos, skirtos žmonių gerovei jų gyvenimo laikotarpiu;
  užtikrinant, kad maisto gamybos ir perdirbimo sistemos būtų sukurtos atsižvelgiant į mitybos poreikius; |
| --- | --- |

—

Subalansuotos ir sveikos mitybos, skirtos žmonių gerovei jų gyvenimo laikotarpiu;
  užtikrinant, kad maisto gamybos ir perdirbimo sistemos būtų sukurtos atsižvelgiant į mitybos poreikius;

užtikrinant, kad maisto gamybos ir perdirbimo sistemos būtų sukurtos atsižvelgiant į mitybos poreikius;

Pakeitimas 172

Pakeitimas 172

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.5 punkto 2 pastraipos 1 a įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.5 punkto 2 pastraipos 1 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | naujų genominių ir metabolominių technologijų naudojimas, siekiant atpažinti ir patenkinti įvairius pasaulio gyventojų mitybos poreikius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

naujų genominių ir metabolominių technologijų naudojimas, siekiant atpažinti ir patenkinti įvairius pasaulio gyventojų mitybos poreikius;

naujų genominių ir metabolominių technologijų naudojimas, siekiant atpažinti ir patenkinti įvairius pasaulio gyventojų mitybos poreikius;

Pakeitimas 173

Pakeitimas 173

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.5 punkto 2 pastraipos 2 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.5 punkto 2 pastraipos 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | individualizuota mityba
  , ypač pažeidžiamoms grupėms, siekiant sušvelninti nuo mitybos priklausančių ir neužkrečiamųjų ligų rizikos veiksnius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

individualizuota mityba
  , ypač pažeidžiamoms grupėms, siekiant sušvelninti nuo mitybos priklausančių ir neužkrečiamųjų ligų rizikos veiksnius;

individualizuota mityba

| — | nauji požiūriai į mitybą
  , ypač pažeidžiamoms grupėms, siekiant sušvelninti nuo mitybos priklausančių ir neužkrečiamųjų ligų rizikos veiksnius
  , įskaitant maisto netoleravimą
  ; |
| --- | --- |

—

nauji požiūriai į mitybą
  , ypač pažeidžiamoms grupėms, siekiant sušvelninti nuo mitybos priklausančių ir neužkrečiamųjų ligų rizikos veiksnius
  , įskaitant maisto netoleravimą
  ;

nauji požiūriai į mitybą

, įskaitant maisto netoleravimą

Pakeitimas 174

Pakeitimas 174

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.5 punkto 2 pastraipos 3 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.5 punkto 2 pastraipos 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | vartotojų elgesys, gyvenimo būdas ir motyvacijos, skatinant socialines inovacijas ir visuomenės įtraukimą, siekiant geresnės sveikatos ir aplinkos tvarumo visoje maisto produktų grandinėje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

vartotojų elgesys, gyvenimo būdas ir motyvacijos, skatinant socialines inovacijas ir visuomenės įtraukimą, siekiant geresnės sveikatos ir aplinkos tvarumo visoje maisto produktų grandinėje;

| — | vartotojų elgesys, gyvenimo būdas ir motyvacijos,
  kurios turėtų būti analizuojamos vadovaujantis daugiadalykiu požiūriu (psichologiniu ir kultūriniu),
  skatinant socialines inovacijas ir visuomenės įtraukimą, siekiant geresnės sveikatos ir aplinkos tvarumo visoje maisto produktų grandinėje; |
| --- | --- |

—

vartotojų elgesys, gyvenimo būdas ir motyvacijos,
  kurios turėtų būti analizuojamos vadovaujantis daugiadalykiu požiūriu (psichologiniu ir kultūriniu),
  skatinant socialines inovacijas ir visuomenės įtraukimą, siekiant geresnės sveikatos ir aplinkos tvarumo visoje maisto produktų grandinėje;

kurios turėtų būti analizuojamos vadovaujantis daugiadalykiu požiūriu (psichologiniu ir kultūriniu),

Pakeitimas 175

Pakeitimas 175

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.5 punkto 2 pastraipos 4 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.5 punkto 2 pastraipos 4 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | šiuolaikinės maisto saugos ir autentiškumo sistemos, didinančios vartotojų pasitikėjimą maisto sistema; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

šiuolaikinės maisto saugos ir autentiškumo sistemos, didinančios vartotojų pasitikėjimą maisto sistema;

| — | šiuolaikinės maisto saugos
  , atsekamumo
  ir autentiškumo sistemos, didinančios vartotojų pasitikėjimą maisto sistema; |
| --- | --- |

—

šiuolaikinės maisto saugos
  , atsekamumo
  ir autentiškumo sistemos, didinančios vartotojų pasitikėjimą maisto sistema;

, atsekamumo

Pakeitimas 176

Pakeitimas 176

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.5 punkto 2 pastraipos 4 a įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.5 punkto 2 pastraipos 4 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | baltymų šaltinių nustatymas ir tolesnis baltymingų augalų vystymas ir jų perdirbimo naudojimas maistui ir pašarams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

baltymų šaltinių nustatymas ir tolesnis baltymingų augalų vystymas ir jų perdirbimo naudojimas maistui ir pašarams;

baltymų šaltinių nustatymas ir tolesnis baltymingų augalų vystymas ir jų perdirbimo naudojimas maistui ir pašarams;

Pakeitimas 177

Pakeitimas 177

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.5 punkto 2 pastraipos 6 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.5 punkto 2 pastraipos 6 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | aplinką tausojančios, žiedinės ir tausiai išteklius naudojančios maisto sistemos iš sausumos ir
  jūros
  , nukreiptos į nulinę maisto atliekų dalį visoje maisto sistemoje, kartotinai panaudojant maistą ir biomasę, perdirbant maisto atliekas, kuriant naujas maisto pakuotes, išnaudojant pritaikyto ir vietos maisto paklausą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

aplinką tausojančios, žiedinės ir tausiai išteklius naudojančios maisto sistemos iš sausumos ir
  jūros
  , nukreiptos į nulinę maisto atliekų dalį visoje maisto sistemoje, kartotinai panaudojant maistą ir biomasę, perdirbant maisto atliekas, kuriant naujas maisto pakuotes, išnaudojant pritaikyto ir vietos maisto paklausą;

jūros

| — | aplinką tausojančios, žiedinės ir tausiai išteklius naudojančios maisto sistemos iš sausumos ir
  vandens aplinkos
  , nukreiptos į nulinę maisto atliekų dalį visoje maisto sistemoje, kartotinai panaudojant maistą ir biomasę, perdirbant maisto atliekas, kuriant naujas maisto pakuotes, išnaudojant pritaikyto ir vietos maisto paklausą; |
| --- | --- |

—

aplinką tausojančios, žiedinės ir tausiai išteklius naudojančios maisto sistemos iš sausumos ir
  vandens aplinkos
  , nukreiptos į nulinę maisto atliekų dalį visoje maisto sistemoje, kartotinai panaudojant maistą ir biomasę, perdirbant maisto atliekas, kuriant naujas maisto pakuotes, išnaudojant pritaikyto ir vietos maisto paklausą;

vandens aplinkos

Pakeitimas 178

Pakeitimas 178

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.5 punkto 2 pastraipos 7 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.5 punkto 2 pastraipos 7 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | inovacijos ir maisto sistemos, skatinančios vietos inovacijas ir bendruomenių įgalėjimą, sąžiningą prekybą ir kainodarą, įtraukimą ir tvarumą, pasitelkiant pramonės įmonių, vietos valdžios institucijų, mokslininkų ir visuomenės partnerystes. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

inovacijos ir maisto sistemos, skatinančios vietos inovacijas ir bendruomenių įgalėjimą, sąžiningą prekybą ir kainodarą, įtraukimą ir tvarumą, pasitelkiant pramonės įmonių, vietos valdžios institucijų, mokslininkų ir visuomenės partnerystes.

| — | inovacijos ir maisto sistemos, skatinančios vietos inovacijas ir bendruomenių įgalėjimą, sąžiningą prekybą ir kainodarą, įtraukimą ir tvarumą, pasitelkiant pramonės įmonių, vietos valdžios institucijų, mokslininkų ir visuomenės partnerystes; |
| --- | --- |

—

inovacijos ir maisto sistemos, skatinančios vietos inovacijas ir bendruomenių įgalėjimą, sąžiningą prekybą ir kainodarą, įtraukimą ir tvarumą, pasitelkiant pramonės įmonių, vietos valdžios institucijų, mokslininkų ir visuomenės partnerystes;

Pakeitimas 179

Pakeitimas 179

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.5 punkto 2 pastraipos 7 a įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.5 punkto 2 pastraipos 7 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | žiedinės biologinės ekonomikos kūrimas, didinant maisto gamybos ir perdirbimo ciklus, kad būtų kuo labiau padidinta mūsų išteklių vertė, o poveikis aplinkai būtų kuo mažesnis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

žiedinės biologinės ekonomikos kūrimas, didinant maisto gamybos ir perdirbimo ciklus, kad būtų kuo labiau padidinta mūsų išteklių vertė, o poveikis aplinkai būtų kuo mažesnis.

žiedinės biologinės ekonomikos kūrimas, didinant maisto gamybos ir perdirbimo ciklus, kad būtų kuo labiau padidinta mūsų išteklių vertė, o poveikis aplinkai būtų kuo mažesnis.

Pakeitimas 180

Pakeitimas 180

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.6 punkto 1 pastraipa

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.6 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Biotechnologinės inovacijos sudaro pagrindą pereiti nuo ekonomikos, orientuotos į iškastinį kurą, įtraukiant subalansuotą žaliavų tiekimą, pramoninį perdirbimą ir biomasės konvertavimą iš sausumos ir
  jūros
  į biologines medžiagas ir produktus. Jos taip pat naudoja gyvųjų išteklių, gyvosios gamtos mokslų ir pramoninės biotechnologijos potencialą naujiems atradimams, produktams ir procesams kurti. Biotechnologinės inovacijos, įskaitant technologijas, gali paskatinti naujas ekonomines veiklas ir užimtumą regionuose ir miestuose, prisidėti prie kaimo ir pakrančių ekonomikos atgaivinimo ir sustiprinti bioekonomikos žiediškumą. | Biotechnologinės inovacijos sudaro pagrindą pereiti nuo ekonomikos, orientuotos į iškastinį kurą, įtraukiant subalansuotą žaliavų tiekimą, pramoninį perdirbimą ir biomasės konvertavimą iš sausumos ir
  vandens
  į biologines medžiagas ir produktus. Jos taip pat naudoja gyvųjų išteklių, gyvosios gamtos mokslų ir pramoninės biotechnologijos potencialą
  , taip pat tęsiamą standartizacijos darbą
  naujiems atradimams, produktams ir procesams kurti. Biotechnologinės inovacijos, įskaitant technologijas, gali paskatinti naujas ekonomines veiklas ir užimtumą regionuose ir miestuose, prisidėti prie kaimo ir pakrančių ekonomikos atgaivinimo ir sustiprinti bioekonomikos žiediškumą
  , taip padedant pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio visuomenės, kurioje efektyviai naudojami ištekliai
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Biotechnologinės inovacijos sudaro pagrindą pereiti nuo ekonomikos, orientuotos į iškastinį kurą, įtraukiant subalansuotą žaliavų tiekimą, pramoninį perdirbimą ir biomasės konvertavimą iš sausumos ir
  jūros
  į biologines medžiagas ir produktus. Jos taip pat naudoja gyvųjų išteklių, gyvosios gamtos mokslų ir pramoninės biotechnologijos potencialą naujiems atradimams, produktams ir procesams kurti. Biotechnologinės inovacijos, įskaitant technologijas, gali paskatinti naujas ekonomines veiklas ir užimtumą regionuose ir miestuose, prisidėti prie kaimo ir pakrančių ekonomikos atgaivinimo ir sustiprinti bioekonomikos žiediškumą.

jūros

Biotechnologinės inovacijos sudaro pagrindą pereiti nuo ekonomikos, orientuotos į iškastinį kurą, įtraukiant subalansuotą žaliavų tiekimą, pramoninį perdirbimą ir biomasės konvertavimą iš sausumos ir
  vandens
  į biologines medžiagas ir produktus. Jos taip pat naudoja gyvųjų išteklių, gyvosios gamtos mokslų ir pramoninės biotechnologijos potencialą
  , taip pat tęsiamą standartizacijos darbą
  naujiems atradimams, produktams ir procesams kurti. Biotechnologinės inovacijos, įskaitant technologijas, gali paskatinti naujas ekonomines veiklas ir užimtumą regionuose ir miestuose, prisidėti prie kaimo ir pakrančių ekonomikos atgaivinimo ir sustiprinti bioekonomikos žiediškumą
  , taip padedant pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio visuomenės, kurioje efektyviai naudojami ištekliai
  .

vandens

, taip pat tęsiamą standartizacijos darbą

, taip padedant pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio visuomenės, kurioje efektyviai naudojami ištekliai

Pakeitimas 181

Pakeitimas 181

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.6 punkto 1 a pastraipa (nauja)

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.6 punkto 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Biologinės inovacijų sistemoms diegti reikalingas bendradarbiavimas tarp sektorių ir vertės grandinėje. Reikėtų atidžiai įvertinti įvairių biomasės šaltinių potencialą ir poveikį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Biologinės inovacijų sistemoms diegti reikalingas bendradarbiavimas tarp sektorių ir vertės grandinėje. Reikėtų atidžiai įvertinti įvairių biomasės šaltinių potencialą ir poveikį.

Biologinės inovacijų sistemoms diegti reikalingas bendradarbiavimas tarp sektorių ir vertės grandinėje. Reikėtų atidžiai įvertinti įvairių biomasės šaltinių potencialą ir poveikį.

Pakeitimas 182

Pakeitimas 182

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.6 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.6 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Tvarios biomasės tiekimo ir gamybos sistemos, daugiausia dėmesio skiriant labai vertingoms taikomosioms ir naudojamoms medžiagoms, socialiniam ir aplinkos tvarumui, klimato ir biologinės įvairovės mažinimo siektinoms reikšmėms bei bendro išteklių naudojimo efektyvumui pasiekti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Tvarios biomasės tiekimo ir gamybos sistemos, daugiausia dėmesio skiriant labai vertingoms taikomosioms ir naudojamoms medžiagoms, socialiniam ir aplinkos tvarumui, klimato ir biologinės įvairovės mažinimo siektinoms reikšmėms bei bendro išteklių naudojimo efektyvumui pasiekti;

| — | Tvarios
  ir sąžiningos
  biomasės tiekimo ir gamybos sistemos, daugiausia dėmesio skiriant labai vertingoms taikomosioms ir naudojamoms medžiagoms, socialiniam
  , ekonominiam
  ir aplinkos tvarumui, klimato ir biologinės įvairovės mažinimo siektinoms reikšmėms bei bendro išteklių naudojimo efektyvumui pasiekti; |
| --- | --- |

—

Tvarios
  ir sąžiningos
  biomasės tiekimo ir gamybos sistemos, daugiausia dėmesio skiriant labai vertingoms taikomosioms ir naudojamoms medžiagoms, socialiniam
  , ekonominiam
  ir aplinkos tvarumui, klimato ir biologinės įvairovės mažinimo siektinoms reikšmėms bei bendro išteklių naudojimo efektyvumui pasiekti;

ir sąžiningos

, ekonominiam

Pakeitimas 183

Pakeitimas 183

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.6 punkto 2 pastraipos 3 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.6 punkto 2 pastraipos 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | biologinės vertės grandinės, medžiagos, įskaitant gyvosios gamtos pavyzdžiu sukurtas medžiagas, produktus ir procesus, kurių naujos savybės, funkcijos ir patobulintas tvarumas (įskaitant šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimą) skatina pažangių biologinių valymo įrenginių, kuriuose naudojama daugiau biomasės, plėtrą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

biologinės vertės grandinės, medžiagos, įskaitant gyvosios gamtos pavyzdžiu sukurtas medžiagas, produktus ir procesus, kurių naujos savybės, funkcijos ir patobulintas tvarumas (įskaitant šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimą) skatina pažangių biologinių valymo įrenginių, kuriuose naudojama daugiau biomasės, plėtrą;

| — | biologinės vertės grandinės, medžiagos, įskaitant gyvosios gamtos pavyzdžiu sukurtas medžiagas, produktus ir procesus, kurių naujos savybės, funkcijos ir patobulintas tvarumas (įskaitant šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimą) skatina pažangių biologinių valymo įrenginių, kuriuose naudojama daugiau biomasės, plėtrą ir tolesnį esamo ir naujo biogeninio kuro plėtojimą;
  veiksmingesnį biologinių atliekų ir šalutinių medžiagų panaudojimą; |
| --- | --- |

—

biologinės vertės grandinės, medžiagos, įskaitant gyvosios gamtos pavyzdžiu sukurtas medžiagas, produktus ir procesus, kurių naujos savybės, funkcijos ir patobulintas tvarumas (įskaitant šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimą) skatina pažangių biologinių valymo įrenginių, kuriuose naudojama daugiau biomasės, plėtrą ir tolesnį esamo ir naujo biogeninio kuro plėtojimą;
  veiksmingesnį biologinių atliekų ir šalutinių medžiagų panaudojimą;

veiksmingesnį biologinių atliekų ir šalutinių medžiagų panaudojimą;

Pakeitimas 184

Pakeitimas 184

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.6 punkto 2 pastraipos 4 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.6 punkto 2 pastraipos 4 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | biotechnologija, įskaitant tarpsektorinius pažangiausius biotechnologijos metodus, skirtus taikyti konkurencingiems, tvariems ir naujiems pramonės procesams, aplinkosaugos paslaugoms ir vartojimo prekėms (21); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

biotechnologija, įskaitant tarpsektorinius pažangiausius biotechnologijos metodus, skirtus taikyti konkurencingiems, tvariems ir naujiems pramonės procesams, aplinkosaugos paslaugoms ir vartojimo prekėms (21);

21

| — | biotechnologija, įskaitant tarpsektorinius pažangiausius biotechnologijos metodus, skirtus taikyti konkurencingiems, tvariems ir naujiems
  žemės ūkio,
  pramonės procesams, aplinkosaugos paslaugoms ir vartojimo prekėms (21); |
| --- | --- |

—

biotechnologija, įskaitant tarpsektorinius pažangiausius biotechnologijos metodus, skirtus taikyti konkurencingiems, tvariems ir naujiems
  žemės ūkio,
  pramonės procesams, aplinkosaugos paslaugoms ir vartojimo prekėms (21);

žemės ūkio,

21

Pakeitimas 185

Pakeitimas 185

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.6 punkto 2 pastraipos 5 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.6 punkto 2 pastraipos 5 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | bioekonomikos žiediškumas panaudojant technologines, sistemines, socialines ir verslo modelių inovacijas, siekiant
  radikaliai
  padidinti vienam biologinių išteklių vienetui sukauptą vertę, ilgesnį laiką išsaugant tokių išteklių vertę ekonomikoje ir palaikant pakopinį biomasės tvaraus naudojimo principą, pasitelkiant mokslinius tyrimus ir inovacijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

bioekonomikos žiediškumas panaudojant technologines, sistemines, socialines ir verslo modelių inovacijas, siekiant
  radikaliai
  padidinti vienam biologinių išteklių vienetui sukauptą vertę, ilgesnį laiką išsaugant tokių išteklių vertę ekonomikoje ir palaikant pakopinį biomasės tvaraus naudojimo principą, pasitelkiant mokslinius tyrimus ir inovacijas;

radikaliai

| — | bioekonomikos žiediškumas panaudojant technologines, sistemines, socialines ir verslo modelių inovacijas, siekiant padidinti vienam biologinių išteklių vienetui sukauptą vertę, ilgesnį laiką išsaugant tokių išteklių vertę ekonomikoje ir palaikant
  perėjimą prie tvarių medžiagų ir
  pakopinį biomasės tvaraus naudojimo principą, pasitelkiant mokslinius tyrimus ir inovacijas; |
| --- | --- |

—

bioekonomikos žiediškumas panaudojant technologines, sistemines, socialines ir verslo modelių inovacijas, siekiant padidinti vienam biologinių išteklių vienetui sukauptą vertę, ilgesnį laiką išsaugant tokių išteklių vertę ekonomikoje ir palaikant
  perėjimą prie tvarių medžiagų ir
  pakopinį biomasės tvaraus naudojimo principą, pasitelkiant mokslinius tyrimus ir inovacijas;

perėjimą prie tvarių medžiagų ir

Pakeitimas 186

Pakeitimas 186

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.6 punkto 2 pastraipos 5 a įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.6 punkto 2 pastraipos 5 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | biologinės vertės grandinės, įskaitant naujas novatoriškas medžiagas, medžiagų derinius ir kitas novatoriškas koncepcijas ir produktus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

biologinės vertės grandinės, įskaitant naujas novatoriškas medžiagas, medžiagų derinius ir kitas novatoriškas koncepcijas ir produktus;

biologinės vertės grandinės, įskaitant naujas novatoriškas medžiagas, medžiagų derinius ir kitas novatoriškas koncepcijas ir produktus;

Pakeitimas 187

Pakeitimas 187

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.7 punkto 1 pastraipa

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.7 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Žiedinės gamybos ir vartojimo sistemos suteiks naudos Europos ekonomikai, nes mažės priklausomybė nuo išteklių ir padidės įmonių ir Europos piliečių konkurencingumas, kadangi bus sukurtos naujos darbo vietos ir sumažės spaudimas aplinkai ir klimatui. Be pramonės pertvarkos, norint pereiti prie tausiai išteklius naudojančios, netaršios ir žiedinės ekonomikos, reikės ir platesnės sistemos virsmo, todėl reikalingi sisteminiai ekologinių inovacijų sprendimai, nauji verslo modeliai, rinkos ir investicijos, infrastruktūros, socialiniai inovatyvūs vartotojų elgsenos pokyčiai ir valdysenos modeliai, skatinantys bendradarbiavimą su daugybe suinteresuotųjų šalių, siekiant užtikrinti, kad numatytas sistemos pokytis pasiektų geresnių ekonominių, aplinkosauginių ir socialinių rezultatų (22). Tarptautinio bendradarbiavimo pradžia
  bus
  svarbi siekiant palyginamumo, žinių kūrimo ir dalijimosi jomis bei išvengiant pastangų dubliavimosi, pvz., per tarptautines iniciatyvas, tokias kaip tarptautinė išteklių darbo grupė. | Žiedinės gamybos ir vartojimo sistemos suteiks naudos Europos ekonomikai
  ir visuomenei
  , nes mažės priklausomybė nuo išteklių ir padidės įmonių ir Europos piliečių konkurencingumas, kadangi bus sukurtos naujos darbo vietos ir sumažės spaudimas aplinkai ir klimatui. Be pramonės pertvarkos, norint pereiti prie tausiai išteklius naudojančios, netaršios ir žiedinės ekonomikos, reikės ir platesnės sistemos virsmo, todėl reikalingi sisteminiai ekologinių inovacijų sprendimai, nauji verslo modeliai, rinkos ir investicijos,
  naujų standartų peržiūra ir kūrimas,
  infrastruktūros, socialiniai inovatyvūs vartotojų elgsenos pokyčiai ir valdysenos modeliai, skatinantys bendradarbiavimą su daugybe suinteresuotųjų šalių, siekiant užtikrinti, kad numatytas sistemos pokytis pasiektų geresnių ekonominių, aplinkosauginių ir socialinių rezultatų (22).
  Prireikus,
  tarptautinio bendradarbiavimo pradžia
  gali būti
  svarbi siekiant palyginamumo, žinių kūrimo ir dalijimosi jomis bei išvengiant pastangų dubliavimosi, pvz., per tarptautines iniciatyvas, tokias kaip tarptautinė išteklių darbo grupė. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Žiedinės gamybos ir vartojimo sistemos suteiks naudos Europos ekonomikai, nes mažės priklausomybė nuo išteklių ir padidės įmonių ir Europos piliečių konkurencingumas, kadangi bus sukurtos naujos darbo vietos ir sumažės spaudimas aplinkai ir klimatui. Be pramonės pertvarkos, norint pereiti prie tausiai išteklius naudojančios, netaršios ir žiedinės ekonomikos, reikės ir platesnės sistemos virsmo, todėl reikalingi sisteminiai ekologinių inovacijų sprendimai, nauji verslo modeliai, rinkos ir investicijos, infrastruktūros, socialiniai inovatyvūs vartotojų elgsenos pokyčiai ir valdysenos modeliai, skatinantys bendradarbiavimą su daugybe suinteresuotųjų šalių, siekiant užtikrinti, kad numatytas sistemos pokytis pasiektų geresnių ekonominių, aplinkosauginių ir socialinių rezultatų (22). Tarptautinio bendradarbiavimo pradžia
  bus
  svarbi siekiant palyginamumo, žinių kūrimo ir dalijimosi jomis bei išvengiant pastangų dubliavimosi, pvz., per tarptautines iniciatyvas, tokias kaip tarptautinė išteklių darbo grupė.

22

bus

Žiedinės gamybos ir vartojimo sistemos suteiks naudos Europos ekonomikai
  ir visuomenei
  , nes mažės priklausomybė nuo išteklių ir padidės įmonių ir Europos piliečių konkurencingumas, kadangi bus sukurtos naujos darbo vietos ir sumažės spaudimas aplinkai ir klimatui. Be pramonės pertvarkos, norint pereiti prie tausiai išteklius naudojančios, netaršios ir žiedinės ekonomikos, reikės ir platesnės sistemos virsmo, todėl reikalingi sisteminiai ekologinių inovacijų sprendimai, nauji verslo modeliai, rinkos ir investicijos,
  naujų standartų peržiūra ir kūrimas,
  infrastruktūros, socialiniai inovatyvūs vartotojų elgsenos pokyčiai ir valdysenos modeliai, skatinantys bendradarbiavimą su daugybe suinteresuotųjų šalių, siekiant užtikrinti, kad numatytas sistemos pokytis pasiektų geresnių ekonominių, aplinkosauginių ir socialinių rezultatų (22).
  Prireikus,
  tarptautinio bendradarbiavimo pradžia
  gali būti
  svarbi siekiant palyginamumo, žinių kūrimo ir dalijimosi jomis bei išvengiant pastangų dubliavimosi, pvz., per tarptautines iniciatyvas, tokias kaip tarptautinė išteklių darbo grupė.

ir visuomenei

naujų standartų peržiūra ir kūrimas,

22

Prireikus,

gali būti

Pakeitimas 188

Pakeitimas 188

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.7 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.7 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Sisteminis perėjimas prie išteklius efektyviau naudojančios ir žiedinės ekonomikos, atsirandant naujoms vartotojų tarpusavio bendravimo paradigmoms ir naujiems efektyviai išteklius naudojančio ir aplinkosaugos požiūriu veiksmingo verslo modeliams; produktai ir paslaugos, kurie skatina efektyviai naudoti išteklius per visą būvio ciklą; dalijimosi, kartotinio panaudojimo, remonto, pertvarkymo, perdirbimo ir kompostavimo sistemos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Sisteminis perėjimas prie išteklius efektyviau naudojančios ir žiedinės ekonomikos, atsirandant naujoms vartotojų tarpusavio bendravimo paradigmoms ir naujiems efektyviai išteklius naudojančio ir aplinkosaugos požiūriu veiksmingo verslo modeliams; produktai ir paslaugos, kurie skatina efektyviai naudoti išteklius per visą būvio ciklą; dalijimosi, kartotinio panaudojimo, remonto, pertvarkymo, perdirbimo ir kompostavimo sistemos;

| — | Sisteminis perėjimas prie išteklius efektyviau naudojančios ir žiedinės ekonomikos, atsirandant naujoms vartotojų tarpusavio bendravimo paradigmoms ir naujiems efektyviai išteklius
  ir energiją
  naudojančio ir aplinkosaugos požiūriu veiksmingo verslo modeliams; produktai ir paslaugos, kurie skatina efektyviai naudoti išteklius per visą būvio ciklą; dalijimosi, kartotinio panaudojimo, remonto, pertvarkymo, perdirbimo ir kompostavimo sistemos; |
| --- | --- |

—

Sisteminis perėjimas prie išteklius efektyviau naudojančios ir žiedinės ekonomikos, atsirandant naujoms vartotojų tarpusavio bendravimo paradigmoms ir naujiems efektyviai išteklius
  ir energiją
  naudojančio ir aplinkosaugos požiūriu veiksmingo verslo modeliams; produktai ir paslaugos, kurie skatina efektyviai naudoti išteklius per visą būvio ciklą; dalijimosi, kartotinio panaudojimo, remonto, pertvarkymo, perdirbimo ir kompostavimo sistemos;

ir energiją

Pakeitimas 189

Pakeitimas 189

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.7 punkto 2 pastraipos 3 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.7 punkto 2 pastraipos 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | miestų, priemiesčių ir regionų tvarios ir regeneruojančios plėtros sprendimai, integruojantys žiedinės ekonomikos transformaciją, taikant gamtosaugos sprendimus, technologines, skaitmenines, socialines, kultūrines ir teritorines valdysenos inovacijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

miestų, priemiesčių ir regionų tvarios ir regeneruojančios plėtros sprendimai, integruojantys žiedinės ekonomikos transformaciją, taikant gamtosaugos sprendimus, technologines, skaitmenines, socialines, kultūrines ir teritorines valdysenos inovacijas;

| — | miestų, priemiesčių
  , kaimo vietovių
  ir regionų tvarios ir regeneruojančios plėtros sprendimai, integruojantys žiedinės ekonomikos transformaciją, taikant gamtosaugos sprendimus, technologines, skaitmenines, socialines, kultūrines ir teritorines valdysenos inovacijas; |
| --- | --- |

—

miestų, priemiesčių
  , kaimo vietovių
  ir regionų tvarios ir regeneruojančios plėtros sprendimai, integruojantys žiedinės ekonomikos transformaciją, taikant gamtosaugos sprendimus, technologines, skaitmenines, socialines, kultūrines ir teritorines valdysenos inovacijas;

, kaimo vietovių

Pakeitimas 190

Pakeitimas 190

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.7 punkto 2 pastraipos 3 a įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.7 punkto 2 pastraipos 3 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | prisitaikymas prie visiškai žiedinio metodo, apimančio naujoviškus atliekų tvarkymo ir valymo sprendimus, kuriuos taikant būtų galima atkurti išteklius ir maistines medžiagas, taip pat maisto atliekų tvarkymą miestų teritorijose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

prisitaikymas prie visiškai žiedinio metodo, apimančio naujoviškus atliekų tvarkymo ir valymo sprendimus, kuriuos taikant būtų galima atkurti išteklius ir maistines medžiagas, taip pat maisto atliekų tvarkymą miestų teritorijose;

prisitaikymas prie visiškai žiedinio metodo, apimančio naujoviškus atliekų tvarkymo ir valymo sprendimus, kuriuos taikant būtų galima atkurti išteklius ir maistines medžiagas, taip pat maisto atliekų tvarkymą miestų teritorijose;

Pakeitimas 191

Pakeitimas 191

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.7 punkto 2 pastraipos 4 įtrauka

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.7 punkto 2 pastraipos 4 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | ekologinės inovacijos, skirtos užkirsti kelią aplinkos taršai pavojingomis medžiagomis ir grėsmę keliančiomis cheminėmis medžiagomis; taip pat atsižvelgiama
  dėl
  cheminių medžiagų, produktų ir atliekų sąveiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

ekologinės inovacijos, skirtos užkirsti kelią aplinkos taršai pavojingomis medžiagomis ir grėsmę keliančiomis cheminėmis medžiagomis; taip pat atsižvelgiama
  dėl
  cheminių medžiagų, produktų ir atliekų sąveiką;

dėl

| — | ekologinės inovacijos, skirtos užkirsti kelią aplinkos taršai pavojingomis medžiagomis ir grėsmę keliančiomis cheminėmis medžiagomis; taip pat atsižvelgiama
  į ekosistemų,
  cheminių medžiagų, produktų ir atliekų sąveiką; |
| --- | --- |

—

ekologinės inovacijos, skirtos užkirsti kelią aplinkos taršai pavojingomis medžiagomis ir grėsmę keliančiomis cheminėmis medžiagomis; taip pat atsižvelgiama
  į ekosistemų,
  cheminių medžiagų, produktų ir atliekų sąveiką;

į ekosistemų,

Pakeitimas 192

Pakeitimas 192

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.7 punkto 2 pastraipos 5 a įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 5 punkto 5.2 papunkčio 5.2.7 punkto 2 pastraipos 5 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | didesnis supratimas apie biologinių produktų naudojimo paskatas ir kliūtis atliekant žiedinės ekonomikos ženklinimo, standartų taikymo, sertifikavimo schemų, viešųjų pirkimų ir reguliavimo veiklos tyrimus, be kita ko, atsižvelgiant į pasaulinę konkurencijos perspektyvą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

didesnis supratimas apie biologinių produktų naudojimo paskatas ir kliūtis atliekant žiedinės ekonomikos ženklinimo, standartų taikymo, sertifikavimo schemų, viešųjų pirkimų ir reguliavimo veiklos tyrimus, be kita ko, atsižvelgiant į pasaulinę konkurencijos perspektyvą.

didesnis supratimas apie biologinių produktų naudojimo paskatas ir kliūtis atliekant žiedinės ekonomikos ženklinimo, standartų taikymo, sertifikavimo schemų, viešųjų pirkimų ir reguliavimo veiklos tyrimus, be kita ko, atsižvelgiant į pasaulinę konkurencijos perspektyvą.

Pakeitimas 193

Pakeitimas 193

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 6 punkto 6.1 papunkčio 1 pastraipa

I priedo II dalies 6 punkto 6.1 papunkčio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kokybiški ir patikimi moksliniai įrodymai yra būtini siekiant geros viešosios politikos. Naujoms iniciatyvoms ir pasiūlymams dėl ES teisės aktų reikalingi skaidrūs, išsamūs ir subalansuoti įrodymai, o politikos įgyvendinimui reikia įrodymų, kad būtų galima išmatuoti ir stebėti jų poveikį ir pažangą. | Kokybiški ir patikimi moksliniai įrodymai yra būtini siekiant geros viešosios politikos. Naujoms iniciatyvoms ir pasiūlymams dėl ES teisės aktų reikalingi skaidrūs, išsamūs ir subalansuoti įrodymai, o politikos įgyvendinimui reikia įrodymų
  ir skaidrumo
  , kad būtų galima išmatuoti ir stebėti jų poveikį ir pažangą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kokybiški ir patikimi moksliniai įrodymai yra būtini siekiant geros viešosios politikos. Naujoms iniciatyvoms ir pasiūlymams dėl ES teisės aktų reikalingi skaidrūs, išsamūs ir subalansuoti įrodymai, o politikos įgyvendinimui reikia įrodymų, kad būtų galima išmatuoti ir stebėti jų poveikį ir pažangą.

Kokybiški ir patikimi moksliniai įrodymai yra būtini siekiant geros viešosios politikos. Naujoms iniciatyvoms ir pasiūlymams dėl ES teisės aktų reikalingi skaidrūs, išsamūs ir subalansuoti įrodymai, o politikos įgyvendinimui reikia įrodymų
  ir skaidrumo
  , kad būtų galima išmatuoti ir stebėti jų poveikį ir pažangą.

ir skaidrumo

Pakeitimas 194

Pakeitimas 194

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.1 punkto 1 pastraipa

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.1 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Žinios ir duomenys auga eksponentiškai. Jei politikos formuotojai siekia juos įprasminti ir naudoti, juos būtina peržiūrėti ir išfiltruoti. Taip pat būtina, kad visos Komisijos tarnybos naudotų kompleksinius mokslinius metodus ir analizės priemones, ypač siekiant numatyti būsimus visuomenės uždavinius ir paremti geresnį reglamentavimą. Įskaitant inovatyvius procesus, kuriais siekiama įtraukti suinteresuotąsias šalis ir piliečius į politikos formavimo klausimus. | Žinios ir duomenys auga eksponentiškai. Jei politikos formuotojai siekia juos įprasminti ir naudoti, juos būtina peržiūrėti ir išfiltruoti. Taip pat būtina, kad visos Komisijos tarnybos naudotų kompleksinius mokslinius metodus ir analizės priemones, ypač siekiant numatyti būsimus visuomenės uždavinius ir paremti geresnį reglamentavimą
  ir (arba) laiku į juos reaguoti
  . Įskaitant inovatyvius procesus, kuriais siekiama įtraukti suinteresuotąsias šalis ir piliečius į politikos formavimo klausimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Žinios ir duomenys auga eksponentiškai. Jei politikos formuotojai siekia juos įprasminti ir naudoti, juos būtina peržiūrėti ir išfiltruoti. Taip pat būtina, kad visos Komisijos tarnybos naudotų kompleksinius mokslinius metodus ir analizės priemones, ypač siekiant numatyti būsimus visuomenės uždavinius ir paremti geresnį reglamentavimą. Įskaitant inovatyvius procesus, kuriais siekiama įtraukti suinteresuotąsias šalis ir piliečius į politikos formavimo klausimus.

Žinios ir duomenys auga eksponentiškai. Jei politikos formuotojai siekia juos įprasminti ir naudoti, juos būtina peržiūrėti ir išfiltruoti. Taip pat būtina, kad visos Komisijos tarnybos naudotų kompleksinius mokslinius metodus ir analizės priemones, ypač siekiant numatyti būsimus visuomenės uždavinius ir paremti geresnį reglamentavimą
  ir (arba) laiku į juos reaguoti
  . Įskaitant inovatyvius procesus, kuriais siekiama įtraukti suinteresuotąsias šalis ir piliečius į politikos formavimo klausimus.

ir (arba) laiku į juos reaguoti

Pakeitimas 195

Pakeitimas 195

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.1 punkto 2 pastraipos 4 įtrauka

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.1 punkto 2 pastraipos 4 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | duomenų
  valdymas, dalijimasis duomenimis ir suderinamumas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

duomenų
  valdymas, dalijimasis duomenimis ir suderinamumas.

duomenų

| — | SPSPP (angl. FAIR) duomenų
  valdymas, dalijimasis duomenimis ir suderinamumas. |
| --- | --- |

—

SPSPP (angl. FAIR) duomenų
  valdymas, dalijimasis duomenimis ir suderinamumas.

SPSPP (angl. FAIR) duomenų

Pakeitimas 196

Pakeitimas 196

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto įžanginė dalis

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.2.2. | Pasauliniai uždaviniai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.2.2.

Pasauliniai uždaviniai

| 6.2.2. | Pasauliniai uždaviniai
  ir Europos konkurencingumas |
| --- | --- |

6.2.2.

Pasauliniai uždaviniai
  ir Europos konkurencingumas

ir Europos konkurencingumas

Pakeitimas 197

Pakeitimas 197

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 1 pastraipa

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jungtinis tyrimų centras prisidės prie konkrečių ES politikų ir įsipareigojimų, numatytų
  penkiose
  Pasaulinių uždavinių veiksmų grupėse, ypač prie ES įsipareigojimo siekti Darnaus vystymosi tikslų. | Jungtinis tyrimų centras prisidės prie konkrečių ES politikų ir įsipareigojimų, numatytų
  šešiose
  Pasaulinių uždavinių veiksmų grupėse, ypač prie ES įsipareigojimo siekti Darnaus vystymosi tikslų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jungtinis tyrimų centras prisidės prie konkrečių ES politikų ir įsipareigojimų, numatytų
  penkiose
  Pasaulinių uždavinių veiksmų grupėse, ypač prie ES įsipareigojimo siekti Darnaus vystymosi tikslų.

penkiose

Jungtinis tyrimų centras prisidės prie konkrečių ES politikų ir įsipareigojimų, numatytų
  šešiose
  Pasaulinių uždavinių veiksmų grupėse, ypač prie ES įsipareigojimo siekti Darnaus vystymosi tikslų.

šešiose

Pakeitimas 198

Pakeitimas 198

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 2 punkto įžanginė dalis

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 2 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | Įtrauki ir
  saugi
  visuomenė |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.

Įtrauki ir
  saugi
  visuomenė

saugi

| 2. | Įtrauki ir
  kūrybiška
  visuomenė |
| --- | --- |

2.

Įtrauki ir
  kūrybiška
  visuomenė

kūrybiška

Pakeitimas 199

Pakeitimas 199

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 2 punkto 1 įtrauka

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 2 punkto 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Nelygybės, skurdo ir atskirties, socialinio judumo, kultūrinės įvairovės ir įgūdžių moksliniai tyrimai; socialinių, demografinių ir technologinių pokyčių poveikio ekonomikai ir visuomenei vertinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Nelygybės, skurdo ir atskirties, socialinio judumo, kultūrinės įvairovės ir įgūdžių moksliniai tyrimai; socialinių, demografinių ir technologinių pokyčių poveikio ekonomikai ir visuomenei vertinimas;

| — | Nelygybės, skurdo ir atskirties, socialinio judumo, kultūrinės įvairovės ir įgūdžių moksliniai tyrimai; socialinių, demografinių
  , geografinių
  ir technologinių pokyčių poveikio ekonomikai ir visuomenei vertinimas; |
| --- | --- |

—

Nelygybės, skurdo ir atskirties, socialinio judumo, kultūrinės įvairovės ir įgūdžių moksliniai tyrimai; socialinių, demografinių
  , geografinių
  ir technologinių pokyčių poveikio ekonomikai ir visuomenei vertinimas;

, geografinių

Pakeitimas 200

Pakeitimas 200

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 2 punkto 2 įtrauka

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 2 punkto 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | kultūros
  paveldo išsaugojimo
  parama; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

kultūros
  paveldo išsaugojimo
  parama;

paveldo išsaugojimo

| — | kultūros
  ir kūrybos sektorių ekonominio ir socialinio indelio tyrimai, įskaitant statistinių duomenų rengimą, ir
  parama
  materialiojo ir nematerialiojo kultūros paveldo išsaugojimui
  ; |
| --- | --- |

—

kultūros
  ir kūrybos sektorių ekonominio ir socialinio indelio tyrimai, įskaitant statistinių duomenų rengimą, ir
  parama
  materialiojo ir nematerialiojo kultūros paveldo išsaugojimui
  ;

ir kūrybos sektorių ekonominio ir socialinio indelio tyrimai, įskaitant statistinių duomenų rengimą, ir

materialiojo ir nematerialiojo kultūros paveldo išsaugojimui

Pakeitimas 201

Pakeitimas 201

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 2 punkto 3 a įtrauka (nauja)

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 2 punkto 3 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | mokslinių ir technologinių pokyčių socialinio poveikio valstybėms narėms ir regionams, įskaitant piliečius, tyrimai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

mokslinių ir technologinių pokyčių socialinio poveikio valstybėms narėms ir regionams, įskaitant piliečius, tyrimai;

mokslinių ir technologinių pokyčių socialinio poveikio valstybėms narėms ir regionams, įskaitant piliečius, tyrimai;

Pakeitimas 202

Pakeitimas 202

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 2 a punktas (naujas)

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 2 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a. | Saugi visuomenė |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.

2a.

Saugi visuomenė

Pakeitimas 203

Pakeitimas 203

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 3 punkto įžanginė dalis

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 3 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3. | Skaitmeninė ekonomika
  ir
  pramonė |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.

Skaitmeninė ekonomika
  ir
  pramonė

ir

| 3. | Skaitmeninė ekonomika, pramonė ir
  erdvė |
| --- | --- |

3.

Skaitmeninė ekonomika, pramonė ir
  erdvė

erdvė

Pakeitimas 204

Pakeitimas 204

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 3 punkto 4 įtrauka

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 3 punkto 4 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | nanotechnologijos ir kitų bazinių didelio poveikio technologijų moksliniai tyrimai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

nanotechnologijos ir kitų bazinių didelio poveikio technologijų moksliniai tyrimai;

nanotechnologijos ir kitų bazinių didelio poveikio technologijų moksliniai tyrimai;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 205

Pakeitimas 205

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 4 punkto 1 įtrauka

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 4 punkto 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Parama įgyvendinant ES klimato, energetikos ir transporto politiką,
  perėjimą
  prie
  netaršios
  ekonomikos ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo
  strategiją iki 2050 m.
  ; integruotų nacionalinių klimato ir energetikos planų analizė; priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo proceso vertinimas visuose sektoriuose, įskaitant žemės ūkį ir žemės naudojimą, žemės paskirties keitimą bei miškininkystę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Parama įgyvendinant ES klimato, energetikos ir transporto politiką,
  perėjimą
  prie
  netaršios
  ekonomikos ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo
  strategiją iki 2050 m.
  ; integruotų nacionalinių klimato ir energetikos planų analizė; priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo proceso vertinimas visuose sektoriuose, įskaitant žemės ūkį ir žemės naudojimą, žemės paskirties keitimą bei miškininkystę;

perėjimą

netaršios

strategiją iki 2050 m.

| — | Parama įgyvendinant ES klimato, energetikos ir transporto politiką,
  pašalinant kliūtis perėjimui
  prie
  ŠESD neišskiriančios
  ekonomikos
  , įskaitant mažo anglies dioksido kiekio technologijas
  ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo
  strategijas
  ; integruotų nacionalinių klimato ir energetikos planų analizė; priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo proceso vertinimas visuose sektoriuose, įskaitant žemės ūkį ir žemės naudojimą, žemės paskirties keitimą bei miškininkystę; |
| --- | --- |

—

Parama įgyvendinant ES klimato, energetikos ir transporto politiką,
  pašalinant kliūtis perėjimui
  prie
  ŠESD neišskiriančios
  ekonomikos
  , įskaitant mažo anglies dioksido kiekio technologijas
  ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo
  strategijas
  ; integruotų nacionalinių klimato ir energetikos planų analizė; priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo proceso vertinimas visuose sektoriuose, įskaitant žemės ūkį ir žemės naudojimą, žemės paskirties keitimą bei miškininkystę;

pašalinant kliūtis perėjimui

ŠESD neišskiriančios

, įskaitant mažo anglies dioksido kiekio technologijas

strategijas

Pakeitimas 206

Pakeitimas 206

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 4 punkto 2 įtrauka

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 4 punkto 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | pažeidžiamų ekosistemų ir svarbiausių ekonomikos sektorių bei infrastruktūros rizikos vertinimas, daugiausia dėmesio skiriant prisitaikymo strategijoms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

pažeidžiamų ekosistemų ir svarbiausių ekonomikos sektorių bei infrastruktūros rizikos vertinimas, daugiausia dėmesio skiriant prisitaikymo strategijoms;

| — | pažeidžiamų ekosistemų ir svarbiausių ekonomikos sektorių bei infrastruktūros rizikos vertinimas
  ir galimi sprendimai
  , daugiausia dėmesio skiriant
  poveikio mažinimo ir
  prisitaikymo strategijoms; |
| --- | --- |

—

pažeidžiamų ekosistemų ir svarbiausių ekonomikos sektorių bei infrastruktūros rizikos vertinimas
  ir galimi sprendimai
  , daugiausia dėmesio skiriant
  poveikio mažinimo ir
  prisitaikymo strategijoms;

ir galimi sprendimai

poveikio mažinimo ir

Pakeitimas 207

Pakeitimas 207

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 4 punkto 3 įtrauka

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 4 punkto 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Energetikos sąjungos MTTP matmens analizė; ES konkurencingumo pasaulinėje švarios energijos rinkoje vertinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Energetikos sąjungos MTTP matmens analizė; ES konkurencingumo pasaulinėje švarios energijos rinkoje vertinimas;

| — | Energetikos sąjungos MTTP matmens analizė; ES konkurencingumo pasaulinėje švarios
  , visų pirma atsinaujinančiosios,
  energijos rinkoje vertinimas; |
| --- | --- |

—

Energetikos sąjungos MTTP matmens analizė; ES konkurencingumo pasaulinėje švarios
  , visų pirma atsinaujinančiosios,
  energijos rinkoje vertinimas;

, visų pirma atsinaujinančiosios,

Pakeitimas 208

Pakeitimas 208

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 4 punkto 5 įtrauka

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 4 punkto 5 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | pastatų, pažangių ir tvarių miestų ir pramonės šakų energijos naudojimo analizė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

pastatų, pažangių ir tvarių miestų ir pramonės šakų energijos naudojimo analizė;

| — | pastatų, pažangių ir tvarių miestų ir pramonės šakų energijos naudojimo
  ir klimato poveikio mažinimo galimybių
  analizė; |
| --- | --- |

—

pastatų, pažangių ir tvarių miestų ir pramonės šakų energijos naudojimo
  ir klimato poveikio mažinimo galimybių
  analizė;

ir klimato poveikio mažinimo galimybių

Pakeitimas 209

Pakeitimas 209

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 4 punkto 8 įtrauka

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 4 punkto 8 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | pagalba pereinant prie
  švarios energijos, įskaitant Merų paktą, švarios
  energijos
  ES saloms
  ,
  jautriems regionams
  ir
  Afrikai iniciatyvą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

pagalba pereinant prie
  švarios energijos, įskaitant Merų paktą, švarios
  energijos
  ES saloms
  ,
  jautriems regionams
  ir
  Afrikai iniciatyvą
  ;

švarios energijos, įskaitant Merų paktą, švarios

ES saloms

jautriems regionams

Afrikai iniciatyvą

| — | pagalba pereinant prie
  nuo iškastinio kuro nepriklausančios
  energijos
  sistemų
  ,
  įskaitant itin veiksmingas
  ir
  atsinaujinančiais šaltiniais grindžiamas sistemas
  ; |
| --- | --- |

—

pagalba pereinant prie
  nuo iškastinio kuro nepriklausančios
  energijos
  sistemų
  ,
  įskaitant itin veiksmingas
  ir
  atsinaujinančiais šaltiniais grindžiamas sistemas
  ;

nuo iškastinio kuro nepriklausančios

sistemų

įskaitant itin veiksmingas

atsinaujinančiais šaltiniais grindžiamas sistemas

Pakeitimas 210

Pakeitimas 210

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 5 punkto įžanginė dalis

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 5 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5. | Maistas
  ir
  gamtos ištekliai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.

Maistas
  ir
  gamtos ištekliai

ir

| 5. | Maistas, gamtos ištekliai
  ir žemės ūkis |
| --- | --- |

5.

Maistas, gamtos ištekliai
  ir žemės ūkis

ir žemės ūkis

Pakeitimas 211

Pakeitimas 211

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 5 punkto 1 įtrauka

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 5 punkto 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Žemės, dirvožemio, miškų, oro, vandens, jūrų išteklių, žaliavų ir biologinės įvairovės tyrimai, siekiant paremti gamtos išteklių išsaugojimą, atkūrimą ir tvarų naudojimą, įskaitant tvarų išteklių valdymą Afrikoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Žemės, dirvožemio, miškų, oro, vandens, jūrų išteklių, žaliavų ir biologinės įvairovės tyrimai, siekiant paremti gamtos išteklių išsaugojimą, atkūrimą ir tvarų naudojimą, įskaitant tvarų išteklių valdymą Afrikoje;

| — | Žemės, dirvožemio, miškų, oro, vandens, jūrų išteklių, žaliavų ir biologinės įvairovės tyrimai, siekiant paremti gamtos išteklių išsaugojimą, atkūrimą ir tvarų naudojimą, įskaitant
  teisingą ir
  tvarų išteklių valdymą Afrikoje; |
| --- | --- |

—

Žemės, dirvožemio, miškų, oro, vandens, jūrų išteklių, žaliavų ir biologinės įvairovės tyrimai, siekiant paremti gamtos išteklių išsaugojimą, atkūrimą ir tvarų naudojimą, įskaitant
  teisingą ir
  tvarų išteklių valdymą Afrikoje;

teisingą ir

Pakeitimas 212

Pakeitimas 212

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 5 punkto 3 įtrauka

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 5 punkto 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | žemės ūkio
  ir
  žuvininkystės politikos klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemonių vertinimas, įskaitant aprūpinimą maistu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

žemės ūkio
  ir
  žuvininkystės politikos klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemonių vertinimas, įskaitant aprūpinimą maistu;

ir

| — | žemės ūkio, žuvininkystės
  ir miškininkystės
  politikos klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemonių vertinimas, įskaitant aprūpinimą maistu; |
| --- | --- |

—

žemės ūkio, žuvininkystės
  ir miškininkystės
  politikos klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemonių vertinimas, įskaitant aprūpinimą maistu;

ir miškininkystės

Pakeitimas 213

Pakeitimas 213

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 5 punkto 4 įtrauka

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.2 punkto 2 pastraipos 5 punkto 4 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | ES ir kaimyninių šalių žemės ūkio išteklių stebėsena ir prognozavimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

ES ir kaimyninių šalių žemės ūkio išteklių stebėsena ir prognozavimas;

| — | ES ir kaimyninių šalių žemės ūkio
  ir miškininkystės
  išteklių stebėsena ir prognozavimas; |
| --- | --- |

—

ES ir kaimyninių šalių žemės ūkio
  ir miškininkystės
  išteklių stebėsena ir prognozavimas;

ir miškininkystės

Pakeitimas 214

Pakeitimas 214

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.3 punkto 1 pastraipa

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.3 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jungtinis tyrimų centras prisidės prie inovacijų ir technologijų perdavimo. Ji rems vidaus rinkos veikimą ir Sąjungos ekonomikos valdyseną. Jis prisidės kuriant ir prižiūrint politikas, kuriomis siekiama socialesnės ir tvaresnės Europos. Jis rems ES išorės matmenis ir tarptautinius tikslus bei padės skatinti gerą valdyseną. Gerai veikianti vidaus rinka su stipria ekonomikos valdysena ir sąžininga socialine sistema skatins naujoves ir
  konkurencingumą
  . | Jungtinis tyrimų centras prisidės prie inovacijų ir technologijų perdavimo. Ji rems vidaus rinkos veikimą ir Sąjungos ekonomikos valdyseną. Jis prisidės kuriant ir prižiūrint politikas, kuriomis siekiama socialesnės ir tvaresnės Europos. Jis rems ES išorės matmenis ir tarptautinius tikslus bei padės skatinti gerą valdyseną. Gerai veikianti vidaus rinka su stipria ekonomikos valdysena ir sąžininga socialine sistema skatins naujoves
  , konkurencingumą, darbo vietų kūrimą, socialinę įtrauktį
  ir
  gerovę
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jungtinis tyrimų centras prisidės prie inovacijų ir technologijų perdavimo. Ji rems vidaus rinkos veikimą ir Sąjungos ekonomikos valdyseną. Jis prisidės kuriant ir prižiūrint politikas, kuriomis siekiama socialesnės ir tvaresnės Europos. Jis rems ES išorės matmenis ir tarptautinius tikslus bei padės skatinti gerą valdyseną. Gerai veikianti vidaus rinka su stipria ekonomikos valdysena ir sąžininga socialine sistema skatins naujoves ir
  konkurencingumą
  .

konkurencingumą

Jungtinis tyrimų centras prisidės prie inovacijų ir technologijų perdavimo. Ji rems vidaus rinkos veikimą ir Sąjungos ekonomikos valdyseną. Jis prisidės kuriant ir prižiūrint politikas, kuriomis siekiama socialesnės ir tvaresnės Europos. Jis rems ES išorės matmenis ir tarptautinius tikslus bei padės skatinti gerą valdyseną. Gerai veikianti vidaus rinka su stipria ekonomikos valdysena ir sąžininga socialine sistema skatins naujoves
  , konkurencingumą, darbo vietų kūrimą, socialinę įtrauktį
  ir
  gerovę
  .

, konkurencingumą, darbo vietų kūrimą, socialinę įtrauktį

gerovę

Pakeitimas 215

Pakeitimas 215

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.4 punkto 2 pastraipos 5 įtrauka

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.4 punkto 2 pastraipos 5 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | atviras mokslas ir atvirieji duomenys. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

atviras mokslas ir atvirieji duomenys.

| — | atviras mokslas ir atvirieji
  SPSPP (angl. FAIR)
  duomenys. |
| --- | --- |

—

atviras mokslas ir atvirieji
  SPSPP (angl. FAIR)
  duomenys.

SPSPP (angl. FAIR)

Pakeitimas 216

Pakeitimas 216

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.5 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

I priedo II dalies 6 punkto 6.2 papunkčio 6.2.5 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Regioninės ir miestų politikos įgyvendinimas, pažangios specializacijos strategijos, pereinamųjų regionų ekonominės pertvarkos strategijos, integruotos miestų plėtros strategijos ir duomenys; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Regioninės ir miestų politikos įgyvendinimas, pažangios specializacijos strategijos, pereinamųjų regionų ekonominės pertvarkos strategijos, integruotos miestų plėtros strategijos ir duomenys;

| — | Regioninės ir miestų politikos įgyvendinimas, pažangios specializacijos strategijos, pereinamųjų regionų ekonominės pertvarkos strategijos, integruotos miestų
  ir kaimų
  plėtros strategijos ir duomenys; |
| --- | --- |

—

Regioninės ir miestų politikos įgyvendinimas, pažangios specializacijos strategijos, pereinamųjų regionų ekonominės pertvarkos strategijos, integruotos miestų
  ir kaimų
  plėtros strategijos ir duomenys;

ir kaimų

Pakeitimas 217

Pakeitimas 217

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalis

I priedo III dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| III
  ATVIROSIOS INOVACIJOS | III
  INOVATYVI EUROPA |
| Atvirosios inovacijos yra esminė ES paradigma, kuria siekiama toliau gerinti savo piliečių gerovę ir spręsti ateities uždavinius. Jas įgyvendinant reikalingas sisteminis, visapusis ir daugialypis požiūris. Europos ekonominė pažanga, socialinė gerovė ir gyvenimo kokybė remiasi jos gebėjimu skatinti našumą ir augimą, o tai labai priklauso nuo jos gebėjimo diegti inovacijas. Inovacijos taip pat yra svarbios sprendžiant pagrindines ES problemas. | Atvirosios inovacijos yra esminė ES paradigma, kuria siekiama toliau gerinti savo piliečių gerovę ir spręsti ateities uždavinius. Jas įgyvendinant reikalingas sisteminis, visapusis ir daugialypis požiūris. Europos ekonominė pažanga, socialinė gerovė ir gyvenimo kokybė remiasi jos gebėjimu skatinti našumą ir augimą, o tai labai priklauso nuo jos gebėjimo diegti inovacijas. Inovacijos taip pat yra svarbios sprendžiant pagrindines ES problemas. |
| Kaip ir ankstesnėse programose, inovacijos yra pirmosiose programos „Europos horizontas“ puslapiuose. Naujų idėjų, produktų ir procesų ieškojimas yra programos „Europos horizontas“ tikslų ir įgyvendinimo būdų variklis, nuo strateginio programavimo iki kvietimų, nuo pat pradžių iki bet kokio remiamo projekto pabaigos, nuo pagrindinių mokslinių tyrimų iki pramoninių ar technologinių veiksmų planų ir misijos. | Kaip ir ankstesnėse programose, inovacijos yra pirmosiose programos „Europos horizontas“ puslapiuose. Naujų idėjų, produktų ir procesų ieškojimas yra programos „Europos horizontas“ tikslų ir įgyvendinimo būdų variklis, nuo strateginio programavimo iki kvietimų, nuo pat pradžių iki bet kokio remiamo projekto pabaigos, nuo pagrindinių mokslinių tyrimų iki pramoninių ar technologinių veiksmų planų ir misijos. |
| Vis dėlto inovacijos nusipelno konkrečių priemonių, nes ES turi ryžtingai sustiprinti sąlygas ir aplinką, kad Europos inovacijos galėtų klestėti, kad idėjos būtų greitai paskirstytos tarp subjektų inovacijų ekosistemose, naujos idėjos ir technologijos sparčiai virstų prekėmis ir paslaugomis, kurių reikia ES. | Vis dėlto inovacijos nusipelno konkrečių priemonių, nes ES turi ryžtingai sustiprinti sąlygas ir aplinką, kad Europos inovacijos galėtų klestėti, kad idėjos būtų greitai paskirstytos tarp subjektų inovacijų ekosistemose, naujos idėjos ir technologijos sparčiai virstų prekėmis ir paslaugomis, kurių reikia ES. |
| Pastaraisiais dešimtmečiais atsirado pagrindinių ir pasaulinių naujų pramogų, žiniasklaidos, sveikatos priežiūros, apgyvendinimo ir mažmeninės prekybos rinkų, pagrįstų pažangių IRT, biotechnologijų, interneto ir platformų ekonomikos inovacijomis. Šiomis rinką formuojančiomis inovacijomis, kurios daro įtaką visai ES ekonomikai, naudojasi sparčiai augančios ir dažnai naujos įmonės. Tačiau tik kelios iš jų įsisteigusios ES. | Pastaraisiais dešimtmečiais atsirado pagrindinių ir pasaulinių naujų pramogų, žiniasklaidos,
  komunikacijos,
  sveikatos priežiūros, apgyvendinimo ir mažmeninės prekybos rinkų, pagrįstų pažangių IRT, biotechnologijų, interneto ir platformų ekonomikos inovacijomis. Šiomis rinką formuojančiomis inovacijomis, kurios daro įtaką visai ES ekonomikai, naudojasi sparčiai augančios ir dažnai naujos įmonės. Tačiau tik kelios iš jų įsisteigusios
  ir klesti
  ES. |
| Atsirita nauja pasaulinė pažangių inovacijų banga, kuri bus grindžiama daugiau giliosiomis technologijomis, tokiomis kaip blokų grandinė, dirbtinis intelektas, genomika ir robotika bei kitos technologijos, kurias
  taip pat
  gali išrasti atskiri novatoriai ir piliečių bendruomenės. Jų bendrystė glūdi tame, kad jos formuojasi skirtingų technologijų, pramonės sektorių ir mokslo sričių sankirtoje, siūlydamos
  radikaliai
  naujus produktų, procesų, paslaugų ir verslo modelių derinius ir gali atverti naujas rinkas visame pasaulyje. Taip pat bus paveikti papildomi sektoriai, pavyzdžiui, gamyba, finansinės paslaugos, transportas ar energetika. | Atsirita nauja pasaulinė
  galimybių suteikiančių
  pažangių
  ir revoliucingų
  inovacijų
  , įskaitant socialines ir technologines,
  banga, kuri bus grindžiama daugiau giliosiomis technologijomis, tokiomis kaip blokų grandinė, dirbtinis intelektas, genomika ir robotika bei kitos technologijos, kurias gali išrasti
  ne tik įmonės ar mokslinių tyrimų organizacijos, bet ir
  atskiri novatoriai ir piliečių bendruomenės. Jų bendrystė glūdi tame, kad jos formuojasi skirtingų technologijų, pramonės sektorių ir mokslo sričių sankirtoje, siūlydamos
  visiškai
  naujus produktų, procesų, paslaugų
  , standartų
  ir verslo modelių derinius ir gali atverti naujas rinkas visame pasaulyje. Taip pat bus paveikti papildomi sektoriai, pavyzdžiui, gamyba, finansinės paslaugos, transportas ar energetika. |
| Europa turi pažaboti tą bangą. Jos pozicija yra puiki, nes naujoji banga patenka į giliųjų technologijų sritis, tokias kaip dirbtinis intelektas, kvantinės technologijos, švarūs energijos šaltiniai, kuriuose Europa turi tam tikrų konkurencinių pranašumų, susijusių su mokslu ir žiniomis, ir gali remtis glaudesniu viešojo ir privataus sektoriaus bendradarbiavimu (pvz., sveikatos priežiūros ar energetikos srityje). | Europa turi pažaboti tą bangą. Jos pozicija yra puiki, nes naujoji banga patenka į giliųjų technologijų sritis, tokias kaip dirbtinis intelektas, kvantinės technologijos, švarūs energijos šaltiniai, kuriuose Europa turi tam tikrų konkurencinių pranašumų, susijusių su mokslu ir žiniomis, ir gali remtis glaudesniu viešojo ir privataus sektoriaus bendradarbiavimu (pvz., sveikatos priežiūros ar energetikos srityje). |
| Siekdama būti šios naujos pažangių inovacijų bangos priešakyje, Europa turi išspręsti šiuos pagrindinius uždavinius: | Siekdama būti šios naujos pažangių inovacijų bangos priešakyje, Europa turi išspręsti šiuos pagrindinius uždavinius: |
| — | tobulinti mokslo transformaciją į inovacijas, siekiant pagreitinti idėjų, technologijų ir talentų perdavimą iš mokslinių tyrimų bazės į startuolius ir pramonės įmones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

III
  ATVIROSIOS INOVACIJOS

ATVIROSIOS INOVACIJOS

III
  INOVATYVI EUROPA

INOVATYVI EUROPA

Atvirosios inovacijos yra esminė ES paradigma, kuria siekiama toliau gerinti savo piliečių gerovę ir spręsti ateities uždavinius. Jas įgyvendinant reikalingas sisteminis, visapusis ir daugialypis požiūris. Europos ekonominė pažanga, socialinė gerovė ir gyvenimo kokybė remiasi jos gebėjimu skatinti našumą ir augimą, o tai labai priklauso nuo jos gebėjimo diegti inovacijas. Inovacijos taip pat yra svarbios sprendžiant pagrindines ES problemas.

Atvirosios inovacijos yra esminė ES paradigma, kuria siekiama toliau gerinti savo piliečių gerovę ir spręsti ateities uždavinius. Jas įgyvendinant reikalingas sisteminis, visapusis ir daugialypis požiūris. Europos ekonominė pažanga, socialinė gerovė ir gyvenimo kokybė remiasi jos gebėjimu skatinti našumą ir augimą, o tai labai priklauso nuo jos gebėjimo diegti inovacijas. Inovacijos taip pat yra svarbios sprendžiant pagrindines ES problemas.

Kaip ir ankstesnėse programose, inovacijos yra pirmosiose programos „Europos horizontas“ puslapiuose. Naujų idėjų, produktų ir procesų ieškojimas yra programos „Europos horizontas“ tikslų ir įgyvendinimo būdų variklis, nuo strateginio programavimo iki kvietimų, nuo pat pradžių iki bet kokio remiamo projekto pabaigos, nuo pagrindinių mokslinių tyrimų iki pramoninių ar technologinių veiksmų planų ir misijos.

Kaip ir ankstesnėse programose, inovacijos yra pirmosiose programos „Europos horizontas“ puslapiuose. Naujų idėjų, produktų ir procesų ieškojimas yra programos „Europos horizontas“ tikslų ir įgyvendinimo būdų variklis, nuo strateginio programavimo iki kvietimų, nuo pat pradžių iki bet kokio remiamo projekto pabaigos, nuo pagrindinių mokslinių tyrimų iki pramoninių ar technologinių veiksmų planų ir misijos.

Vis dėlto inovacijos nusipelno konkrečių priemonių, nes ES turi ryžtingai sustiprinti sąlygas ir aplinką, kad Europos inovacijos galėtų klestėti, kad idėjos būtų greitai paskirstytos tarp subjektų inovacijų ekosistemose, naujos idėjos ir technologijos sparčiai virstų prekėmis ir paslaugomis, kurių reikia ES.

Vis dėlto inovacijos nusipelno konkrečių priemonių, nes ES turi ryžtingai sustiprinti sąlygas ir aplinką, kad Europos inovacijos galėtų klestėti, kad idėjos būtų greitai paskirstytos tarp subjektų inovacijų ekosistemose, naujos idėjos ir technologijos sparčiai virstų prekėmis ir paslaugomis, kurių reikia ES.

Pastaraisiais dešimtmečiais atsirado pagrindinių ir pasaulinių naujų pramogų, žiniasklaidos, sveikatos priežiūros, apgyvendinimo ir mažmeninės prekybos rinkų, pagrįstų pažangių IRT, biotechnologijų, interneto ir platformų ekonomikos inovacijomis. Šiomis rinką formuojančiomis inovacijomis, kurios daro įtaką visai ES ekonomikai, naudojasi sparčiai augančios ir dažnai naujos įmonės. Tačiau tik kelios iš jų įsisteigusios ES.

Pastaraisiais dešimtmečiais atsirado pagrindinių ir pasaulinių naujų pramogų, žiniasklaidos,
  komunikacijos,
  sveikatos priežiūros, apgyvendinimo ir mažmeninės prekybos rinkų, pagrįstų pažangių IRT, biotechnologijų, interneto ir platformų ekonomikos inovacijomis. Šiomis rinką formuojančiomis inovacijomis, kurios daro įtaką visai ES ekonomikai, naudojasi sparčiai augančios ir dažnai naujos įmonės. Tačiau tik kelios iš jų įsisteigusios
  ir klesti
  ES.

komunikacijos,

ir klesti

Atsirita nauja pasaulinė pažangių inovacijų banga, kuri bus grindžiama daugiau giliosiomis technologijomis, tokiomis kaip blokų grandinė, dirbtinis intelektas, genomika ir robotika bei kitos technologijos, kurias
  taip pat
  gali išrasti atskiri novatoriai ir piliečių bendruomenės. Jų bendrystė glūdi tame, kad jos formuojasi skirtingų technologijų, pramonės sektorių ir mokslo sričių sankirtoje, siūlydamos
  radikaliai
  naujus produktų, procesų, paslaugų ir verslo modelių derinius ir gali atverti naujas rinkas visame pasaulyje. Taip pat bus paveikti papildomi sektoriai, pavyzdžiui, gamyba, finansinės paslaugos, transportas ar energetika.

taip pat

radikaliai

Atsirita nauja pasaulinė
  galimybių suteikiančių
  pažangių
  ir revoliucingų
  inovacijų
  , įskaitant socialines ir technologines,
  banga, kuri bus grindžiama daugiau giliosiomis technologijomis, tokiomis kaip blokų grandinė, dirbtinis intelektas, genomika ir robotika bei kitos technologijos, kurias gali išrasti
  ne tik įmonės ar mokslinių tyrimų organizacijos, bet ir
  atskiri novatoriai ir piliečių bendruomenės. Jų bendrystė glūdi tame, kad jos formuojasi skirtingų technologijų, pramonės sektorių ir mokslo sričių sankirtoje, siūlydamos
  visiškai
  naujus produktų, procesų, paslaugų
  , standartų
  ir verslo modelių derinius ir gali atverti naujas rinkas visame pasaulyje. Taip pat bus paveikti papildomi sektoriai, pavyzdžiui, gamyba, finansinės paslaugos, transportas ar energetika.

galimybių suteikiančių

ir revoliucingų

, įskaitant socialines ir technologines,

ne tik įmonės ar mokslinių tyrimų organizacijos, bet ir

visiškai

, standartų

Europa turi pažaboti tą bangą. Jos pozicija yra puiki, nes naujoji banga patenka į giliųjų technologijų sritis, tokias kaip dirbtinis intelektas, kvantinės technologijos, švarūs energijos šaltiniai, kuriuose Europa turi tam tikrų konkurencinių pranašumų, susijusių su mokslu ir žiniomis, ir gali remtis glaudesniu viešojo ir privataus sektoriaus bendradarbiavimu (pvz., sveikatos priežiūros ar energetikos srityje).

Europa turi pažaboti tą bangą. Jos pozicija yra puiki, nes naujoji banga patenka į giliųjų technologijų sritis, tokias kaip dirbtinis intelektas, kvantinės technologijos, švarūs energijos šaltiniai, kuriuose Europa turi tam tikrų konkurencinių pranašumų, susijusių su mokslu ir žiniomis, ir gali remtis glaudesniu viešojo ir privataus sektoriaus bendradarbiavimu (pvz., sveikatos priežiūros ar energetikos srityje).

Siekdama būti šios naujos pažangių inovacijų bangos priešakyje, Europa turi išspręsti šiuos pagrindinius uždavinius:

Siekdama būti šios naujos pažangių inovacijų bangos priešakyje, Europa turi išspręsti šiuos pagrindinius uždavinius:

—

tobulinti mokslo transformaciją į inovacijas, siekiant pagreitinti idėjų, technologijų ir talentų perdavimą iš mokslinių tyrimų bazės į startuolius ir pramonės įmones;

| — | tobulinti mokslo transformaciją į inovacijas, siekiant pagreitinti idėjų, technologijų ir talentų perdavimą iš mokslinių tyrimų bazės į startuolius ir pramonės įmones; |
| --- | --- |

—

tobulinti mokslo transformaciją į inovacijas, siekiant pagreitinti idėjų, technologijų ir talentų perdavimą iš mokslinių tyrimų bazės į startuolius ir pramonės įmones;

| — | stiprinti visų rūšių novatorių, visų pirma startuolių, MVĮ ir didesnių bendrovių, bendradarbiavimą didinant jų varomąją jėgą ir kuriant naujas ekosistemas. |
| --- | --- |

—

stiprinti visų rūšių novatorių, visų pirma startuolių, MVĮ ir didesnių bendrovių, bendradarbiavimą didinant jų varomąją jėgą ir kuriant naujas ekosistemas.

stiprinti visų rūšių novatorių, visų pirma startuolių, MVĮ ir didesnių bendrovių, bendradarbiavimą didinant jų varomąją jėgą ir kuriant naujas ekosistemas.

| — | pagreitinti pramonės pertvarkymą: Europos pramonė atsilieka, įtraukdama ir plėsdama naujas technologijas: 77 proc. naujų ir didelių MTTP įmonių yra JAV ar Azijoje, o tik 16 proc. yra įsikūrusios Europoje; |
| --- | --- |

—

pagreitinti pramonės pertvarkymą: Europos pramonė atsilieka, įtraukdama ir plėsdama naujas technologijas: 77 proc. naujų ir didelių MTTP įmonių yra JAV ar Azijoje, o tik 16 proc. yra įsikūrusios Europoje;

| — | pagreitinti pramonės pertvarkymą: Europos pramonė atsilieka, įtraukdama ir plėsdama naujas technologijas: 77 proc. naujų ir didelių MTTP įmonių yra JAV ar Azijoje, o tik 16 proc. yra įsikūrusios Europoje; |
| --- | --- |

—

pagreitinti pramonės pertvarkymą: Europos pramonė atsilieka, įtraukdama ir plėsdama naujas technologijas: 77 proc. naujų ir didelių MTTP įmonių yra JAV ar Azijoje, o tik 16 proc. yra įsikūrusios Europoje;

| — | padidinti rizikos finansavimą, siekiant įveikti finansavimo spragas: Europos novatoriai kenčia dėl mažo rizikos finansavimo. Rizikos kapitalas yra labai svarbus siekiant, kad pažangios inovacijos būtų panaudotos pasaulyje pirmaujančių bendrovių, tačiau Europoje jis sudaro mažiau nei ketvirtadalį JAV ir Azijoje skirtinų sumų. Europa turi įveikti „mirties slėnius“, kuriuose idėjos ir inovacijos nepasiekia rinkos dėl atotrūkio tarp viešosios paramos ir privačių investicijų, ypač didelės rizikos pažangių inovacijų ir ilgalaikių investicijų atveju; |
| --- | --- |

—

padidinti rizikos finansavimą, siekiant įveikti finansavimo spragas: Europos novatoriai kenčia dėl mažo rizikos finansavimo. Rizikos kapitalas yra labai svarbus siekiant, kad pažangios inovacijos būtų panaudotos pasaulyje pirmaujančių bendrovių, tačiau Europoje jis sudaro mažiau nei ketvirtadalį JAV ir Azijoje skirtinų sumų. Europa turi įveikti „mirties slėnius“, kuriuose idėjos ir inovacijos nepasiekia rinkos dėl atotrūkio tarp viešosios paramos ir privačių investicijų, ypač didelės rizikos pažangių inovacijų ir ilgalaikių investicijų atveju;

| — | padidinti rizikos finansavimą, siekiant įveikti finansavimo spragas: Europos novatoriai kenčia dėl mažo rizikos finansavimo. Rizikos kapitalas yra labai svarbus siekiant, kad pažangios inovacijos būtų panaudotos pasaulyje pirmaujančių bendrovių, tačiau Europoje jis sudaro mažiau nei ketvirtadalį JAV ir Azijoje skirtinų sumų. Europa turi įveikti „mirties slėnius“, kuriuose idėjos ir inovacijos nepasiekia rinkos dėl atotrūkio tarp viešosios paramos ir privačių investicijų, ypač didelės rizikos pažangių inovacijų ir ilgalaikių investicijų atveju; |
| --- | --- |

—

padidinti rizikos finansavimą, siekiant įveikti finansavimo spragas: Europos novatoriai kenčia dėl mažo rizikos finansavimo. Rizikos kapitalas yra labai svarbus siekiant, kad pažangios inovacijos būtų panaudotos pasaulyje pirmaujančių bendrovių, tačiau Europoje jis sudaro mažiau nei ketvirtadalį JAV ir Azijoje skirtinų sumų. Europa turi įveikti „mirties slėnius“, kuriuose idėjos ir inovacijos nepasiekia rinkos dėl atotrūkio tarp viešosios paramos ir privačių investicijų, ypač didelės rizikos pažangių inovacijų ir ilgalaikių investicijų atveju;

| — | pagerinti ir supaprastinti Europos padėtį finansuojant ir remiant mokslinius tyrimus ir inovacijas: daugybė finansavimo šaltinių apsunkina novatorių padėtį. Įgyvendinant ES intervencines priemones turi būti bendradarbiaujama ir veikiama koordinuotai su kitomis Europos viešosiomis ir privačiomis iniciatyvomis nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, siekiant sustiprinti bei suderinti paramos pajėgumus ir sukurti lengvai orientuotiną bet kurio Europos novatoriaus padėtį; |
| --- | --- |

—

pagerinti ir supaprastinti Europos padėtį finansuojant ir remiant mokslinius tyrimus ir inovacijas: daugybė finansavimo šaltinių apsunkina novatorių padėtį. Įgyvendinant ES intervencines priemones turi būti bendradarbiaujama ir veikiama koordinuotai su kitomis Europos viešosiomis ir privačiomis iniciatyvomis nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, siekiant sustiprinti bei suderinti paramos pajėgumus ir sukurti lengvai orientuotiną bet kurio Europos novatoriaus padėtį;

| — | pagerinti ir supaprastinti Europos padėtį finansuojant ir remiant mokslinius tyrimus ir inovacijas: daugybė finansavimo šaltinių apsunkina novatorių padėtį. Įgyvendinant ES intervencines priemones turi būti bendradarbiaujama ir veikiama koordinuotai su kitomis Europos viešosiomis ir privačiomis iniciatyvomis nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, siekiant sustiprinti bei suderinti paramos pajėgumus ir sukurti lengvai orientuotiną bet kurio Europos novatoriaus padėtį; |
| --- | --- |

—

pagerinti ir supaprastinti Europos padėtį finansuojant ir remiant mokslinius tyrimus ir inovacijas: daugybė finansavimo šaltinių apsunkina novatorių padėtį. Įgyvendinant ES intervencines priemones turi būti bendradarbiaujama ir veikiama koordinuotai su kitomis Europos viešosiomis ir privačiomis iniciatyvomis nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, siekiant sustiprinti bei suderinti paramos pajėgumus ir sukurti lengvai orientuotiną bet kurio Europos novatoriaus padėtį;

| — | įveikti inovacijų ekosistemos susiskaidymą. Nors Europoje yra daugybė valdymo centrų, jie nėra gerai sujungti. Įmonės, turinčios tarptautinio augimo potencialą, privalo įveikti su nacionalinių rinkų susiskaidymą dėl kalbų, verslo kultūrų ir taisyklių įvairovės. |
| --- | --- |

—

įveikti inovacijų ekosistemos susiskaidymą. Nors Europoje yra daugybė valdymo centrų, jie nėra gerai sujungti. Įmonės, turinčios tarptautinio augimo potencialą, privalo įveikti su nacionalinių rinkų susiskaidymą dėl kalbų, verslo kultūrų ir taisyklių įvairovės.

| — | įveikti inovacijų ekosistemos susiskaidymą. Nors Europoje yra daugybė valdymo centrų, jie nėra gerai sujungti. Įmonės, turinčios tarptautinio augimo potencialą, privalo įveikti su nacionalinių rinkų susiskaidymą dėl kalbų, verslo kultūrų ir taisyklių įvairovės. |
| --- | --- |

—

įveikti inovacijų ekosistemos susiskaidymą. Nors Europoje yra daugybė valdymo centrų, jie nėra gerai sujungti. Įmonės, turinčios tarptautinio augimo potencialą, privalo įveikti su nacionalinių rinkų susiskaidymą dėl kalbų, verslo kultūrų ir taisyklių įvairovės.

Siekiant susidoroti su šia nauja pasauline inovacijų banga, ES parama pažangiems novatoriams reikalauja greito, paprasto, vientiso ir pritaikyto požiūrio. Politika, skirta pažangioms inovacijoms ir augančioms įmonėms plėtoti ir diegti, turi būti drąsi, atsižvelgti į pirmiau minėtus iššūkius ir padidinti pridėtinę vertę atitinkamai inovacinei veiklai, kurią įgyvendina atskira valstybė narė.

Siekiant susidoroti su šia nauja pasauline inovacijų banga, ES parama pažangiems novatoriams reikalauja greito, paprasto, vientiso ir pritaikyto požiūrio. Politika, skirta pažangioms inovacijoms ir augančioms įmonėms plėtoti ir diegti, turi būti drąsi, atsižvelgti į pirmiau minėtus iššūkius ir padidinti pridėtinę vertę atitinkamai inovacinei veiklai, kurią įgyvendina atskira valstybė narė.

Programos „Europos horizontas“ veiklos sritis
  „Atvirosios inovacijos“
  , bendradarbiaujant su kitomis ES politikos kryptimis, ypač programa „InvestEU“, yra skirta tam, kad būtų pasiekta tokių apčiuopiamų rezultatų. Ji grindžiama patirtimi, įgyta vykdant ankstesnes bendrąsias programas, visų pirma susijusias su ateities technologijomis ir inovacijomis (pvz., Ateities ir besiformuojančios technologijos (ABT) ir projektas „Spartus inovacijų diegimas“), MVĮ (pvz., MVĮ priemonė), taip pat su privačiais ir įmonių finansais (pvz., BP 7, RPFP, „Horizontas 2020“„InnovFin“), kurios visos yra Europos inovacijų tarybos 2018–2020 m. bandomosios veiklos dalis.

„Atvirosios inovacijos“

Programos „Europos horizontas“ veiklos sritis
  „Inovatyvi Europa“
  , bendradarbiaujant su kitomis ES politikos kryptimis, ypač programa „InvestEU“, yra skirta tam, kad būtų pasiekta tokių apčiuopiamų rezultatų. Ji grindžiama patirtimi, įgyta vykdant ankstesnes bendrąsias programas, visų pirma susijusias su ateities technologijomis ir inovacijomis (pvz., Ateities ir besiformuojančios technologijos (ABT) ir projektas „Spartus inovacijų diegimas“), MVĮ (pvz., MVĮ priemonė), taip pat su privačiais ir įmonių finansais (pvz., BP 7, RPFP, „Horizontas 2020“„InnovFin“), kurios visos yra Europos inovacijų tarybos 2018–2020 m. bandomosios veiklos dalis.

„Inovatyvi Europa“

Remiantis šia patirtimi, minėtoje veiklos srityje numatyta įsteigti Europos inovacijų tarybą, kuri skatins
  pažangias
  inovacijas, kurios sparčiai augs globaliu mastu ir skirs konkrečius veiksmus ir veiklas:

pažangias

Remiantis šia patirtimi, minėtoje veiklos srityje numatyta įsteigti Europos inovacijų tarybą, kuri skatins
  pažangius mokslinius tyrimus ir
  inovacijas, kurios sparčiai augs globaliu mastu ir skirs konkrečius veiksmus ir veiklas:

pažangius mokslinius tyrimus ir

| — | parama ateities ir besiformuojančių pažangių inovacijų kūrimui; |
| --- | --- |

—

parama ateities ir besiformuojančių pažangių inovacijų kūrimui;

| — | parama ateities ir besiformuojančių pažangių inovacijų kūrimui
  , įskaitant tikslingus bendradarbiavimu grindžiamus mokslinius tyrimus
  ; |
| --- | --- |

—

parama ateities ir besiformuojančių pažangių inovacijų kūrimui
  , įskaitant tikslingus bendradarbiavimu grindžiamus mokslinius tyrimus
  ;

, įskaitant tikslingus bendradarbiavimu grindžiamus mokslinius tyrimus

| — | inovacijų sklaidos ir panaudojimo pramonės ir kitose ekonomikos vertės grandinėse skatinimas; |
| --- | --- |

—

inovacijų sklaidos ir panaudojimo pramonės ir kitose ekonomikos vertės grandinėse skatinimas;

inovacijų sklaidos ir panaudojimo pramonės ir kitose ekonomikos vertės grandinėse skatinimas;

| — | finansavimo spragų mažinimas kuriant, diegiant ir plečiant rinkas formuojančias inovacijas; |
| --- | --- |

—

finansavimo spragų mažinimas kuriant, diegiant ir plečiant rinkas formuojančias inovacijas;

| — | finansavimo spragų mažinimas kuriant, diegiant ir plečiant rinkas formuojančias inovacijas; |
| --- | --- |

—

finansavimo spragų mažinimas kuriant, diegiant ir plečiant rinkas formuojančias inovacijas;

| — | ES inovacijų paramos poveikio ir matomumo didinimas. |
| --- | --- |

—

ES inovacijų paramos poveikio ir matomumo didinimas.

| — | ES inovacijų paramos poveikio ir matomumo didinimas; |
| --- | --- |

—

ES inovacijų paramos poveikio ir matomumo didinimas;

| — | sinergijos kūrimas kitose Programos dalyse. |
| --- | --- |

—

sinergijos kūrimas kitose Programos dalyse.

sinergijos kūrimas kitose Programos dalyse.

Nors Europos inovacijų taryba tiesiogiai palaikys pažangias inovacijas, toliau reikia plėtoti ir tobulinti bendrą aplinką, kurioje ugdomos ir kuriamos Europos inovacijos: būtinos bendros Europos pastangos remti inovacijas visoje Europoje ir visais aspektais bei formomis, įskaitant, jei įmanoma, papildomą ES ir nacionalinę politiką bei išteklius. Šioje veiklos srityje numatoma:

Nors Europos inovacijų taryba tiesiogiai palaikys pažangias inovacijas, toliau reikia plėtoti ir tobulinti bendrą aplinką, kurioje ugdomos ir kuriamos Europos inovacijos: būtinos bendros Europos pastangos remti inovacijas visoje Europoje ir visais aspektais bei formomis, įskaitant, jei įmanoma, papildomą ES ir nacionalinę politiką bei išteklius. Šioje veiklos srityje numatoma:

| — | atnaujinti ir sustiprinti koordinavimo ir bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis, asocijuotosiomis šalimis ir privačiomis iniciatyvomis mechanizmus siekiant remti visų rūšių Europos inovacijų ekosistemas ir jų dalyvius; |
| --- | --- |

—

atnaujinti ir sustiprinti koordinavimo ir bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis, asocijuotosiomis šalimis ir privačiomis iniciatyvomis mechanizmus siekiant remti visų rūšių Europos inovacijų ekosistemas ir jų dalyvius;

| — | atnaujinti ir sustiprinti koordinavimo ir bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis, asocijuotosiomis šalimis ir privačiomis iniciatyvomis mechanizmus siekiant remti visų rūšių Europos inovacijų ekosistemas ir jų dalyvius; |
| --- | --- |

—

atnaujinti ir sustiprinti koordinavimo ir bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis, asocijuotosiomis šalimis ir privačiomis iniciatyvomis mechanizmus siekiant remti visų rūšių Europos inovacijų ekosistemas ir jų dalyvius;

| — | remti
  Europos inovacijos ir technologijos institutą (EITI) ir žinių ir inovacijos bendrijas (ŽIB). |
| --- | --- |

—

remti
  Europos inovacijos ir technologijos institutą (EITI) ir žinių ir inovacijos bendrijas (ŽIB).

remti

| — | labiau remti
  Europos inovacijos ir technologijos institutą (EITI) ir žinių ir inovacijos bendrijas (ŽIB). |
| --- | --- |

—

labiau remti
  Europos inovacijos ir technologijos institutą (EITI) ir žinių ir inovacijos bendrijas (ŽIB).

labiau remti

Be to, toliau tęsiant pastangas didinti mokslinių tyrimų ir inovacijų rizikos finansavimo pajėgumus Europoje, prireikus, ši veiklos sritis bus susieta su programa „InvestEU“. Remiantis sėkminga patirtimi, sukaupta vykdant programas „Horizontas 2020“, „InnovFin“ ir EFSI, programa „InvestEU“ pagerins prieigą prie rizikos finansavimo bankams priimtinoms mokslinių tyrimų organizacijoms, novatoriams ir verslininkams, ypač MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms, ir investuotojams.

Be to, toliau tęsiant pastangas didinti mokslinių tyrimų ir inovacijų rizikos finansavimo pajėgumus Europoje, prireikus, ši veiklos sritis bus susieta su programa „InvestEU“. Remiantis sėkminga patirtimi, sukaupta vykdant programas „Horizontas 2020“, „InnovFin“ ir EFSI, programa „InvestEU“ pagerins prieigą prie rizikos finansavimo bankams priimtinoms mokslinių tyrimų organizacijoms, novatoriams ir verslininkams, ypač MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms, ir investuotojams.

Pakeitimas 218

Pakeitimas 218

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 1 pastraipa

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Europos inovacijų tarybos tikslas – nustatyti, išvystyti ir panaudoti pažangias ir revoliucingąsias inovacijas (įskaitant technologijas), taip pat remti greitą inovatyvių įmonių plėtrą ES ir tarptautiniu lygmeniu, pradedant nuo idėjų iki rinkos. | Europos inovacijų tarybos tikslas – nustatyti, išvystyti ir panaudoti pažangias ir revoliucingąsias inovacijas (įskaitant
  visiškai naujas
  technologijas), taip pat remti greitą inovatyvių įmonių plėtrą ES ir tarptautiniu lygmeniu, pradedant nuo idėjų iki rinkos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Europos inovacijų tarybos tikslas – nustatyti, išvystyti ir panaudoti pažangias ir revoliucingąsias inovacijas (įskaitant technologijas), taip pat remti greitą inovatyvių įmonių plėtrą ES ir tarptautiniu lygmeniu, pradedant nuo idėjų iki rinkos.

Europos inovacijų tarybos tikslas – nustatyti, išvystyti ir panaudoti pažangias ir revoliucingąsias inovacijas (įskaitant
  visiškai naujas
  technologijas), taip pat remti greitą inovatyvių įmonių plėtrą ES ir tarptautiniu lygmeniu, pradedant nuo idėjų iki rinkos.

visiškai naujas

Pakeitimas 219

Pakeitimas 219

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 2 pastraipa

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Europos inovacijų taryba pirmiausia bus kuriama vykdant dvi papildomas veiklos rūšis, t. y., pažangių mokslinių tyrimų programą
  „Pathfinder“
  , skirtą ankstyviems
  technologijų
  kūrimo etapams, ir programą
  „Accelerator“
  , skirtą inovacijų ir platinimo rinkoje veiksmams, įskaitant pasirengimo masinei prekybai etapą ir bendrovės augimą. Pasitelkus idėją pasiūlyti vieno langelio ir vieno paramos proceso principą, pagal programą „Accelerator“
  taip pat
  bus skiriamas mišrus finansavimas, derinant dotacijas su investicijomis į nuosavą kapitalą. Be to, pagal ją taip pat užtikrinama prieiga prie paskolų, teikiamų pagal programą „InvestEU“. | Europos inovacijų taryba pirmiausia bus kuriama vykdant dvi papildomas veiklos rūšis, t. y., pažangių mokslinių tyrimų programą
  „EIC Pathfinder“
  , skirtą ankstyviems
  mokslinių ir technologinių tyrimų ir
  kūrimo etapams, ir programą
  „EIC Accelerator“
  , skirtą inovacijų ir platinimo rinkoje veiksmams, įskaitant pasirengimo masinei prekybai etapą ir bendrovės augimą. Pasitelkus idėją pasiūlyti vieno langelio ir vieno paramos proceso principą, pagal programą „Accelerator“ bus skiriamas mišrus finansavimas, derinant dotacijas su investicijomis į nuosavą kapitalą. Be to, pagal ją taip pat užtikrinama prieiga prie paskolų
  ir garantijų
  , teikiamų pagal programą „InvestEU“.
  Bent 70 proc. Europos inovacijų tarybos biudžeto bus skiriama startuoliams ir MVĮ. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Europos inovacijų taryba pirmiausia bus kuriama vykdant dvi papildomas veiklos rūšis, t. y., pažangių mokslinių tyrimų programą
  „Pathfinder“
  , skirtą ankstyviems
  technologijų
  kūrimo etapams, ir programą
  „Accelerator“
  , skirtą inovacijų ir platinimo rinkoje veiksmams, įskaitant pasirengimo masinei prekybai etapą ir bendrovės augimą. Pasitelkus idėją pasiūlyti vieno langelio ir vieno paramos proceso principą, pagal programą „Accelerator“
  taip pat
  bus skiriamas mišrus finansavimas, derinant dotacijas su investicijomis į nuosavą kapitalą. Be to, pagal ją taip pat užtikrinama prieiga prie paskolų, teikiamų pagal programą „InvestEU“.

„Pathfinder“

technologijų

„Accelerator“

taip pat

Europos inovacijų taryba pirmiausia bus kuriama vykdant dvi papildomas veiklos rūšis, t. y., pažangių mokslinių tyrimų programą
  „EIC Pathfinder“
  , skirtą ankstyviems
  mokslinių ir technologinių tyrimų ir
  kūrimo etapams, ir programą
  „EIC Accelerator“
  , skirtą inovacijų ir platinimo rinkoje veiksmams, įskaitant pasirengimo masinei prekybai etapą ir bendrovės augimą. Pasitelkus idėją pasiūlyti vieno langelio ir vieno paramos proceso principą, pagal programą „Accelerator“ bus skiriamas mišrus finansavimas, derinant dotacijas su investicijomis į nuosavą kapitalą. Be to, pagal ją taip pat užtikrinama prieiga prie paskolų
  ir garantijų
  , teikiamų pagal programą „InvestEU“.
  Bent 70 proc. Europos inovacijų tarybos biudžeto bus skiriama startuoliams ir MVĮ.

„EIC Pathfinder“

mokslinių ir technologinių tyrimų ir

„EIC Accelerator“

ir garantijų

Bent 70 proc. Europos inovacijų tarybos biudžeto bus skiriama startuoliams ir MVĮ.

Pakeitimas 220

Pakeitimas 220

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 3 pastraipos 1 įtrauka

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 3 pastraipos 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | bus nukreiptos į pažangias ir revoliucingąsias inovacijas, įskaitant socialines inovacijas, kurios gali sukurti
  naujas rinkas, palyginti su tomis, kurios laipsniškai tobulina esamus produktus, paslaugas ar verslo modelius
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

bus nukreiptos į pažangias ir revoliucingąsias inovacijas, įskaitant socialines inovacijas, kurios gali sukurti
  naujas rinkas, palyginti su tomis, kurios laipsniškai tobulina esamus produktus, paslaugas ar verslo modelius
  ;

naujas rinkas, palyginti su tomis, kurios laipsniškai tobulina esamus produktus, paslaugas ar verslo modelius

| — | bus nukreiptos į pažangias ir revoliucingąsias inovacijas, įskaitant socialines inovacijas, kurios gali sukurti
  naujų rinkų arba padėti rasti naujų sprendimų, taip pat į galimai visiškai naujų technologijų tyrimus
  ; |
| --- | --- |

—

bus nukreiptos į pažangias ir revoliucingąsias inovacijas, įskaitant socialines inovacijas, kurios gali sukurti
  naujų rinkų arba padėti rasti naujų sprendimų, taip pat į galimai visiškai naujų technologijų tyrimus
  ;

naujų rinkų arba padėti rasti naujų sprendimų, taip pat į galimai visiškai naujų technologijų tyrimus

Pakeitimas 221

Pakeitimas 221

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 3 pastraipos 2 įtrauka

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 3 pastraipos 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | vyks iš esmės pagal principą „iš apačios į viršų“, bus atviros visų mokslo sričių, visų sektorių technologijų ir taikmenų inovacijoms, kartu sudarydamos sąlygas tikslinei paramai atsirandančioms proveržio ar revoliucingosioms technologijoms, kurių reikšmė gali būti strateginė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

vyks iš esmės pagal principą „iš apačios į viršų“, bus atviros visų mokslo sričių, visų sektorių technologijų ir taikmenų inovacijoms, kartu sudarydamos sąlygas tikslinei paramai atsirandančioms proveržio ar revoliucingosioms technologijoms, kurių reikšmė gali būti strateginė;

| — | vyks iš esmės pagal principą „iš apačios į viršų“, bus atviros visų mokslo sričių, visų sektorių technologijų ir taikmenų
  tikslinėms
  inovacijoms
  ir moksliniams tyrimams
  , kartu sudarydamos sąlygas tikslinei paramai atsirandančioms proveržio ar revoliucingosioms technologijoms, kurių reikšmė gali būti strateginė; |
| --- | --- |

—

vyks iš esmės pagal principą „iš apačios į viršų“, bus atviros visų mokslo sričių, visų sektorių technologijų ir taikmenų
  tikslinėms
  inovacijoms
  ir moksliniams tyrimams
  , kartu sudarydamos sąlygas tikslinei paramai atsirandančioms proveržio ar revoliucingosioms technologijoms, kurių reikšmė gali būti strateginė;

tikslinėms

ir moksliniams tyrimams

Pakeitimas 222

Pakeitimas 222

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 3 pastraipos 3 įtrauka

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 3 pastraipos 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Bus skatinamos įvairių mokslinių, technologinių (pvz., derinant fizines ir skaitmenines) sričių ir sektorių inovacijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Bus skatinamos įvairių mokslinių, technologinių (pvz., derinant fizines ir skaitmenines) sričių ir sektorių inovacijos;

| — | Bus skatinamos įvairių mokslinių, technologinių (pvz., derinant fizines ir skaitmenines) sričių ir sektorių inovacijos
  ir moksliniai tyrimai
  ; |
| --- | --- |

—

Bus skatinamos įvairių mokslinių, technologinių (pvz., derinant fizines ir skaitmenines) sričių ir sektorių inovacijos
  ir moksliniai tyrimai
  ;

ir moksliniai tyrimai

Pakeitimas 223

Pakeitimas 223

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 3 pastraipos 4 įtrauka

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 3 pastraipos 4 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | bus orientuotos į novatorius, naudojant supaprastintas procedūras ir administracinius reikalavimus, pasitelkiant pokalbio metodą paraiškoms įvertinti ir greitam sprendimų priėmimui užtikrinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

bus orientuotos į novatorius, naudojant supaprastintas procedūras ir administracinius reikalavimus, pasitelkiant pokalbio metodą paraiškoms įvertinti ir greitam sprendimų priėmimui užtikrinti;

| — | bus orientuotos į novatorius
  ir mokslininkus tyrėjus
  , naudojant supaprastintas procedūras ir administracinius reikalavimus, pasitelkiant pokalbio metodą paraiškoms įvertinti ir greitam sprendimų priėmimui užtikrinti; |
| --- | --- |

—

bus orientuotos į novatorius
  ir mokslininkus tyrėjus
  , naudojant supaprastintas procedūras ir administracinius reikalavimus, pasitelkiant pokalbio metodą paraiškoms įvertinti ir greitam sprendimų priėmimui užtikrinti;

ir mokslininkus tyrėjus

Pakeitimas 224

Pakeitimas 224

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 4 pastraipa

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 4 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Be finansinės paramos, novatoriai turės galimybę naudotis Europos inovacijų tarybos verslo konsultacinėmis paslaugomis, orientuotomis į projektų instruktavimą, konsultavimą ir techninę pagalbą, ir sujungiančiomis novatorius su bendraminčiais, pramonės partneriais bei investuotojais. Novatoriai taip pat turės tiesioginę prieigą prie specialiųjų žinių bazių ir objektų (įskaitant inovacijų centrus (23)) bei visoje ES partnerių remiamų paslaugų (įskaitant Europos inovacijų tarybos paslaugas, ypač naudojant jos žinių ir inovacijos bendrijas). | Be finansinės paramos, novatoriai turės galimybę naudotis Europos inovacijų tarybos verslo konsultacinėmis paslaugomis, orientuotomis į projektų instruktavimą, konsultavimą ir techninę pagalbą, ir sujungiančiomis novatorius su bendraminčiais, pramonės partneriais bei investuotojais. Novatoriai taip pat turės tiesioginę prieigą prie specialiųjų žinių bazių ir objektų (įskaitant
  mokslinių tyrimų infrastruktūras ir
  inovacijų centrus (23)) bei visoje ES partnerių remiamų paslaugų (įskaitant Europos inovacijų tarybos paslaugas, ypač naudojant jos žinių ir inovacijos bendrijas). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Be finansinės paramos, novatoriai turės galimybę naudotis Europos inovacijų tarybos verslo konsultacinėmis paslaugomis, orientuotomis į projektų instruktavimą, konsultavimą ir techninę pagalbą, ir sujungiančiomis novatorius su bendraminčiais, pramonės partneriais bei investuotojais. Novatoriai taip pat turės tiesioginę prieigą prie specialiųjų žinių bazių ir objektų (įskaitant inovacijų centrus (23)) bei visoje ES partnerių remiamų paslaugų (įskaitant Europos inovacijų tarybos paslaugas, ypač naudojant jos žinių ir inovacijos bendrijas).

23

Be finansinės paramos, novatoriai turės galimybę naudotis Europos inovacijų tarybos verslo konsultacinėmis paslaugomis, orientuotomis į projektų instruktavimą, konsultavimą ir techninę pagalbą, ir sujungiančiomis novatorius su bendraminčiais, pramonės partneriais bei investuotojais. Novatoriai taip pat turės tiesioginę prieigą prie specialiųjų žinių bazių ir objektų (įskaitant
  mokslinių tyrimų infrastruktūras ir
  inovacijų centrus (23)) bei visoje ES partnerių remiamų paslaugų (įskaitant Europos inovacijų tarybos paslaugas, ypač naudojant jos žinių ir inovacijos bendrijas).

mokslinių tyrimų infrastruktūras ir

23

Pakeitimas 225

Pakeitimas 225

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 5 pastraipa

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 5 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Ypatingas dėmesys bus skiriamas tinkamam ir veiksmingam atskirų ar jungtinių valstybių narių iniciatyvų papildomumui užtikrinti, įskaitant Europos
  partnerystės
  formą. | Be to,
  ypatingas dėmesys bus skiriamas tinkamam ir veiksmingam atskirų ar jungtinių valstybių narių iniciatyvų papildomumui užtikrinti, įskaitant Europos
  partnerysčių
  formą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Ypatingas dėmesys bus skiriamas tinkamam ir veiksmingam atskirų ar jungtinių valstybių narių iniciatyvų papildomumui užtikrinti, įskaitant Europos
  partnerystės
  formą.

partnerystės

Be to,
  ypatingas dėmesys bus skiriamas tinkamam ir veiksmingam atskirų ar jungtinių valstybių narių iniciatyvų papildomumui užtikrinti, įskaitant Europos
  partnerysčių
  formą.

Be to,

partnerysčių

Pakeitimas 226

Pakeitimas 226

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 1.1.1 punkto įžanginė dalis

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 1.1.1 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.1.1. | Pažangių mokslinių tyrimų programa
  „Pathfinder“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.1.1.

Pažangių mokslinių tyrimų programa
  „Pathfinder“

„Pathfinder“

| 1.1.1. | Pažangių mokslinių tyrimų programa
  „EIC Pathfinder“ |
| --- | --- |

1.1.1.

Pažangių mokslinių tyrimų programa
  „EIC Pathfinder“

„EIC Pathfinder“

Pakeitimas 227

Pakeitimas 227

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 1.1.1 punkto 2 pastraipa

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 1.1.1 punkto 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Programos „Pathfinder“ bendrasis tikslas bus ugdyti potencialią rinką, kuriant naujoves iš pažangių technologinių idėjų, ir atverti jas demonstraciniam etapui arba plėtoti verslo atvejus ar strategijas, skirtas tolesniam naudojimui pagal programą „Accelerator“ ar bet kokį kitą rinkos diegimo sprendimą. Tuo tikslu pagal programą „Pathfinder“ iš pradžių remiami ankstyviausi moksliniai ir technologiniai tyrimai ir plėtra, įskaitant technologijos patvirtinimo koncepcijas ir prototipų patvirtinimą. | Programos „Pathfinder“ bendrasis tikslas bus ugdyti potencialią rinką, kuriant naujoves iš pažangių
  mokslinių ir
  technologinių idėjų, ir atverti jas demonstraciniam etapui arba plėtoti verslo atvejus ar strategijas, skirtas tolesniam naudojimui pagal programą „Accelerator“ ar bet kokį kitą rinkos diegimo sprendimą. Tuo tikslu pagal programą „Pathfinder“ iš pradžių remiami ankstyviausi moksliniai ir technologiniai tyrimai ir plėtra, įskaitant technologijos patvirtinimo koncepcijas ir prototipų patvirtinimą
  remiantis naujausiais moksliniais tyrimais
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Programos „Pathfinder“ bendrasis tikslas bus ugdyti potencialią rinką, kuriant naujoves iš pažangių technologinių idėjų, ir atverti jas demonstraciniam etapui arba plėtoti verslo atvejus ar strategijas, skirtas tolesniam naudojimui pagal programą „Accelerator“ ar bet kokį kitą rinkos diegimo sprendimą. Tuo tikslu pagal programą „Pathfinder“ iš pradžių remiami ankstyviausi moksliniai ir technologiniai tyrimai ir plėtra, įskaitant technologijos patvirtinimo koncepcijas ir prototipų patvirtinimą.

Programos „Pathfinder“ bendrasis tikslas bus ugdyti potencialią rinką, kuriant naujoves iš pažangių
  mokslinių ir
  technologinių idėjų, ir atverti jas demonstraciniam etapui arba plėtoti verslo atvejus ar strategijas, skirtas tolesniam naudojimui pagal programą „Accelerator“ ar bet kokį kitą rinkos diegimo sprendimą. Tuo tikslu pagal programą „Pathfinder“ iš pradžių remiami ankstyviausi moksliniai ir technologiniai tyrimai ir plėtra, įskaitant technologijos patvirtinimo koncepcijas ir prototipų patvirtinimą
  remiantis naujausiais moksliniais tyrimais
  .

mokslinių ir

remiantis naujausiais moksliniais tyrimais

Pakeitimas 228

Pakeitimas 228

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 1.1.1 punkto 3 pastraipa

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 1.1.1 punkto 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kad programa „Pathfinder“ būtų visiškai atvira įvairių sričių tyrinėjimams, įžvalgumo galimybėms ir netikėtoms idėjoms, koncepcijoms ir atradimams, „Pathfinder“ daugiausia bus įgyvendinama per
  nuolatinį atvirą kvietimą
  teikti pasiūlymus pagal principą „iš apačios į viršų“. „Pathfinder“ taip pat suteiks konkurencingų iššūkių, padėsiančių suformuluoti pagrindinius strateginius tikslus (24), skatinančius giliąsias technologijas ir radikalų mąstymą. Pasirinktų projektų perorientavimas į teminius arba objektyvius portfelius leis nustatyti kritinę pastangų masę ir struktūrizuoti naujas tarpdalykines mokslinių tyrimų bendruomenes. | Kad programa „Pathfinder“ būtų visiškai atvira įvairių sričių tyrinėjimams, įžvalgumo galimybėms ir netikėtoms idėjoms, koncepcijoms ir atradimams, „Pathfinder“ daugiausia bus įgyvendinama per
  nuolatinius, konkurencingus ir atvirus kvietimus
  teikti pasiūlymus pagal principą „iš apačios į viršų“
  ir nustačius galutinius terminus
  . „Pathfinder“ taip pat suteiks konkurencingų iššūkių, padėsiančių suformuluoti pagrindinius strateginius tikslus (24), skatinančius giliąsias technologijas ir radikalų mąstymą. Pasirinktų projektų perorientavimas į teminius arba objektyvius portfelius leis nustatyti kritinę pastangų masę ir struktūrizuoti naujas tarpdalykines mokslinių tyrimų bendruomenes. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kad programa „Pathfinder“ būtų visiškai atvira įvairių sričių tyrinėjimams, įžvalgumo galimybėms ir netikėtoms idėjoms, koncepcijoms ir atradimams, „Pathfinder“ daugiausia bus įgyvendinama per
  nuolatinį atvirą kvietimą
  teikti pasiūlymus pagal principą „iš apačios į viršų“. „Pathfinder“ taip pat suteiks konkurencingų iššūkių, padėsiančių suformuluoti pagrindinius strateginius tikslus (24), skatinančius giliąsias technologijas ir radikalų mąstymą. Pasirinktų projektų perorientavimas į teminius arba objektyvius portfelius leis nustatyti kritinę pastangų masę ir struktūrizuoti naujas tarpdalykines mokslinių tyrimų bendruomenes.

nuolatinį atvirą kvietimą

24

Kad programa „Pathfinder“ būtų visiškai atvira įvairių sričių tyrinėjimams, įžvalgumo galimybėms ir netikėtoms idėjoms, koncepcijoms ir atradimams, „Pathfinder“ daugiausia bus įgyvendinama per
  nuolatinius, konkurencingus ir atvirus kvietimus
  teikti pasiūlymus pagal principą „iš apačios į viršų“
  ir nustačius galutinius terminus
  . „Pathfinder“ taip pat suteiks konkurencingų iššūkių, padėsiančių suformuluoti pagrindinius strateginius tikslus (24), skatinančius giliąsias technologijas ir radikalų mąstymą. Pasirinktų projektų perorientavimas į teminius arba objektyvius portfelius leis nustatyti kritinę pastangų masę ir struktūrizuoti naujas tarpdalykines mokslinių tyrimų bendruomenes.

nuolatinius, konkurencingus ir atvirus kvietimus

ir nustačius galutinius terminus

24

Pakeitimas 229

Pakeitimas 229

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 1.1.1 punkto 5 pastraipa

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 1.1.1 punkto 5 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Programa „Pathfinder“ bus atvira visiems novatorių tipams, nuo asmenų iki universitetų, mokslinių tyrimų organizacijų ir įmonių, ypač startuolių ir
  mažų ir vidutinių įmonių
  , ir nuo atskirų paramos gavėjų iki daugiadalykių konsorciumų. Atskiruose paramos gavėjo projektuose nebus leidžiama dalyvauti didelėms įmonėms. Programa „Pathfinder“ bus įgyvendinama glaudžiai bendradarbiaujant su kitomis programos „Europos horizontas“ priemonėmis, ypač su Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT), programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ (MSCV) ir Europos inovacijos ir technologijos
  institutui
  (EIT
  ) žinių ir inovacijos bendrijomis (ŽIB
  ). Įgyvendinimas taip pat bus glaudžiai derinamas su valstybių narių programomis ir veikla. | Programa „Pathfinder“ bus atvira visiems
  potencialą turintiems
  novatorių tipams, nuo asmenų iki universitetų, mokslinių tyrimų
  ir technologijų
  organizacijų ir įmonių, ypač startuolių ir
  MVĮ
  , ir nuo atskirų paramos gavėjų iki daugiadalykių konsorciumų. Atskiruose paramos gavėjo projektuose nebus leidžiama dalyvauti didelėms įmonėms.
  Siekiant užtikrinti sinergiją ir išvengti dubliavimo,
  programa „Pathfinder“ bus įgyvendinama glaudžiai bendradarbiaujant su kitomis programos „Europos horizontas“ priemonėmis, ypač su Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT), programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ (MSCV) ir Europos inovacijos ir technologijos
  institutu
  (EIT). Įgyvendinimas taip pat bus glaudžiai derinamas su valstybių narių programomis ir veikla. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Programa „Pathfinder“ bus atvira visiems novatorių tipams, nuo asmenų iki universitetų, mokslinių tyrimų organizacijų ir įmonių, ypač startuolių ir
  mažų ir vidutinių įmonių
  , ir nuo atskirų paramos gavėjų iki daugiadalykių konsorciumų. Atskiruose paramos gavėjo projektuose nebus leidžiama dalyvauti didelėms įmonėms. Programa „Pathfinder“ bus įgyvendinama glaudžiai bendradarbiaujant su kitomis programos „Europos horizontas“ priemonėmis, ypač su Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT), programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ (MSCV) ir Europos inovacijos ir technologijos
  institutui
  (EIT
  ) žinių ir inovacijos bendrijomis (ŽIB
  ). Įgyvendinimas taip pat bus glaudžiai derinamas su valstybių narių programomis ir veikla.

mažų ir vidutinių įmonių

institutui

) žinių ir inovacijos bendrijomis (ŽIB

Programa „Pathfinder“ bus atvira visiems
  potencialą turintiems
  novatorių tipams, nuo asmenų iki universitetų, mokslinių tyrimų
  ir technologijų
  organizacijų ir įmonių, ypač startuolių ir
  MVĮ
  , ir nuo atskirų paramos gavėjų iki daugiadalykių konsorciumų. Atskiruose paramos gavėjo projektuose nebus leidžiama dalyvauti didelėms įmonėms.
  Siekiant užtikrinti sinergiją ir išvengti dubliavimo,
  programa „Pathfinder“ bus įgyvendinama glaudžiai bendradarbiaujant su kitomis programos „Europos horizontas“ priemonėmis, ypač su Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT), programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ (MSCV) ir Europos inovacijos ir technologijos
  institutu
  (EIT). Įgyvendinimas taip pat bus glaudžiai derinamas su valstybių narių programomis ir veikla.

potencialą turintiems

ir technologijų

MVĮ

Siekiant užtikrinti sinergiją ir išvengti dubliavimo,

institutu

Pakeitimas 230

Pakeitimas 230

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 1.1.2 punkto 2 pastraipa

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 1.1.2 punkto 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Todėl „Accelerator“ suteiks finansinę paramą novatoriams, kurie dar nėra priimtini bankams ar patrauklūs investuotojams, ir įmonėms, siekiančioms plėtoti ir diegti savo pažangias inovacijas ES ir tarptautinėse rinkose ir besitikinčioms spartas augimo. Tuo tikslu bus remiamasi programos „Horizontas 2020“ MVĮ priemonės 2 ir 3 etapų patirtimi ir „Horizontas 2020“ priemonės „InnovFin“ patirtimi, visų pirma įtraukiant nekompensuojamus komponentus ir gebėjimą remti didesnes ir ilgesnes investicijas. | Todėl „Accelerator“ suteiks finansinę paramą novatoriams, kurie dar nėra priimtini bankams ar patrauklūs investuotojams, ir įmonėms, siekiančioms plėtoti ir diegti savo pažangias inovacijas ES ir tarptautinėse rinkose ir besitikinčioms spartas augimo. Tuo tikslu bus remiamasi programos „Horizontas 2020“ MVĮ priemonės 2 ir 3 etapų patirtimi ir „Horizontas 2020“ priemonės „InnovFin“ patirtimi, visų pirma įtraukiant nekompensuojamus komponentus ir gebėjimą remti didesnes ir ilgesnes investicijas.
  Bus užtikrinamas bendradarbiavimas su Europos inovacijų taryba ir jos žinių ir inovacijos bendrijomis ir sinergija su jų „Accelerator“ veikla. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Todėl „Accelerator“ suteiks finansinę paramą novatoriams, kurie dar nėra priimtini bankams ar patrauklūs investuotojams, ir įmonėms, siekiančioms plėtoti ir diegti savo pažangias inovacijas ES ir tarptautinėse rinkose ir besitikinčioms spartas augimo. Tuo tikslu bus remiamasi programos „Horizontas 2020“ MVĮ priemonės 2 ir 3 etapų patirtimi ir „Horizontas 2020“ priemonės „InnovFin“ patirtimi, visų pirma įtraukiant nekompensuojamus komponentus ir gebėjimą remti didesnes ir ilgesnes investicijas.

Todėl „Accelerator“ suteiks finansinę paramą novatoriams, kurie dar nėra priimtini bankams ar patrauklūs investuotojams, ir įmonėms, siekiančioms plėtoti ir diegti savo pažangias inovacijas ES ir tarptautinėse rinkose ir besitikinčioms spartas augimo. Tuo tikslu bus remiamasi programos „Horizontas 2020“ MVĮ priemonės 2 ir 3 etapų patirtimi ir „Horizontas 2020“ priemonės „InnovFin“ patirtimi, visų pirma įtraukiant nekompensuojamus komponentus ir gebėjimą remti didesnes ir ilgesnes investicijas.
  Bus užtikrinamas bendradarbiavimas su Europos inovacijų taryba ir jos žinių ir inovacijos bendrijomis ir sinergija su jų „Accelerator“ veikla.

Bus užtikrinamas bendradarbiavimas su Europos inovacijų taryba ir jos žinių ir inovacijos bendrijomis ir sinergija su jų „Accelerator“ veikla.

Pakeitimas 231

Pakeitimas 231

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 1.1.2 punkto 3 pastraipos 2 įtrauka

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 1.1.2 punkto 3 pastraipos 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | parama investicijoms į nuosavą kapitalą (27) ar kitokios grąžintinos formos, kad būtų galima įgyvendinti inovacijų diegimo veiklą su veiksmingu platinimu rinkoje, įskaitant augimą, kad nebūtų išstumtos privačios investicijos arba iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje. Jei būtina, novatoriui bus suteikta
  prieigą
  prie programos „InvestEU“ finansinių skolinimosi priemonių (pvz.,
  paskolos
  ). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

parama investicijoms į nuosavą kapitalą (27) ar kitokios grąžintinos formos, kad būtų galima įgyvendinti inovacijų diegimo veiklą su veiksmingu platinimu rinkoje, įskaitant augimą, kad nebūtų išstumtos privačios investicijos arba iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje. Jei būtina, novatoriui bus suteikta
  prieigą
  prie programos „InvestEU“ finansinių skolinimosi priemonių (pvz.,
  paskolos
  ).

27

prieigą

paskolos

| — | parama investicijoms į nuosavą kapitalą (27) ar kitokios grąžintinos formos, kad būtų galima įgyvendinti inovacijų diegimo veiklą su veiksmingu platinimu rinkoje, įskaitant augimą, kad nebūtų išstumtos privačios investicijos arba iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje. Jei būtina, novatoriui bus suteikta
  prieiga
  prie programos „InvestEU“ finansinių skolinimosi priemonių (pvz.,
  paskolų arba garantijų
  ). |
| --- | --- |

—

parama investicijoms į nuosavą kapitalą (27) ar kitokios grąžintinos formos, kad būtų galima įgyvendinti inovacijų diegimo veiklą su veiksmingu platinimu rinkoje, įskaitant augimą, kad nebūtų išstumtos privačios investicijos arba iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje. Jei būtina, novatoriui bus suteikta
  prieiga
  prie programos „InvestEU“ finansinių skolinimosi priemonių (pvz.,
  paskolų arba garantijų
  ).

27

prieiga

paskolų arba garantijų

Pakeitimas 232

Pakeitimas 232

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 1.1.2 punkto 4 pastraipa

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 1.1.2 punkto 4 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Parama bus teikiama vienu procesu ir vienu sprendimu, suteikiant remiamiems novatoriams bendrą visuotinį įsipareigojimą dėl finansinių išteklių, apimančių įvairius inovacijų etapus iki platinimo rinkoje, įskaitant pasirengimo masinei prekybai etapą. Visiškai įgyvendinus suteiktą paramą bus atsižvelgta į tarpines reikšmes ir peržiūrą. Finansavimo derinys ir apimtis bus pritaikyti
  įmonės
  poreikiams, jos dydžiui ir stadijai, technologijų / inovacijų pobūdžiui ir inovacijų ciklo trukmei. Jis padengs finansavimo poreikius, kol bus pakeistas alternatyviais investicijų šaltiniais. | Parama bus teikiama vienu procesu ir vienu sprendimu, suteikiant remiamiems novatoriams bendrą visuotinį įsipareigojimą dėl finansinių išteklių, apimančių įvairius inovacijų etapus iki platinimo rinkoje, įskaitant pasirengimo masinei prekybai etapą. Visiškai įgyvendinus suteiktą paramą bus atsižvelgta į tarpines reikšmes ir peržiūrą. Finansavimo derinys ir apimtis bus pritaikyti
  paramos gavėjo
  poreikiams, jos dydžiui ir stadijai, technologijų / inovacijų pobūdžiui ir inovacijų ciklo trukmei. Jis padengs finansavimo poreikius, kol bus pakeistas alternatyviais investicijų šaltiniais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Parama bus teikiama vienu procesu ir vienu sprendimu, suteikiant remiamiems novatoriams bendrą visuotinį įsipareigojimą dėl finansinių išteklių, apimančių įvairius inovacijų etapus iki platinimo rinkoje, įskaitant pasirengimo masinei prekybai etapą. Visiškai įgyvendinus suteiktą paramą bus atsižvelgta į tarpines reikšmes ir peržiūrą. Finansavimo derinys ir apimtis bus pritaikyti
  įmonės
  poreikiams, jos dydžiui ir stadijai, technologijų / inovacijų pobūdžiui ir inovacijų ciklo trukmei. Jis padengs finansavimo poreikius, kol bus pakeistas alternatyviais investicijų šaltiniais.

įmonės

Parama bus teikiama vienu procesu ir vienu sprendimu, suteikiant remiamiems novatoriams bendrą visuotinį įsipareigojimą dėl finansinių išteklių, apimančių įvairius inovacijų etapus iki platinimo rinkoje, įskaitant pasirengimo masinei prekybai etapą. Visiškai įgyvendinus suteiktą paramą bus atsižvelgta į tarpines reikšmes ir peržiūrą. Finansavimo derinys ir apimtis bus pritaikyti
  paramos gavėjo
  poreikiams, jos dydžiui ir stadijai, technologijų / inovacijų pobūdžiui ir inovacijų ciklo trukmei. Jis padengs finansavimo poreikius, kol bus pakeistas alternatyviais investicijų šaltiniais.

paramos gavėjo

Pakeitimas 233

Pakeitimas 233

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 1.1.2 punkto 5 pastraipa

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 1.1.2 punkto 5 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Remianti inovacijas, susijusias su aukšta
  technologine
  rizika (gilias technologijas), visada bus įtrauktas dotacijų komponentas, apimantis inovacijų veiklą. Jei sumažės įvairios rizikos (technologinė, rinkos, reguliavimo ir kt.), tikimasi, kad santykinė kompensuojamo išankstinio komponento svarba didės. | Remianti inovacijas, susijusias su aukšta rizika (
  pavyzdžiui,
  gilias technologijas), visada bus įtrauktas dotacijų komponentas, apimantis inovacijų veiklą
  , kurią galima atlikti bendradarbiaujant su viešosiomis mokslinių tyrimų organizacijomis kaip partneriai ar pagal rangos sutartis
  . Jei sumažės įvairios rizikos (technologinė, rinkos, reguliavimo ir kt.), tikimasi, kad santykinė kompensuojamo išankstinio komponento svarba didės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Remianti inovacijas, susijusias su aukšta
  technologine
  rizika (gilias technologijas), visada bus įtrauktas dotacijų komponentas, apimantis inovacijų veiklą. Jei sumažės įvairios rizikos (technologinė, rinkos, reguliavimo ir kt.), tikimasi, kad santykinė kompensuojamo išankstinio komponento svarba didės.

technologine

Remianti inovacijas, susijusias su aukšta rizika (
  pavyzdžiui,
  gilias technologijas), visada bus įtrauktas dotacijų komponentas, apimantis inovacijų veiklą
  , kurią galima atlikti bendradarbiaujant su viešosiomis mokslinių tyrimų organizacijomis kaip partneriai ar pagal rangos sutartis
  . Jei sumažės įvairios rizikos (technologinė, rinkos, reguliavimo ir kt.), tikimasi, kad santykinė kompensuojamo išankstinio komponento svarba didės.

pavyzdžiui,

, kurią galima atlikti bendradarbiaujant su viešosiomis mokslinių tyrimų organizacijomis kaip partneriai ar pagal rangos sutartis

Pakeitimas 234

Pakeitimas 234

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 1.1.2 punkto 7 pastraipa

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 1.1.2 punkto 7 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| „Accelerator“ didžia dalimi veiks paskelbus nuolat atvirą, pagal principą „iš apačios į viršų“ parengtą kvietimą, skirtą individualiems verslininkams, pirmiausia startuoliams ir MVĮ
  ; ypatingo
  dėmesio
  susilauks jauni novatoriai
  ir
  novatorės moterys
  . Šis atviras pagal principą „iš apačios į viršų“ parengtas kvietimas bus papildytas tiksline parama
  atsirandančioms
  proveržio
  ar
  revoliucingosioms technologijoms, kurių reikšmė gali būti strateginė. Pasiūlymus taip pat galės pateikti investuotojai, įskaitant viešąsias inovacijų agentūras, tačiau parama bus suteikta įmonei. | „Accelerator“ didžia dalimi veiks paskelbus nuolat atvirą,
  galutinį terminą turintį, konkurencingą ir
  pagal principą „iš apačios į viršų“ parengtą kvietimą, skirtą individualiems verslininkams (pirmiausia startuoliams ir MVĮ
  ), ypač daug
  dėmesio
  skiriant jauniems novatoriams
  ir
  novatorėms moterims
  . Šis atviras pagal principą „iš apačios į viršų“ parengtas kvietimas bus papildytas tiksline parama
  besiformuojančioms
  proveržio
  arba
  revoliucingosioms
  inovacijoms ir
  technologijoms, kurių reikšmė gali būti strateginė. Pasiūlymus taip pat galės pateikti investuotojai, įskaitant viešąsias inovacijų agentūras, tačiau parama bus suteikta įmonei. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

„Accelerator“ didžia dalimi veiks paskelbus nuolat atvirą, pagal principą „iš apačios į viršų“ parengtą kvietimą, skirtą individualiems verslininkams, pirmiausia startuoliams ir MVĮ
  ; ypatingo
  dėmesio
  susilauks jauni novatoriai
  ir
  novatorės moterys
  . Šis atviras pagal principą „iš apačios į viršų“ parengtas kvietimas bus papildytas tiksline parama
  atsirandančioms
  proveržio
  ar
  revoliucingosioms technologijoms, kurių reikšmė gali būti strateginė. Pasiūlymus taip pat galės pateikti investuotojai, įskaitant viešąsias inovacijų agentūras, tačiau parama bus suteikta įmonei.

; ypatingo

susilauks jauni novatoriai

novatorės moterys

atsirandančioms

ar

„Accelerator“ didžia dalimi veiks paskelbus nuolat atvirą,
  galutinį terminą turintį, konkurencingą ir
  pagal principą „iš apačios į viršų“ parengtą kvietimą, skirtą individualiems verslininkams (pirmiausia startuoliams ir MVĮ
  ), ypač daug
  dėmesio
  skiriant jauniems novatoriams
  ir
  novatorėms moterims
  . Šis atviras pagal principą „iš apačios į viršų“ parengtas kvietimas bus papildytas tiksline parama
  besiformuojančioms
  proveržio
  arba
  revoliucingosioms
  inovacijoms ir
  technologijoms, kurių reikšmė gali būti strateginė. Pasiūlymus taip pat galės pateikti investuotojai, įskaitant viešąsias inovacijų agentūras, tačiau parama bus suteikta įmonei.

galutinį terminą turintį, konkurencingą ir

), ypač daug

skiriant jauniems novatoriams

novatorėms moterims

besiformuojančioms

arba

inovacijoms ir

Pakeitimas 235

Pakeitimas 235

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 1.1.2 punkto 8 pastraipa

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 1.1.2 punkto 8 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Programa „Accelerator“ suteiks galimybę greitai išplėsti inovacijas, susijusias su pagal programą „Pathfinder“
  remiamais projektais
  , panašių valstybių narių pažangių mokslinių tyrimų
  programomis
  ir
  kitoms
  ES bendrosios programos veiklos sritimis (28), siekiant remti jų patekimą į rinką. Toks projektų, remiamų pagal kitas programos „Europos horizontas“ veiklos sritis ir ankstesnės bendrąsias programas, nustatymas bus grindžiamas atitinkamomis metodikomis, pavyzdžiui, „Inovacijų radarais“. | Programa „Accelerator“ suteiks galimybę greitai išplėsti inovacijas, susijusias su pagal programą „Pathfinder“, panašių valstybių narių pažangių mokslinių tyrimų
  programas, Europos inovacijos ir technologijos instituto žinių ir inovacijos bendrijas
  ir
  kitas
  ES bendrosios programos (28) veiklos sritimis
  remiamais projektais
  , siekiant remti jų patekimą į rinką. Toks projektų, remiamų pagal kitas programos „Europos horizontas“ veiklos sritis ir ankstesnės bendrąsias programas, nustatymas bus grindžiamas atitinkamomis metodikomis, pavyzdžiui, „Inovacijų radarais“. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Programa „Accelerator“ suteiks galimybę greitai išplėsti inovacijas, susijusias su pagal programą „Pathfinder“
  remiamais projektais
  , panašių valstybių narių pažangių mokslinių tyrimų
  programomis
  ir
  kitoms
  ES bendrosios programos veiklos sritimis (28), siekiant remti jų patekimą į rinką. Toks projektų, remiamų pagal kitas programos „Europos horizontas“ veiklos sritis ir ankstesnės bendrąsias programas, nustatymas bus grindžiamas atitinkamomis metodikomis, pavyzdžiui, „Inovacijų radarais“.

remiamais projektais

programomis

kitoms

28

Programa „Accelerator“ suteiks galimybę greitai išplėsti inovacijas, susijusias su pagal programą „Pathfinder“, panašių valstybių narių pažangių mokslinių tyrimų
  programas, Europos inovacijos ir technologijos instituto žinių ir inovacijos bendrijas
  ir
  kitas
  ES bendrosios programos (28) veiklos sritimis
  remiamais projektais
  , siekiant remti jų patekimą į rinką. Toks projektų, remiamų pagal kitas programos „Europos horizontas“ veiklos sritis ir ankstesnės bendrąsias programas, nustatymas bus grindžiamas atitinkamomis metodikomis, pavyzdžiui, „Inovacijų radarais“.

programas, Europos inovacijos ir technologijos instituto žinių ir inovacijos bendrijas

kitas

28

remiamais projektais

Pakeitimas 236

Pakeitimas 236

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 1.1.3 punkto 1 pastraipos 1 įtrauka

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 1.1.3 punkto 1 pastraipos 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Europos inovacijų tarybos verslo spartinimo paslaugos, remiant programų „Pathfinder“ ir „Accelerator“ veiksmus ir veiklas. Tikslas – sujungti Europos inovacijų tarybos remiamų novatorių bendruomenę, įskaitant finansuojamą pažangumo ženklą, su investuotojais, partneriais ir
  viešaisiais
  pirkėjais. Bus teikiamos įvairios instruktavimo ir konsultavimo paslaugos apie Europos inovacijų tarybos veiklą. Taip novatoriams bus suteikta galimybė susipažinti su tarptautiniais potencialių partnerių tinklais, įskaitant pramonės įmones, siekiant papildyti vertės grandinę arba sukurti rinkos galimybes ir rasti investuotojų bei kitų privačių ar įmonių finansavimo šaltinių. Veikla apima tiesioginius renginius (pvz., tarpininkavimo renginius, suvienodinimo sesijas), taip pat suderinamų platformų kūrimą arba esamų priemonių naudojimą glaudžiai bendradarbiaujant su finansiniais tarpininkais, kuriuos remia fondas „InvestEU“ ir EIB grupė. Ši veikla taip pat paskatins tarpusavio mainus, kaip novatoriškos ekosistemos mokymosi šaltinį, ypač naudodama Europos inovacijų tarybos aukšto lygio patariamosios valdybos narių ir Europos inovacijų tarybos narių kompetenciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Europos inovacijų tarybos verslo spartinimo paslaugos, remiant programų „Pathfinder“ ir „Accelerator“ veiksmus ir veiklas. Tikslas – sujungti Europos inovacijų tarybos remiamų novatorių bendruomenę, įskaitant finansuojamą pažangumo ženklą, su investuotojais, partneriais ir
  viešaisiais
  pirkėjais. Bus teikiamos įvairios instruktavimo ir konsultavimo paslaugos apie Europos inovacijų tarybos veiklą. Taip novatoriams bus suteikta galimybė susipažinti su tarptautiniais potencialių partnerių tinklais, įskaitant pramonės įmones, siekiant papildyti vertės grandinę arba sukurti rinkos galimybes ir rasti investuotojų bei kitų privačių ar įmonių finansavimo šaltinių. Veikla apima tiesioginius renginius (pvz., tarpininkavimo renginius, suvienodinimo sesijas), taip pat suderinamų platformų kūrimą arba esamų priemonių naudojimą glaudžiai bendradarbiaujant su finansiniais tarpininkais, kuriuos remia fondas „InvestEU“ ir EIB grupė. Ši veikla taip pat paskatins tarpusavio mainus, kaip novatoriškos ekosistemos mokymosi šaltinį, ypač naudodama Europos inovacijų tarybos aukšto lygio patariamosios valdybos narių ir Europos inovacijų tarybos narių kompetenciją;

viešaisiais

| — | Europos inovacijų tarybos verslo spartinimo paslaugos, remiant programų „Pathfinder“ ir „Accelerator“ veiksmus ir veiklas. Tikslas – sujungti Europos inovacijų tarybos remiamų novatorių bendruomenę, įskaitant finansuojamą pažangumo ženklą, su investuotojais, partneriais
  , viešaisiais
  ir
  privačiaisiais
  pirkėjais
  ir vartotojais
  . Bus teikiamos įvairios instruktavimo ir konsultavimo paslaugos apie Europos inovacijų tarybos veiklą. Taip novatoriams bus suteikta galimybė susipažinti su tarptautiniais potencialių partnerių tinklais, įskaitant pramonės įmones, siekiant papildyti vertės grandinę arba sukurti rinkos galimybes ir rasti investuotojų bei kitų privačių ar įmonių finansavimo šaltinių. Veikla apima tiesioginius renginius (pvz., tarpininkavimo renginius, suvienodinimo sesijas), taip pat suderinamų platformų kūrimą arba esamų priemonių naudojimą glaudžiai bendradarbiaujant su finansiniais tarpininkais, kuriuos remia fondas „InvestEU“ ir EIB grupė. Ši veikla taip pat paskatins tarpusavio mainus, kaip novatoriškos ekosistemos mokymosi šaltinį, ypač naudodama Europos inovacijų tarybos aukšto lygio patariamosios valdybos narių ir Europos inovacijų tarybos narių kompetenciją
  . Ši papildoma Europos inovacijų tarybos veikla, orientuota į pažangias ir (arba) rizikingas inovacijas, papildys panašų Europos inovacijų tarybos veiklos portfelį, skirtą verslininkams, novatoriams ir startuoliams. Europos inovacijų taryba skatinama naudotis žinių ir inovacijos bendrijų kompetencija ir patirtimi teikiant paramą novatoriams. |
| --- | --- |

—

Europos inovacijų tarybos verslo spartinimo paslaugos, remiant programų „Pathfinder“ ir „Accelerator“ veiksmus ir veiklas. Tikslas – sujungti Europos inovacijų tarybos remiamų novatorių bendruomenę, įskaitant finansuojamą pažangumo ženklą, su investuotojais, partneriais
  , viešaisiais
  ir
  privačiaisiais
  pirkėjais
  ir vartotojais
  . Bus teikiamos įvairios instruktavimo ir konsultavimo paslaugos apie Europos inovacijų tarybos veiklą. Taip novatoriams bus suteikta galimybė susipažinti su tarptautiniais potencialių partnerių tinklais, įskaitant pramonės įmones, siekiant papildyti vertės grandinę arba sukurti rinkos galimybes ir rasti investuotojų bei kitų privačių ar įmonių finansavimo šaltinių. Veikla apima tiesioginius renginius (pvz., tarpininkavimo renginius, suvienodinimo sesijas), taip pat suderinamų platformų kūrimą arba esamų priemonių naudojimą glaudžiai bendradarbiaujant su finansiniais tarpininkais, kuriuos remia fondas „InvestEU“ ir EIB grupė. Ši veikla taip pat paskatins tarpusavio mainus, kaip novatoriškos ekosistemos mokymosi šaltinį, ypač naudodama Europos inovacijų tarybos aukšto lygio patariamosios valdybos narių ir Europos inovacijų tarybos narių kompetenciją
  . Ši papildoma Europos inovacijų tarybos veikla, orientuota į pažangias ir (arba) rizikingas inovacijas, papildys panašų Europos inovacijų tarybos veiklos portfelį, skirtą verslininkams, novatoriams ir startuoliams. Europos inovacijų taryba skatinama naudotis žinių ir inovacijos bendrijų kompetencija ir patirtimi teikiant paramą novatoriams.

, viešaisiais

privačiaisiais

ir vartotojais

. Ši papildoma Europos inovacijų tarybos veikla, orientuota į pažangias ir (arba) rizikingas inovacijas, papildys panašų Europos inovacijų tarybos veiklos portfelį, skirtą verslininkams, novatoriams ir startuoliams. Europos inovacijų taryba skatinama naudotis žinių ir inovacijos bendrijų kompetencija ir patirtimi teikiant paramą novatoriams.

Pakeitimas 237

Pakeitimas 237

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 1.1.3 punkto 1 pastraipos 3 įtrauka

I priedo III dalies 1 punkto 1.1 papunkčio 1.1.3 punkto 1 pastraipos 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Europos inovacijų tarybos uždaviniai, t. y., skatinimo prizai, siekiant padėti kurti
  naujus pasaulinių uždavinių sprendimus
  , atrasti
  naujus dalyvius ir
  kurti naujas bendruomenes. Tarp Europos inovacijų tarybos pripažinimo prizų bus „iCapital“, Socialinių inovacijų skatinimo premija ir Moterų novatorių prizas (29). Apdovanojimų rengimas bus susietas su
  Europos inovacijų tarybos
  kitomis
  bendrosios
  programos dalimis, įskaitant misijas ir
  kitas finansavimo įstaigas
  . Bus nagrinėjamos bendradarbiavimo su organizacijomis (pvz., įmonėmis, universitetais, mokslinių tyrimų organizacijomis, verslo spartintuvais, labdaros organizacijomis ir fondais) galimybės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Europos inovacijų tarybos uždaviniai, t. y., skatinimo prizai, siekiant padėti kurti
  naujus pasaulinių uždavinių sprendimus
  , atrasti
  naujus dalyvius ir
  kurti naujas bendruomenes. Tarp Europos inovacijų tarybos pripažinimo prizų bus „iCapital“, Socialinių inovacijų skatinimo premija ir Moterų novatorių prizas (29). Apdovanojimų rengimas bus susietas su
  Europos inovacijų tarybos
  kitomis
  bendrosios
  programos dalimis, įskaitant misijas ir
  kitas finansavimo įstaigas
  . Bus nagrinėjamos bendradarbiavimo su organizacijomis (pvz., įmonėmis, universitetais, mokslinių tyrimų organizacijomis, verslo spartintuvais, labdaros organizacijomis ir fondais) galimybės.

naujus pasaulinių uždavinių sprendimus

naujus dalyvius ir

29

Europos inovacijų tarybos

bendrosios

kitas finansavimo įstaigas

| — | Europos inovacijų tarybos uždaviniai, t. y., skatinimo prizai, siekiant padėti kurti
  naujas pažangias inovacijas
  , atrasti
  naujų dalyvių,
  kurti naujas
  mokslinių tyrimų ir inovacijų
  bendruomenes
  bei tinklus ir suteikti matomumą ES finansuotiems laimėjimams
  . Tarp Europos inovacijų tarybos pripažinimo prizų bus „iCapital“,
  „EU Challenge Prize“,
  Socialinių inovacijų skatinimo premija ir Moterų novatorių prizas (29).
  Šių
  apdovanojimų rengimas
  ir įgyvendinimas
  bus susietas su kitomis programos dalimis, įskaitant misijas ir
  Europos inovacijų taryba siekiant užtikrinti papildomumą ir išvengti dubliavimosi
  . Bus nagrinėjamos bendradarbiavimo su organizacijomis (pvz., įmonėmis, universitetais, mokslinių tyrimų organizacijomis, verslo spartintuvais, labdaros organizacijomis ir fondais) galimybės. |
| --- | --- |

—

Europos inovacijų tarybos uždaviniai, t. y., skatinimo prizai, siekiant padėti kurti
  naujas pažangias inovacijas
  , atrasti
  naujų dalyvių,
  kurti naujas
  mokslinių tyrimų ir inovacijų
  bendruomenes
  bei tinklus ir suteikti matomumą ES finansuotiems laimėjimams
  . Tarp Europos inovacijų tarybos pripažinimo prizų bus „iCapital“,
  „EU Challenge Prize“,
  Socialinių inovacijų skatinimo premija ir Moterų novatorių prizas (29).
  Šių
  apdovanojimų rengimas
  ir įgyvendinimas
  bus susietas su kitomis programos dalimis, įskaitant misijas ir
  Europos inovacijų taryba siekiant užtikrinti papildomumą ir išvengti dubliavimosi
  . Bus nagrinėjamos bendradarbiavimo su organizacijomis (pvz., įmonėmis, universitetais, mokslinių tyrimų organizacijomis, verslo spartintuvais, labdaros organizacijomis ir fondais) galimybės.

naujas pažangias inovacijas

naujų dalyvių,

mokslinių tyrimų ir inovacijų

bei tinklus ir suteikti matomumą ES finansuotiems laimėjimams

„EU Challenge Prize“,

29

Šių

ir įgyvendinimas

Europos inovacijų taryba siekiant užtikrinti papildomumą ir išvengti dubliavimosi

Pakeitimas 238

Pakeitimas 238

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 1 punkto 1.2 papunkčio 1.2.1 punkto 1 pastraipa

I priedo III dalies 1 punkto 1.2 papunkčio 1.2.1 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Europos inovacijų tarybos aukšto lygio patariamoji valdyba (Europos inovacijų tarybos valdyba) padės Komisijai įgyvendinti Europos inovacijų tarybos veiklą.
  Be konsultavimo
  Europos inovacijų tarybos darbinių programų klausimais,
  Europos inovacijų tarybos valdyba aktyviai konsultuos
  valdymo ir vėlesnių veiksmų klausimais. Jai bus suteikta komunikacijos funkciją, o jos nariai vaidins ambasadorių vaidmenį skatinant naujoves ES. Komunikacijos kanalai apima dalyvavimą pagrindiniuose inovacijų renginiuose, socialinę žiniasklaidą, Europos inovacijų tarybos inovacijų bendruomenės steigimą, pagrindinių žiniasklaidos priemonių sutelkimą į inovacijas, bendruosius renginius su inkubatoriais ir spartintuvų centrus. | Europos inovacijų tarybos aukšto lygio patariamoji valdyba (Europos inovacijų tarybos valdyba) padės Komisijai įgyvendinti Europos inovacijų tarybos veiklą.
  Ją sudarys atstovai, įskaitant, be kita ko, inovacijos politikos mokslinius ekspertus, mokslinių tyrimų ir technologijų organizacijas, verslininkus ir rizikos kapitalo bendroves, laikantis šio sprendimo 9 straipsnio. |
| | Kad užtikrintų Europos inovacijų tarybos veikimą, Komisija, padedama Europos inovacijų tarybos valdybos: |
| | — | aiškiai atskirs aptariamas tikslines grupes ir jų skirtingus poreikius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Europos inovacijų tarybos aukšto lygio patariamoji valdyba (Europos inovacijų tarybos valdyba) padės Komisijai įgyvendinti Europos inovacijų tarybos veiklą.
  Be konsultavimo
  Europos inovacijų tarybos darbinių programų klausimais,
  Europos inovacijų tarybos valdyba aktyviai konsultuos
  valdymo ir vėlesnių veiksmų klausimais. Jai bus suteikta komunikacijos funkciją, o jos nariai vaidins ambasadorių vaidmenį skatinant naujoves ES. Komunikacijos kanalai apima dalyvavimą pagrindiniuose inovacijų renginiuose, socialinę žiniasklaidą, Europos inovacijų tarybos inovacijų bendruomenės steigimą, pagrindinių žiniasklaidos priemonių sutelkimą į inovacijas, bendruosius renginius su inkubatoriais ir spartintuvų centrus.

Be konsultavimo

Europos inovacijų tarybos valdyba aktyviai konsultuos

Europos inovacijų tarybos aukšto lygio patariamoji valdyba (Europos inovacijų tarybos valdyba) padės Komisijai įgyvendinti Europos inovacijų tarybos veiklą.
  Ją sudarys atstovai, įskaitant, be kita ko, inovacijos politikos mokslinius ekspertus, mokslinių tyrimų ir technologijų organizacijas, verslininkus ir rizikos kapitalo bendroves, laikantis šio sprendimo 9 straipsnio.

Ją sudarys atstovai, įskaitant, be kita ko, inovacijos politikos mokslinius ekspertus, mokslinių tyrimų ir technologijų organizacijas, verslininkus ir rizikos kapitalo bendroves, laikantis šio sprendimo 9 straipsnio.

Kad užtikrintų Europos inovacijų tarybos veikimą, Komisija, padedama Europos inovacijų tarybos valdybos:

Kad užtikrintų Europos inovacijų tarybos veikimą, Komisija, padedama Europos inovacijų tarybos valdybos:

—

aiškiai atskirs aptariamas tikslines grupes ir jų skirtingus poreikius;

aiškiai atskirs aptariamas tikslines grupes ir jų skirtingus poreikius;

| — | išsamiai nurodys, kaip įgyvendinti mišrią paramą (dotacijos, nuosavas kapitalas, paskola ir garantija); |
| --- | --- |

—

išsamiai nurodys, kaip įgyvendinti mišrią paramą (dotacijos, nuosavas kapitalas, paskola ir garantija);

išsamiai nurodys, kaip įgyvendinti mišrią paramą (dotacijos, nuosavas kapitalas, paskola ir garantija);

| — | nustatys patikimą sisteminio priemonių vertinimo tikruoju laiku mechanizmą, kad užtikrintų greitą teminį mokymosi procesą, ir sukurs pasikartojančius inovacijų modelius, įskaitant rodiklių atranką ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

—

nustatys patikimą sisteminio priemonių vertinimo tikruoju laiku mechanizmą, kad užtikrintų greitą teminį mokymosi procesą, ir sukurs pasikartojančius inovacijų modelius, įskaitant rodiklių atranką ir įgyvendinimą;

nustatys patikimą sisteminio priemonių vertinimo tikruoju laiku mechanizmą, kad užtikrintų greitą teminį mokymosi procesą, ir sukurs pasikartojančius inovacijų modelius, įskaitant rodiklių atranką ir įgyvendinimą;

| — | numatys Europos inovacijų tarybos ir Europos inovacijos ir technologijos instituto bendradarbiavimą, kad užtikrintų papildomumą ir išvengtų dubliavimosi; |
| --- | --- |

—

numatys Europos inovacijų tarybos ir Europos inovacijos ir technologijos instituto bendradarbiavimą, kad užtikrintų papildomumą ir išvengtų dubliavimosi;

numatys Europos inovacijų tarybos ir Europos inovacijos ir technologijos instituto bendradarbiavimą, kad užtikrintų papildomumą ir išvengtų dubliavimosi;

| — | toliau apibrėš programos valdytojų vaidmenį ir pareigas; |
| --- | --- |

—

toliau apibrėš programos valdytojų vaidmenį ir pareigas;

toliau apibrėš programos valdytojų vaidmenį ir pareigas;

| — | apibrėš priemones, kad pritrauktų rizikos kapitalo investuotojus į ypač rizikingus projektus; |
| --- | --- |

—

apibrėš priemones, kad pritrauktų rizikos kapitalo investuotojus į ypač rizikingus projektus;

apibrėš priemones, kad pritrauktų rizikos kapitalo investuotojus į ypač rizikingus projektus;

| — | apibrėš inovacijos uždavinius, susijusius su produktu, procesu, rinkodara ir paslaugomis; |
| --- | --- |

—

apibrėš inovacijos uždavinius, susijusius su produktu, procesu, rinkodara ir paslaugomis;

apibrėš inovacijos uždavinius, susijusius su produktu, procesu, rinkodara ir paslaugomis;

| — | įvertins paramos gavėjų varomąją jėgą. |
| --- | --- |

—

įvertins paramos gavėjų varomąją jėgą.

įvertins paramos gavėjų varomąją jėgą.

Valdyba taip pat konsultuos
  Europos inovacijų tarybos darbinių programų, valdymo ir vėlesnių veiksmų klausimais. Jai bus suteikta komunikacijos funkcija, o jos nariai vaidins ambasadorių vaidmenį skatinant naujoves ES. Komunikacijos kanalai apima dalyvavimą pagrindiniuose inovacijų renginiuose, socialinę žiniasklaidą, Europos inovacijų tarybos inovacijų bendruomenės steigimą, pagrindinių žiniasklaidos priemonių sutelkimą į inovacijas, bendruosius renginius su inkubatoriais ir spartintuvų centrus.
  Europos inovacijos ir technologijos instituto valdyba ir Europos inovacijų tarybos valdyba bendradarbiaus, kad išnaudotų sinergiją ir padidintų pridėtinę vertę Sąjungos novatorių ir verslininkų atžvilgiu.

Valdyba taip pat konsultuos

Europos inovacijos ir technologijos instituto valdyba ir Europos inovacijų tarybos valdyba bendradarbiaus, kad išnaudotų sinergiją ir padidintų pridėtinę vertę Sąjungos novatorių ir verslininkų atžvilgiu.

Pakeitimas 239

Pakeitimas 239

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 1 punkto 1.2 papunkčio 1.2.1 punkto 2 pastraipa

I priedo III dalies 1 punkto 1.2 papunkčio 1.2.1 punkto 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Europos inovacijų tarybos valdyba Komisijai teiks rekomendacijas dėl inovacijų tendencijų ar iniciatyvų, kurių reikia norint sustiprinti ir skatinti ES inovacijų ekosistemą, įskaitant galimas reguliavimo kliūtis. Valdybos rekomendacijose taip pat turėtų būti nurodytos besiformuojančios inovacijų sritys, į kurias reikia atsižvelgti vykdant veiklą pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ ir misijų veiklą. Tikimasi, kad taip valdyba prisidės prie bendro programos „Europos horizontas“ suderinamumo. | Europos inovacijų tarybos valdyba
  ir Europos inovacijos ir technologijos instituto valdyba
  Komisijai teiks rekomendacijas dėl inovacijų tendencijų ar iniciatyvų, kurių reikia norint sustiprinti ir skatinti ES inovacijų ekosistemą, įskaitant galimas
  technines ir
  reguliavimo kliūtis. Valdybos rekomendacijose taip pat turėtų būti nurodytos besiformuojančios inovacijų sritys, į kurias reikia atsižvelgti vykdant veiklą pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir
  Europos
  pramonės konkurencingumas“ ir misijų veiklą. Tikimasi, kad taip valdyba prisidės prie bendro programos „Europos horizontas“ suderinamumo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Europos inovacijų tarybos valdyba Komisijai teiks rekomendacijas dėl inovacijų tendencijų ar iniciatyvų, kurių reikia norint sustiprinti ir skatinti ES inovacijų ekosistemą, įskaitant galimas reguliavimo kliūtis. Valdybos rekomendacijose taip pat turėtų būti nurodytos besiformuojančios inovacijų sritys, į kurias reikia atsižvelgti vykdant veiklą pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ ir misijų veiklą. Tikimasi, kad taip valdyba prisidės prie bendro programos „Europos horizontas“ suderinamumo.

Europos inovacijų tarybos valdyba
  ir Europos inovacijos ir technologijos instituto valdyba
  Komisijai teiks rekomendacijas dėl inovacijų tendencijų ar iniciatyvų, kurių reikia norint sustiprinti ir skatinti ES inovacijų ekosistemą, įskaitant galimas
  technines ir
  reguliavimo kliūtis. Valdybos rekomendacijose taip pat turėtų būti nurodytos besiformuojančios inovacijų sritys, į kurias reikia atsižvelgti vykdant veiklą pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir
  Europos
  pramonės konkurencingumas“ ir misijų veiklą. Tikimasi, kad taip valdyba prisidės prie bendro programos „Europos horizontas“ suderinamumo.

ir Europos inovacijos ir technologijos instituto valdyba

technines ir

Europos

Pakeitimas 240

Pakeitimas 240

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 1 punkto 1.2 papunkčio 1.2.2 punkto 5 pastraipa

I priedo III dalies 1 punkto 1.2 papunkčio 1.2.2 punkto 5 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Visų pirma programų vadovai prižiūrės „Pathfinder“ kvietimų įgyvendinimą ir pasiūlys vertinimo reitingus, atsižvelgdami į nuoseklų strateginį projektų portfelį, kuris, tikėtina, iš esmės prisidės prie potencialių visuomeninių ar ekonominių rinkas formuojančių inovacijų atsiradimo. | Visų pirma programų vadovai prižiūrės „Pathfinder“ kvietimų įgyvendinimą ir pasiūlys vertinimo reitingus,
  remiantis aiškiais ir skaidriais reglamente apibrėžtais kriterijais,
  atsižvelgdami į nuoseklų strateginį projektų portfelį, kuris, tikėtina, iš esmės prisidės prie potencialių
  mokslinių,
  visuomeninių ar ekonominių
  visiškai naujas ateities technologijų
  rinkas formuojančių inovacijų atsiradimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Visų pirma programų vadovai prižiūrės „Pathfinder“ kvietimų įgyvendinimą ir pasiūlys vertinimo reitingus, atsižvelgdami į nuoseklų strateginį projektų portfelį, kuris, tikėtina, iš esmės prisidės prie potencialių visuomeninių ar ekonominių rinkas formuojančių inovacijų atsiradimo.

Visų pirma programų vadovai prižiūrės „Pathfinder“ kvietimų įgyvendinimą ir pasiūlys vertinimo reitingus,
  remiantis aiškiais ir skaidriais reglamente apibrėžtais kriterijais,
  atsižvelgdami į nuoseklų strateginį projektų portfelį, kuris, tikėtina, iš esmės prisidės prie potencialių
  mokslinių,
  visuomeninių ar ekonominių
  visiškai naujas ateities technologijų
  rinkas formuojančių inovacijų atsiradimo.

remiantis aiškiais ir skaidriais reglamente apibrėžtais kriterijais,

mokslinių,

visiškai naujas ateities technologijų

Pakeitimas 241

Pakeitimas 241

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 2 punkto 2.1 papunkčio 1 pastraipa

I priedo III dalies 2 punkto 2.1 papunkčio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekdama visapusiškai panaudoti inovacijų potencialą, įskaitant mokslininkus, verslininkus, pramonės atstovus ir plačiąją visuomenę, ES turi pagerinti aplinką, kurioje inovacijos gali klestėti visais lygmenimis. Tai reiškia, kad ES lygmeniu bus kuriamos veiksmingos inovacijų ekosistemos ir skatinamas nacionalinių ir vietos inovacijų ekosistemų bendradarbiavimas, tinklų kūrimas ir keitimasis idėjomis,
  finansavimu
  ir įgūdžiais. | Siekdama visapusiškai panaudoti inovacijų potencialą, įskaitant mokslininkus, verslininkus, pramonės atstovus ir plačiąją visuomenę, ES turi pagerinti aplinką, kurioje inovacijos gali klestėti visais lygmenimis. Tai reiškia, kad ES lygmeniu bus kuriamos veiksmingos inovacijų ekosistemos ir skatinamas nacionalinių ir vietos inovacijų ekosistemų bendradarbiavimas, tinklų kūrimas ir keitimasis idėjomis,
  atvirų inovacijos procesų plėtojimas, finansavimas
  ir
  keitimasis
  įgūdžiais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Siekdama visapusiškai panaudoti inovacijų potencialą, įskaitant mokslininkus, verslininkus, pramonės atstovus ir plačiąją visuomenę, ES turi pagerinti aplinką, kurioje inovacijos gali klestėti visais lygmenimis. Tai reiškia, kad ES lygmeniu bus kuriamos veiksmingos inovacijų ekosistemos ir skatinamas nacionalinių ir vietos inovacijų ekosistemų bendradarbiavimas, tinklų kūrimas ir keitimasis idėjomis,
  finansavimu
  ir įgūdžiais.

finansavimu

Siekdama visapusiškai panaudoti inovacijų potencialą, įskaitant mokslininkus, verslininkus, pramonės atstovus ir plačiąją visuomenę, ES turi pagerinti aplinką, kurioje inovacijos gali klestėti visais lygmenimis. Tai reiškia, kad ES lygmeniu bus kuriamos veiksmingos inovacijų ekosistemos ir skatinamas nacionalinių ir vietos inovacijų ekosistemų bendradarbiavimas, tinklų kūrimas ir keitimasis idėjomis,
  atvirų inovacijos procesų plėtojimas, finansavimas
  ir
  keitimasis
  įgūdžiais.

atvirų inovacijos procesų plėtojimas, finansavimas

keitimasis

Pakeitimas 242

Pakeitimas 242

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 2 punkto 2.1 papunkčio 2 pastraipa

I priedo III dalies 2 punkto 2.1 papunkčio 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Be privačiose įmonėse taikomų inovacijų, ES taip pat turi siekti plėtoti ekosistemas, palaikančias socialines inovacijas ir viešojo sektoriaus inovacijas. Iš tikrųjų, vyriausybės sektoriui reikia inovacijų ir atsinaujinimo, kad būtų galima palaikyti reglamentavimo ir valdymo pokyčius, kurių reikia norint remti didelio masto
  naujų technologijų
  diegimą ir didėjančią visuomenės paklausą siekiant veiksmingesnio ir efektyvesnio paslaugų teikimo. Socialinės inovacijos yra labai svarbios siekiant pagerinti mūsų visuomenės gerovę. | Be privačiose įmonėse taikomų inovacijų, ES taip pat turi siekti plėtoti ekosistemas, palaikančias socialines inovacijas
  , ir skatinti žinių perdavimą
  ir viešojo sektoriaus inovacijas. Iš tikrųjų, vyriausybės sektoriui reikia inovacijų ir atsinaujinimo, kad būtų galima palaikyti reglamentavimo ir valdymo pokyčius, kurių reikia norint remti didelio masto
  inovacijų
  diegimą
  , įskaitant naujas technologijas
  ir didėjančią visuomenės paklausą siekiant veiksmingesnio ir efektyvesnio paslaugų teikimo. Socialinės inovacijos yra labai svarbios siekiant pagerinti mūsų visuomenės gerovę.
  Europos inovacijos ir technologijos instituto, kaip didžiausio Europos inovacijų tinklo, žinių ir inovacijos bendrijos atliks svarbų vaidmenį plėtojant tokias ekosistemas ir įgyvendinant šį prioritetą. Šios bendrijos padeda užtikrinti pageidaujamą tarpregioninį bendradarbiavimą Europos mastu sujungdamos inovacijų ekosistemas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Be privačiose įmonėse taikomų inovacijų, ES taip pat turi siekti plėtoti ekosistemas, palaikančias socialines inovacijas ir viešojo sektoriaus inovacijas. Iš tikrųjų, vyriausybės sektoriui reikia inovacijų ir atsinaujinimo, kad būtų galima palaikyti reglamentavimo ir valdymo pokyčius, kurių reikia norint remti didelio masto
  naujų technologijų
  diegimą ir didėjančią visuomenės paklausą siekiant veiksmingesnio ir efektyvesnio paslaugų teikimo. Socialinės inovacijos yra labai svarbios siekiant pagerinti mūsų visuomenės gerovę.

naujų technologijų

Be privačiose įmonėse taikomų inovacijų, ES taip pat turi siekti plėtoti ekosistemas, palaikančias socialines inovacijas
  , ir skatinti žinių perdavimą
  ir viešojo sektoriaus inovacijas. Iš tikrųjų, vyriausybės sektoriui reikia inovacijų ir atsinaujinimo, kad būtų galima palaikyti reglamentavimo ir valdymo pokyčius, kurių reikia norint remti didelio masto
  inovacijų
  diegimą
  , įskaitant naujas technologijas
  ir didėjančią visuomenės paklausą siekiant veiksmingesnio ir efektyvesnio paslaugų teikimo. Socialinės inovacijos yra labai svarbios siekiant pagerinti mūsų visuomenės gerovę.
  Europos inovacijos ir technologijos instituto, kaip didžiausio Europos inovacijų tinklo, žinių ir inovacijos bendrijos atliks svarbų vaidmenį plėtojant tokias ekosistemas ir įgyvendinant šį prioritetą. Šios bendrijos padeda užtikrinti pageidaujamą tarpregioninį bendradarbiavimą Europos mastu sujungdamos inovacijų ekosistemas.

, ir skatinti žinių perdavimą

inovacijų

, įskaitant naujas technologijas

Europos inovacijos ir technologijos instituto, kaip didžiausio Europos inovacijų tinklo, žinių ir inovacijos bendrijos atliks svarbų vaidmenį plėtojant tokias ekosistemas ir įgyvendinant šį prioritetą. Šios bendrijos padeda užtikrinti pageidaujamą tarpregioninį bendradarbiavimą Europos mastu sujungdamos inovacijų ekosistemas.

Pakeitimas 243

Pakeitimas 243

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 1 pastraipos įžanginė dalis

I priedo III dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pirmiausia Komisija organizuos valstybių narių ir asocijuotų šalių valdžios institucijų ir institucijų, atsakingų už nacionalines inovacijų politikos kryptis ir programas, Europos inovacijų tarybos forumą, siekdama skatinti koordinavimą ir dialogą dėl ES inovacijų ekosistemų vystymo. Šiame Europos inovacijų
  tarybos forume Komisija
  : | Pirmiausia Komisija organizuos valstybių narių ir asocijuotų šalių valdžios institucijų ir institucijų, atsakingų už nacionalines inovacijų politikos kryptis ir programas, Europos inovacijų tarybos
  inovacijų
  forumą, siekdama skatinti koordinavimą ir dialogą dėl ES inovacijų ekosistemų vystymo. Šiame
  inovacijų forume dalyvaujančios suinteresuotosios šalys ir ES įstaigos, įskaitant Europos inovacijos ir technologijos institutą,
  Europos inovacijų
  valdybą ir Komisiją
  : |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pirmiausia Komisija organizuos valstybių narių ir asocijuotų šalių valdžios institucijų ir institucijų, atsakingų už nacionalines inovacijų politikos kryptis ir programas, Europos inovacijų tarybos forumą, siekdama skatinti koordinavimą ir dialogą dėl ES inovacijų ekosistemų vystymo. Šiame Europos inovacijų
  tarybos forume Komisija
  :

tarybos forume Komisija

Pirmiausia Komisija organizuos valstybių narių ir asocijuotų šalių valdžios institucijų ir institucijų, atsakingų už nacionalines inovacijų politikos kryptis ir programas, Europos inovacijų tarybos
  inovacijų
  forumą, siekdama skatinti koordinavimą ir dialogą dėl ES inovacijų ekosistemų vystymo. Šiame
  inovacijų forume dalyvaujančios suinteresuotosios šalys ir ES įstaigos, įskaitant Europos inovacijos ir technologijos institutą,
  Europos inovacijų
  valdybą ir Komisiją
  :

inovacijų

inovacijų forume dalyvaujančios suinteresuotosios šalys ir ES įstaigos, įskaitant Europos inovacijos ir technologijos institutą,

valdybą ir Komisiją

Pakeitimas 244

Pakeitimas 244

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 1 pastraipos 3 įtrauka

I priedo III dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 1 pastraipos 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | tobulins nacionalinių
  inovacijų programų
  ir Europos inovacijų tarybos koordinavimą, siekdama skatinti veiklos sąveiką ir išvengti dubliavimo dalijantis duomenimis apie programas ir jų įgyvendinimą, išteklius ir patirtį, technologijų ir inovacijų tendencijų analizę ir stebėseną bei sujungiant atitinkamų novatorių bendruomenes; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

tobulins nacionalinių
  inovacijų programų
  ir Europos inovacijų tarybos koordinavimą, siekdama skatinti veiklos sąveiką ir išvengti dubliavimo dalijantis duomenimis apie programas ir jų įgyvendinimą, išteklius ir patirtį, technologijų ir inovacijų tendencijų analizę ir stebėseną bei sujungiant atitinkamų novatorių bendruomenes;

inovacijų programų

| — | tobulins nacionalinių
  įstaigų, Europos inovacijos ir technologijos instituto
  ir Europos inovacijų tarybos koordinavimą, siekdama skatinti veiklos sąveiką ir išvengti dubliavimo dalijantis duomenimis apie programas ir jų įgyvendinimą, išteklius ir patirtį, technologijų ir inovacijų tendencijų analizę ir stebėseną bei sujungiant atitinkamų novatorių bendruomenes; |
| --- | --- |

—

tobulins nacionalinių
  įstaigų, Europos inovacijos ir technologijos instituto
  ir Europos inovacijų tarybos koordinavimą, siekdama skatinti veiklos sąveiką ir išvengti dubliavimo dalijantis duomenimis apie programas ir jų įgyvendinimą, išteklius ir patirtį, technologijų ir inovacijų tendencijų analizę ir stebėseną bei sujungiant atitinkamų novatorių bendruomenes;

įstaigų, Europos inovacijos ir technologijos instituto

Pakeitimas 245

Pakeitimas 245

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 2 pastraipa

I priedo III dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Bus
  įgyvendintos veiklos
  , siekiant užtikrinti veiksmingą Europos inovacijų tarybos veiklos rūšių papildomumą ir ypatingą dėmesį skiriant pažangių inovacijų diegimui, kartu su valstybių narių ir asocijuotų šalių
  vykdomomis veiklomis
  , taip pat privačiomis iniciatyvomis, siekiant remti visų rūšių inovacijas, pasiekti visus novatorius visoje ES, ir suteikti jiems didesnę ir tinkamą paramą. | Bus
  įgyvendinta veikla
  , siekiant užtikrinti veiksmingą Europos
  inovacijos ir technologijos instituto ir Europos
  inovacijų tarybos veiklos rūšių papildomumą ir
  šių įstaigų bendradarbiavimą,
  ypatingą dėmesį skiriant pažangių inovacijų diegimui, kartu su valstybių narių ir asocijuotų šalių
  vykdoma veikla
  , taip pat privačiomis iniciatyvomis, siekiant remti visų rūšių inovacijas, pasiekti visus novatorius visoje ES, ir suteikti jiems didesnę ir tinkamą paramą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Bus
  įgyvendintos veiklos
  , siekiant užtikrinti veiksmingą Europos inovacijų tarybos veiklos rūšių papildomumą ir ypatingą dėmesį skiriant pažangių inovacijų diegimui, kartu su valstybių narių ir asocijuotų šalių
  vykdomomis veiklomis
  , taip pat privačiomis iniciatyvomis, siekiant remti visų rūšių inovacijas, pasiekti visus novatorius visoje ES, ir suteikti jiems didesnę ir tinkamą paramą.

įgyvendintos veiklos

vykdomomis veiklomis

Bus
  įgyvendinta veikla
  , siekiant užtikrinti veiksmingą Europos
  inovacijos ir technologijos instituto ir Europos
  inovacijų tarybos veiklos rūšių papildomumą ir
  šių įstaigų bendradarbiavimą,
  ypatingą dėmesį skiriant pažangių inovacijų diegimui, kartu su valstybių narių ir asocijuotų šalių
  vykdoma veikla
  , taip pat privačiomis iniciatyvomis, siekiant remti visų rūšių inovacijas, pasiekti visus novatorius visoje ES, ir suteikti jiems didesnę ir tinkamą paramą.

įgyvendinta veikla

inovacijos ir technologijos instituto ir Europos

šių įstaigų bendradarbiavimą,

vykdoma veikla

Pakeitimas 246

Pakeitimas 246

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 3 pastraipos įžanginė dalis

I priedo III dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 3 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Todėl ES turi: | Todėl
  dalyvaujančios
  ES
  įstaigos
  turi: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Todėl ES turi:

Todėl
  dalyvaujančios
  ES
  įstaigos
  turi:

dalyvaujančios

įstaigos

Pakeitimas 247

Pakeitimas 247

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 3 pastraipos 1 įtrauka

I priedo III dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 3 pastraipos 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | skatinti ir bendrai finansuoti bendras inovacijų programas, kurias valdo institucijos, atsakingos už viešąją nacionalinę, regioninę ar vietos inovacijų politiką ir programas, su kuriomis
  gali
  būti siejami privatūs subjektai, remiantys inovacijas ir novatorius. Tokios į paklausą orientuotos bendros programos gali būti skirtos, be kita ko, ankstyvojo etapo ir galimybių studijoms, akademinės bendruomenės ir įmonių bendradarbiavimui, MVĮ aukštųjų technologijų bendradarbiaujamiesiems moksliniams tyrimams, technologijų ir žinių perdavimui, MVĮ išėjimui į tarptautinius vandenis, rinkos analizei ir plėtrai, menkai suskaitmenintų MVĮ skaitmeninimui, finansinėms priemonėms, skirtoms rinkos etapui artimai novatoriškai veiklai ar pateikimui į rinką, ir socialinėms inovacijoms remti. Jos taip pat gali apimti bendras viešųjų pirkimų iniciatyvas, suteikiančias galimybę viešojo sektoriaus verslui pritaikyti inovacijas, visų pirma remiant naujos politikos kūrimą. Tai galėtų būti ypač veiksminga skatinant inovacijas viešųjų paslaugų srityse ir suteikti rinkos galimybes Europos novatoriams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

skatinti ir bendrai finansuoti bendras inovacijų programas, kurias valdo institucijos, atsakingos už viešąją nacionalinę, regioninę ar vietos inovacijų politiką ir programas, su kuriomis
  gali
  būti siejami privatūs subjektai, remiantys inovacijas ir novatorius. Tokios į paklausą orientuotos bendros programos gali būti skirtos, be kita ko, ankstyvojo etapo ir galimybių studijoms, akademinės bendruomenės ir įmonių bendradarbiavimui, MVĮ aukštųjų technologijų bendradarbiaujamiesiems moksliniams tyrimams, technologijų ir žinių perdavimui, MVĮ išėjimui į tarptautinius vandenis, rinkos analizei ir plėtrai, menkai suskaitmenintų MVĮ skaitmeninimui, finansinėms priemonėms, skirtoms rinkos etapui artimai novatoriškai veiklai ar pateikimui į rinką, ir socialinėms inovacijoms remti. Jos taip pat gali apimti bendras viešųjų pirkimų iniciatyvas, suteikiančias galimybę viešojo sektoriaus verslui pritaikyti inovacijas, visų pirma remiant naujos politikos kūrimą. Tai galėtų būti ypač veiksminga skatinant inovacijas viešųjų paslaugų srityse ir suteikti rinkos galimybes Europos novatoriams.

gali

| — | skatinti ir bendrai finansuoti bendras inovacijų programas, kurias valdo institucijos, atsakingos už viešąją nacionalinę, regioninę ar vietos inovacijų politiką ir programas, su kuriomis
  turėtų
  būti siejami privatūs subjektai, remiantys inovacijas ir novatorius. Tokios į 
  pasiūlą ir
  paklausą orientuotos bendros programos gali būti skirtos, be kita ko, ankstyvojo etapo ir galimybių studijoms, akademinės bendruomenės
  , mokslinių tyrimų organizacijų
  ir įmonių bendradarbiavimui, MVĮ aukštųjų technologijų bendradarbiaujamiesiems moksliniams tyrimams, technologijų ir žinių perdavimui, MVĮ išėjimui į tarptautinius vandenis, rinkos analizei ir plėtrai, menkai suskaitmenintų MVĮ skaitmeninimui, finansinėms priemonėms, skirtoms rinkos etapui artimai novatoriškai veiklai ar pateikimui į rinką, ir socialinėms inovacijoms remti. Jos taip pat gali apimti bendras viešųjų pirkimų iniciatyvas, suteikiančias galimybę viešojo sektoriaus verslui pritaikyti inovacijas, visų pirma remiant naujos politikos kūrimą. Tai galėtų būti ypač veiksminga skatinant inovacijas viešųjų paslaugų srityse ir suteikti rinkos galimybes Europos novatoriams.
  Šios programos, kai jos valdomos vietos lygmeniu, turėtų sudaryti sąlygas tarptautinėms partnerystėms, jos turėtų derėti su dalyvaujančių regionų išmaniosios specializacijos strategijomis ir remti sinergiją su ERPF. |
| --- | --- |

—

skatinti ir bendrai finansuoti bendras inovacijų programas, kurias valdo institucijos, atsakingos už viešąją nacionalinę, regioninę ar vietos inovacijų politiką ir programas, su kuriomis
  turėtų
  būti siejami privatūs subjektai, remiantys inovacijas ir novatorius. Tokios į 
  pasiūlą ir
  paklausą orientuotos bendros programos gali būti skirtos, be kita ko, ankstyvojo etapo ir galimybių studijoms, akademinės bendruomenės
  , mokslinių tyrimų organizacijų
  ir įmonių bendradarbiavimui, MVĮ aukštųjų technologijų bendradarbiaujamiesiems moksliniams tyrimams, technologijų ir žinių perdavimui, MVĮ išėjimui į tarptautinius vandenis, rinkos analizei ir plėtrai, menkai suskaitmenintų MVĮ skaitmeninimui, finansinėms priemonėms, skirtoms rinkos etapui artimai novatoriškai veiklai ar pateikimui į rinką, ir socialinėms inovacijoms remti. Jos taip pat gali apimti bendras viešųjų pirkimų iniciatyvas, suteikiančias galimybę viešojo sektoriaus verslui pritaikyti inovacijas, visų pirma remiant naujos politikos kūrimą. Tai galėtų būti ypač veiksminga skatinant inovacijas viešųjų paslaugų srityse ir suteikti rinkos galimybes Europos novatoriams.
  Šios programos, kai jos valdomos vietos lygmeniu, turėtų sudaryti sąlygas tarptautinėms partnerystėms, jos turėtų derėti su dalyvaujančių regionų išmaniosios specializacijos strategijomis ir remti sinergiją su ERPF.

turėtų

pasiūlą ir

, mokslinių tyrimų organizacijų

Šios programos, kai jos valdomos vietos lygmeniu, turėtų sudaryti sąlygas tarptautinėms partnerystėms, jos turėtų derėti su dalyvaujančių regionų išmaniosios specializacijos strategijomis ir remti sinergiją su ERPF.

Pakeitimas 248

Pakeitimas 248

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 3 pastraipos 2 įtrauka

I priedo III dalies 2 punkto 2.2 papunkčio 3 pastraipos 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | taip pat remiamos bendros instruktavimo, techninės pagalbos ir kitų paslaugų iniciatyvos, kurias novatoriams teikia netoli įsikūrę tinklai, tokie kaip Europos įmonių tinklas (angl. santrumpa – EEN), veiksmų grupės, visos Europos platformos, tokios kaip „Startup Europe“, vietos viešieji ir privatūs inovacijų diegimo subjektai, ypač inkubatoriai ir inovacijų centrai, kurie net galėtų būti tarpusavyje susiję, siekiant palankesnės novatorių partnerystės. Parama taip pat
  gali
  būti skiriama silpniems inovacijų įgūdžiams skatinti, įskaitant profesinių įstaigų tinklus ir glaudžiai bendradarbiaujant su Europos inovacijos ir technologijos institutu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

taip pat remiamos bendros instruktavimo, techninės pagalbos ir kitų paslaugų iniciatyvos, kurias novatoriams teikia netoli įsikūrę tinklai, tokie kaip Europos įmonių tinklas (angl. santrumpa – EEN), veiksmų grupės, visos Europos platformos, tokios kaip „Startup Europe“, vietos viešieji ir privatūs inovacijų diegimo subjektai, ypač inkubatoriai ir inovacijų centrai, kurie net galėtų būti tarpusavyje susiję, siekiant palankesnės novatorių partnerystės. Parama taip pat
  gali
  būti skiriama silpniems inovacijų įgūdžiams skatinti, įskaitant profesinių įstaigų tinklus ir glaudžiai bendradarbiaujant su Europos inovacijos ir technologijos institutu;

gali

| — | taip pat remiamos bendros instruktavimo, techninės pagalbos ir kitų paslaugų iniciatyvos, kurias novatoriams teikia netoli įsikūrę tinklai, tokie kaip Europos įmonių tinklas (angl. santrumpa – EEN), veiksmų grupės, visos Europos platformos, tokios kaip „Startup Europe“, vietos viešieji ir privatūs inovacijų diegimo subjektai, ypač inkubatoriai ir inovacijų centrai, kurie net galėtų būti tarpusavyje susiję, siekiant palankesnės novatorių partnerystės. Parama taip pat
  turėtų
  būti skiriama silpniems inovacijų įgūdžiams skatinti, įskaitant profesinių įstaigų tinklus ir glaudžiai bendradarbiaujant su Europos inovacijos ir technologijos institutu; |
| --- | --- |

—

taip pat remiamos bendros instruktavimo, techninės pagalbos ir kitų paslaugų iniciatyvos, kurias novatoriams teikia netoli įsikūrę tinklai, tokie kaip Europos įmonių tinklas (angl. santrumpa – EEN), veiksmų grupės, visos Europos platformos, tokios kaip „Startup Europe“, vietos viešieji ir privatūs inovacijų diegimo subjektai, ypač inkubatoriai ir inovacijų centrai, kurie net galėtų būti tarpusavyje susiję, siekiant palankesnės novatorių partnerystės. Parama taip pat
  turėtų
  būti skiriama silpniems inovacijų įgūdžiams skatinti, įskaitant profesinių įstaigų tinklus ir glaudžiai bendradarbiaujant su Europos inovacijos ir technologijos institutu;

turėtų

Pakeitimas 249

Pakeitimas 249

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 3 punkto 3.1 papunkčio 1 pastraipa

I priedo III dalies 3 punkto 3.1 papunkčio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Aukšto lygio grupės (P. Lamy pirmininkaujama aukšto lygio grupė) ataskaitoje, skirtoje didinti ES mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikį, aiškiai nurodoma ateities vizija „mokyti ir investuoti į pokyčius padariusius žmones“. Visų pirma Europos universitetai yra kviečiami skatinti verslumą, ardyti drausminius apribojimus ir instituciškai įtvirtinti stiprų nespecializuotą mokslo ir pramonės bendradarbiavimą. Remiantis naujausiais tyrimais, prieiga prie talentingų žmonių yra pats svarbiausias veiksnys, lemiantis Europos startuolių steigėjų vietos pasirinkimą. Verslumo ugdymo ir mokymo galimybės vaidina pagrindinį vaidmenį ugdant būsimus novatorius ir plėtojant esamas galimybes išplėsti savo verslą ir pasiekti aukštesnio lygio sėkmę. Galimybė įgyti verslo talentą kartu su galimybėmis naudotis profesinėmis paslaugomis, kapitalu ir rinkomis ES lygmeniu ir pagrindinių inovacijų diegimo subjektų sutelkimas kartu siekiant bendro tikslo yra pagrindinės inovacijų ekosistemos puoselėjimo sudedamosios dalys. Reikia koordinuoti pastangas visoje ES, siekiant sukurti tarpusavyje susietų ES mastu veikiančių verslininkų grupių ir ekosistemų kritinę masę. | Aukšto lygio grupės (P. Lamy pirmininkaujama aukšto lygio grupė) ataskaitoje, skirtoje didinti ES mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikį, aiškiai nurodoma ateities vizija „mokyti ir investuoti į pokyčius padariusius žmones“. Visų pirma Europos universitetai yra kviečiami skatinti verslumą, ardyti drausminius apribojimus ir instituciškai įtvirtinti stiprų nespecializuotą mokslo ir pramonės bendradarbiavimą. Remiantis naujausiais tyrimais, prieiga prie talentingų žmonių yra pats svarbiausias veiksnys, lemiantis Europos startuolių steigėjų vietos pasirinkimą. Verslumo ugdymo ir mokymo galimybės vaidina pagrindinį vaidmenį ugdant būsimus novatorius ir plėtojant esamas galimybes išplėsti savo verslą ir pasiekti aukštesnio lygio sėkmę. Galimybė įgyti verslo talentą kartu su galimybėmis naudotis profesinėmis paslaugomis, kapitalu ir rinkomis ES lygmeniu ir pagrindinių inovacijų diegimo subjektų sutelkimas kartu siekiant bendro tikslo yra pagrindinės inovacijų ekosistemos puoselėjimo
  ir sėkmingų inovacijų modelių ir geriausios patirties kūrimo regioninius, nacionaliniu ir Europos lygmenimis
  sudedamosios dalys. Reikia koordinuoti pastangas visoje ES, siekiant sukurti tarpusavyje susietų ES mastu veikiančių verslininkų grupių ir ekosistemų kritinę masę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Aukšto lygio grupės (P. Lamy pirmininkaujama aukšto lygio grupė) ataskaitoje, skirtoje didinti ES mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikį, aiškiai nurodoma ateities vizija „mokyti ir investuoti į pokyčius padariusius žmones“. Visų pirma Europos universitetai yra kviečiami skatinti verslumą, ardyti drausminius apribojimus ir instituciškai įtvirtinti stiprų nespecializuotą mokslo ir pramonės bendradarbiavimą. Remiantis naujausiais tyrimais, prieiga prie talentingų žmonių yra pats svarbiausias veiksnys, lemiantis Europos startuolių steigėjų vietos pasirinkimą. Verslumo ugdymo ir mokymo galimybės vaidina pagrindinį vaidmenį ugdant būsimus novatorius ir plėtojant esamas galimybes išplėsti savo verslą ir pasiekti aukštesnio lygio sėkmę. Galimybė įgyti verslo talentą kartu su galimybėmis naudotis profesinėmis paslaugomis, kapitalu ir rinkomis ES lygmeniu ir pagrindinių inovacijų diegimo subjektų sutelkimas kartu siekiant bendro tikslo yra pagrindinės inovacijų ekosistemos puoselėjimo sudedamosios dalys. Reikia koordinuoti pastangas visoje ES, siekiant sukurti tarpusavyje susietų ES mastu veikiančių verslininkų grupių ir ekosistemų kritinę masę.

Aukšto lygio grupės (P. Lamy pirmininkaujama aukšto lygio grupė) ataskaitoje, skirtoje didinti ES mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikį, aiškiai nurodoma ateities vizija „mokyti ir investuoti į pokyčius padariusius žmones“. Visų pirma Europos universitetai yra kviečiami skatinti verslumą, ardyti drausminius apribojimus ir instituciškai įtvirtinti stiprų nespecializuotą mokslo ir pramonės bendradarbiavimą. Remiantis naujausiais tyrimais, prieiga prie talentingų žmonių yra pats svarbiausias veiksnys, lemiantis Europos startuolių steigėjų vietos pasirinkimą. Verslumo ugdymo ir mokymo galimybės vaidina pagrindinį vaidmenį ugdant būsimus novatorius ir plėtojant esamas galimybes išplėsti savo verslą ir pasiekti aukštesnio lygio sėkmę. Galimybė įgyti verslo talentą kartu su galimybėmis naudotis profesinėmis paslaugomis, kapitalu ir rinkomis ES lygmeniu ir pagrindinių inovacijų diegimo subjektų sutelkimas kartu siekiant bendro tikslo yra pagrindinės inovacijų ekosistemos puoselėjimo
  ir sėkmingų inovacijų modelių ir geriausios patirties kūrimo regioninius, nacionaliniu ir Europos lygmenimis
  sudedamosios dalys. Reikia koordinuoti pastangas visoje ES, siekiant sukurti tarpusavyje susietų ES mastu veikiančių verslininkų grupių ir ekosistemų kritinę masę.

ir sėkmingų inovacijų modelių ir geriausios patirties kūrimo regioninius, nacionaliniu ir Europos lygmenimis

Pakeitimas 250

Pakeitimas 250

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 3 punkto 3.1 papunkčio 1 a pastraipa (nauja)

I priedo III dalies 3 punkto 3.1 papunkčio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Europos inovacijos ir technologijos institutas yra šiandienos didžiausia integruota Europos inovacijų ekosistema, kurioje veikia daugiau kaip 1 000 kompetentingų partnerių iš įmonių, mokslinių tyrimų, švietimo ir kitų sričių. Europos inovacijos ir technologijos instituto inovacijų modelis veikia ir išlieka ypač svarbus panaikinant kliūtis inovacijoms valstybių narių ir regionų lygmeniu. Europos inovacijos ir technologijos institutas spręs šiuos klausimus, inicijuodamas struktūrinius pokyčius Europos inovacijų erdvėje. Jis to sieks skatindamas aukščiausio lygio mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų integraciją, visų pirma pasitelkdamas savo žinių ir inovacijų bendrijas, taip kurdamas inovacijoms palankią naują aplinką, remdamas naują verslių žmonių kartą ir skatindamas naujų novatoriškų įmonių steigimą ir atsiskyrimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Europos inovacijos ir technologijos institutas yra šiandienos didžiausia integruota Europos inovacijų ekosistema, kurioje veikia daugiau kaip 1 000 kompetentingų partnerių iš įmonių, mokslinių tyrimų, švietimo ir kitų sričių. Europos inovacijos ir technologijos instituto inovacijų modelis veikia ir išlieka ypač svarbus panaikinant kliūtis inovacijoms valstybių narių ir regionų lygmeniu. Europos inovacijos ir technologijos institutas spręs šiuos klausimus, inicijuodamas struktūrinius pokyčius Europos inovacijų erdvėje. Jis to sieks skatindamas aukščiausio lygio mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų integraciją, visų pirma pasitelkdamas savo žinių ir inovacijų bendrijas, taip kurdamas inovacijoms palankią naują aplinką, remdamas naują verslių žmonių kartą ir skatindamas naujų novatoriškų įmonių steigimą ir atsiskyrimą.

Europos inovacijos ir technologijos institutas yra šiandienos didžiausia integruota Europos inovacijų ekosistema, kurioje veikia daugiau kaip 1 000 kompetentingų partnerių iš įmonių, mokslinių tyrimų, švietimo ir kitų sričių. Europos inovacijos ir technologijos instituto inovacijų modelis veikia ir išlieka ypač svarbus panaikinant kliūtis inovacijoms valstybių narių ir regionų lygmeniu. Europos inovacijos ir technologijos institutas spręs šiuos klausimus, inicijuodamas struktūrinius pokyčius Europos inovacijų erdvėje. Jis to sieks skatindamas aukščiausio lygio mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų integraciją, visų pirma pasitelkdamas savo žinių ir inovacijų bendrijas, taip kurdamas inovacijoms palankią naują aplinką, remdamas naują verslių žmonių kartą ir skatindamas naujų novatoriškų įmonių steigimą ir atsiskyrimą.

Pakeitimas 251

Pakeitimas 251

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 3 punkto 3.1 papunkčio 2 pastraipos įžanginė dalis

I priedo III dalies 3 punkto 3.1 papunkčio 2 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Vis dar reikia stengtis kurti ekosistemas, kuriose galėtų lengvai bendrauti mokslininkai, novatoriai, pramonės įmonės ir vyriausybės. Iš tiesų, inovacijų ekosistemos vis dar neveikia optimaliai dėl daugelio priežasčių, tokių kaip: | Vis dar reikia stengtis kurti
  ir skatinti
  ekosistemas, kuriose galėtų lengvai bendrauti mokslininkai, novatoriai, pramonės įmonės ir vyriausybės. Iš tiesų, inovacijų ekosistemos vis dar neveikia optimaliai dėl daugelio priežasčių, tokių kaip: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Vis dar reikia stengtis kurti ekosistemas, kuriose galėtų lengvai bendrauti mokslininkai, novatoriai, pramonės įmonės ir vyriausybės. Iš tiesų, inovacijų ekosistemos vis dar neveikia optimaliai dėl daugelio priežasčių, tokių kaip:

Vis dar reikia stengtis kurti
  ir skatinti
  ekosistemas, kuriose galėtų lengvai bendrauti mokslininkai, novatoriai, pramonės įmonės ir vyriausybės. Iš tiesų, inovacijų ekosistemos vis dar neveikia optimaliai dėl daugelio priežasčių, tokių kaip:

ir skatinti

Pakeitimas 252

Pakeitimas 252

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 3 punkto 3.1 papunkčio 3 pastraipa

I priedo III dalies 3 punkto 3.1 papunkčio 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekiant spręsti būsimus uždavinius, pasinaudoti naujų technologijų teikiamomis galimybėmis ir prisidėti prie tvaraus ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo, konkurencingumo ir Europos piliečių gerovės, reikia toliau stiprinti Europos gebėjimus diegti inovacijas: skatinant naujų, bendradarbiavimui ir inovacijoms palankių aplinkų kūrimą; stiprinant akademinės bendruomenės ir mokslinių tyrimų sektoriaus inovacijų gebėjimus; remiant naujos kartos verslininkus;
  skatinti
  novatoriškų įmonių kūrimą ir plėtrą. | Siekiant spręsti būsimus uždavinius, pasinaudoti naujų technologijų teikiamomis galimybėmis ir prisidėti prie tvaraus ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo, konkurencingumo ir Europos piliečių gerovės, reikia toliau stiprinti Europos gebėjimus diegti inovacijas: skatinant naujų, bendradarbiavimui ir inovacijoms palankių aplinkų kūrimą; stiprinant akademinės bendruomenės ir mokslinių tyrimų sektoriaus inovacijų gebėjimus; remiant naujos kartos verslininkus
  ir mokslininkus
  ;
  skatinant
  novatoriškų įmonių kūrimą ir plėtrą
  , taip pat skatinti mokslinių tyrimų ir inovacijų ES finansuojamus laimėjimus ir suteikti jiems matomumą plačioje visuomenėje
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Siekiant spręsti būsimus uždavinius, pasinaudoti naujų technologijų teikiamomis galimybėmis ir prisidėti prie tvaraus ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo, konkurencingumo ir Europos piliečių gerovės, reikia toliau stiprinti Europos gebėjimus diegti inovacijas: skatinant naujų, bendradarbiavimui ir inovacijoms palankių aplinkų kūrimą; stiprinant akademinės bendruomenės ir mokslinių tyrimų sektoriaus inovacijų gebėjimus; remiant naujos kartos verslininkus;
  skatinti
  novatoriškų įmonių kūrimą ir plėtrą.

skatinti

Siekiant spręsti būsimus uždavinius, pasinaudoti naujų technologijų teikiamomis galimybėmis ir prisidėti prie tvaraus ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo, konkurencingumo ir Europos piliečių gerovės, reikia toliau stiprinti Europos gebėjimus diegti inovacijas: skatinant naujų, bendradarbiavimui ir inovacijoms palankių aplinkų kūrimą; stiprinant akademinės bendruomenės ir mokslinių tyrimų sektoriaus inovacijų gebėjimus; remiant naujos kartos verslininkus
  ir mokslininkus
  ;
  skatinant
  novatoriškų įmonių kūrimą ir plėtrą
  , taip pat skatinti mokslinių tyrimų ir inovacijų ES finansuojamus laimėjimus ir suteikti jiems matomumą plačioje visuomenėje
  .

ir mokslininkus

skatinant

, taip pat skatinti mokslinių tyrimų ir inovacijų ES finansuojamus laimėjimus ir suteikti jiems matomumą plačioje visuomenėje

Pakeitimas 253

Pakeitimas 253

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 3 punkto 3.1 papunkčio 4 a pastraipa (nauja)

I priedo III dalies 3 punkto 3.1 papunkčio 4 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Europos inovacijos ir technologijos institutas šiuos uždavinius spręs laikydamasis 2021–2027 m. strateginių uždavinių, kurie bus nustatyti teisiniame pasiūlyme dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto strateginės inovacijų darbotvarkės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Europos inovacijos ir technologijos institutas šiuos uždavinius spręs laikydamasis 2021–2027 m. strateginių uždavinių, kurie bus nustatyti teisiniame pasiūlyme dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto strateginės inovacijų darbotvarkės.

Europos inovacijos ir technologijos institutas šiuos uždavinius spręs laikydamasis 2021–2027 m. strateginių uždavinių, kurie bus nustatyti teisiniame pasiūlyme dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto strateginės inovacijų darbotvarkės.

Pakeitimas 254

Pakeitimas 254

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.1 punkto 1 pastraipa

I priedo III dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.1 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| EIT
  vaidins
  reikšmingą vaidmenį stiprinant tvarias inovacijų ekosistemas visoje Europoje. Visų pirma EIT toliau veiks pirmiausia per savo žinių ir inovacijų bendrijas (ŽIB), plačios apimties Europos partnerystes, skirtas konkretiems visuomenės uždaviniams spręsti.
  Jis
  ir toliau stiprins aplink esančias inovacijų ekosistemas, skatindamas mokslinių tyrimų, inovacijų ir švietimo integraciją. Be to, EIT prisidės šalinant esamus inovacijų našumo trūkumus visoje Europoje, plėsdamas savo regioninė inovacijų sistemą (EIT RIS). EIT dirbs su inovacijų ekosistemomis, turinčiomis didelį inovacijų potencialą, pagrįstą strategija, teminiu suderinimu ir poveikiu, glaudžiai bendradarbiaudama su pažangiosios specializacijos strategijomis ir platformomis. | EIT
  atliks
  reikšmingą vaidmenį stiprinant tvarias inovacijų ekosistemas visoje Europoje
  ir pateiks sprendimo būdų dėl labiausiai neatidėliotinų pasaulinių uždavinių, su kuriais susiduria mūsų visuomenė
  . Visų pirma EIT toliau veiks pirmiausia per savo žinių ir inovacijų bendrijas (ŽIB), plačios apimties Europos partnerystes, skirtas konkretiems visuomenės uždaviniams spręsti.
  ŽIB
  ir toliau stiprins aplink esančias inovacijų ekosistemas, skatindamas mokslinių tyrimų, inovacijų ir švietimo integraciją. Be to, EIT prisidės šalinant esamus inovacijų našumo trūkumus visoje Europoje, plėsdamas savo regioninė inovacijų sistemą (EIT RIS). EIT dirbs su inovacijų ekosistemomis, turinčiomis didelį inovacijų potencialą, pagrįstą strategija, teminiu suderinimu ir poveikiu, glaudžiai bendradarbiaudama su pažangiosios specializacijos strategijomis ir platformomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

EIT
  vaidins
  reikšmingą vaidmenį stiprinant tvarias inovacijų ekosistemas visoje Europoje. Visų pirma EIT toliau veiks pirmiausia per savo žinių ir inovacijų bendrijas (ŽIB), plačios apimties Europos partnerystes, skirtas konkretiems visuomenės uždaviniams spręsti.
  Jis
  ir toliau stiprins aplink esančias inovacijų ekosistemas, skatindamas mokslinių tyrimų, inovacijų ir švietimo integraciją. Be to, EIT prisidės šalinant esamus inovacijų našumo trūkumus visoje Europoje, plėsdamas savo regioninė inovacijų sistemą (EIT RIS). EIT dirbs su inovacijų ekosistemomis, turinčiomis didelį inovacijų potencialą, pagrįstą strategija, teminiu suderinimu ir poveikiu, glaudžiai bendradarbiaudama su pažangiosios specializacijos strategijomis ir platformomis.

vaidins

Jis

EIT
  atliks
  reikšmingą vaidmenį stiprinant tvarias inovacijų ekosistemas visoje Europoje
  ir pateiks sprendimo būdų dėl labiausiai neatidėliotinų pasaulinių uždavinių, su kuriais susiduria mūsų visuomenė
  . Visų pirma EIT toliau veiks pirmiausia per savo žinių ir inovacijų bendrijas (ŽIB), plačios apimties Europos partnerystes, skirtas konkretiems visuomenės uždaviniams spręsti.
  ŽIB
  ir toliau stiprins aplink esančias inovacijų ekosistemas, skatindamas mokslinių tyrimų, inovacijų ir švietimo integraciją. Be to, EIT prisidės šalinant esamus inovacijų našumo trūkumus visoje Europoje, plėsdamas savo regioninė inovacijų sistemą (EIT RIS). EIT dirbs su inovacijų ekosistemomis, turinčiomis didelį inovacijų potencialą, pagrįstą strategija, teminiu suderinimu ir poveikiu, glaudžiai bendradarbiaudama su pažangiosios specializacijos strategijomis ir platformomis.

atliks

ir pateiks sprendimo būdų dėl labiausiai neatidėliotinų pasaulinių uždavinių, su kuriais susiduria mūsų visuomenė

ŽIB

Pakeitimas 255

Pakeitimas 255

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.1 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

I priedo III dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.1 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Stiprinti esamų ŽIB veiksmingumą ir įsteigti naujas ŽIB konkrečių temų srityse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Stiprinti esamų ŽIB veiksmingumą ir įsteigti naujas ŽIB konkrečių temų srityse;

| — | Stiprinti esamų ŽIB veiksmingumą ir įsteigti naujas ŽIB konkrečių temų srityse
  , siekiant spręsti pasaulinius uždavinius
  ; |
| --- | --- |

—

Stiprinti esamų ŽIB veiksmingumą ir įsteigti naujas ŽIB konkrečių temų srityse
  , siekiant spręsti pasaulinius uždavinius
  ;

, siekiant spręsti pasaulinius uždavinius

Pakeitimas 256

Pakeitimas 256

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.1 punkto 2 pastraipos 2 įtrauka

I priedo III dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.1 punkto 2 pastraipos 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | paspartinti
  regionus siekti pažangumo šalyse, kuriose yra nedaug arba vidutiniškai novatorių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

paspartinti
  regionus siekti pažangumo šalyse, kuriose yra nedaug arba vidutiniškai novatorių.

paspartinti

| — | glaudžiai bendradarbiaujant su atitinkamais regioniniais fondais paspartinti
  regionus siekti pažangumo šalyse, kuriose yra nedaug arba vidutiniškai novatorių. |
| --- | --- |

—

glaudžiai bendradarbiaujant su atitinkamais regioniniais fondais paspartinti
  regionus siekti pažangumo šalyse, kuriose yra nedaug arba vidutiniškai novatorių.

glaudžiai bendradarbiaujant su atitinkamais regioniniais fondais paspartinti

Pakeitimas 257

Pakeitimas 257

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.2 punkto 1 pastraipa

I priedo III dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.2 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| EIT švietimo veikla bus sustiprinta skatinant inovacijas ir verslumą per kokybiškesnį švietimą ir mokymą. Didesnis dėmesys žmogiškojo kapitalo plėtrai bus grindžiamas esamų EIT ŽIB švietimo programų plėtra, siekiant ir toliau teikti studentams ir specialistams aukštos kokybės mokymo programas, pagrįstas inovacijomis ir verslumu, visų pirma atsižvelgiant į ES pramonės ir įgūdžių strategiją. Tai gali būti mokslo darbuotojai ir novatoriai, remiami pagal kitas programos „Europos horizontas“ priemones, ypač MSCV. EIT taip pat rems Europos universitetų atnaujinimą ir jų integravimą į inovacijų ekosistemas, motyvuodamas ir didindamas jų verslumo potencialą bei gebėjimus ir skatindamas juos geriau numatyti naujus įgūdžių poreikius. | EIT švietimo veikla bus sustiprinta skatinant inovacijas ir verslumą per kokybiškesnį švietimą ir mokymą
  , įskaitant profesinį mokymą
  . Didesnis dėmesys žmogiškojo kapitalo plėtrai bus grindžiamas esamų EIT ŽIB švietimo programų plėtra, siekiant ir toliau teikti studentams ir specialistams aukštos kokybės mokymo programas, pagrįstas inovacijomis ir verslumu, visų pirma atsižvelgiant į ES pramonės ir įgūdžių strategiją. Tai gali būti mokslo darbuotojai ir novatoriai, remiami pagal kitas programos „Europos horizontas“ priemones, ypač MSCV. EIT taip pat rems Europos universitetų atnaujinimą ir jų integravimą į inovacijų ekosistemas, motyvuodamas ir didindamas jų verslumo potencialą bei gebėjimus ir skatindamas juos geriau numatyti naujus įgūdžių poreikius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

EIT švietimo veikla bus sustiprinta skatinant inovacijas ir verslumą per kokybiškesnį švietimą ir mokymą. Didesnis dėmesys žmogiškojo kapitalo plėtrai bus grindžiamas esamų EIT ŽIB švietimo programų plėtra, siekiant ir toliau teikti studentams ir specialistams aukštos kokybės mokymo programas, pagrįstas inovacijomis ir verslumu, visų pirma atsižvelgiant į ES pramonės ir įgūdžių strategiją. Tai gali būti mokslo darbuotojai ir novatoriai, remiami pagal kitas programos „Europos horizontas“ priemones, ypač MSCV. EIT taip pat rems Europos universitetų atnaujinimą ir jų integravimą į inovacijų ekosistemas, motyvuodamas ir didindamas jų verslumo potencialą bei gebėjimus ir skatindamas juos geriau numatyti naujus įgūdžių poreikius.

EIT švietimo veikla bus sustiprinta skatinant inovacijas ir verslumą per kokybiškesnį švietimą ir mokymą
  , įskaitant profesinį mokymą
  . Didesnis dėmesys žmogiškojo kapitalo plėtrai bus grindžiamas esamų EIT ŽIB švietimo programų plėtra, siekiant ir toliau teikti studentams ir specialistams aukštos kokybės mokymo programas, pagrįstas inovacijomis ir verslumu, visų pirma atsižvelgiant į ES pramonės ir įgūdžių strategiją. Tai gali būti mokslo darbuotojai ir novatoriai, remiami pagal kitas programos „Europos horizontas“ priemones, ypač MSCV. EIT taip pat rems Europos universitetų atnaujinimą ir jų integravimą į inovacijų ekosistemas, motyvuodamas ir didindamas jų verslumo potencialą bei gebėjimus ir skatindamas juos geriau numatyti naujus įgūdžių poreikius.

, įskaitant profesinį mokymą

Pakeitimas 258

Pakeitimas 258

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.2 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

I priedo III dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.2 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Inovatyvių mokymo programų kūrimas atsižvelgiant į būsimus pramonės poreikius ir įvairias programas, kurios bus siūlomos studentams, verslininkams ir specialistams visoje Europoje ir už jos ribų, kuriose specializuotos ir konkrečios sektoriaus žinios yra derinamos su į verslą ir inovacijas orientuotais įgūdžiais, pvz., skaitmeninių ir bazinių didelio poveikio technologijų aukštųjų technologijų įgūdžiais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Inovatyvių mokymo programų kūrimas atsižvelgiant į būsimus pramonės poreikius ir įvairias programas, kurios bus siūlomos studentams, verslininkams ir specialistams visoje Europoje ir už jos ribų, kuriose specializuotos ir konkrečios sektoriaus žinios yra derinamos su į verslą ir inovacijas orientuotais įgūdžiais, pvz., skaitmeninių ir bazinių didelio poveikio technologijų aukštųjų technologijų įgūdžiais;

| — | Inovatyvių mokymo programų kūrimas atsižvelgiant į būsimus pramonės
  ir visuomenės
  poreikius ir įvairias programas, kurios bus siūlomos studentams, verslininkams ir specialistams visoje Europoje ir už jos ribų, kuriose specializuotos ir konkrečios sektoriaus žinios yra derinamos su į verslą ir inovacijas orientuotais įgūdžiais, pvz., skaitmeninių ir bazinių didelio poveikio technologijų aukštųjų technologijų įgūdžiais; |
| --- | --- |

—

Inovatyvių mokymo programų kūrimas atsižvelgiant į būsimus pramonės
  ir visuomenės
  poreikius ir įvairias programas, kurios bus siūlomos studentams, verslininkams ir specialistams visoje Europoje ir už jos ribų, kuriose specializuotos ir konkrečios sektoriaus žinios yra derinamos su į verslą ir inovacijas orientuotais įgūdžiais, pvz., skaitmeninių ir bazinių didelio poveikio technologijų aukštųjų technologijų įgūdžiais;

ir visuomenės

Pakeitimas 259

Pakeitimas 259

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.2 punkto 2 pastraipos 3 įtrauka

I priedo III dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.2 punkto 2 pastraipos 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | aukštojo mokslo sektoriaus inovacijų ir verslumo gebėjimų plėtojimas, panaudojant EIT bendrijos patirtį susiejant švietimą, mokslinius tyrimus ir verslą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

aukštojo mokslo sektoriaus inovacijų ir verslumo gebėjimų plėtojimas, panaudojant EIT bendrijos patirtį susiejant švietimą, mokslinius tyrimus ir verslą;

| — | aukštojo mokslo sektoriaus inovacijų ir verslumo gebėjimų plėtojimas
  ir sklaida
  , panaudojant
  ir skatinant
  EIT bendrijos patirtį susiejant švietimą, mokslinius tyrimus ir verslą; |
| --- | --- |

—

aukštojo mokslo sektoriaus inovacijų ir verslumo gebėjimų plėtojimas
  ir sklaida
  , panaudojant
  ir skatinant
  EIT bendrijos patirtį susiejant švietimą, mokslinius tyrimus ir verslą;

ir sklaida

ir skatinant

Pakeitimas 260

Pakeitimas 260

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.2 punkto 2 pastraipos 4 a įtrauka (nauja)

I priedo III dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.2 punkto 2 pastraipos 4 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | Europos inovacijos ir technologijos instituto apdovanojimai, t. y Europos inovacijos ir technologijos instituto ilgą laiką teikiami pripažinimo prizai už naujoviškus sprendimus įveikiant pasaulinius iššūkius ir jaunųjų talentų bei inovacijų kūrėjų apdovanojimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Europos inovacijos ir technologijos instituto apdovanojimai, t. y Europos inovacijos ir technologijos instituto ilgą laiką teikiami pripažinimo prizai už naujoviškus sprendimus įveikiant pasaulinius iššūkius ir jaunųjų talentų bei inovacijų kūrėjų apdovanojimas.

Europos inovacijos ir technologijos instituto apdovanojimai, t. y Europos inovacijos ir technologijos instituto ilgą laiką teikiami pripažinimo prizai už naujoviškus sprendimus įveikiant pasaulinius iššūkius ir jaunųjų talentų bei inovacijų kūrėjų apdovanojimas.

Pakeitimas 261

Pakeitimas 261

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.3 punkto įžanginė dalis

I priedo III dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.3 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.2.3. | Nauji
  rinkos sprendimai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.2.3.

Nauji
  rinkos sprendimai

rinkos sprendimai

| 3.2.3. | Nauji
  pasaulinių uždavinių sprendimo būdai |
| --- | --- |

3.2.3.

Nauji
  pasaulinių uždavinių sprendimo būdai

pasaulinių uždavinių sprendimo būdai

Pakeitimas 262

Pakeitimas 262

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.3 punkto 1 pastraipa

I priedo III dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.3 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| EIT padės verslininkams, novatoriams, pedagogams, studentams ir kitiems inovacijų diegimo subjektams sudaryti sąlygas dirbti kartu tarpdalykinėse komandose, kad būtų galima kurti idėjas ir paversti jas tiek laipsniškomis, tiek revoliucingosiomis inovacijomis. Veikla bus apibūdinta kaip atvira inovacija ir tarpvalstybinis požiūris, daugiausia dėmesio skiriant atitinkamų žinių trikampio veiklai, susijusiai su jų sėkme (pvz., projekto vykdytojai gali pagerinti galimybes susisiekti su: itin kvalifikuotais absolventais, novatoriškų idėjų turinčiais startuoliais, nevyriausybinėmis įmonėmis su atitinkamu papildomu turtu ir pan.). | EIT padės verslininkams, novatoriams,
  projektuotojams,
  pedagogams, studentams ir kitiems inovacijų diegimo subjektams sudaryti sąlygas dirbti kartu tarpdalykinėse komandose, kad būtų galima kurti idėjas ir paversti jas tiek laipsniškomis, tiek revoliucingosiomis inovacijomis. Veikla bus apibūdinta kaip atvira inovacija ir tarpvalstybinis požiūris, daugiausia dėmesio skiriant atitinkamų žinių trikampio veiklai, susijusiai su jų sėkme (pvz., projekto vykdytojai gali pagerinti galimybes susisiekti su: itin kvalifikuotais absolventais, novatoriškų idėjų turinčiais startuoliais, nevyriausybinėmis įmonėmis su atitinkamu papildomu turtu ir pan.). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

EIT padės verslininkams, novatoriams, pedagogams, studentams ir kitiems inovacijų diegimo subjektams sudaryti sąlygas dirbti kartu tarpdalykinėse komandose, kad būtų galima kurti idėjas ir paversti jas tiek laipsniškomis, tiek revoliucingosiomis inovacijomis. Veikla bus apibūdinta kaip atvira inovacija ir tarpvalstybinis požiūris, daugiausia dėmesio skiriant atitinkamų žinių trikampio veiklai, susijusiai su jų sėkme (pvz., projekto vykdytojai gali pagerinti galimybes susisiekti su: itin kvalifikuotais absolventais, novatoriškų idėjų turinčiais startuoliais, nevyriausybinėmis įmonėmis su atitinkamu papildomu turtu ir pan.).

EIT padės verslininkams, novatoriams,
  projektuotojams,
  pedagogams, studentams ir kitiems inovacijų diegimo subjektams sudaryti sąlygas dirbti kartu tarpdalykinėse komandose, kad būtų galima kurti idėjas ir paversti jas tiek laipsniškomis, tiek revoliucingosiomis inovacijomis. Veikla bus apibūdinta kaip atvira inovacija ir tarpvalstybinis požiūris, daugiausia dėmesio skiriant atitinkamų žinių trikampio veiklai, susijusiai su jų sėkme (pvz., projekto vykdytojai gali pagerinti galimybes susisiekti su: itin kvalifikuotais absolventais, novatoriškų idėjų turinčiais startuoliais, nevyriausybinėmis įmonėmis su atitinkamu papildomu turtu ir pan.).

projektuotojams,

Pakeitimas 263

Pakeitimas 263

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.3 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

I priedo III dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.3 punkto 2 pastraipos 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Parama
  naujų produktų
  ir
  paslaugų plėtrai
  ,
  kuriuose
  žinių trikampio dalyviai bendradarbiaus, kad
  sprendimai
  būtų
  parengti rinkai
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Parama
  naujų produktų
  ir
  paslaugų plėtrai
  ,
  kuriuose
  žinių trikampio dalyviai bendradarbiaus, kad
  sprendimai
  būtų
  parengti rinkai
  ;

naujų produktų

paslaugų plėtrai

kuriuose

sprendimai

parengti rinkai

| — | Parama
  mokslinius tyrimus perkeliant į naujus produktus, paslaugas
  ir
  rinkas
  ,
  kuriose
  žinių trikampio dalyviai bendradarbiaus, kad būtų
  sukurti pasaulinių uždavinių sprendimo būdai
  ; |
| --- | --- |

—

Parama
  mokslinius tyrimus perkeliant į naujus produktus, paslaugas
  ir
  rinkas
  ,
  kuriose
  žinių trikampio dalyviai bendradarbiaus, kad būtų
  sukurti pasaulinių uždavinių sprendimo būdai
  ;

mokslinius tyrimus perkeliant į naujus produktus, paslaugas

rinkas

kuriose

sukurti pasaulinių uždavinių sprendimo būdai

Pakeitimas 264

Pakeitimas 264

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.4 punkto 2 pastraipos 2 įtrauka

I priedo III dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.4 punkto 2 pastraipos 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Europos inovacijų tarybos veiklos planavimas ir įgyvendinimas siekiant sinergijos su veiksmais,
  vykdomai
  pagal veiklos
  sritį
  „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“
  ir tarpusavio papildymo
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Europos inovacijų tarybos veiklos planavimas ir įgyvendinimas siekiant sinergijos su veiksmais,
  vykdomai
  pagal veiklos
  sritį
  „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“
  ir tarpusavio papildymo
  ;

vykdomai

sritį

ir tarpusavio papildymo

| — | Europos inovacijų tarybos veiklos planavimas ir įgyvendinimas siekiant sinergijos
  ir papildomumo
  su veiksmais,
  vykdomais
  pagal veiklos
  sritis „Atvirasis mokslas“
  „Pasauliniai uždaviniai ir
  Europos
  pramonės konkurencingumas“
  , o tinkamais atvejais siekiant prisidėti prie šių veiksmų
  ; |
| --- | --- |

—

Europos inovacijų tarybos veiklos planavimas ir įgyvendinimas siekiant sinergijos
  ir papildomumo
  su veiksmais,
  vykdomais
  pagal veiklos
  sritis „Atvirasis mokslas“
  „Pasauliniai uždaviniai ir
  Europos
  pramonės konkurencingumas“
  , o tinkamais atvejais siekiant prisidėti prie šių veiksmų
  ;

ir papildomumo

vykdomais

sritis „Atvirasis mokslas“

Europos

, o tinkamais atvejais siekiant prisidėti prie šių veiksmų

Pakeitimas 265

Pakeitimas 265

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.4 punkto 2 pastraipos 3 įtrauka

I priedo III dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.4 punkto 2 pastraipos 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | bendradarbiavimas su ES valstybėmis narėmis tiek nacionaliniu, tiek regioniniu lygmenimis,
  steigiant
  struktūrinį dialogą ir koordinuojant pastangas, kad būtų įmanoma sąveika su esamomis nacionalinėmis iniciatyvomis, siekiant nustatyti
  , dalytis
  ir skleisti gerąją praktiką ir
  mokymąsi
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

bendradarbiavimas su ES valstybėmis narėmis tiek nacionaliniu, tiek regioniniu lygmenimis,
  steigiant
  struktūrinį dialogą ir koordinuojant pastangas, kad būtų įmanoma sąveika su esamomis nacionalinėmis iniciatyvomis, siekiant nustatyti
  , dalytis
  ir skleisti gerąją praktiką ir
  mokymąsi
  ;

steigiant

, dalytis

mokymąsi

| — | bendradarbiavimas su ES valstybėmis narėmis tiek nacionaliniu, tiek regioniniu lygmenimis,
  vystant
  struktūrinį dialogą ir koordinuojant pastangas, kad būtų įmanoma sąveika su esamomis
  ir būsimomis
  nacionalinėmis iniciatyvomis, siekiant nustatyti ir skleisti gerąją praktiką ir
  žinias bei jomis dalytis
  ; |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimas su ES valstybėmis narėmis tiek nacionaliniu, tiek regioniniu lygmenimis,
  vystant
  struktūrinį dialogą ir koordinuojant pastangas, kad būtų įmanoma sąveika su esamomis
  ir būsimomis
  nacionalinėmis iniciatyvomis, siekiant nustatyti ir skleisti gerąją praktiką ir
  žinias bei jomis dalytis
  ;

vystant

ir būsimomis

žinias bei jomis dalytis

Pakeitimas 266

Pakeitimas 266

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.4 punkto 2 pastraipos 3 a įtrauka (nauja)

I priedo III dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.4 punkto 2 pastraipos 3 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | dalytis inovatyvia praktika ir ją skleisti ir mokytis bei prisidėti prie inovacijos politikos Europoje, kai tinkama, kartu ir glaudžiai bendradarbiaujant su kitomis programos „Europos horizontas“ dalimis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

dalytis inovatyvia praktika ir ją skleisti ir mokytis bei prisidėti prie inovacijos politikos Europoje, kai tinkama, kartu ir glaudžiai bendradarbiaujant su kitomis programos „Europos horizontas“ dalimis;

dalytis inovatyvia praktika ir ją skleisti ir mokytis bei prisidėti prie inovacijos politikos Europoje, kai tinkama, kartu ir glaudžiai bendradarbiaujant su kitomis programos „Europos horizontas“ dalimis;

Pakeitimas 267

Pakeitimas 267

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo III dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.4 punkto 2 pastraipos 4 įtrauka

I priedo III dalies 3 punkto 3.2 papunkčio 3.2.4 punkto 2 pastraipos 4 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | indėlis į diskusijas dėl inovacijų politikos ir prisidėjimas prie ES politikos prioritetų įgyvendinimo, nuolat bendradarbiaujant su visomis atitinkamomis Europos Komisijos tarnybomis, kitomis ES programomis ir jų suinteresuotosiomis šalimis ir toliau tiriant iniciatyvų įgyvendinimo politikos galimybes; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

indėlis į diskusijas dėl inovacijų politikos ir prisidėjimas prie ES politikos prioritetų įgyvendinimo, nuolat bendradarbiaujant su visomis atitinkamomis Europos Komisijos tarnybomis, kitomis ES programomis ir jų suinteresuotosiomis šalimis ir toliau tiriant iniciatyvų įgyvendinimo politikos galimybes;

| — | indėlis į diskusijas dėl inovacijų politikos ir prisidėjimas prie ES politikos prioritetų
  formavimo ir
  įgyvendinimo, nuolat bendradarbiaujant su visomis atitinkamomis Europos Komisijos tarnybomis, kitomis ES programomis ir jų suinteresuotosiomis šalimis ir toliau tiriant iniciatyvų įgyvendinimo politikos galimybes; |
| --- | --- |

—

indėlis į diskusijas dėl inovacijų politikos ir prisidėjimas prie ES politikos prioritetų
  formavimo ir
  įgyvendinimo, nuolat bendradarbiaujant su visomis atitinkamomis Europos Komisijos tarnybomis, kitomis ES programomis ir jų suinteresuotosiomis šalimis ir toliau tiriant iniciatyvų įgyvendinimo politikos galimybes;

formavimo ir

Pakeitimas 268

Pakeitimas 268

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 4 dalies 5 pastraipa

I priedo 4 dalies 5 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ES dabar turi pakelti savo mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos kokybės ir poveikio kartelę, o tam reikia naujos gyvybės per ES mokslinių tyrimų ir inovacijų bendrąją programą remiamai Europos mokslinių tyrimų erdvei (31). Konkrečiai, reikia gerai integruoto ES priemonių komplekso (32), suderinto su nacionalinio lygmens reformomis ir veikimą stiprinančiomis priemonėmis (kurias gali papildyti pažangiosios specializacijos strategijos, remiamos Europos regioninės plėtros fondo lėšomis), ir, savo ruožtu, instituciniais mokslinius tyrimus finansuojančių ir įgyvendinančių organizacijų, įskaitant universitetus, pokyčiais. Sujungus pastangas ES lygmeniu, galima pasinaudoti sąveika ir rasti reikiamą mastą, kad būtų galima veiksmingiau ir efektyviau remti nacionalinių politikos reformų įgyvendinimą. | ES dabar turi pakelti savo mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos kokybės ir poveikio kartelę, o tam reikia naujos gyvybės per ES mokslinių tyrimų ir inovacijų bendrąją programą remiamai Europos mokslinių tyrimų erdvei (31). Konkrečiai, reikia gerai integruoto ES priemonių komplekso (32), suderinto su nacionalinio lygmens reformomis ir veikimą stiprinančiomis priemonėmis (kurias gali
  gerokai
  papildyti pažangiosios specializacijos strategijos, remiamos Europos regioninės plėtros fondo lėšomis
  , jei jos atitinka tvirtas nacionalines mokslinių tyrimų strategijas ir finansavimą
  ), ir, savo ruožtu, instituciniais mokslinius tyrimus finansuojančių ir įgyvendinančių organizacijų, įskaitant universitetus, pokyčiais. Sujungus pastangas ES lygmeniu, galima pasinaudoti sąveika ir rasti reikiamą mastą, kad būtų galima veiksmingiau ir efektyviau remti nacionalinių politikos reformų įgyvendinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ES dabar turi pakelti savo mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos kokybės ir poveikio kartelę, o tam reikia naujos gyvybės per ES mokslinių tyrimų ir inovacijų bendrąją programą remiamai Europos mokslinių tyrimų erdvei (31). Konkrečiai, reikia gerai integruoto ES priemonių komplekso (32), suderinto su nacionalinio lygmens reformomis ir veikimą stiprinančiomis priemonėmis (kurias gali papildyti pažangiosios specializacijos strategijos, remiamos Europos regioninės plėtros fondo lėšomis), ir, savo ruožtu, instituciniais mokslinius tyrimus finansuojančių ir įgyvendinančių organizacijų, įskaitant universitetus, pokyčiais. Sujungus pastangas ES lygmeniu, galima pasinaudoti sąveika ir rasti reikiamą mastą, kad būtų galima veiksmingiau ir efektyviau remti nacionalinių politikos reformų įgyvendinimą.

31

32

ES dabar turi pakelti savo mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos kokybės ir poveikio kartelę, o tam reikia naujos gyvybės per ES mokslinių tyrimų ir inovacijų bendrąją programą remiamai Europos mokslinių tyrimų erdvei (31). Konkrečiai, reikia gerai integruoto ES priemonių komplekso (32), suderinto su nacionalinio lygmens reformomis ir veikimą stiprinančiomis priemonėmis (kurias gali
  gerokai
  papildyti pažangiosios specializacijos strategijos, remiamos Europos regioninės plėtros fondo lėšomis
  , jei jos atitinka tvirtas nacionalines mokslinių tyrimų strategijas ir finansavimą
  ), ir, savo ruožtu, instituciniais mokslinius tyrimus finansuojančių ir įgyvendinančių organizacijų, įskaitant universitetus, pokyčiais. Sujungus pastangas ES lygmeniu, galima pasinaudoti sąveika ir rasti reikiamą mastą, kad būtų galima veiksmingiau ir efektyviau remti nacionalinių politikos reformų įgyvendinimą.

31

32

gerokai

, jei jos atitinka tvirtas nacionalines mokslinių tyrimų strategijas ir finansavimą

Pakeitimas 269

Pakeitimas 269

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 4 dalies 1 punkto įžanginė dalis

I priedo 4 dalies 1 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | DALIJIMASIS KOMPETENCIJA

   (33) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

DALIJIMASIS KOMPETENCIJA

33

| 1. | PAŽANGOS SKLEIDIMAS IR DALYVIŲ SKAIČIAUS DIDINIMAS |
| --- | --- |

1.

PAŽANGOS SKLEIDIMAS IR DALYVIŲ SKAIČIAUS DIDINIMAS

Pakeitimas 270

Pakeitimas 270

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 4 dalies 1 punkto 1 pastraipa

I priedo 4 dalies 1 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Dalijantis žiniomis ir praktine patirtimi visoje ES ir taip mažinant mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų
  nelygybę
  , šalims ir regionams
  (įskaitant ES atokiausius regionus)
  , kurie mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų aspektu atsilieka, bus lengviau įgyti konkurencingą poziciją pasaulinėse vertės grandinėse. Veikla taip pat gali būti
  sukurta
  siekiant paskatinti protų apykaitą visoje EMTE ir geriau išnaudoti
  esamas
  (ir galbūt bendrai valdomas ES programas)
  mokslinių tyrimų infrastruktūras
  tikslinėse valstybėse, pasitelkiant mokslininkų ir novatorių judumą. | Dalijantis žiniomis ir praktine patirtimi visoje ES ir
  plečiant dalyvavimą programoje ir
  taip mažinant
  nelygybę
  mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų
  srityje
  ,
  ir
  šalims, ir regionams, kurie mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų aspektu atsilieka,
  įskaitant ES atokiausius regionus ir mažiau išsivysčiusius regionus,
  bus lengviau įgyti konkurencingą poziciją pasaulinėse vertės grandinėse
  , o Sąjungai visapusiškai išnaudoti visų valstybių narių mokslinių tyrimų ir inovacijų potencialą
  . Veikla taip pat gali būti
  vykdoma
  siekiant paskatinti protų apykaitą visoje EMTE ir geriau išnaudoti
  esamą mokslinių tyrimų infrastruktūrą
  (ir galbūt bendrai valdomas ES programas) tikslinėse valstybėse, pasitelkiant mokslininkų ir novatorių judumą
  ir virtualų bendradarbiavimą, taip pat stiprinant ir prireikus kuriant naujus mokslinių tyrimų ir inovacijų tinklus ir iniciatyvas tos infrastruktūros pagrindu
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Dalijantis žiniomis ir praktine patirtimi visoje ES ir taip mažinant mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų
  nelygybę
  , šalims ir regionams
  (įskaitant ES atokiausius regionus)
  , kurie mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų aspektu atsilieka, bus lengviau įgyti konkurencingą poziciją pasaulinėse vertės grandinėse. Veikla taip pat gali būti
  sukurta
  siekiant paskatinti protų apykaitą visoje EMTE ir geriau išnaudoti
  esamas
  (ir galbūt bendrai valdomas ES programas)
  mokslinių tyrimų infrastruktūras
  tikslinėse valstybėse, pasitelkiant mokslininkų ir novatorių judumą.

nelygybę

(įskaitant ES atokiausius regionus)

sukurta

esamas

mokslinių tyrimų infrastruktūras

Dalijantis žiniomis ir praktine patirtimi visoje ES ir
  plečiant dalyvavimą programoje ir
  taip mažinant
  nelygybę
  mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų
  srityje
  ,
  ir
  šalims, ir regionams, kurie mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų aspektu atsilieka,
  įskaitant ES atokiausius regionus ir mažiau išsivysčiusius regionus,
  bus lengviau įgyti konkurencingą poziciją pasaulinėse vertės grandinėse
  , o Sąjungai visapusiškai išnaudoti visų valstybių narių mokslinių tyrimų ir inovacijų potencialą
  . Veikla taip pat gali būti
  vykdoma
  siekiant paskatinti protų apykaitą visoje EMTE ir geriau išnaudoti
  esamą mokslinių tyrimų infrastruktūrą
  (ir galbūt bendrai valdomas ES programas) tikslinėse valstybėse, pasitelkiant mokslininkų ir novatorių judumą
  ir virtualų bendradarbiavimą, taip pat stiprinant ir prireikus kuriant naujus mokslinių tyrimų ir inovacijų tinklus ir iniciatyvas tos infrastruktūros pagrindu
  .

plečiant dalyvavimą programoje ir

nelygybę

srityje

ir

įskaitant ES atokiausius regionus ir mažiau išsivysčiusius regionus,

, o Sąjungai visapusiškai išnaudoti visų valstybių narių mokslinių tyrimų ir inovacijų potencialą

vykdoma

esamą mokslinių tyrimų infrastruktūrą

ir virtualų bendradarbiavimą, taip pat stiprinant ir prireikus kuriant naujus mokslinių tyrimų ir inovacijų tinklus ir iniciatyvas tos infrastruktūros pagrindu

Pakeitimas 271

Pakeitimas 271

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 4 dalies 1 punkto 3 pastraipa

I priedo 4 dalies 1 punkto 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendros kryptys | Bendros kryptys |
| — | susiejimas, siekiant kurti naujus arba tobulinti esamus kompetencijos centrus
  reikalavimus atitinkančiose valstybėse
  ,
  remiantis
  pagrindinių mokslinių institucijų ir partnerių institucijų
  partnerystėmis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Bendros kryptys

Bendros kryptys

—

susiejimas, siekiant kurti naujus arba tobulinti esamus kompetencijos centrus
  reikalavimus atitinkančiose valstybėse
  ,
  remiantis
  pagrindinių mokslinių institucijų ir partnerių institucijų
  partnerystėmis;

reikalavimus atitinkančiose valstybėse

remiantis

partnerystėmis;

| — | susiejimas, siekiant kurti naujus arba tobulinti esamus kompetencijos centrus
  , įskaitant mažas ir vidutines mokslinių tyrimų infrastruktūras ir ERPF finansuojamas infrastruktūras
  ,
  užtikrinant
  pagrindinių mokslinių institucijų ir partnerių institucijų
  bendradarbiavimą visuose mokslinio tyrimo etapuose. Pareiškėjai turi aiškiai parodyti, kad projektai yra susiję su nacionalinėmis ir (arba) regioninėmis mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijomis ir kad jiems galima skirti finansavimą pagal šią bendrą kryptį. |
| --- | --- |

—

susiejimas, siekiant kurti naujus arba tobulinti esamus kompetencijos centrus
  , įskaitant mažas ir vidutines mokslinių tyrimų infrastruktūras ir ERPF finansuojamas infrastruktūras
  ,
  užtikrinant
  pagrindinių mokslinių institucijų ir partnerių institucijų
  bendradarbiavimą visuose mokslinio tyrimo etapuose. Pareiškėjai turi aiškiai parodyti, kad projektai yra susiję su nacionalinėmis ir (arba) regioninėmis mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijomis ir kad jiems galima skirti finansavimą pagal šią bendrą kryptį.

, įskaitant mažas ir vidutines mokslinių tyrimų infrastruktūras ir ERPF finansuojamas infrastruktūras

užtikrinant

bendradarbiavimą visuose mokslinio tyrimo etapuose. Pareiškėjai turi aiškiai parodyti, kad projektai yra susiję su nacionalinėmis ir (arba) regioninėmis mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijomis ir kad jiems galima skirti finansavimą pagal šią bendrą kryptį.

| — | porinimas, siekiant reikšmingai sustiprinti reikalavimus atitinkančios valstybės universitetą ar mokslinių tyrimų organizaciją
  apibrėžtoje srityje
  , susiejant ją su tarptautiniu mastu veikiančiomis kitų valstybių narių ar asocijuotų šalių mokslinių tyrimų institucijomis. |
| --- | --- |

—

porinimas, siekiant reikšmingai sustiprinti reikalavimus atitinkančios valstybės universitetą ar mokslinių tyrimų organizaciją
  apibrėžtoje srityje
  , susiejant ją su tarptautiniu mastu veikiančiomis kitų valstybių narių ar asocijuotų šalių mokslinių tyrimų institucijomis.

apibrėžtoje srityje

| — | porinimas
  visuose mokslinio tyrimo srityse
  , siekiant reikšmingai sustiprinti reikalavimus atitinkančios valstybės universitetą ar mokslinių tyrimų organizaciją, susiejant ją su tarptautiniu mastu veikiančiomis kitų valstybių narių ar asocijuotų šalių mokslinių tyrimų institucijomis.
  Pareiškėjai turi aiškiai parodyti, kad projektai yra susiję su nacionalinėmis ir (arba) regioninėmis mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijomis ir kad jiems galima skirti finansavimą pagal šią bendrą kryptį. |
| --- | --- |

—

porinimas
  visuose mokslinio tyrimo srityse
  , siekiant reikšmingai sustiprinti reikalavimus atitinkančios valstybės universitetą ar mokslinių tyrimų organizaciją, susiejant ją su tarptautiniu mastu veikiančiomis kitų valstybių narių ar asocijuotų šalių mokslinių tyrimų institucijomis.
  Pareiškėjai turi aiškiai parodyti, kad projektai yra susiję su nacionalinėmis ir (arba) regioninėmis mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijomis ir kad jiems galima skirti finansavimą pagal šią bendrą kryptį.

visuose mokslinio tyrimo srityse

Pareiškėjai turi aiškiai parodyti, kad projektai yra susiję su nacionalinėmis ir (arba) regioninėmis mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijomis ir kad jiems galima skirti finansavimą pagal šią bendrą kryptį.

| — | EMTE pirmininkai, siekiant padėti universitetams ar mokslinių tyrimų organizacijoms, pritraukiant ir išsaugant aukštos kokybės žmogiškuosius išteklius, vadovaujant profesionaliam mokslininkui ir tyrimų vadovui (EMTE pirmininkui), ir įgyvendinant struktūrinius pokyčius, siekiant tvarios kompetencijos. |
| --- | --- |

—

EMTE pirmininkai, siekiant padėti universitetams ar mokslinių tyrimų organizacijoms, pritraukiant ir išsaugant aukštos kokybės žmogiškuosius išteklius, vadovaujant profesionaliam mokslininkui ir tyrimų vadovui (EMTE pirmininkui), ir įgyvendinant struktūrinius pokyčius, siekiant tvarios kompetencijos.

| — | EMTE pirmininkai, siekiant padėti universitetams ar mokslinių tyrimų organizacijoms, pritraukiant ir išsaugant aukštos kokybės žmogiškuosius išteklius, vadovaujant profesionaliam mokslininkui ir tyrimų vadovui (EMTE pirmininkui), ir įgyvendinant struktūrinius pokyčius, siekiant tvarios kompetencijos. |
| --- | --- |

—

EMTE pirmininkai, siekiant padėti universitetams ar mokslinių tyrimų organizacijoms, pritraukiant ir išsaugant aukštos kokybės žmogiškuosius išteklius, vadovaujant profesionaliam mokslininkui ir tyrimų vadovui (EMTE pirmininkui), ir įgyvendinant struktūrinius pokyčius, siekiant tvarios kompetencijos.

| — | Europos bendradarbiavimas mokslo ir technologijos srityje (angl. santrumpa – COST), apimantis plataus užmojo reikalavimus atitinkančių valstybių įtraukimą ir kitas priemones, skirtas šių tikslinių valstybių mokslininkų moksliniams tinklams kurti, gebėjimams stiprinti ir karjeros plėtrai remti. 80 proc. viso Europos bendradarbiavimas mokslo ir technologijos srityje biudžeto bus skirta veiksmams, visiškai suderintiems su šios intervencinės priemonės srities tikslais. |
| --- | --- |

—

Europos bendradarbiavimas mokslo ir technologijos srityje (angl. santrumpa – COST), apimantis plataus užmojo reikalavimus atitinkančių valstybių įtraukimą ir kitas priemones, skirtas šių tikslinių valstybių mokslininkų moksliniams tinklams kurti, gebėjimams stiprinti ir karjeros plėtrai remti. 80 proc. viso Europos bendradarbiavimas mokslo ir technologijos srityje biudžeto bus skirta veiksmams, visiškai suderintiems su šios intervencinės priemonės srities tikslais.

| — | Europos bendradarbiavimas mokslo ir technologijos srityje (angl. santrumpa – COST), apimantis plataus užmojo reikalavimus atitinkančių valstybių įtraukimą ir kitas priemones, skirtas šių tikslinių valstybių mokslininkų moksliniams tinklams kurti, gebėjimams stiprinti ir karjeros plėtrai remti. 80 proc. viso Europos bendradarbiavimas mokslo ir technologijos srityje biudžeto bus skirta veiksmams, visiškai suderintiems su šios intervencinės priemonės srities tikslais. |
| --- | --- |

—

Europos bendradarbiavimas mokslo ir technologijos srityje (angl. santrumpa – COST), apimantis plataus užmojo reikalavimus atitinkančių valstybių įtraukimą ir kitas priemones, skirtas šių tikslinių valstybių mokslininkų moksliniams tinklams kurti, gebėjimams stiprinti ir karjeros plėtrai remti. 80 proc. viso Europos bendradarbiavimas mokslo ir technologijos srityje biudžeto bus skirta veiksmams, visiškai suderintiems su šios intervencinės priemonės srities tikslais.

| — | kompetencijos iniciatyvos, kuriomis siekiama remti novatoriškas iniciatyvas, siekiant stiprinti mokslinių tyrimų ir inovacijų kompetenciją reikalavimus atitinkančiose šalyse, įskaitant paramą mokymui siekiant patobulinti mokslinių tyrimų ir inovacijų valdymo įgūdžius, patrauklumo apdovanojimus, inovacijų ekosistemų stiprinimą ir mokslinių tyrimų ir inovacijų tinklų kūrimą, be kita ko, remiantis ES finansuojama mokslinių tyrimų infrastruktūra. Pareiškėjai turi aiškiai parodyti, kad projektai yra susiję su nacionalinėmis ir (arba) regioninėmis mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijomis ir kad jiems galima skirti finansavimą pagal šią bendrą kryptį. |
| --- | --- |

—

kompetencijos iniciatyvos, kuriomis siekiama remti novatoriškas iniciatyvas, siekiant stiprinti mokslinių tyrimų ir inovacijų kompetenciją reikalavimus atitinkančiose šalyse, įskaitant paramą mokymui siekiant patobulinti mokslinių tyrimų ir inovacijų valdymo įgūdžius, patrauklumo apdovanojimus, inovacijų ekosistemų stiprinimą ir mokslinių tyrimų ir inovacijų tinklų kūrimą, be kita ko, remiantis ES finansuojama mokslinių tyrimų infrastruktūra. Pareiškėjai turi aiškiai parodyti, kad projektai yra susiję su nacionalinėmis ir (arba) regioninėmis mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijomis ir kad jiems galima skirti finansavimą pagal šią bendrą kryptį.

kompetencijos iniciatyvos, kuriomis siekiama remti novatoriškas iniciatyvas, siekiant stiprinti mokslinių tyrimų ir inovacijų kompetenciją reikalavimus atitinkančiose šalyse, įskaitant paramą mokymui siekiant patobulinti mokslinių tyrimų ir inovacijų valdymo įgūdžius, patrauklumo apdovanojimus, inovacijų ekosistemų stiprinimą ir mokslinių tyrimų ir inovacijų tinklų kūrimą, be kita ko, remiantis ES finansuojama mokslinių tyrimų infrastruktūra. Pareiškėjai turi aiškiai parodyti, kad projektai yra susiję su nacionalinėmis ir (arba) regioninėmis mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijomis ir kad jiems galima skirti finansavimą pagal šią bendrą kryptį.

| — | stipendijų ir apdovanojimų skaičiaus didinimas siekiant pritraukti visų tautybių kompetentingus mokslininkus ir sudaryti jiems sąlygas įgyti naujų žinių ir jas perduoti šalyse, kuriose didinamas dalyvių skaičius. Visų pirma apdovanojimai skiriami projektams, kuriais skatinami mokslininkai, norintys įsisteigti šalyse, kuriose didinamas dalyvių skaičius. Ši schema papildys kitas programos dalis, visų pirma programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“. |
| --- | --- |

—

stipendijų ir apdovanojimų skaičiaus didinimas siekiant pritraukti visų tautybių kompetentingus mokslininkus ir sudaryti jiems sąlygas įgyti naujų žinių ir jas perduoti šalyse, kuriose didinamas dalyvių skaičius. Visų pirma apdovanojimai skiriami projektams, kuriais skatinami mokslininkai, norintys įsisteigti šalyse, kuriose didinamas dalyvių skaičius. Ši schema papildys kitas programos dalis, visų pirma programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“.

stipendijų ir apdovanojimų skaičiaus didinimas siekiant pritraukti visų tautybių kompetentingus mokslininkus ir sudaryti jiems sąlygas įgyti naujų žinių ir jas perduoti šalyse, kuriose didinamas dalyvių skaičius. Visų pirma apdovanojimai skiriami projektams, kuriais skatinami mokslininkai, norintys įsisteigti šalyse, kuriose didinamas dalyvių skaičius. Ši schema papildys kitas programos dalis, visų pirma programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“.

Pakeitimas 272

Pakeitimas 272

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 4 dalies 1 punkto 5 pastraipa

I priedo 4 dalies 1 punkto 5 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Ši intervencinės priemonės sritis
  palaikys
  konkrečius
  programos „Europos horizontas“ tikslus: skleisti ir sujungti kompetenciją visoje ES; stiprinti aukštos kokybės žinių bazės kūrimą; didinti tarpsektorinį, tarpdalykinį, tarpvalstybinį bendradarbiavimą. | Kompetencijos sklaidos ir dalyvių skaičiaus didinimo prioritetas
  palaikys
  šiuos konkrečius
  programos „Europos horizontas“ tikslus: skleisti ir sujungti kompetenciją visoje ES
  ir didinti programos dalyvių skaičių
  ; stiprinti aukštos kokybės žinių bazės kūrimą; didinti tarpsektorinį, tarpdalykinį, tarpvalstybinį bendradarbiavimą.
  Visais veiksmais bus skatinama sinergija su kitais nacionaliniais ir ES fondais, visų pirma ERPF, sanglaudos politika ir ESF+, be to, jie turėtų atitikti regionines mokslinių tyrimų ir inovacijų išmanios specializacijos strategijas ir veiksmų programas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Ši intervencinės priemonės sritis
  palaikys
  konkrečius
  programos „Europos horizontas“ tikslus: skleisti ir sujungti kompetenciją visoje ES; stiprinti aukštos kokybės žinių bazės kūrimą; didinti tarpsektorinį, tarpdalykinį, tarpvalstybinį bendradarbiavimą.

Ši intervencinės priemonės sritis

konkrečius

Kompetencijos sklaidos ir dalyvių skaičiaus didinimo prioritetas
  palaikys
  šiuos konkrečius
  programos „Europos horizontas“ tikslus: skleisti ir sujungti kompetenciją visoje ES
  ir didinti programos dalyvių skaičių
  ; stiprinti aukštos kokybės žinių bazės kūrimą; didinti tarpsektorinį, tarpdalykinį, tarpvalstybinį bendradarbiavimą.
  Visais veiksmais bus skatinama sinergija su kitais nacionaliniais ir ES fondais, visų pirma ERPF, sanglaudos politika ir ESF+, be to, jie turėtų atitikti regionines mokslinių tyrimų ir inovacijų išmanios specializacijos strategijas ir veiksmų programas.

Kompetencijos sklaidos ir dalyvių skaičiaus didinimo prioritetas

šiuos konkrečius

ir didinti programos dalyvių skaičių

Visais veiksmais bus skatinama sinergija su kitais nacionaliniais ir ES fondais, visų pirma ERPF, sanglaudos politika ir ESF+, be to, jie turėtų atitikti regionines mokslinių tyrimų ir inovacijų išmanios specializacijos strategijas ir veiksmų programas.

Pakeitimas 273

Pakeitimas 273

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 4 dalies 2 punkto 2 pastraipos 5 įtrauka

I priedo 4 dalies 2 punkto 2 pastraipos 5 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Patrauklios karjeros aplinkos, įgūdžių ir gebėjimų, kurių reikia modernioje žinių ekonomikoje, suteikimas tyrėjams (36). Europos mokslinių tyrimų erdvės ir Europos aukštojo mokslo erdvės susiejimas, remiant universitetų ir kitų mokslinių tyrimų ir inovatyvių organizacijų modernizavimą, taikant pripažinimo ir atlyginimo mechanizmus, skatinančius veiksmus nacionaliniu lygmeniu, taip pat paskatas, skatinančias atvirojo mokslo praktikos priėmimą, verslumą (ir ryšius su inovacijų ekosistemomis), tarpdalykiškumas, piliečių dalyvavimas, tarptautinis ir tarpsektorinis judumas, lyčių lygybės planai ir išsamūs institucinių pokyčių metodai. Atsižvelgiant į tai, taip pat papildant programos „Erasmus“ paramą, teikiamą Europos universitetų iniciatyvai, ypač jos mokslinių tyrimų
  sričiai
  , kuriant naujas bendras ir integruotas ilgalaikes ir tvarias švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijas, grindžiamas tarpdalykiniais ir tarpsektoriniais metodais, kad žinių trikampis taptų realybe, suteikiant impulsą ekonomikos augimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Patrauklios karjeros aplinkos, įgūdžių ir gebėjimų, kurių reikia modernioje žinių ekonomikoje, suteikimas tyrėjams (36). Europos mokslinių tyrimų erdvės ir Europos aukštojo mokslo erdvės susiejimas, remiant universitetų ir kitų mokslinių tyrimų ir inovatyvių organizacijų modernizavimą, taikant pripažinimo ir atlyginimo mechanizmus, skatinančius veiksmus nacionaliniu lygmeniu, taip pat paskatas, skatinančias atvirojo mokslo praktikos priėmimą, verslumą (ir ryšius su inovacijų ekosistemomis), tarpdalykiškumas, piliečių dalyvavimas, tarptautinis ir tarpsektorinis judumas, lyčių lygybės planai ir išsamūs institucinių pokyčių metodai. Atsižvelgiant į tai, taip pat papildant programos „Erasmus“ paramą, teikiamą Europos universitetų iniciatyvai, ypač jos mokslinių tyrimų
  sričiai
  , kuriant naujas bendras ir integruotas ilgalaikes ir tvarias švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijas, grindžiamas tarpdalykiniais ir tarpsektoriniais metodais, kad žinių trikampis taptų realybe, suteikiant impulsą ekonomikos augimui;

36

sričiai

| — | Patrauklios karjeros aplinkos, įgūdžių ir gebėjimų, kurių reikia modernioje žinių ekonomikoje, suteikimas tyrėjams (36). Europos mokslinių tyrimų erdvės ir Europos aukštojo mokslo erdvės susiejimas, remiant universitetų ir kitų mokslinių tyrimų ir inovatyvių organizacijų modernizavimą, taikant pripažinimo ir atlyginimo mechanizmus, skatinančius veiksmus nacionaliniu lygmeniu, taip pat paskatas, skatinančias atvirojo mokslo praktikos priėmimą, verslumą (ir ryšius su inovacijų ekosistemomis), tarpdalykiškumas, piliečių
  ir pilietinės visuomenės
  dalyvavimas, tarptautinis ir tarpsektorinis judumas, lyčių lygybės planai ir išsamūs institucinių pokyčių metodai. Atsižvelgiant į tai, taip pat papildant programos „Erasmus“ paramą, teikiamą Europos universitetų iniciatyvai, ypač
  finansuojant
  jos mokslinių tyrimų
  ir inovacijų projektus, įeinančius į šiuos tinklus
  , kuriant naujas bendras ir integruotas ilgalaikes ir tvarias švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijas, grindžiamas tarpdalykiniais ir tarpsektoriniais metodais, kad žinių trikampis taptų realybe, suteikiant impulsą ekonomikos augimui; |
| --- | --- |

—

Patrauklios karjeros aplinkos, įgūdžių ir gebėjimų, kurių reikia modernioje žinių ekonomikoje, suteikimas tyrėjams (36). Europos mokslinių tyrimų erdvės ir Europos aukštojo mokslo erdvės susiejimas, remiant universitetų ir kitų mokslinių tyrimų ir inovatyvių organizacijų modernizavimą, taikant pripažinimo ir atlyginimo mechanizmus, skatinančius veiksmus nacionaliniu lygmeniu, taip pat paskatas, skatinančias atvirojo mokslo praktikos priėmimą, verslumą (ir ryšius su inovacijų ekosistemomis), tarpdalykiškumas, piliečių
  ir pilietinės visuomenės
  dalyvavimas, tarptautinis ir tarpsektorinis judumas, lyčių lygybės planai ir išsamūs institucinių pokyčių metodai. Atsižvelgiant į tai, taip pat papildant programos „Erasmus“ paramą, teikiamą Europos universitetų iniciatyvai, ypač
  finansuojant
  jos mokslinių tyrimų
  ir inovacijų projektus, įeinančius į šiuos tinklus
  , kuriant naujas bendras ir integruotas ilgalaikes ir tvarias švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijas, grindžiamas tarpdalykiniais ir tarpsektoriniais metodais, kad žinių trikampis taptų realybe, suteikiant impulsą ekonomikos augimui;

36

ir pilietinės visuomenės

finansuojant

ir inovacijų projektus, įeinančius į šiuos tinklus

Pakeitimas 274

Pakeitimas 274

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 4 dalies 2 punkto 2 pastraipos 6 įtrauka

I priedo 4 dalies 2 punkto 2 pastraipos 6 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | piliečių mokslas, remiant visų rūšių formalųjį, neformalųjį išsilavinimą ir savaiminį mokymąsi, įskaitant piliečių
  dalyvavimą
  rengiant mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės nuostatas ir politiką, kuriant mokslo turinį ir naujoves per tarpdalykinę veiklą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

piliečių mokslas, remiant visų rūšių formalųjį, neformalųjį išsilavinimą ir savaiminį mokymąsi, įskaitant piliečių
  dalyvavimą
  rengiant mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės nuostatas ir politiką, kuriant mokslo turinį ir naujoves per tarpdalykinę veiklą;

dalyvavimą

| — | piliečių mokslas, remiant visų rūšių formalųjį, neformalųjį išsilavinimą ir savaiminį mokymąsi, įskaitant
  kliūčių
  piliečių
  dalyvavimui
  rengiant mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės nuostatas ir politiką
  vertinimą bei jų skatinimą dalyvauti šioje veikloje
  , kuriant mokslo turinį ir naujoves per tarpdalykinę veiklą; |
| --- | --- |

—

piliečių mokslas, remiant visų rūšių formalųjį, neformalųjį išsilavinimą ir savaiminį mokymąsi, įskaitant
  kliūčių
  piliečių
  dalyvavimui
  rengiant mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės nuostatas ir politiką
  vertinimą bei jų skatinimą dalyvauti šioje veikloje
  , kuriant mokslo turinį ir naujoves per tarpdalykinę veiklą;

kliūčių

dalyvavimui

vertinimą bei jų skatinimą dalyvauti šioje veikloje

Pakeitimas 275

Pakeitimas 275

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

II priedo 1 dalis

II priedo 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Programos komiteto sudėtys | Programos komiteto sudėtys |
| Programos komiteto sudėčių pagal 12 straipsnio 2 dalį sąrašas: | Programos komiteto sudėčių pagal 12 straipsnio 2 dalį sąrašas: |
| 1. | Strateginė sudėtis: Strateginė visos programos įgyvendinimo, įvairių programų dalių suderinamumo, misijų ir Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimo apžvalga |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Programos komiteto sudėtys

Programos komiteto sudėtys

Programos komiteto sudėčių pagal 12 straipsnio 2 dalį sąrašas:

Programos komiteto sudėčių pagal 12 straipsnio 2 dalį sąrašas:

1.

Strateginė sudėtis: Strateginė visos programos įgyvendinimo, įvairių programų dalių suderinamumo, misijų ir Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimo apžvalga

| 1. | Strateginė sudėtis: Strateginė visos programos įgyvendinimo, įvairių programų dalių suderinamumo, misijų ir Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimo apžvalga |
| --- | --- |

1.

Strateginė sudėtis: Strateginė visos programos įgyvendinimo, įvairių programų dalių suderinamumo, misijų ir Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimo apžvalga

| 2. | Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT) ir programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ (MSCV) |
| --- | --- |

2.

Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT) ir programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ (MSCV)

| 2. | Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT) ir programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ (MSCV) |
| --- | --- |

2.

Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT) ir programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ (MSCV)

| 3. | Mokslinių tyrimų infrastruktūra |
| --- | --- |

3.

Mokslinių tyrimų infrastruktūra

| 3. | Mokslinių tyrimų infrastruktūra |
| --- | --- |

3.

Mokslinių tyrimų infrastruktūra

| 4. | Sveikata |
| --- | --- |

4.

Sveikata

| 4. | Sveikata |
| --- | --- |

4.

Sveikata

| 5. | Įtrauki ir
  saugi
  visuomenė |
| --- | --- |

5.

Įtrauki ir
  saugi
  visuomenė

saugi

| 5. | Įtrauki ir
  kūrybiška
  visuomenė |
| --- | --- |

5.

Įtrauki ir
  kūrybiška
  visuomenė

kūrybiška

| 5a. | Saugi visuomenė |
| --- | --- |

5a.

5a.

Saugi visuomenė

| 6. | Skaitmeninė ekonomika
  ir
  pramonė |
| --- | --- |

6.

Skaitmeninė ekonomika
  ir
  pramonė

ir

| 6. | Skaitmeninė ekonomika, pramonė
  ir erdvė |
| --- | --- |

6.

Skaitmeninė ekonomika, pramonė
  ir erdvė

ir erdvė

| 7. | Klimatas, energetika ir judumas |
| --- | --- |

7.

Klimatas, energetika ir judumas

| 7. | Klimatas, energetika ir judumas |
| --- | --- |

7.

Klimatas, energetika ir judumas

| 8. | Maistas
  ir
  gamtos ištekliai |
| --- | --- |

8.

Maistas
  ir
  gamtos ištekliai

ir

| 8. | Maistas, gamtos ištekliai
  ir žemės ūkis |
| --- | --- |

8.

Maistas, gamtos ištekliai
  ir žemės ūkis

ir žemės ūkis

| 9. | Europos inovacijų taryba ir Europos inovacijų ekosistemos |
| --- | --- |

9.

Europos inovacijų taryba ir Europos inovacijų ekosistemos

| 9. | Europos inovacijų taryba ir Europos inovacijų ekosistemos |
| --- | --- |

9.

Europos inovacijų taryba ir Europos inovacijų ekosistemos

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0410/2018).

1

(4)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

4

(4)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

4

(6)  
  Komisijos komunikate „Europos Sąjungai, veiksmingai siekiančiai savo prioritetų po 2020 m., skirta nauja, moderni daugiametė finansinė programa“ nurodyta, kad pagrindinei skaitmeninei veiklai pagal bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizontas 2020“ išleista 13 mlrd. EUR (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/en/ALL/?uri=CELEX%3A52018DC0098).

6

Komisijos komunikate „Europos Sąjungai, veiksmingai siekiančiai savo prioritetų po 2020 m., skirta nauja, moderni daugiametė finansinė programa“ nurodyta, kad pagrindinei skaitmeninei veiklai pagal bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizontas 2020“ išleista 13 mlrd. EUR (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/en/ALL/?uri=CELEX%3A52018DC0098).

(7)  OL C 373, 2013 12 20, p. 23.

7

(7)  OL C 373, 2013 12 20, p. 23.

7

(13)  Europos duomenų infrastruktūra stiprins Europos atvirojo mokslo debesiją teikdama pasaulinio lygio itin našaus skaičiavimo pajėgumus, didelės spartos ryšį bei moderniausias duomenų ir programinės įrangos paslaugas.

13

(13)  Europos duomenų infrastruktūra stiprins Europos atvirojo mokslo debesiją teikdama pasaulinio lygio itin našaus skaičiavimo pajėgumus, didelės spartos ryšį bei moderniausias duomenų ir programinės įrangos paslaugas.

13

(14)  
  OECD „Understanding The Socio-Economic Divide in Europe“, 26 January 2017.

14

OECD „Understanding The Socio-Economic Divide in Europe“, 26 January 2017.

(14)  
  EBPO „Socialinio ir ekonominio atotrūkio Europoje supratimas“ (angl. „Understanding The Socio-Economic Divide in Europe“), 2017 m. sausio 26 d.

14

EBPO „Socialinio ir ekonominio atotrūkio Europoje supratimas“ (angl. „Understanding The Socio-Economic Divide in Europe“), 2017 m. sausio 26 d.

(15)  Ateities bazinės didelio poveikio technologijos apima pažangiąsias medžiagas ir nanotechnologiją, fotoniką ir mikroelektroniką bei nanoelektroniką, gyvybės mokslų technologijas, pažangiąją gamybą ir perdirbimą, dirbtinį intelektą ir skaitmeninį saugumą bei junglumą.

15

(15)  Ateities bazinės didelio poveikio technologijos apima pažangiąsias medžiagas ir nanotechnologiją, fotoniką ir mikroelektroniką bei nanoelektroniką, gyvybės mokslų technologijas, pažangiąją gamybą ir perdirbimą, dirbtinį intelektą ir skaitmeninį saugumą bei junglumą.

15

(16)  Jos yra viešosios ar privačios organizacijos, kurios teikia išteklius ir paslaugas daugiausia Europos pramonei, siekiant išbandyti ir patvirtinti bazines didelio poveikio technologijas ir produktus. Tokios infrastruktūros gali būti įsteigtos vienoje veiklos vietoje, veikti virtualiai ar būti paskirstytos ir turi būti registruotos valstybėje narėje ar Programos asocijuotojoje trečiojoje valstybėje.

16

(16)  Jos yra viešosios ar privačios organizacijos, kurios teikia išteklius ir paslaugas daugiausia Europos pramonei, siekiant išbandyti ir patvirtinti bazines didelio poveikio technologijas ir produktus. Tokios infrastruktūros gali būti įsteigtos vienoje veiklos vietoje, veikti virtualiai ar būti paskirstytos ir turi būti registruotos valstybėje narėje ar Programos asocijuotojoje trečiojoje valstybėje.

16

(17)  Kitų sektorių priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas aptartas kitose programos „Europos horizontas“ veiklos srities „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ dalyse.

17

(17)  Kitų sektorių priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas aptartas kitose programos „Europos horizontas“ veiklos srities „Pasauliniai uždaviniai ir
  Europos
  pramonės konkurencingumas“ dalyse.

17

Europos

(18)  Beveik trečdaliui miestuose gyvenančių ES piliečių tenka padidintas teršalų koncentracijos lygis.

18

(18)  Beveik trečdaliui miestuose gyvenančių ES piliečių tenka padidintas teršalų koncentracijos lygis.

18

(19)  Žemės stebėjimas padės remti mokslinius tyrimus ir inovacijas kitose pasaulinių uždavinių intervencinių priemonių srityse, taip pat įgyvendinant kitas svarbias programos „Europos horizontas“ dalis.

19

(19)  Žemės stebėjimas padės remti mokslinius tyrimus ir inovacijas kitose pasaulinių uždavinių intervencinių priemonių srityse, taip pat įgyvendinant kitas svarbias programos „Europos horizontas“ dalis.

19

(20)  SWD(2016)0319: Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų sprendimai dėl aprūpinimo maistu ir mitybos saugumo.

20

(20)  SWD(2016)0319: Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų sprendimai dėl aprūpinimo maistu ir mitybos saugumo.

20

(21)  Sveikatos biotechnologijų taikomosios priemonės bus nagrinėjamos šios veiklos srities veiksmų grupėje „Sveikata“.

21

(21)  Sveikatos biotechnologijų taikomosios priemonės bus nagrinėjamos šios veiklos srities veiksmų grupėje „Sveikata“.

21

(22)  Žiedinių sistemų intervencinių priemonių srityje vykdomos veiklos papildo veiksmų grupės „Skaitmeninė ekonomika ir pramonė“ pogrupį „Mažo anglies dioksido kiekio ir švarios pramonės šakos“.

22

(22)  Žiedinių sistemų intervencinių priemonių srityje vykdomos veiklos papildo veiksmų grupės „Skaitmeninė ekonomika ir pramonė“ pogrupį „Mažo anglies dioksido kiekio ir švarios pramonės šakos“.

22

(23)  Tai viešosios ar privačios priemonės, kurios suteikia prieigą prie naujausių skaitmeninių ir susijusių technologijų žinių ir kompetencijos, kurios reikalingos įmonėms, siekiančioms konkurencingumo gamybos, paslaugų ir verslo procesų atžvilgiu.

23

(23)  Tai viešosios ar privačios priemonės, kurios suteikia prieigą prie naujausių skaitmeninių ir susijusių technologijų žinių ir kompetencijos, kurios reikalingos įmonėms, siekiančioms konkurencingumo gamybos, paslaugų ir verslo procesų atžvilgiu.

23

(24)  Jos galėtų apimti tokias temas kaip dirbtinis intelektas, kvantinės technologijos, biokontrolė arba antros kartos skaitmeniniai suporuoti prietaisai ar bet kokias kitas temas, nurodytos programos „Europos horizontas“ strateginiame programavime (įskaitant valstybių narių tinklo programas).

24

(24)  Jos galėtų apimti tokias temas kaip dirbtinis intelektas, kvantinės technologijos, biokontrolė arba antros kartos skaitmeniniai suporuoti prietaisai ar bet kokias kitas temas, nurodytos programos „Europos horizontas“ strateginiame programavime (įskaitant valstybių narių tinklo programas).

24

(27)  Paprastai ne daugiau kaip 25 proc. balsavimo teisių. Išimtiniais atvejais ES gali užtikrinti blokuojančios mažumos įsigijimą, kad apsaugotų Europos interesus svarbiausiose srityse, pvz., kibernetinė saugos srityje.

27

(27)  Paprastai ne daugiau kaip 25 proc. balsavimo teisių. Išimtiniais atvejais ES gali užtikrinti blokuojančios mažumos įsigijimą, kad apsaugotų Europos interesus svarbiausiose srityse, pvz., kibernetinė saugos srityje.

27

(28)  Pavyzdžiui, EMTT patvirtinimo koncepcija, taikoma projektams, finansuojamiems pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“, startuoliams, įsteigtiems pagal Europos inovacijos ir technologijos instituto ŽIB veiklą, įskaitant programos „Horizontas 2020“ veiklos kryptis, ypač projektus, atrinktus pagal „Horizontas 2020“ MVĮ 2 etapą 2 ir susijusį pažangumo ženklą, kuriuos finansuoja valstybės narės, (esamas ir būsimas) Europos partnerystes.

28

(28)  Pavyzdžiui, EMTT patvirtinimo koncepcija, taikoma projektams, finansuojamiems pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir
  Europos
  pramonės konkurencingumas“, startuoliams, įsteigtiems pagal Europos inovacijos ir technologijos instituto ŽIB veiklą, įskaitant programos „Horizontas 2020“ veiklos kryptis, ypač projektus, atrinktus pagal „Horizontas 2020“ MVĮ 2 etapą 2 ir susijusį pažangumo ženklą, kuriuos finansuoja valstybės narės, (esamas ir būsimas) Europos partnerystes.

28

Europos

(29)  Europos inovacijų tarybos apdovanojimai perims programos „Horizontas 2020“ sukurtų premijų valdymą ir numatys naują skatinamųjų prizų bei pripažinimo apdovanojimų rengimą ir įgyvendinimą.

29

(29)  Europos inovacijų tarybos apdovanojimai perims programos „Horizontas 2020“ sukurtų premijų valdymą ir numatys naują skatinamųjų prizų bei pripažinimo apdovanojimų rengimą ir įgyvendinimą.

29

(31)  2015 m. gegužės 19 d. Tarybos išvados dėl EMTE veiksmų gairių [atnaujinti pagal poreikį].

31

(32)  Sutarties dėl ES veikimo 181 straipsnio 2 dalis

32

(31)  2015 m. gegužės 19 d. Tarybos išvados dėl EMTE veiksmų gairių [atnaujinti pagal poreikį].

31

(32)  Sutarties dėl ES veikimo 181 straipsnio 2 dalis

32

(33)  
  Kai reikia nustatyti juridinius subjektus, kurie atitinka koordinatoriams, galintiems pateikti pasiūlymus dėl dalijimosi kompetencija, keliamus reikalavimus, bus taikomas mokslinių tyrimų ir inovacijų kompetencija pagrįstas kriterijus. Šis kriterijus kompleksiškai apims bendrų ekonominių rezultatų, mokslinių tyrimų rezultatų ir inovacijų efektyvumo aspektus ir bus suderintas su atitinkamų valstybių dydžiu. Valstybės, kurioms tinka šis kriterijus, vadinamos dalijimosi kompetencija reikalavimus atitinkančiomis valstybėmis. Remianti SESV 349 straipsniu, atokiausių regionų juridiniai subjektai taip pat visiškai atitiks dalijimosi kompetencija koordinatoriams keliamus reikalavimus.

33

Kai reikia nustatyti juridinius subjektus, kurie atitinka koordinatoriams, galintiems pateikti pasiūlymus dėl dalijimosi kompetencija, keliamus reikalavimus, bus taikomas mokslinių tyrimų ir inovacijų kompetencija pagrįstas kriterijus. Šis kriterijus kompleksiškai apims bendrų ekonominių rezultatų, mokslinių tyrimų rezultatų ir inovacijų efektyvumo aspektus ir bus suderintas su atitinkamų valstybių dydžiu. Valstybės, kurioms tinka šis kriterijus, vadinamos dalijimosi kompetencija reikalavimus atitinkančiomis valstybėmis. Remianti SESV 349 straipsniu, atokiausių regionų juridiniai subjektai taip pat visiškai atitiks dalijimosi kompetencija koordinatoriams keliamus reikalavimus.

(36)  Įskaitant visų pirma Europos mokslininkų chartiją, mokslininkų įdarbinimo elgesio kodeksą, EURAXESS ir pensijų fondą RESAVER.

36

(36)  Įskaitant visų pirma Europos mokslininkų chartiją, mokslininkų įdarbinimo elgesio kodeksą, EURAXESS ir pensijų fondą RESAVER.

36

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/623 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/623

---

P8_TA(2018)0516

Europos gynybos fondo įsteigimas ***I

2018 m. gruodžio 12 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas (COM(2018)0476 – C8-0268/2018 – 2018/0254(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

[Pakeitimas 1, nebent būtų nurodyta kitaip]

(2020/C 388/41)

EUROPOS PARLAMENTO PAKEITIMAI (*1)

Komisijos pasiūlymas

Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 173 straipsnio 3 dalį, 182 straipsnio 4 dalį, 183 straipsnį ir 188 straipsnio antrą pastraipą,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (-1a) | gynyba yra laikytina aiškiu pavyzdžiu, kaip būtų galima užtikrinti didesnį veiksmingumą perduodant Europos Sąjungai tam tikrus įgaliojimus ir veiklą, kuriuos šiuo metu vykdo valstybės narės, ir atitinkamus asignavimus. Taip būtų įrodyta Europos pridėtinė vertė ir būtų galima apriboti bendrą Sąjungos viešųjų išlaidų naštą; |
| --- | --- |

(-1a)

gynyba yra laikytina aiškiu pavyzdžiu, kaip būtų galima užtikrinti didesnį veiksmingumą perduodant Europos Sąjungai tam tikrus įgaliojimus ir veiklą, kuriuos šiuo metu vykdo valstybės narės, ir atitinkamus asignavimus. Taip būtų įrodyta Europos pridėtinė vertė ir būtų galima apriboti bendrą Sąjungos viešųjų išlaidų naštą;

| (-1b) | per pastarąjį dešimtmetį Sąjungos geopolitinė padėtis dramatiškai pasikeitė. Europos kaimyninių regionų padėtis yra nestabili, o Sąjungai dėl to kyla sunkumų ir iššūkių – atsiranda vis naujų pavojų, tokių kaip hibridiniai ir kibernetiniai išpuoliai, be to, vėl daugėja įprastų problemų. Tokiomis aplinkybėmis ir ES piliečiai, ir jų politiniai vadovai sutaria, kad visiems kartu reikia daugiau nuveikti gynybos srityje. 75 proc. europiečių remia bendrą gynybos ir saugumo politiką. Romoje deklaracijoje 27 valstybių narių vadovai, Europos Vadovų Taryba, Europos Parlamentas ir Komisija 2017 m. kovo 25 d. pareiškė, kad Sąjunga stiprins savo bendrą saugumą ir gynybą ir skatins konkurencingesnę ir labiau integruotą gynybos pramonę. |
| --- | --- |

(-1b)

per pastarąjį dešimtmetį Sąjungos geopolitinė padėtis dramatiškai pasikeitė. Europos kaimyninių regionų padėtis yra nestabili, o Sąjungai dėl to kyla sunkumų ir iššūkių – atsiranda vis naujų pavojų, tokių kaip hibridiniai ir kibernetiniai išpuoliai, be to, vėl daugėja įprastų problemų. Tokiomis aplinkybėmis ir ES piliečiai, ir jų politiniai vadovai sutaria, kad visiems kartu reikia daugiau nuveikti gynybos srityje. 75 proc. europiečių remia bendrą gynybos ir saugumo politiką. Romoje deklaracijoje 27 valstybių narių vadovai, Europos Vadovų Taryba, Europos Parlamentas ir Komisija 2017 m. kovo 25 d. pareiškė, kad Sąjunga stiprins savo bendrą saugumą ir gynybą ir skatins konkurencingesnę ir labiau integruotą gynybos pramonę.

| (1) | savo 2016 m. lapkričio 30 d. komunikate
  dėl 2016 m. lapkričio 30 d. priimto Europos gynybos veiksmų plano Komisija įsipareigojo papildyti, mobilizuoti ir konsoliduoti valstybių narių pastangas bendradarbiauti, dedamas plėtojant gynybos technologinius ir pramoninius pajėgumus siekiant reaguoti į saugumo uždavinius ir skatinti konkurencingą, novatorišką ir efektyvią Europos gynybos pramonę
  bei sukurti labiau integruotą gynybos rinką visoje Sąjungoje.
  Ji visų pirma pasiūlė sukurti Europos gynybos fondą (toliau – Fondas), skirtą paremti investicijoms į bendrus mokslinius tyrimus ir bendrą gynybos produktų ir technologijų plėtrą, taip skatinant sinergiją ir ekonomiškumą, ir skatinti valstybes nares drauge įsigyti ir prižiūrėti savo gynybos įrangą. Šio fondo lėšos papildytų šiuo tikslu jau skiriamas nacionalines lėšas ir turėtų būti priemonė skatinti valstybes nares bendradarbiauti
  tarpvalstybiniu mastu
  ir daugiau investuoti į gynybą. Fondo lėšomis turėtų būti remiamas bendradarbiavimas per visą gynybos produktų ir technologijų ciklą; |
| --- | --- |

(1)

savo 2016 m. lapkričio 30 d. komunikate
  dėl 2016 m. lapkričio 30 d. priimto Europos gynybos veiksmų plano Komisija įsipareigojo papildyti, mobilizuoti ir konsoliduoti valstybių narių pastangas bendradarbiauti, dedamas plėtojant gynybos technologinius ir pramoninius pajėgumus siekiant reaguoti į saugumo uždavinius ir skatinti konkurencingą, novatorišką ir efektyvią Europos gynybos pramonę
  bei sukurti labiau integruotą gynybos rinką visoje Sąjungoje.
  Ji visų pirma pasiūlė sukurti Europos gynybos fondą (toliau – Fondas), skirtą paremti investicijoms į bendrus mokslinius tyrimus ir bendrą gynybos produktų ir technologijų plėtrą, taip skatinant sinergiją ir ekonomiškumą, ir skatinti valstybes nares drauge įsigyti ir prižiūrėti savo gynybos įrangą. Šio fondo lėšos papildytų šiuo tikslu jau skiriamas nacionalines lėšas ir turėtų būti priemonė skatinti valstybes nares bendradarbiauti
  tarpvalstybiniu mastu
  ir daugiau investuoti į gynybą. Fondo lėšomis turėtų būti remiamas bendradarbiavimas per visą gynybos produktų ir technologijų ciklą;

| (1a) | 2017 m. birželio 7 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas. Pasiūlyta dviejų etapų sistema: pirma, siekiant išbandyti šią sistemą, buvo skirtas pradinis finansavimas moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą (DFP), priimant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2018/1092 (2); antra, būtų įsteigtas specialus fondas pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą, kurį pasitelkiant būtų padidintas finansavimas bendriems moksliniams tyrimams novatoriškų gynybos produktų bei technologijų srityje ir tolesniems technologinės plėtros ciklo etapams, įskaitant prototipų kūrimą. Tarp šių dviejų etapų turėtų būti taikoma nuosekli ir suderinta sistema; |
| --- | --- |

(1a)

2017 m. birželio 7 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas. Pasiūlyta dviejų etapų sistema: pirma, siekiant išbandyti šią sistemą, buvo skirtas pradinis finansavimas moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą (DFP), priimant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2018/1092 (2); antra, būtų įsteigtas specialus fondas pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą, kurį pasitelkiant būtų padidintas finansavimas bendriems moksliniams tyrimams novatoriškų gynybos produktų bei technologijų srityje ir tolesniems technologinės plėtros ciklo etapams, įskaitant prototipų kūrimą. Tarp šių dviejų etapų turėtų būti taikoma nuosekli ir suderinta sistema;

| (1b) | gynybos sektoriuje patiriamos vis didesnės gynybos įrangos sąnaudos ir išlaidos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, kurios trukdo pradėti įgyvendinti naujas gynybos srities programas ir daro tiesioginį poveikį Sąjungos pramonės konkurencingumui ir inovacijų pajėgumui. Atsižvelgiant į sąnaudų didėjimą, vienkartinių MTTP sąnaudų dydį ir nedidelį įrangos kiekį, kurį galima įsigyti nacionaliniu lygmeniu, naujos kartos pagrindinių gynybos sistemų ir naujų gynybos technologijų plėtra tampa vis labiau nepasiekiama vienai valstybei narei; |
| --- | --- |

(1b)

gynybos sektoriuje patiriamos vis didesnės gynybos įrangos sąnaudos ir išlaidos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, kurios trukdo pradėti įgyvendinti naujas gynybos srities programas ir daro tiesioginį poveikį Sąjungos pramonės konkurencingumui ir inovacijų pajėgumui. Atsižvelgiant į sąnaudų didėjimą, vienkartinių MTTP sąnaudų dydį ir nedidelį įrangos kiekį, kurį galima įsigyti nacionaliniu lygmeniu, naujos kartos pagrindinių gynybos sistemų ir naujų gynybos technologijų plėtra tampa vis labiau nepasiekiama vienai valstybei narei;

| (1c) | savo 2018 m. kovo 14 d. rezoliucijoje „Būsima DFP: Parlamento pozicijos dėl DFP po 2020 m. rengimas
  “
  , Europos Parlamentas pakartotinai pritarė tam, kad būtų sukurta Europos gynybos sąjunga ir vykdoma speciali Sąjungos gynybos srities mokslinių tyrimų programa ir pramonės plėtros programa, į kurias valstybės narės investuotų, siekiant panaikinti dubliavimąsi ir padidinti Europos gynybos pramonės strateginį savarankiškumą ir efektyvumą. Parlamentas taip pat pakartojo, kad Sąjunga galėtų būti stipresnė ir ambicingesnė tik tuo atveju, jei jai būtų suteiktos papildomos finansinės priemonės ir todėl paragino nuolat teikti paramą įgyvendinamai politikai ir didinti Sąjungos pavyzdinių programų išteklius, o numačius papildomus įsipareigojimus atitinkamai skirti ir papildomų finansinių išteklių; |
| --- | --- |

(1c)

savo 2018 m. kovo 14 d. rezoliucijoje „Būsima DFP: Parlamento pozicijos dėl DFP po 2020 m. rengimas
  “
  , Europos Parlamentas pakartotinai pritarė tam, kad būtų sukurta Europos gynybos sąjunga ir vykdoma speciali Sąjungos gynybos srities mokslinių tyrimų programa ir pramonės plėtros programa, į kurias valstybės narės investuotų, siekiant panaikinti dubliavimąsi ir padidinti Europos gynybos pramonės strateginį savarankiškumą ir efektyvumą. Parlamentas taip pat pakartojo, kad Sąjunga galėtų būti stipresnė ir ambicingesnė tik tuo atveju, jei jai būtų suteiktos papildomos finansinės priemonės ir todėl paragino nuolat teikti paramą įgyvendinamai politikai ir didinti Sąjungos pavyzdinių programų išteklius, o numačius papildomus įsipareigojimus atitinkamai skirti ir papildomų finansinių išteklių;

| (1d) | gynybos sektoriaus padėtį dar labiau pablogino per paskutiniuosius dešimtį metų gerokai sumažinti gynybos biudžetai visoje Europoje, o tai turėjo ypač didelį poveikį su moksliniais tyrimais ir technologine plėtra bei įranga susijusioms išlaidoms. 2006–2013 m. Europos gynybos agentūroje (EGA) dalyvaujančiose valstybėse narėse realiosios gynybos išlaidos buvo sumažintos 12 proc. Atsižvelgiant į tai, kad gynybos srities moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra yra būsimų pažangiausių gynybos technologijų plėtros pagrindas, tokios tendencijos kelia itin didelį susirūpinimą ir rimtų problemų, susijusių su gebėjimu išlaikyti Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumą ilguoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

(1d)

gynybos sektoriaus padėtį dar labiau pablogino per paskutiniuosius dešimtį metų gerokai sumažinti gynybos biudžetai visoje Europoje, o tai turėjo ypač didelį poveikį su moksliniais tyrimais ir technologine plėtra bei įranga susijusioms išlaidoms. 2006–2013 m. Europos gynybos agentūroje (EGA) dalyvaujančiose valstybėse narėse realiosios gynybos išlaidos buvo sumažintos 12 proc. Atsižvelgiant į tai, kad gynybos srities moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra yra būsimų pažangiausių gynybos technologijų plėtros pagrindas, tokios tendencijos kelia itin didelį susirūpinimą ir rimtų problemų, susijusių su gebėjimu išlaikyti Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumą ilguoju laikotarpiu;

| (1e) | nepaisant didėjančių sąnaudų ir mažėjančių išlaidų sąveikos, gynybos planavimas ir gynybos išlaidos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai bei įrangos įsigijimui išliko sutelktas daugiausia nacionaliniu lygmeniu, o valstybių narių bendradarbiavimas investicijų į gynybos įrangą srityje yra labai ribotas; Be to, įgyvendinus programas, vos keletas iš jų taip pat yra susiejamos su Sąjungos pajėgumų prioritetais. 2015 m. tik 16 proc. įrangos buvo įsigyta Europos bendradarbiaujamojo pirkimo būdu – tai daug mažiau nei sutartas bendras 35 proc. tikslas; |
| --- | --- |

(1e)

nepaisant didėjančių sąnaudų ir mažėjančių išlaidų sąveikos, gynybos planavimas ir gynybos išlaidos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai bei įrangos įsigijimui išliko sutelktas daugiausia nacionaliniu lygmeniu, o valstybių narių bendradarbiavimas investicijų į gynybos įrangą srityje yra labai ribotas; Be to, įgyvendinus programas, vos keletas iš jų taip pat yra susiejamos su Sąjungos pajėgumų prioritetais. 2015 m. tik 16 proc. įrangos buvo įsigyta Europos bendradarbiaujamojo pirkimo būdu – tai daug mažiau nei sutartas bendras 35 proc. tikslas;

| (2) | Fondas padėtų sukurti stiprią, konkurencingą ir novatorišką gynybos pramonės ir technologijų bazę ir papildytų Sąjungos iniciatyvas, kuriomis siekiama sukurti integruotą Europos gynybos rinką, ypač 2009 m. priimtas dvi direktyvas (3) dėl viešųjų pirkimų ir produktų siuntimo ES gynybos sektoriuje.
  Todėl yra ypač svarbu įvykdyti išankstines reguliavimo sąlygas, o ypač – visapusiškai įgyvendinti šias direktyvas. Šis Fondas yra numatytas kaip patikimos Europos gynybos pramonės politikos kertinis akmuo; |
| --- | --- |

(2)

Fondas padėtų sukurti stiprią, konkurencingą ir novatorišką gynybos pramonės ir technologijų bazę ir papildytų Sąjungos iniciatyvas, kuriomis siekiama sukurti integruotą Europos gynybos rinką, ypač 2009 m. priimtas dvi direktyvas (3) dėl viešųjų pirkimų ir produktų siuntimo ES gynybos sektoriuje.
  Todėl yra ypač svarbu įvykdyti išankstines reguliavimo sąlygas, o ypač – visapusiškai įgyvendinti šias direktyvas. Šis Fondas yra numatytas kaip patikimos Europos gynybos pramonės politikos kertinis akmuo;

| (3) | laikantis integruoto požiūrio ir siekiant prisidėti prie Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumo ir inovacijų pajėgumų didinimo, reikėtų įsteigti Europos gynybos fondą. Fondo tikslas turėtų būti didinti Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumą, novatoriškumą, efektyvumą ir technologinį
  bei pramoninį
  savarankiškumą ir prisidėti prie Sąjungos strateginio savarankiškumo remiant tarpvalstybinį valstybių narių ir įmonių, mokslinių tyrimų centrų, nacionalinių administracijų, tarptautinių organizacijų ir universitetų bendradarbiavimą
  visos Sąjungoje
  gynybos produktų bei technologijų mokslinių tyrimų ir kūrimo etapu. Siekiant inovacinių sprendimų ir atviros vidaus rinkos, fondas turėtų remti tarpvalstybinį mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) ir vidutinės kapitalizacijos įmonių dalyvavimą gynybos sektoriaus projektuose.
  Siekiant skatinti atvirą vidaus rinką, Fondas turėtų padėti plėsti tarpvalstybinį bendradarbiavimą tarp teisės subjektų, visų pirma MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių tarpvalstybinį dalyvavimą; |
| --- | --- |

(3)

laikantis integruoto požiūrio ir siekiant prisidėti prie Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumo ir inovacijų pajėgumų didinimo, reikėtų įsteigti Europos gynybos fondą. Fondo tikslas turėtų būti didinti Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumą, novatoriškumą, efektyvumą ir technologinį
  bei pramoninį
  savarankiškumą ir prisidėti prie Sąjungos strateginio savarankiškumo remiant tarpvalstybinį valstybių narių ir įmonių, mokslinių tyrimų centrų, nacionalinių administracijų, tarptautinių organizacijų ir universitetų bendradarbiavimą
  visos Sąjungoje
  gynybos produktų bei technologijų mokslinių tyrimų ir kūrimo etapu. Siekiant inovacinių sprendimų ir atviros vidaus rinkos, fondas turėtų remti tarpvalstybinį mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) ir vidutinės kapitalizacijos įmonių dalyvavimą gynybos sektoriaus projektuose.
  Siekiant skatinti atvirą vidaus rinką, Fondas turėtų padėti plėsti tarpvalstybinį bendradarbiavimą tarp teisės subjektų, visų pirma MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių tarpvalstybinį dalyvavimą;

| (3a) | Europos saugumas priklauso nuo tvirtų ir patikimų santykių su strateginiais partneriais visame pasaulyje, o Programa turėtų būti didinamas Europos gynybos pramonės rinkos konkurencingumas, toliau plėtojant partnerystes per mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą ir taip skatinant Europos strateginius gebėjimus ir pajėgumus; |
| --- | --- |

(3a)

Europos saugumas priklauso nuo tvirtų ir patikimų santykių su strateginiais partneriais visame pasaulyje, o Programa turėtų būti didinamas Europos gynybos pramonės rinkos konkurencingumas, toliau plėtojant partnerystes per mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą ir taip skatinant Europos strateginius gebėjimus ir pajėgumus;

| (4) | mokslinių tyrimų etapas – labai svarbus elementas, nes jis padeda užtikrinti Europos pramonės pajėgumą ir Europos pramonės savarankišką gebėjimą kurti gynybos produktus, taip pat valstybių narių, kaip gynybos produktų galutinių vartotojų, nepriklausomumą. Susietas su gynybos pajėgumų plėtojimu, mokslinių tyrimų etapas gali kelti nemažą riziką, visų pirma susijusią su technologijų nebrandumu ir veikimo trikdžiais. Technologinės plėtros etapas, kuris eina po mokslinių tyrimų ir technologijų etapo, taip pat susijęs su didele rizika ir sąnaudomis, dėl kurių kyla kliūčių toliau panaudoti mokslinių tyrimų rezultatus ir daromas neigiamas poveikis Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumui ir novatoriškumui.
  Fondas turėtų skatinti sąsają tarp gynybos produktų ir technologijų kūrimo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros etapų siekiant įveikti reiškinį, žinomą kaip „mirties slėnis“; |
| --- | --- |

(4)

mokslinių tyrimų etapas – labai svarbus elementas, nes jis padeda užtikrinti Europos pramonės pajėgumą ir Europos pramonės savarankišką gebėjimą kurti gynybos produktus, taip pat valstybių narių, kaip gynybos produktų galutinių vartotojų, nepriklausomumą. Susietas su gynybos pajėgumų plėtojimu, mokslinių tyrimų etapas gali kelti nemažą riziką, visų pirma susijusią su technologijų nebrandumu ir veikimo trikdžiais. Technologinės plėtros etapas, kuris eina po mokslinių tyrimų ir technologijų etapo, taip pat susijęs su didele rizika ir sąnaudomis, dėl kurių kyla kliūčių toliau panaudoti mokslinių tyrimų rezultatus ir daromas neigiamas poveikis Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumui ir novatoriškumui.
  Fondas turėtų skatinti sąsają tarp gynybos produktų ir technologijų kūrimo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros etapų siekiant įveikti reiškinį, žinomą kaip „mirties slėnis“;

| (5) | Fondo lėšomis neturėtų būti remiami išimtinai pagrindiniai moksliniai tyrimai – jie turėtų būti remiami pagal kitas programas, tačiau jis gali apimti į gynybą orientuotus pagrindinius mokslinius tyrimus, kurių pagrindu gali būti sukurtas sprendimas, padėsiantis spręsti jau nustatytas arba tikėtinas problemas ar galimybes; |
| --- | --- |

(5)

Fondo lėšomis neturėtų būti remiami išimtinai pagrindiniai moksliniai tyrimai – jie turėtų būti remiami pagal kitas programas, tačiau jis gali apimti į gynybą orientuotus pagrindinius mokslinius tyrimus, kurių pagrindu gali būti sukurtas sprendimas, padėsiantis spręsti jau nustatytas arba tikėtinas problemas ar galimybes;

| (6) | Fondo lėšomis galėtų būti remiami veiksmai, susiję tiek su naujais, tiek su atnaujintais esamais produktais ir technologijomis, jei neasocijuotos trečiosios valstybės arba neasocijuotų trečiųjų valstybių subjektai netaiko apribojimų naudoti pirminę informaciją, reikalingą atnaujinimo veiksmui atlikti. Turėtų būti reikalaujama, kad teikdami paraišką dėl Sąjungos finansavimo teisės subjektai pateiktų informaciją, kuri įrodytų, jog apribojimų nėra. Tokios informacijos nepateikus Sąjungos finansavimas neturėtų būti teikiamas; |
| --- | --- |

(6)

Fondo lėšomis galėtų būti remiami veiksmai, susiję tiek su naujais, tiek su atnaujintais esamais produktais ir technologijomis, jei neasocijuotos trečiosios valstybės arba neasocijuotų trečiųjų valstybių subjektai netaiko apribojimų naudoti pirminę informaciją, reikalingą atnaujinimo veiksmui atlikti. Turėtų būti reikalaujama, kad teikdami paraišką dėl Sąjungos finansavimo teisės subjektai pateiktų informaciją, kuri įrodytų, jog apribojimų nėra. Tokios informacijos nepateikus Sąjungos finansavimas neturėtų būti teikiamas;

| (6a) | Fondas turėtų teikti pakankamą paramą moksliniams tyrimams ir technologijų (MTTP) plėtrai revoliucingųjų gynybos technologijų srityje. Kadangi revoliucingosios technologijos gali būti grindžiamos netradicinių gynybos MTTP subjektų sukurtomis koncepcijomis arba idėjomis, Fondas turėtų suteikti pakankamo lankstumo konsultacijų teikimo suinteresuotiesiems subjektams, o taip pat finansavimo ir valdymo veiksmų srityse; |
| --- | --- |

(6a)

Fondas turėtų teikti pakankamą paramą moksliniams tyrimams ir technologijų (MTTP) plėtrai revoliucingųjų gynybos technologijų srityje. Kadangi revoliucingosios technologijos gali būti grindžiamos netradicinių gynybos MTTP subjektų sukurtomis koncepcijomis arba idėjomis, Fondas turėtų suteikti pakankamo lankstumo konsultacijų teikimo suinteresuotiesiems subjektams, o taip pat finansavimo ir valdymo veiksmų srityse;

| (7) | siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Sąjungos ir jos valstybių narių tarptautinių įsipareigojimų įgyvendinant šį reglamentą, veiksmams, susijusiems su produktais ar technologijomis, kurių naudojimas, plėtojimas ar gamyba yra draudžiami pagal tarptautinę teisę, Fondo finansavimas turėtų nebūti skiriamas. Šiuo atžvilgiu veiksmų, kuriais plėtojami nauji gynybos produktai ar technologijos, pavyzdžiui, specialiai sukurti suduoti mirtinus smūgius, kai netaikoma žmogaus vykdoma kontrolė sprendimams dėl jų panaudojimo, tinkamumas finansuoti taip pat turėtų priklausyti nuo tarptautinės teisės pokyčių; |
| --- | --- |

(7)

siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Sąjungos ir jos valstybių narių tarptautinių įsipareigojimų įgyvendinant šį reglamentą, veiksmams, susijusiems su produktais ar technologijomis, kurių naudojimas, plėtojimas ar gamyba yra draudžiami pagal tarptautinę teisę, Fondo finansavimas turėtų nebūti skiriamas. Šiuo atžvilgiu veiksmų, kuriais plėtojami nauji gynybos produktai ar technologijos, pavyzdžiui, specialiai sukurti suduoti mirtinus smūgius, kai netaikoma žmogaus vykdoma kontrolė sprendimams dėl jų panaudojimo, tinkamumas finansuoti taip pat turėtų priklausyti nuo tarptautinės teisės pokyčių;

| (7a) | produktų, kurie būtų MTTP veiksmų pagal Programą rezultatas, eksporto atveju ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas 2013 m. JT Sutarties dėl prekybos ginklais 7 straipsnio 1 daliai, kurioje nustatyta, kad net jei eksportas nedraudžiamas, kiekviena prie sutarties prisijungusi eksportuojanti valstybė objektyviu ir nediskriminaciniu būdu ir atsižvelgdama į susijusius veiksnius, privalo įvertinti galimybę, kad įprastinė ginkluotė ar gaminiai: a) prisidės prie taikos ir saugumo arba tam pakenks arba b) gali būti panaudoti: i) vykdant ar padedant įvykdyti rimtą tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimą; ii) vykdant ar padedant įvykdyti rimtą tarptautinės žmogaus teisių teisės pažeidimą; iii) vykdant ar padedant įvykdyti veiksmą, laikomą nusikaltimu pagal konvencijas ar protokolus dėl terorizmo, kurių šalis yra eksportuojanti valstybė, arba iv) vykdant ar padedant įvykdyti veiksmą, laikomą nusikaltimu pagal konvencijas ar protokolus dėl tarptautinio organizuoto nusikalstamumo, kurių šalis yra eksportuojanti valstybė; |
| --- | --- |

(7a)

produktų, kurie būtų MTTP veiksmų pagal Programą rezultatas, eksporto atveju ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas 2013 m. JT Sutarties dėl prekybos ginklais 7 straipsnio 1 daliai, kurioje nustatyta, kad net jei eksportas nedraudžiamas, kiekviena prie sutarties prisijungusi eksportuojanti valstybė objektyviu ir nediskriminaciniu būdu ir atsižvelgdama į susijusius veiksnius, privalo įvertinti galimybę, kad įprastinė ginkluotė ar gaminiai: a) prisidės prie taikos ir saugumo arba tam pakenks arba b) gali būti panaudoti: i) vykdant ar padedant įvykdyti rimtą tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimą; ii) vykdant ar padedant įvykdyti rimtą tarptautinės žmogaus teisių teisės pažeidimą; iii) vykdant ar padedant įvykdyti veiksmą, laikomą nusikaltimu pagal konvencijas ar protokolus dėl terorizmo, kurių šalis yra eksportuojanti valstybė, arba iv) vykdant ar padedant įvykdyti veiksmą, laikomą nusikaltimu pagal konvencijas ar protokolus dėl tarptautinio organizuoto nusikalstamumo, kurių šalis yra eksportuojanti valstybė;

| (8) | tai, kad yra sudėtinga susitarti dėl konsoliduotos gynybos pajėgumų reikalavimų ir bendrų techninių specifikacijų arba standartų, trukdo tarpvalstybiniam valstybių narių ir skirtingose valstybėse narėse įsikūrusių teisės subjektų bendradarbiavimui. Kadangi tokių reikalavimų, specifikacijų ir standartų nėra, padidėjo gynybos sektoriaus susiskaidymas, techninis sudėtingumas, pailgėjo terminai, ▌išaugo sąnaudos,
  atsirado nereikalingas pajėgumų dubliavimas,
  taip pat sumažėjo sąveikumas. Susitarimas dėl bendrų techninių specifikacijų turėtų būti būtina sąlyga, jei veiksmams reikalingas aukštesnio lygmens technologinis parengtumas. Valstybių narių
  sąveikumą skatinantys
  veiksmai, kuriais siekiama padėti nustatyti bendrus gynybos pajėgumų reikalavimus ir atlikti juos pagrindžiančius tyrimus, taip pat padėti parengti bendrą techninių specifikacijų arba standartų apibrėžtį, taip pat turėtų būti tinkami finansuoti Fondo lėšomis,
  siekiant išvengti, kad konkuruojantys standartai arba specifikacijos nepakenktų sąveikumui; |
| --- | --- |

(8)

tai, kad yra sudėtinga susitarti dėl konsoliduotos gynybos pajėgumų reikalavimų ir bendrų techninių specifikacijų arba standartų, trukdo tarpvalstybiniam valstybių narių ir skirtingose valstybėse narėse įsikūrusių teisės subjektų bendradarbiavimui. Kadangi tokių reikalavimų, specifikacijų ir standartų nėra, padidėjo gynybos sektoriaus susiskaidymas, techninis sudėtingumas, pailgėjo terminai, ▌išaugo sąnaudos,
  atsirado nereikalingas pajėgumų dubliavimas,
  taip pat sumažėjo sąveikumas. Susitarimas dėl bendrų techninių specifikacijų turėtų būti būtina sąlyga, jei veiksmams reikalingas aukštesnio lygmens technologinis parengtumas. Valstybių narių
  sąveikumą skatinantys
  veiksmai, kuriais siekiama padėti nustatyti bendrus gynybos pajėgumų reikalavimus ir atlikti juos pagrindžiančius tyrimus, taip pat padėti parengti bendrą techninių specifikacijų arba standartų apibrėžtį, taip pat turėtų būti tinkami finansuoti Fondo lėšomis,
  siekiant išvengti, kad konkuruojantys standartai arba specifikacijos nepakenktų sąveikumui;

| (9) | kadangi Fondo tikslas – remti Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumą,
  efektyvumą, pramoninį savarankiškumą
  ir inovacijas pritraukiant ir papildant bendrą gynybos mokslinių tyrimų ir technologijų veiklą ir sumažinus bendrų projektų technologinės plėtros etapo riziką, veiksmai, susiję su gynybos produktų ar technologijų
  MTTP
  , turėtų būti tinkami finansuoti. Tai taip pat bus taikoma esamų gynybos produktų ir technologijų naujinimui. taip pat jų sąveikumo užtikrinimui; |
| --- | --- |

(9)

kadangi Fondo tikslas – remti Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumą,
  efektyvumą, pramoninį savarankiškumą
  ir inovacijas pritraukiant ir papildant bendrą gynybos mokslinių tyrimų ir technologijų veiklą ir sumažinus bendrų projektų technologinės plėtros etapo riziką, veiksmai, susiję su gynybos produktų ar technologijų
  MTTP
  , turėtų būti tinkami finansuoti. Tai taip pat bus taikoma esamų gynybos produktų ir technologijų naujinimui. taip pat jų sąveikumo užtikrinimui;

| (10) | atsižvelgiant į tai, kad Fondas pirmiausia siekia stiprinti skirtingų valstybių narių teisės subjektų bendradarbiavimą visoje Europoje, veiksmas turėtų būti tinkamas finansuoti, tik jei bendradarbiavimo pagrindu jį vykdyti imasi bent trijų teisės
  subjektų konsorciumas
  , įsisteigęs bent trijose skirtingose valstybėse narėse.
  Bet kuris papildomas teisės subjektas, dalyvaujantis konsorciume, gali įsisteigti asocijuotoje šalyje ▌. Kiekvienos bendradarbiavimo rūšies atveju konsorciumo narių dauguma turėtų būti valstybėse narėse įsteigti teisės subjektai.
  Bent trys iš šių reikalavimus atitinkančių teisės subjektų, įsisteigusių bent dviejose skirtingose valstybėse narėse ir (arba) asocijuotosiose šalyse, turėtų nebūti tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuojami ▌to paties subjekto ir turėtų nebūti kontroliuojami vieni kitų. Siekdamas paskatinti valstybių narių bendradarbiavimą fondas gali remti bendrus ikiprekybinius viešuosius pirkimus; |
| --- | --- |

(10)

atsižvelgiant į tai, kad Fondas pirmiausia siekia stiprinti skirtingų valstybių narių teisės subjektų bendradarbiavimą visoje Europoje, veiksmas turėtų būti tinkamas finansuoti, tik jei bendradarbiavimo pagrindu jį vykdyti imasi bent trijų teisės
  subjektų konsorciumas
  , įsisteigęs bent trijose skirtingose valstybėse narėse.
  Bet kuris papildomas teisės subjektas, dalyvaujantis konsorciume, gali įsisteigti asocijuotoje šalyje ▌. Kiekvienos bendradarbiavimo rūšies atveju konsorciumo narių dauguma turėtų būti valstybėse narėse įsteigti teisės subjektai.
  Bent trys iš šių reikalavimus atitinkančių teisės subjektų, įsisteigusių bent dviejose skirtingose valstybėse narėse ir (arba) asocijuotosiose šalyse, turėtų nebūti tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuojami ▌to paties subjekto ir turėtų nebūti kontroliuojami vieni kitų. Siekdamas paskatinti valstybių narių bendradarbiavimą fondas gali remti bendrus ikiprekybinius viešuosius pirkimus;

| (11) | remiantis [nuoroda turės būti atitinkamai atnaujinta atsižvelgiant į naująjį UŠT sprendimą: pagal Tarybos sprendimo 2013/755/ES (4) 94 straipsnį] užjūrio šalyse bei teritorijose (toliau – UŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai atitinka reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į Fondo taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama UŠT yra susijusi. |
| --- | --- |

(11)

remiantis [nuoroda turės būti atitinkamai atnaujinta atsižvelgiant į naująjį UŠT sprendimą: pagal Tarybos sprendimo 2013/755/ES (4) 94 straipsnį] užjūrio šalyse bei teritorijose (toliau – UŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai atitinka reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į Fondo taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama UŠT yra susijusi.

| (12) | kadangi Fondo tikslas – didinti Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumą, efektyvumą ir autonomiją, parama iš esmės turėtų būti skiriama tik Sąjungoje arba asocijuotosiose šalyse įsteigtiems subjektams, kurių nekontroliuoja neasocijuotos trečiosios valstybės arba neasocijuotos trečiosios valstybės subjektai. Be to, siekiant užtikrinti esminių Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo ir gynybos interesų apsaugą, infrastruktūra, patalpos, turtas ir ištekliai, kuriais naudojasi gavėjai ir subrangovai vykdydami iš Fondo finansuojamus veiksmus, ▌turėtų būti
  Sąjungos arba asocijuotųjų
  trečiųjų valstybių teritorijoje; |
| --- | --- |

(12)

kadangi Fondo tikslas – didinti Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumą, efektyvumą ir autonomiją, parama iš esmės turėtų būti skiriama tik Sąjungoje arba asocijuotosiose šalyse įsteigtiems subjektams, kurių nekontroliuoja neasocijuotos trečiosios valstybės arba neasocijuotos trečiosios valstybės subjektai. Be to, siekiant užtikrinti esminių Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo ir gynybos interesų apsaugą, infrastruktūra, patalpos, turtas ir ištekliai, kuriais naudojasi gavėjai ir subrangovai vykdydami iš Fondo finansuojamus veiksmus, ▌turėtų būti
  Sąjungos arba asocijuotųjų
  trečiųjų valstybių teritorijoje;

| (13) | tam tikromis aplinkybėmis, jei tai būtina veiksmo tikslams pasiekti, turėtų būti leidžiama nukrypti nuo principo, kad gavėjai ir jų subrangovai neturėtų būti kontroliuojami neasocijuotųjų trečiųjų valstybių arba neasocijuotų trečiųjų valstybių subjektų. Tuo požiūriu Sąjungoje įsteigti teisės subjektai, kuriuos kontroliuoja neasocijuotoji trečioji valstybė arba neasocijuotasis trečiosios valstybės subjektas, gali atitikti reikalavimus, jei tenkinamos atitinkamos ir griežtos sąlygos, susijusios su Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo ir gynybos interesais. Tokių subjektų dalyvavimas neturėtų prieštarauti Fondo tikslams. Pareiškėjai turėtų pateikti visą atitinkamą informaciją apie infrastruktūrą, patalpas, turtą ir išteklius, kuriais bus naudojamasi įgyvendinant veiksmą.
  Bet kuriuo atveju neasocijuotos trečiosios valstybės, kuriai taikomos bet kokios Sąjungos ribojamosios priemonės, arba neasocijuotos trečiosios valstybės subjekto, kuriam taikomos bet kokios Sąjungos ribojamosios priemonės, pareiškėjams neturėtų būti taikoma nukrypti leidžianti nuostata; |
| --- | --- |

(13)

tam tikromis aplinkybėmis, jei tai būtina veiksmo tikslams pasiekti, turėtų būti leidžiama nukrypti nuo principo, kad gavėjai ir jų subrangovai neturėtų būti kontroliuojami neasocijuotųjų trečiųjų valstybių arba neasocijuotų trečiųjų valstybių subjektų. Tuo požiūriu Sąjungoje įsteigti teisės subjektai, kuriuos kontroliuoja neasocijuotoji trečioji valstybė arba neasocijuotasis trečiosios valstybės subjektas, gali atitikti reikalavimus, jei tenkinamos atitinkamos ir griežtos sąlygos, susijusios su Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo ir gynybos interesais. Tokių subjektų dalyvavimas neturėtų prieštarauti Fondo tikslams. Pareiškėjai turėtų pateikti visą atitinkamą informaciją apie infrastruktūrą, patalpas, turtą ir išteklius, kuriais bus naudojamasi įgyvendinant veiksmą.
  Bet kuriuo atveju neasocijuotos trečiosios valstybės, kuriai taikomos bet kokios Sąjungos ribojamosios priemonės, arba neasocijuotos trečiosios valstybės subjekto, kuriam taikomos bet kokios Sąjungos ribojamosios priemonės, pareiškėjams neturėtų būti taikoma nukrypti leidžianti nuostata;

| (14) | jei konsorciumas nori dalyvauti finansuoti tinkamame veiksme ir Sąjungos finansinė parama teikiama dotacijos forma, konsorciumas turėtų paskirti vieną iš savo narių koordinatoriumi, kuris bus pagrindinis asmuo ryšiams; |
| --- | --- |

(14)

jei konsorciumas nori dalyvauti finansuoti tinkamame veiksme ir Sąjungos finansinė parama teikiama dotacijos forma, konsorciumas turėtų paskirti vieną iš savo narių koordinatoriumi, kuris bus pagrindinis asmuo ryšiams;

| (15) | jei iš Fondo remiamam technologinės plėtros veiksmui vadovauja valstybių narių arba asocijuotųjų valstybių paskirtas projekto vadovas, Komisija, prieš atlikdama mokėjimą gavėjui, turėtų
  pasitarti
  su projekto vadovu, kad jis galėtų užtikrinti, kad gavėjai laikytųsi nustatytų terminų. ▌Projekto vadovas
  turėtų
  pateikti Komisijai savo pastabas apie pažangą vykdant veiksmą, kad Komisija galėtų patvirtinti, ar įvykdytos mokėjimo sąlygos; |
| --- | --- |

(15)

jei iš Fondo remiamam technologinės plėtros veiksmui vadovauja valstybių narių arba asocijuotųjų valstybių paskirtas projekto vadovas, Komisija, prieš atlikdama mokėjimą gavėjui, turėtų
  pasitarti
  su projekto vadovu, kad jis galėtų užtikrinti, kad gavėjai laikytųsi nustatytų terminų. ▌Projekto vadovas
  turėtų
  pateikti Komisijai savo pastabas apie pažangą vykdant veiksmą, kad Komisija galėtų patvirtinti, ar įvykdytos mokėjimo sąlygos;

| (16) | siekiant užtikrinti, kad finansuojami veiksmai būtų finansiškai perspektyvūs, paramos gavėjai turi įrodyti, kad Sąjungos lėšomis nedengiamos veiklos išlaidos dengiamos kitais finansavimo būdais; |
| --- | --- |

(16)

siekiant užtikrinti, kad finansuojami veiksmai būtų finansiškai perspektyvūs, paramos gavėjai turi įrodyti, kad Sąjungos lėšomis nedengiamos veiklos išlaidos dengiamos kitais finansavimo būdais;

| (17) | valstybės narės turėtų galėti pasinaudoti skirtingų rūšių finansiniais susitarimais, kurie leistų bendrai kurti ir įsigyti gynybos pajėgumus. Komisijos parengtą finansinių priemonių rinkinį turėtų sudaryti įvairių rūšių priemonės, kuriomis valstybės narės galės naudotis bendradarbiaujamojo plėtojimo ir viešųjų pirkimų finansavimo uždaviniams spręsti. Taikant tokias finansines priemones būtų galima toliau skatinti kurti bendrus ir
  tarpvalstybinius
  gynybos projektus,
  prisidėti prie dubliavimosi panaikinimo
  ir didinti gynybos išlaidų efektyvumą, be kita ko, vykdant projektus, remiamus Europos gynybos fondo lėšomis; |
| --- | --- |

(17)

valstybės narės turėtų galėti pasinaudoti skirtingų rūšių finansiniais susitarimais, kurie leistų bendrai kurti ir įsigyti gynybos pajėgumus. Komisijos parengtą finansinių priemonių rinkinį turėtų sudaryti įvairių rūšių priemonės, kuriomis valstybės narės galės naudotis bendradarbiaujamojo plėtojimo ir viešųjų pirkimų finansavimo uždaviniams spręsti. Taikant tokias finansines priemones būtų galima toliau skatinti kurti bendrus ir
  tarpvalstybinius
  gynybos projektus,
  prisidėti prie dubliavimosi panaikinimo
  ir didinti gynybos išlaidų efektyvumą, be kita ko, vykdant projektus, remiamus Europos gynybos fondo lėšomis;

| (18) | dėl gynybos pramonės ypatumų, kai paklausą lemia beveik vien tik valstybės narės ir asocijuotosios šalys, kurios taip pat kontroliuoja visą su gynyba susijusių produktų ir technologijų įsigijimą, įskaitant jų eksportą, gynybos sektoriaus veikla yra unikali ir neatitinka tradicinių taisyklių ir verslo modelių, pagal kuriuos veikia tradiciškesnės rinkos. Todėl pramonė negali pati rimčiau finansuoti gynybos srities MTTP projektų ir paprastai valstybės narės bei asocijuotosios šalys padengia visas MTTP išlaidas. Siekiant fondo tikslų, visų pirma skatinti skirtingų valstybių narių ir asocijuotųjų šalių įmonių bendradarbiavimą, taip pat atsižvelgiant į gynybos sektoriaus specifiką, turėtų būti galima padengti visas reikalavimus atitinkančias išlaidas, jei veiksmai įgyvendinami prieš prototipų kūrimo etapą; |
| --- | --- |

(18)

dėl gynybos pramonės ypatumų, kai paklausą lemia beveik vien tik valstybės narės ir asocijuotosios šalys, kurios taip pat kontroliuoja visą su gynyba susijusių produktų ir technologijų įsigijimą, įskaitant jų eksportą, gynybos sektoriaus veikla yra unikali ir neatitinka tradicinių taisyklių ir verslo modelių, pagal kuriuos veikia tradiciškesnės rinkos. Todėl pramonė negali pati rimčiau finansuoti gynybos srities MTTP projektų ir paprastai valstybės narės bei asocijuotosios šalys padengia visas MTTP išlaidas. Siekiant fondo tikslų, visų pirma skatinti skirtingų valstybių narių ir asocijuotųjų šalių įmonių bendradarbiavimą, taip pat atsižvelgiant į gynybos sektoriaus specifiką, turėtų būti galima padengti visas reikalavimus atitinkančias išlaidas, jei veiksmai įgyvendinami prieš prototipų kūrimo etapą;

| (19) | prototipo kūrimo etapas yra esminis etapas, per kurį valstybės narės arba asocijuotosios šalys paprastai sprendžia dėl savo konsoliduotų investicijų ir pradeda savo būsimų gynybos produktų ar technologijų įsigijimo procesą. todėl būtent šiuo etapu valstybės narės ir asocijuotosios šalys susitaria dėl būtinų įsipareigojimų, įskaitant projekto išlaidų pasidalijimą ir atsakomybę už juos. Siekiant užtikrinti jų įsipareigojimo patikimumą, Sąjungos finansinė parama iš Fondo paprastai neturėtų viršyti 20 proc. tinkamų finansuoti išlaidų; |
| --- | --- |

(19)

prototipo kūrimo etapas yra esminis etapas, per kurį valstybės narės arba asocijuotosios šalys paprastai sprendžia dėl savo konsoliduotų investicijų ir pradeda savo būsimų gynybos produktų ar technologijų įsigijimo procesą. todėl būtent šiuo etapu valstybės narės ir asocijuotosios šalys susitaria dėl būtinų įsipareigojimų, įskaitant projekto išlaidų pasidalijimą ir atsakomybę už juos. Siekiant užtikrinti jų įsipareigojimo patikimumą, Sąjungos finansinė parama iš Fondo paprastai neturėtų viršyti 20 proc. tinkamų finansuoti išlaidų;

| (20) | jei veiksmai nėra susiję su prototipo kūrimo etapu, turėtų būti numatytas finansavimas iki 80 proc. Vykdant šiuos veiksmus, kurie patenka į baigiamąjį produkto ir technologijos kūrimo etapą, vis dar gali būti patiriama didelių išlaidų; |
| --- | --- |

(20)

jei veiksmai nėra susiję su prototipo kūrimo etapu, turėtų būti numatytas finansavimas iki 80 proc. Vykdant šiuos veiksmus, kurie patenka į baigiamąjį produkto ir technologijos kūrimo etapą, vis dar gali būti patiriama didelių išlaidų;

| (21) | gynybos sektoriaus suinteresuotosios šalys patiria specifinių netiesioginių išlaidų, pavyzdžiui, saugumo srityje. Be to, suinteresuotieji subjektai veikia specifinėje rinkoje, kurioje, jei nėra pirkėjų paklausos, jos negali susigrąžinti
  MTTP
  išlaidų, kaip civiliniame sektoriuje. Todėl yra pagrįsta leisti taikyti 25 proc. fiksuotąją normą, taip pat numatyti galimybę atlyginti netiesiogines išlaidas, kurios apskaičiuojamos pagal įprastus paramos gavėjų išlaidų apskaitos metodus, jei tokie metodai pripažįstami jų nacionalinės valdžios institucijų pagal panašias nacionalines finansavimo schemas, apie kurias yra pranešta Komisijai. ▌ |
| --- | --- |

(21)

gynybos sektoriaus suinteresuotosios šalys patiria specifinių netiesioginių išlaidų, pavyzdžiui, saugumo srityje. Be to, suinteresuotieji subjektai veikia specifinėje rinkoje, kurioje, jei nėra pirkėjų paklausos, jos negali susigrąžinti
  MTTP
  išlaidų, kaip civiliniame sektoriuje. Todėl yra pagrįsta leisti taikyti 25 proc. fiksuotąją normą, taip pat numatyti galimybę atlyginti netiesiogines išlaidas, kurios apskaičiuojamos pagal įprastus paramos gavėjų išlaidų apskaitos metodus, jei tokie metodai pripažįstami jų nacionalinės valdžios institucijų pagal panašias nacionalines finansavimo schemas, apie kurias yra pranešta Komisijai. ▌

| (21a) | veiksmais, kuriuose dalyvauja tarpvalstybinės MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonės, teikiama parama atveriant tiekimo grandines ir prisidedama prie Fondo tikslų. Todėl turėtų būti galima tokiems veiksmams taikyti didesnę finansavimo normą, o tai būtų naudinga visiems konsorciume dalyvaujantiems subjektams; |
| --- | --- |

(21a)

veiksmais, kuriuose dalyvauja tarpvalstybinės MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonės, teikiama parama atveriant tiekimo grandines ir prisidedama prie Fondo tikslų. Todėl turėtų būti galima tokiems veiksmams taikyti didesnę finansavimo normą, o tai būtų naudinga visiems konsorciume dalyvaujantiems subjektams;

| (22) | siekiant užtikrinti, kad finansuojamais veiksmais būtų prisidedama prie Europos gynybos pramonės konkurencingumo ir efektyvumo, svarbu, kad valstybės narės jau ketina bendrai vykdyti galutinių produktų įsigijimą arba naudoti technologijas, visų pirma vykdydamos bendrus tarpvalstybinius viešuosius pirkimus, kai valstybės narės kartu organizuoja viešųjų pirkimų procedūras, visų pirma naudodamosi centrinės perkančiosios organizacijos paslaugomis.
  Kadangi valstybių narių gynybos ministerijos yra išskirtiniai klientai, o gynybos pramonės atstovai yra vieninteliai gynybos produktų tiekėjai, siekiant palengvinti viešuosius pirkimus, valstybių narių gynybos ministerijos turėtų dalyvauti projekte visuose jo etapuose – nuo techninių specifikacijų iki projekto užbaigimo; |
| --- | --- |

(22)

siekiant užtikrinti, kad finansuojamais veiksmais būtų prisidedama prie Europos gynybos pramonės konkurencingumo ir efektyvumo, svarbu, kad valstybės narės jau ketina bendrai vykdyti galutinių produktų įsigijimą arba naudoti technologijas, visų pirma vykdydamos bendrus tarpvalstybinius viešuosius pirkimus, kai valstybės narės kartu organizuoja viešųjų pirkimų procedūras, visų pirma naudodamosi centrinės perkančiosios organizacijos paslaugomis.
  Kadangi valstybių narių gynybos ministerijos yra išskirtiniai klientai, o gynybos pramonės atstovai yra vieninteliai gynybos produktų tiekėjai, siekiant palengvinti viešuosius pirkimus, valstybių narių gynybos ministerijos turėtų dalyvauti projekte visuose jo etapuose – nuo techninių specifikacijų iki projekto užbaigimo;

| (22a) | siekdamos reaguoti į padidėjusį nestabilumą ir konfliktus savo kaimynystėje ir į naujas grėsmes saugumui ir geopolitines grėsmes, valstybės narės ir Sąjunga turi koordinuoti investavimo sprendimus ir todėl būtina bendrai nustatyti grėsmes, poreikius ir prioritetus, įskaitant numatomus karinių pajėgumų poreikius, o šiuos veiksnius būtų galima nustatyti pasitelkiant tokias procedūras kaip Pajėgumų plėtojimo planas (PPP); |
| --- | --- |

(22a)

siekdamos reaguoti į padidėjusį nestabilumą ir konfliktus savo kaimynystėje ir į naujas grėsmes saugumui ir geopolitines grėsmes, valstybės narės ir Sąjunga turi koordinuoti investavimo sprendimus ir todėl būtina bendrai nustatyti grėsmes, poreikius ir prioritetus, įskaitant numatomus karinių pajėgumų poreikius, o šiuos veiksnius būtų galima nustatyti pasitelkiant tokias procedūras kaip Pajėgumų plėtojimo planas (PPP);

| (23) | inovacijų ir technologinė plėtra Sąjungos gynybos pramonėje turėtų būti skatinama paisant Sąjungos saugumo ir gynybos interesų. Atitinkamai, veiksmo indėlis užtikrinant šiuos interesus ir įgyvendinant gynybos srities mokslinių tyrimų ir pajėgumų prioritetus, dėl kurių bendrai susitarė valstybės narės, turėtų būti laikomas vienu iš paramos skyrimo kriterijų. Bendros gynybos srities mokslinių tyrimų ir pajėgumų trūkumai Sąjungoje įvardyti bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) sistemoje, visų pirma vykdant bendrą strateginę mokslinių tyrimų darbotvarkę ir Pajėgumų plėtojimo planą
  (PPP), įskaitant PPP strateginius aplinkybių tyrimus.
  Kitais Sąjungos procesais, kaip antai Koordinuota metinė gynybos peržiūra ir nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas, bus remiamas atitinkamų prioritetų įgyvendinimas nustatant ir įgyvendinant glaudesnio bendradarbiavimo galimybes, kad būtų pasiektas ES užmojų mastas saugumo ir gynybos srityje. Kai tinka, taip pat
  reikėtų
  atsižvelgti į regioninius ir tarptautinius prioritetus, įskaitant prioritetus, nustatytus bendradarbiaujant su Šiaurės Atlanto sutarties organizacija, su sąlyga, kad jie atitinka Sąjungos prioritetus ir netrukdo bet kuriai valstybei narei ar asocijuotajai šaliai dalyvauti, taip pat atsižvelgiant į tai, kad reikėtų vengti nereikalingo dubliavimosi; |
| --- | --- |

(23)

inovacijų ir technologinė plėtra Sąjungos gynybos pramonėje turėtų būti skatinama paisant Sąjungos saugumo ir gynybos interesų. Atitinkamai, veiksmo indėlis užtikrinant šiuos interesus ir įgyvendinant gynybos srities mokslinių tyrimų ir pajėgumų prioritetus, dėl kurių bendrai susitarė valstybės narės, turėtų būti laikomas vienu iš paramos skyrimo kriterijų. Bendros gynybos srities mokslinių tyrimų ir pajėgumų trūkumai Sąjungoje įvardyti bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) sistemoje, visų pirma vykdant bendrą strateginę mokslinių tyrimų darbotvarkę ir Pajėgumų plėtojimo planą
  (PPP), įskaitant PPP strateginius aplinkybių tyrimus.
  Kitais Sąjungos procesais, kaip antai Koordinuota metinė gynybos peržiūra ir nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas, bus remiamas atitinkamų prioritetų įgyvendinimas nustatant ir įgyvendinant glaudesnio bendradarbiavimo galimybes, kad būtų pasiektas ES užmojų mastas saugumo ir gynybos srityje. Kai tinka, taip pat
  reikėtų
  atsižvelgti į regioninius ir tarptautinius prioritetus, įskaitant prioritetus, nustatytus bendradarbiaujant su Šiaurės Atlanto sutarties organizacija, su sąlyga, kad jie atitinka Sąjungos prioritetus ir netrukdo bet kuriai valstybei narei ar asocijuotajai šaliai dalyvauti, taip pat atsižvelgiant į tai, kad reikėtų vengti nereikalingo dubliavimosi;

| (24) | tinkamais finansuoti veiksmais, plėtojamais vykdant nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą (PESCO) pagal institucinę Sąjungos sistemą, būtų užtikrinamas aktyvesnis nuolatinis teisės subjektų skirtingose valstybėse narėse bendradarbiavimas ir taip būtų tiesiogiai padedama siekti Fondo tikslų. Jei tokie projektai būtų atrinkti, jiems turėtų būti galima taikyti didesnę finansavimo normą; |
| --- | --- |

(24)

tinkamais finansuoti veiksmais, plėtojamais vykdant nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą (PESCO) pagal institucinę Sąjungos sistemą, būtų užtikrinamas aktyvesnis nuolatinis teisės subjektų skirtingose valstybėse narėse bendradarbiavimas ir taip būtų tiesiogiai padedama siekti Fondo tikslų. Jei tokie projektai būtų atrinkti, jiems turėtų būti galima taikyti didesnę finansavimo normą;

| (24a) | Fondas taip pat turėtų atsižvelgti į Karinio mobilumo veiksmų planą, kuris yra būsimos Europos infrastruktūros tinklų priemonės dalis, į Europos taikos priemonę, kuria siekiama remti ir, be kita ko, bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP / BSGP) misijas, ir į kovos su hibridinėmis grėsmėmis veiksmus, kuriais kartu su PPP, suderinta metine peržiūra gynybos srityje ir PESCO prisidedama koordinuojant pajėgumų planavimą, plėtrą, viešuosius pirkimus ir operacijas; |
| --- | --- |

(24a)

Fondas taip pat turėtų atsižvelgti į Karinio mobilumo veiksmų planą, kuris yra būsimos Europos infrastruktūros tinklų priemonės dalis, į Europos taikos priemonę, kuria siekiama remti ir, be kita ko, bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP / BSGP) misijas, ir į kovos su hibridinėmis grėsmėmis veiksmus, kuriais kartu su PPP, suderinta metine peržiūra gynybos srityje ir PESCO prisidedama koordinuojant pajėgumų planavimą, plėtrą, viešuosius pirkimus ir operacijas;

| (25) | Komisija atsižvelgs į kitą pagal bendrąją programą „Horizontas Europa“ finansuojamą veiklą, siekdama išvengti nereikalingo dubliavimosi
  ir
  užtikrinti
  sinerginį ryšį
  tarp civilinių ir gynybos mokslinių tyrimų ir tai,
  kad programa „Europos horizontas“ išliktų tik civilinių mokslinių tyrimų programa; |
| --- | --- |

(25)

Komisija atsižvelgs į kitą pagal bendrąją programą „Horizontas Europa“ finansuojamą veiklą, siekdama išvengti nereikalingo dubliavimosi
  ir
  užtikrinti
  sinerginį ryšį
  tarp civilinių ir gynybos mokslinių tyrimų ir tai,
  kad programa „Europos horizontas“ išliktų tik civilinių mokslinių tyrimų programa;

| (26) | kibernetinio saugumo ir kibernetinės gynybos uždaviniai tampa vis svarbesni, todėl Komisija ir vyriausioji įgaliotinė pripažino, kad reikia užtikrinti kibernetinės gynybos veiksmų sinergiją vykdant Fondo veiklą ir Sąjungos kibernetinio saugumo srities iniciatyvas, kaip antai paskelbtas bendrame komunikate dėl kibernetinio saugumo. Civilinių ir gynybos aspektų sinergijos kibernetinio saugumo srityje visų pirma turėtų siekti ketinamas sukurti Europos kibernetinio saugumo mokslinių tyrimų ir kompetencijos centras. Jis galėtų aktyviai remti valstybes nares ir kitus susijusius subjektus teikdamas konsultacijas, dalydamasis patirtimi ir sudarydamas palankias sąlygas bendradarbiauti vykdant projektus ir veiksmus, taip pat, jei veiksmai vykdomi Europos gynybos fondo lėšomis, valstybių narių prašymu veikdamas kaip projekto vadovas; |
| --- | --- |

(26)

kibernetinio saugumo ir kibernetinės gynybos uždaviniai tampa vis svarbesni, todėl Komisija ir vyriausioji įgaliotinė pripažino, kad reikia užtikrinti kibernetinės gynybos veiksmų sinergiją vykdant Fondo veiklą ir Sąjungos kibernetinio saugumo srities iniciatyvas, kaip antai paskelbtas bendrame komunikate dėl kibernetinio saugumo. Civilinių ir gynybos aspektų sinergijos kibernetinio saugumo srityje visų pirma turėtų siekti ketinamas sukurti Europos kibernetinio saugumo mokslinių tyrimų ir kompetencijos centras. Jis galėtų aktyviai remti valstybes nares ir kitus susijusius subjektus teikdamas konsultacijas, dalydamasis patirtimi ir sudarydamas palankias sąlygas bendradarbiauti vykdant projektus ir veiksmus, taip pat, jei veiksmai vykdomi Europos gynybos fondo lėšomis, valstybių narių prašymu veikdamas kaip projekto vadovas;

| (27) | turėtų būti užtikrintas integruotas metodas, sujungiant veiklą, kuriai taikomi Komisijos pradėti parengiamieji gynybos srities tyrimų veiksmai, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/... (toliau – Finansinis reglamentas) [58 straipsnio 2 dalies b punkte], ir Europos gynybos pramonės plėtros programoje, nustatytoje Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr..., ir suderintos dalyvavimo sąlygos, kad būtų sukurtas nuoseklesnis priemonių rinkinys, leisiantis padidinti novatoriškumo, bendradarbiavimo ir ekonominį poveikį ir išvengti nereikalingo dubliavimosi ir susiskaidymo. Taikant šį integruotą metodą Fondas taip pat padėtų geriau panaudoti gynybos srities mokslinių tyrimų rezultatus, užpildydamas spragą tarp
  MTTP
  , atsižvelgdamas į gynybos sektoriaus ypatumus ir skatindamas visų formų inovacijas,
  kadangi kartais galima tikėtis teigiamo šalutinio poveikio civiliniame sektoriuje,
  įskaitant revoliucingąsias inovacijas, kurių atveju turėtų būti priimtinas ir neigiamas rezultatas; |
| --- | --- |

(27)

turėtų būti užtikrintas integruotas metodas, sujungiant veiklą, kuriai taikomi Komisijos pradėti parengiamieji gynybos srities tyrimų veiksmai, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/... (toliau – Finansinis reglamentas) [58 straipsnio 2 dalies b punkte], ir Europos gynybos pramonės plėtros programoje, nustatytoje Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr..., ir suderintos dalyvavimo sąlygos, kad būtų sukurtas nuoseklesnis priemonių rinkinys, leisiantis padidinti novatoriškumo, bendradarbiavimo ir ekonominį poveikį ir išvengti nereikalingo dubliavimosi ir susiskaidymo. Taikant šį integruotą metodą Fondas taip pat padėtų geriau panaudoti gynybos srities mokslinių tyrimų rezultatus, užpildydamas spragą tarp
  MTTP
  , atsižvelgdamas į gynybos sektoriaus ypatumus ir skatindamas visų formų inovacijas,
  kadangi kartais galima tikėtis teigiamo šalutinio poveikio civiliniame sektoriuje,
  įskaitant revoliucingąsias inovacijas, kurių atveju turėtų būti priimtinas ir neigiamas rezultatas;

| (28) | Fondo politikos tikslų taip pat bus siekiama pasitelkiant „InvestEU“ fondo atitinkamų politikos sričių [...] finansines priemones ir biudžeto garantijas; |
| --- | --- |

(28)

Fondo politikos tikslų taip pat bus siekiama pasitelkiant „InvestEU“ fondo atitinkamų politikos sričių [...] finansines priemones ir biudžeto garantijas;

| (29) | finansine parama turėtų būti proporcingai naudojamasi tokioms problemoms kaip rinkos nepakankamumas arba nepakankamos investicijos spręsti, o veiksmais neturėtų būti dubliuojamas ar išstumiamas privatusis finansavimas arba iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje. Veiksmai turėtų suteikti aiškią Europos pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

(29)

finansine parama turėtų būti proporcingai naudojamasi tokioms problemoms kaip rinkos nepakankamumas arba nepakankamos investicijos spręsti, o veiksmais neturėtų būti dubliuojamas ar išstumiamas privatusis finansavimas arba iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje. Veiksmai turėtų suteikti aiškią Europos pridėtinę vertę;

| (30) | šiame reglamente nustatytos finansavimo rūšys ir įgyvendinimo būdai turėtų būti pasirenkami remiantis tuo, ar jais galima pasiekti konkrečių veiksmų tikslų ir rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės išlaidas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Be kita ko, reikėtų apsvarstyti galimybę naudoti vienkartines išmokas, fiksuotąsias normas ir vieneto įkainius, taip pat su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento [125 straipsnio 1 dalyje]; |
| --- | --- |

(30)

šiame reglamente nustatytos finansavimo rūšys ir įgyvendinimo būdai turėtų būti pasirenkami remiantis tuo, ar jais galima pasiekti konkrečių veiksmų tikslų ir rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės išlaidas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Be kita ko, reikėtų apsvarstyti galimybę naudoti vienkartines išmokas, fiksuotąsias normas ir vieneto įkainius, taip pat su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento [125 straipsnio 1 dalyje];

| (31) | atsižvelgdama į fondo tikslus Komisija turėtų parengti metinę arba daugiametę darbo programą.
  Darbo programomis reikėtų atsižvelgti į pirminę patirtį, įgytą iš Europos gynybos pramonės plėtros programos, bandomojo projekto ir gynybos srities mokslinių tyrimų parengiamųjų veiksmų; |
| --- | --- |

(31)

atsižvelgdama į fondo tikslus Komisija turėtų parengti metinę arba daugiametę darbo programą.
  Darbo programomis reikėtų atsižvelgti į pirminę patirtį, įgytą iš Europos gynybos pramonės plėtros programos, bandomojo projekto ir gynybos srities mokslinių tyrimų parengiamųjų veiksmų;

| (32) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai dėl darbo programos priėmimo ir finansavimo atrinktiems technologinės plėtros veiksmams skyrimo. Visų pirma įgyvendinant plėtros veiksmus turėtų būti atsižvelgiama į gynybos sektoriaus ypatumus, visų pirma į valstybių narių ir (arba) asocijuotųjų šalių atsakomybę planavimo ir pirkimo procese. Šiais įgyvendinimo įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis [Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (5)]; |
| --- | --- |

(32)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai dėl darbo programos priėmimo ir finansavimo atrinktiems technologinės plėtros veiksmams skyrimo. Visų pirma įgyvendinant plėtros veiksmus turėtų būti atsižvelgiama į gynybos sektoriaus ypatumus, visų pirma į valstybių narių ir (arba) asocijuotųjų šalių atsakomybę planavimo ir pirkimo procese. Šiais įgyvendinimo įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis [Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (5)];

| (33) | kad būtų remiama atvira vidaus rinka, turėtų būti skatinamas tarpvalstybinių MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių – kaip konsorciumų narių arba kaip subrangovų – dalyvavimas;
  Darbo programa turėtų būti užtikrinama, kad tinkama dalis bendro biudžeto būtų skiriama veiksmams, kuriais sudaromos sąlygos MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms dalyvauti tarpvalstybiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

(33)

kad būtų remiama atvira vidaus rinka, turėtų būti skatinamas tarpvalstybinių MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių – kaip konsorciumų narių arba kaip subrangovų – dalyvavimas;
  Darbo programa turėtų būti užtikrinama, kad tinkama dalis bendro biudžeto būtų skiriama veiksmams, kuriais sudaromos sąlygos MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms dalyvauti tarpvalstybiniu lygmeniu;

| (34) | kad Fondas sėkmingai veiktų, darydamas poveikį gynybos pramonei, Komisija turėtų stengtis palaikyti dialogą su Europos Parlamentu, valstybėmis narėmis ir pramonės atstovais; |
| --- | --- |

(34)

kad Fondas sėkmingai veiktų, darydamas poveikį gynybos pramonei, Komisija turėtų stengtis palaikyti dialogą su Europos Parlamentu, valstybėmis narėmis ir pramonės atstovais;

| (35) | šiuo reglamentu nustatomas Europos gynybos fondo finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai metinės biudžeto procedūros metu turi būti svarbiausia orientacinė suma pagal naują Tarpinstitucinį Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (6).
  Komisija turėtų užtikrinti, kad administracinės procedūros būtų kuo paprastesnės ir tai, kad dėl jų būtų patiriama kuo mažiau papildomų išlaidų; |
| --- | --- |

(35)

šiuo reglamentu nustatomas Europos gynybos fondo finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai metinės biudžeto procedūros metu turi būti svarbiausia orientacinė suma pagal naują Tarpinstitucinį Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (6).
  Komisija turėtų užtikrinti, kad administracinės procedūros būtų kuo paprastesnės ir tai, kad dėl jų būtų patiriama kuo mažiau papildomų išlaidų;

| (36) | Jei nenurodyta kitaip, fondui taikomas Finansinis reglamentas. Jame nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, tarp jų – taisyklės, susijusios su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais, finansine parama, finansinėmis priemonėmis ir biudžeto garantijomis; |
| --- | --- |

(36)

Jei nenurodyta kitaip, fondui taikomas Finansinis reglamentas. Jame nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, tarp jų – taisyklės, susijusios su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais, finansine parama, finansinėmis priemonėmis ir biudžeto garantijomis;

| (37) | šiam reglamentui taikomos Europos Parlamento ir Tarybos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnį priimtos horizontaliosios finansinės taisyklės. Šiomis Finansiniame reglamente nustatytomis taisyklėmis visų pirma reglamentuojama biudžeto nustatymo ir įgyvendinimo dotacijomis, viešaisiais pirkimais, apdovanojimais ir netiesioginiu vykdymu procedūra ir numatoma finansų pareigūnų atsakomybės kontrolė. Pagal SESV 322 straipsnį priimtos taisyklės taip pat yra susijusios su Sąjungos biudžeto apsauga esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų, nes teisinės valstybės principo laikymasis – būtina patikimo finansų valdymo ir veiksmingo ES finansavimo sąlyga; |
| --- | --- |

(37)

šiam reglamentui taikomos Europos Parlamento ir Tarybos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnį priimtos horizontaliosios finansinės taisyklės. Šiomis Finansiniame reglamente nustatytomis taisyklėmis visų pirma reglamentuojama biudžeto nustatymo ir įgyvendinimo dotacijomis, viešaisiais pirkimais, apdovanojimais ir netiesioginiu vykdymu procedūra ir numatoma finansų pareigūnų atsakomybės kontrolė. Pagal SESV 322 straipsnį priimtos taisyklės taip pat yra susijusios su Sąjungos biudžeto apsauga esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų, nes teisinės valstybės principo laikymasis – būtina patikimo finansų valdymo ir veiksmingo ES finansavimo sąlyga;

| (38) | pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (7), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 (8), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (9) ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939 (10) Sąjungos finansiniai interesai turi būti ginami proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia, administracinių sankcijų skyrimą. Visų pirma pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra gali tirti Sąjungos finansiniams interesams kenkiantį sukčiavimą ir kitas nusikalstamas veikas, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 (11), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiaudamas siekti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrinti, kad visi Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujantys tretieji asmenys suteiktų lygiavertes teises; |
| --- | --- |

(38)

pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (7), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 (8), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (9) ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939 (10) Sąjungos finansiniai interesai turi būti ginami proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia, administracinių sankcijų skyrimą. Visų pirma pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra gali tirti Sąjungos finansiniams interesams kenkiantį sukčiavimą ir kitas nusikalstamas veikas, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 (11), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiaudamas siekti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrinti, kad visi Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujantys tretieji asmenys suteiktų lygiavertes teises;

| (39) | trečiosios valstybės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, gali dalyvauti Sąjungos programose pagal EEE susitarime nustatytą bendradarbiavimo sistemą, pagal kurią dalyvavimas įgyvendinant šias programas nustatomas pagal tą susitarimą priimamu sprendimu. Tam, kad būtų suteiktos reikiamos teisės ir prieiga atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) ir Europos Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įgaliojimus, į šį reglamentą turėtų būti įtraukta konkreti nuostata; |
| --- | --- |

(39)

trečiosios valstybės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, gali dalyvauti Sąjungos programose pagal EEE susitarime nustatytą bendradarbiavimo sistemą, pagal kurią dalyvavimas įgyvendinant šias programas nustatomas pagal tą susitarimą priimamu sprendimu. Tam, kad būtų suteiktos reikiamos teisės ir prieiga atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) ir Europos Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įgaliojimus, į šį reglamentą turėtų būti įtraukta konkreti nuostata;

| (40) | remiantis 2016 m. balandžio 13 d. tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 punktais, šį reglamentą reikia vertinti remiantis informacija, surinkta taikant konkrečius stebėjimo reikalavimus, kartu išvengiant pernelyg didelio reglamentavimo ir administracinės naštos, visų pirma tenkančios valstybėms narėms. Kai tinkama, tokie reikalavimai gali apimti išmatuojamus rodiklius, naudojamus kaip vietinio reglamento poveikio vertinimo pagrindas. Ne vėliau kaip po ketverių metų nuo Fondo veiklos pradžios Komisija turėtų atlikti tarpinį vertinimą, o galutinį vertinimą – Fondo įgyvendinimo laikotarpio pabaigoje, ir išnagrinėti finansinę veiklą, t. y. finansinio įgyvendinimo rezultatus ir, kiek įmanoma tuo metu, rezultatus ir poveikį.
  Tose
  ataskaitose taip pat turėtų būti išnagrinėtas MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių tarpvalstybinis dalyvavimas Fondo lėšomis remiamuose projektuose, taip pat MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių dalyvavimas pasaulinėje vertės grandinėje.
  Jose taip pat turėtų būti pateikta informacija apie gavėjų kilmės šalis, šalių, dalyvaujančių konkrečiuose projektuose skaičių ir, kai įmanoma, apie sukurtų intelektinės nuosavybės teisių paskirstymą.
  Komisija taip pat gali siūlyti šio reglamento pakeitimus, kuriais būtų atsižvelgta į galimus pokyčius vykdant Fondo veiklą; |
| --- | --- |

(40)

remiantis 2016 m. balandžio 13 d. tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 punktais, šį reglamentą reikia vertinti remiantis informacija, surinkta taikant konkrečius stebėjimo reikalavimus, kartu išvengiant pernelyg didelio reglamentavimo ir administracinės naštos, visų pirma tenkančios valstybėms narėms. Kai tinkama, tokie reikalavimai gali apimti išmatuojamus rodiklius, naudojamus kaip vietinio reglamento poveikio vertinimo pagrindas. Ne vėliau kaip po ketverių metų nuo Fondo veiklos pradžios Komisija turėtų atlikti tarpinį vertinimą, o galutinį vertinimą – Fondo įgyvendinimo laikotarpio pabaigoje, ir išnagrinėti finansinę veiklą, t. y. finansinio įgyvendinimo rezultatus ir, kiek įmanoma tuo metu, rezultatus ir poveikį.
  Tose
  ataskaitose taip pat turėtų būti išnagrinėtas MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių tarpvalstybinis dalyvavimas Fondo lėšomis remiamuose projektuose, taip pat MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių dalyvavimas pasaulinėje vertės grandinėje.
  Jose taip pat turėtų būti pateikta informacija apie gavėjų kilmės šalis, šalių, dalyvaujančių konkrečiuose projektuose skaičių ir, kai įmanoma, apie sukurtų intelektinės nuosavybės teisių paskirstymą.
  Komisija taip pat gali siūlyti šio reglamento pakeitimus, kuriais būtų atsižvelgta į galimus pokyčius vykdant Fondo veiklą;

| (41) | atsižvelgiant į tai, kaip svarbu kovoti su klimato kaita, vadovaujantis Sąjungos įsipareigojimu įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir pasiekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, šis Fondas ▌padės integruoti klimato srities veiksmus į Sąjungos politiką ir prisidės prie siekio skirti 25 proc. ES biudžeto išlaidų veiklai, kuria siekiama klimato politikos tikslų. Rengiant ir įgyvendinant fondą bus nustatyti atitinkami veiksmai, kurie bus dar kartą vertinami atliekant laikotarpio vidurio vertinimą; |
| --- | --- |

(41)

atsižvelgiant į tai, kaip svarbu kovoti su klimato kaita, vadovaujantis Sąjungos įsipareigojimu įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir pasiekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, šis Fondas ▌padės integruoti klimato srities veiksmus į Sąjungos politiką ir prisidės prie siekio skirti 25 proc. ES biudžeto išlaidų veiklai, kuria siekiama klimato politikos tikslų. Rengiant ir įgyvendinant fondą bus nustatyti atitinkami veiksmai, kurie bus dar kartą vertinami atliekant laikotarpio vidurio vertinimą;

| (42) | kadangi Fondo lėšomis remiami tik gynybos produktų ir technologijų
  MTTP
  etapai, Sąjunga neturėtų turėti nuosavybės arba intelektinės nuosavybės teisių (INT) į produktus ar technologijas, sukurtus vykdant finansuojamus veiksmas, nebent Sąjungos parama būtų teikiama vykdant viešuosius pirkimus. Tačiau kalbant apie mokslinių tyrimų veiklą, suinteresuotos valstybės narės ir asocijuotosios šalys turėtų turėti galimybę pasinaudoti finansuojamų veiksmų rezultatais ir dalyvauti tolesniuose bendruose technologinės plėtros procesuose, todėl nuo šio principo turėtų būti leidžiama nukrypti; |
| --- | --- |

(42)

kadangi Fondo lėšomis remiami tik gynybos produktų ir technologijų
  MTTP
  etapai, Sąjunga neturėtų turėti nuosavybės arba intelektinės nuosavybės teisių (INT) į produktus ar technologijas, sukurtus vykdant finansuojamus veiksmas, nebent Sąjungos parama būtų teikiama vykdant viešuosius pirkimus. Tačiau kalbant apie mokslinių tyrimų veiklą, suinteresuotos valstybės narės ir asocijuotosios šalys turėtų turėti galimybę pasinaudoti finansuojamų veiksmų rezultatais ir dalyvauti tolesniuose bendruose technologinės plėtros procesuose, todėl nuo šio principo turėtų būti leidžiama nukrypti;

| (43) | Sąjungos finansinė parama turėtų būti
  teikiama visapusiškai ir tinkamai įgyvendinant
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Sąjungoje (12)

  ir neturėtų turėti poveikio produktų, įrangos ar technologijų eksportui; |
| --- | --- |

(43)

Sąjungos finansinė parama turėtų būti
  teikiama visapusiškai ir tinkamai įgyvendinant
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Sąjungoje (12)

  ir neturėtų turėti poveikio produktų, įrangos ar technologijų eksportui;

| (43a) | subjektai, kurie buvo teisme pripažinti kaltais padarę nusikalstamą veiką, įskaitant (bet neapsiribojant) pareigūnų papirkinėjimą arba ES ribojamųjų priemonių pažeidimus, neturėtų būti tinkami finansuoti. Komisija gali nuspręsti, kad bet kuris toks subjektas arba subjektas, kurio vyriausiasis vadovas buvo pripažintas kaltu, negali kreiptis dėl finansavimo, jei nėra praėję ne mažiau nei 36 mėnesiai po nuteisimo. Komisija tvarko viešai prieinamą visų įmonių, kurioms uždrausta kreiptis dėl finansavimo, duomenų bazę. Jei subjekto atžvilgiu vykdomas patikimas ir tinkamas nusikalstamos veikos tyrimas, Komisija turėtų pasilikti teisę laukti tyrimo rezultatų, prieš paskirdama finansavimą; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(43a)

subjektai, kurie buvo teisme pripažinti kaltais padarę nusikalstamą veiką, įskaitant (bet neapsiribojant) pareigūnų papirkinėjimą arba ES ribojamųjų priemonių pažeidimus, neturėtų būti tinkami finansuoti. Komisija gali nuspręsti, kad bet kuris toks subjektas arba subjektas, kurio vyriausiasis vadovas buvo pripažintas kaltu, negali kreiptis dėl finansavimo, jei nėra praėję ne mažiau nei 36 mėnesiai po nuteisimo. Komisija tvarko viešai prieinamą visų įmonių, kurioms uždrausta kreiptis dėl finansavimo, duomenų bazę. Jei subjekto atžvilgiu vykdomas patikimas ir tinkamas nusikalstamos veikos tyrimas, Komisija turėtų pasilikti teisę laukti tyrimo rezultatų, prieš paskirdama finansavimą; [4 pakeit.]

| (43b) | fondas turėtų remti geriausią pramonės patirtį įmonių valdymo ir viešųjų pirkimų srityje. Tai turėtų apimti galimybę anonimiškai ir konfidencialiai pranešti apie pažeidimus per trečiųjų šalių teikiamas pagalbos linijas ir taikomas procedūras, kuriomis siekiama užkirsti kelią atsakomiesiems veiksmams. Sutarčių skyrimo procedūra turėtų atspindėti tuos įmonių valdymo standartus, siekiant padidinti įmonių atskaitomybės standartus Europos gynybos sektoriuje; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(43b)

fondas turėtų remti geriausią pramonės patirtį įmonių valdymo ir viešųjų pirkimų srityje. Tai turėtų apimti galimybę anonimiškai ir konfidencialiai pranešti apie pažeidimus per trečiųjų šalių teikiamas pagalbos linijas ir taikomas procedūras, kuriomis siekiama užkirsti kelią atsakomiesiems veiksmams. Sutarčių skyrimo procedūra turėtų atspindėti tuos įmonių valdymo standartus, siekiant padidinti įmonių atskaitomybės standartus Europos gynybos sektoriuje; [5 pakeit.]

| (44) | naudojimasis slapta pirmine informacija arba leidimo neturinčių asmenų prieiga prie slaptų rezultatų, gautų vykdant mokslinių tyrimų projektus, gali daryti neigiamą poveikį Sąjungos arba vienos ar kelių valstybių narių interesams. Todėl slaptų duomenų ir įslaptintos informacijos tvarkymas turėtų būti reglamentuojamas visais atitinkamais Sąjungos teisės aktais, įskaitant institucijų vidaus taisykles, pavyzdžiui, Komisijos sprendimu (ES, Euratomas) 2015/444 (13); |
| --- | --- |

(44)

naudojimasis slapta pirmine informacija arba leidimo neturinčių asmenų prieiga prie slaptų rezultatų, gautų vykdant mokslinių tyrimų projektus, gali daryti neigiamą poveikį Sąjungos arba vienos ar kelių valstybių narių interesams. Todėl slaptų duomenų ir įslaptintos informacijos tvarkymas turėtų būti reglamentuojamas visais atitinkamais Sąjungos teisės aktais, įskaitant institucijų vidaus taisykles, pavyzdžiui, Komisijos sprendimu (ES, Euratomas) 2015/444 (13);

| (45) | siekiant papildyti ar iš dalies keisti šį reglamentą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais skiriamas finansavimas technologinės plėtros veiksmams, tvirtinamos darbo programos ir poveikio trajektorijų rodikliai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(45)

siekiant papildyti ar iš dalies keisti šį reglamentą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais skiriamas finansavimas technologinės plėtros veiksmams, tvirtinamos darbo programos ir poveikio trajektorijų rodikliai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (46) | Komisija turėtų valdyti Fondą deramai atsižvelgdama į konfidencialumo ir saugumo reikalavimus, visų pirma taikytinus įslaptintai ir neskelbtinai informacijai, |
| --- | --- |

(46)

Komisija turėtų valdyti Fondą deramai atsižvelgdama į konfidencialumo ir saugumo reikalavimus, visų pirma taikytinus įslaptintai ir neskelbtinai informacijai,

| (46a) | įmonės, siūlydamos naujus gynybos produktus ar technologijas arba siūlydamos pakeisti jau naudojamų produktų ir technologijų paskirtį, privalo laikytis taikomų teisės aktų. Jei nėra iškart taikytinų teisės aktų, įmonės turėtų įsipareigoti laikytis universalių etikos principų, susijusių su pagrindinėmis teisėmis ir žmonių gerove, žmogaus genomo apsauga, elgesiu su gyvūnais, natūralios aplinkos išsaugojimu, kultūros paveldo apsauga ir lygiomis galimybėmis naudotis visuotinėmis vertybėmis, įskaitant kosmosą ir kibernetinę erdvę. Komisija turėtų užtikrinti, kad pasiūlymai būtų sistemingai tikrinami, siekiant nustatyti veiksmus, dėl kurių gali kilti rimtų etikos klausimų, ir pateikti juos įvertinti etikos požiūriu. Veiksmai, kurie nėra etiškai priimtini, neturėtų būti finansuojami Sąjungos lėšomis; |
| --- | --- |

(46a)

įmonės, siūlydamos naujus gynybos produktus ar technologijas arba siūlydamos pakeisti jau naudojamų produktų ir technologijų paskirtį, privalo laikytis taikomų teisės aktų. Jei nėra iškart taikytinų teisės aktų, įmonės turėtų įsipareigoti laikytis universalių etikos principų, susijusių su pagrindinėmis teisėmis ir žmonių gerove, žmogaus genomo apsauga, elgesiu su gyvūnais, natūralios aplinkos išsaugojimu, kultūros paveldo apsauga ir lygiomis galimybėmis naudotis visuotinėmis vertybėmis, įskaitant kosmosą ir kibernetinę erdvę. Komisija turėtų užtikrinti, kad pasiūlymai būtų sistemingai tikrinami, siekiant nustatyti veiksmus, dėl kurių gali kilti rimtų etikos klausimų, ir pateikti juos įvertinti etikos požiūriu. Veiksmai, kurie nėra etiškai priimtini, neturėtų būti finansuojami Sąjungos lėšomis;

| (46b) | Taryba turėtų stengtis priimti sprendimą dėl ginkluotų nepilotuojamų orlaivių naudojimo iki [2020 m. gruodžio 31 d.]. Kol įsigalios tas sprendimas, nebus skirta lėšų ginkluotiems bepiločiams orlaiviams plėtoti, |
| --- | --- |

(46b)

Taryba turėtų stengtis priimti sprendimą dėl ginkluotų nepilotuojamų orlaivių naudojimo iki [2020 m. gruodžio 31 d.]. Kol įsigalios tas sprendimas, nebus skirta lėšų ginkluotiems bepiločiams orlaiviams plėtoti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROS MOKSLINIAMS TYRIMAMS IR TECHNOLOGINEI PLĖTRAI TAIKYTINOS NUOSTATOS

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu įsteigiamas Europos gynybos fondas (toliau – Fondas).

Jame nustatomi Fondo tikslai, 2021–2027 m. biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

▌

| (2) | kontrolė – gebėjimas tiesiogiai arba netiesiogiai daryti teisės subjektui lemiamą įtaką per vieną ar kelis tarpinius teisės subjektus; |
| --- | --- |

(2)

kontrolė – gebėjimas tiesiogiai arba netiesiogiai daryti teisės subjektui lemiamą įtaką per vieną ar kelis tarpinius teisės subjektus;

| (3) | technologinės plėtros veiksmas – bet koks technologinio plėtojimo etapu atliekamas gynybos veiklos srities veiksmas, susijęs su naujais produktais ar technologijomis arba jau sukurtų produktų ar technologijų naujinimu, išskyrus ginklų gamybą ar naudojimą; |
| --- | --- |

(3)

technologinės plėtros veiksmas – bet koks technologinio plėtojimo etapu atliekamas gynybos veiklos srities veiksmas, susijęs su naujais produktais ar technologijomis arba jau sukurtų produktų ar technologijų naujinimu, išskyrus ginklų gamybą ar naudojimą;

| (4) | revoliucingoji gynybos technologija – technologija, kurios taikymas gali iš esmės pakeisti gynybos reikalų koncepciją ir procesus; |
| --- | --- |

(4)

revoliucingoji gynybos technologija – technologija, kurios taikymas gali iš esmės pakeisti gynybos reikalų koncepciją ir procesus;

| (5) | vykdomosios valdybos struktūros – pagal nacionalinę teisę paskirta (-os) įstaiga (-os), kuriai (-ioms) suteikti įgaliojimai nustatyti teisės subjekto strategiją, tikslus ir bendrą kryptį ir kuri (-ios) prižiūri ir stebi vadovybės sprendimų priėmimą; |
| --- | --- |

(5)

vykdomosios valdybos struktūros – pagal nacionalinę teisę paskirta (-os) įstaiga (-os), kuriai (-ioms) suteikti įgaliojimai nustatyti teisės subjekto strategiją, tikslus ir bendrą kryptį ir kuri (-ios) prižiūri ir stebi vadovybės sprendimų priėmimą;

| (6) | teisės subjektas – fizinis ar juridinis asmuo, įsteigtas ir tokiu pripažįstamas pagal nacionalinę teisę, Sąjungos teisę arba tarptautinę teisę, turintis juridinio asmens statusą ir galintis veikdamas savo vardu naudotis teisėmis ir turėti pareigų, arba juridinio asmens statuso neturintis subjektas pagal Finansinio reglamento [197 straipsnio 2 dalies c punktą]; |
| --- | --- |

(6)

teisės subjektas – fizinis ar juridinis asmuo, įsteigtas ir tokiu pripažįstamas pagal nacionalinę teisę, Sąjungos teisę arba tarptautinę teisę, turintis juridinio asmens statusą ir galintis veikdamas savo vardu naudotis teisėmis ir turėti pareigų, arba juridinio asmens statuso neturintis subjektas pagal Finansinio reglamento [197 straipsnio 2 dalies c punktą];

| (7) | vidutinės kapitalizacijos įmonė – įmonė, kuri nėra Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB (14) apibrėžta labai maža, mažoji ar vidutinė įmonė (MVĮ) ir kurios darbuotojų skaičius, apskaičiuotas pagal tos rekomendacijos priedo I antraštinės dalies 3, 4, 5 ir 6 straipsnius, neviršija 3 000; |
| --- | --- |

(7)

vidutinės kapitalizacijos įmonė – įmonė, kuri nėra Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB (14) apibrėžta labai maža, mažoji ar vidutinė įmonė (MVĮ) ir kurios darbuotojų skaičius, apskaičiuotas pagal tos rekomendacijos priedo I antraštinės dalies 3, 4, 5 ir 6 straipsnius, neviršija 3 000;

| (8) | ikiprekybiniai viešieji pirkimai – viešieji pirkimai, kurių objektas yra mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugos, kurios teikiamos rinkos sąlygomis dalijantis riziką bei naudą ir etapais vykdant konkurencingą technologinę plėtrą, ir kuriuose perkamos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugos yra aiškiai atskirtos nuo galutinių produktų platinimo komerciniu mastu; |
| --- | --- |

(8)

ikiprekybiniai viešieji pirkimai – viešieji pirkimai, kurių objektas yra mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugos, kurios teikiamos rinkos sąlygomis dalijantis riziką bei naudą ir etapais vykdant konkurencingą technologinę plėtrą, ir kuriuose perkamos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugos yra aiškiai atskirtos nuo galutinių produktų platinimo komerciniu mastu;

| (9) | projekto vadovas – perkančioji organizacija, įsikūrusi valstybėje narėje ar asocijuotojoje šalyje ir valstybės narės ar asocijuotosios šalies arba valstybių narių ir (arba) asocijuotųjų šalių grupės įsteigta nuolat arba ad hoc pagrindu tarptautiniams ginkluotės projektams valdyti; |
| --- | --- |

(9)

projekto vadovas – perkančioji organizacija, įsikūrusi valstybėje narėje ar asocijuotojoje šalyje ir valstybės narės ar asocijuotosios šalies arba valstybių narių ir (arba) asocijuotųjų šalių grupės įsteigta nuolat arba ad hoc pagrindu tarptautiniams ginkluotės projektams valdyti;

| (10) | gavėjas – teisės subjektas, gaunantis finansavimą iš šio fondo; |
| --- | --- |

(10)

gavėjas – teisės subjektas, gaunantis finansavimą iš šio fondo;

| (11) | mokslinių tyrimų veikla – bet koks mokslinių tyrimų veiklos veiksmas, kurį atliekant dėmesys sutelkiamas vien į pritaikymą gynybos tikslams; |
| --- | --- |

(11)

mokslinių tyrimų veikla – bet koks mokslinių tyrimų veiklos veiksmas, kurį atliekant dėmesys sutelkiamas vien į pritaikymą gynybos tikslams;

| (12) | rezultatai – bet kokio pavidalo ar pobūdžio materialus ar nematerialus veiksmo padarinys, pavyzdžiui, duomenys, praktinės žinios ar informacija, kuriuos galima apsaugoti arba ne, taip pat visos su jais susijusios teisės, įskaitant intelektinės nuosavybės teises; |
| --- | --- |

(12)

rezultatai – bet kokio pavidalo ar pobūdžio materialus ar nematerialus veiksmo padarinys, pavyzdžiui, duomenys, praktinės žinios ar informacija, kuriuos galima apsaugoti arba ne, taip pat visos su jais susijusios teisės, įskaitant intelektinės nuosavybės teises;

| (13) | specialioji ataskaita – specialus mokslinių tyrimų veiklos dokumentas, kuriame apibendrinami jos rezultatai, pateikiama išsami informacija apie mokslinio tyrimo pagrindinius principus, tikslus, faktinius pasiekimus, pagrindines savybes, atliktus bandymus, galimą naudą, galimą pritaikymą gynybos tikslams ir tikėtinus mokslinio tyrimo eksploatavimo būdus; |
| --- | --- |

(13)

specialioji ataskaita – specialus mokslinių tyrimų veiklos dokumentas, kuriame apibendrinami jos rezultatai, pateikiama išsami informacija apie mokslinio tyrimo pagrindinius principus, tikslus, faktinius pasiekimus, pagrindines savybes, atliktus bandymus, galimą naudą, galimą pritaikymą gynybos tikslams ir tikėtinus mokslinio tyrimo eksploatavimo būdus;

| (14) | sistemos prototipas – produkto arba technologijos modelis, tinkamas įrodyti to produkto ar technologijos veikimą veikimo aplinkoje; |
| --- | --- |

(14)

sistemos prototipas – produkto arba technologijos modelis, tinkamas įrodyti to produkto ar technologijos veikimą veikimo aplinkoje;

| (15) | trečioji valstybė – valstybė, kuri nėra Sąjungos narė; |
| --- | --- |

(15)

trečioji valstybė – valstybė, kuri nėra Sąjungos narė;

| (16) | neasocijuotoji trečioji valstybė – trečioji valstybė, kuri pagal 5 straipsnį nėra asocijuotoji šalis; |
| --- | --- |

(16)

neasocijuotoji trečioji valstybė – trečioji valstybė, kuri pagal 5 straipsnį nėra asocijuotoji šalis;

| (17) | neasocijuotosios trečiosios valstybės subjektas – teisės subjektas, kuris yra įsikūręs neasocijuotojoje trečiojoje valstybėje arba kurio vykdomosios valdybos struktūros yra neasocijuotojoje trečiojoje valstybėje; |
| --- | --- |

(17)

neasocijuotosios trečiosios valstybės subjektas – teisės subjektas, kuris yra įsikūręs neasocijuotojoje trečiojoje valstybėje arba kurio vykdomosios valdybos struktūros yra neasocijuotojoje trečiojoje valstybėje;

| (17a) | kvalifikavimas – tai visas procesas, kuriuo parodoma, kad gynybos produkto, materialaus ar nematerialaus komponento arba technologijos dizainas atitinka nustatytus reikalavimus. Per šį procesą pateikiama objektyvių įrodymų, patvirtinančių, kad įvykdyti konkretūs dizaino reikalavimai; |
| --- | --- |

(17a)

kvalifikavimas – tai visas procesas, kuriuo parodoma, kad gynybos produkto, materialaus ar nematerialaus komponento arba technologijos dizainas atitinka nustatytus reikalavimus. Per šį procesą pateikiama objektyvių įrodymų, patvirtinančių, kad įvykdyti konkretūs dizaino reikalavimai;

| (17b) | konsorciumas – teisės subjektų bendradarbiavimo grupė, sudaryta siekiant vykdyti šiuo Fondu remiamą veiksmą; |
| --- | --- |

(17b)

konsorciumas – teisės subjektų bendradarbiavimo grupė, sudaryta siekiant vykdyti šiuo Fondu remiamą veiksmą;

| (17c) | sertifikavimas – tai procesas, kuriuo nacionalinė institucija patvirtina, kad gynybos produktas, materialus ar nematerialus komponentas arba technologija atitinka taikomas taisykles; |
| --- | --- |

(17c)

sertifikavimas – tai procesas, kuriuo nacionalinė institucija patvirtina, kad gynybos produktas, materialus ar nematerialus komponentas arba technologija atitinka taikomas taisykles;

| (17d) | koordinatorius – teisės subjektas, kuris priklauso konsorciumui ir yra paskirtas visų konsorciumo narių pagrindiniu asmeniu ryšiams su Komisija dotacijos susitarimo klausimais; |
| --- | --- |

(17d)

koordinatorius – teisės subjektas, kuris priklauso konsorciumui ir yra paskirtas visų konsorciumo narių pagrindiniu asmeniu ryšiams su Komisija dotacijos susitarimo klausimais;

3 straipsnis

Fondo tikslai

1.   Bendrasis Fondo tikslas – didinti Europos gynybos pramonės konkurencingumą, veiksmingumą ir inovacinį pajėgumą, remiant bendradarbiaujamuosius veiksmus ir tarpvalstybinį juridinių asmenų, įskaitant MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmones, bendradarbiavimą
  visoje Sąjungoje,
  taip pat
  stiprinant ir gerinant ir gynybos tiekimo, ir vertės grandinių lankstumą, plečiant tarpvalstybinį bendradarbiavimą tarp teisės subjektų
  ir skatinant geriau išnaudoti pramonės inovacijų kūrimo, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros potencialą kiekviename ▌
  gynybos produktų ir technologijų
  gyvavimo ciklo etape. ▌Fondas užtikrina Sąjungos veiksmų laisvę ir jos
  strateginį
  savarankiškumą,
  ypač technologijų ir pramonės srityse.

2.   Konkretūs Fondo tikslai yra šie:

| a) | remti
  ypač efektyvius
  bendradarbiaujamuosius mokslinių tyrimų projektus, galinčius stipriai padidinti būsimų
  Europos
  pajėgumų veiksmingumą, siekiant skatinti kuo daugiau inovacijų ir diegti naujus produktus ir technologijas, įskaitant revoliucingąsias technologijas; |
| --- | --- |

a)

remti
  ypač efektyvius
  bendradarbiaujamuosius mokslinių tyrimų projektus, galinčius stipriai padidinti būsimų
  Europos
  pajėgumų veiksmingumą, siekiant skatinti kuo daugiau inovacijų ir diegti naujus produktus ir technologijas, įskaitant revoliucingąsias technologijas;

| b) | remti bendradarbiaujamuosius
  Europos
  gynybos produktų ir technologijų plėtros projektus, atitinkančius gynybinės gebos prioritetus, dėl kurių valstybės narės bendrai susitarė formuodamos bendrą užsienio ir saugumo politiką,
  visų pirma bendros saugumo ir gynybos politikos Pajėgumų plėtojimo planų aplinkybėmis
  ir tuo padėti didinti Sąjungos gynybos išlaidų efektyvumą, siekti didesnės masto ekonomijos, sumažinti ▌dubliavimo ir
  pernelyg didelės priklausomybės nuo importo iš trečiųjų valstybių riziką, tuo padidinant valstybėse narėse įsigyjamos Europoje pagamintos ginkluotės kiekį
  ir apskritai sumažinti Sąjungos susiskaidymą gynybos produktų ir technologijų
  rinkos
  srityje bei didinti
  gynybos sistemų standartizavimą
  ir valstybių narių pajėgumų sąveikumą. |
| --- | --- |

b)

remti bendradarbiaujamuosius
  Europos
  gynybos produktų ir technologijų plėtros projektus, atitinkančius gynybinės gebos prioritetus, dėl kurių valstybės narės bendrai susitarė formuodamos bendrą užsienio ir saugumo politiką,
  visų pirma bendros saugumo ir gynybos politikos Pajėgumų plėtojimo planų aplinkybėmis
  ir tuo padėti didinti Sąjungos gynybos išlaidų efektyvumą, siekti didesnės masto ekonomijos, sumažinti ▌dubliavimo ir
  pernelyg didelės priklausomybės nuo importo iš trečiųjų valstybių riziką, tuo padidinant valstybėse narėse įsigyjamos Europoje pagamintos ginkluotės kiekį
  ir apskritai sumažinti Sąjungos susiskaidymą gynybos produktų ir technologijų
  rinkos
  srityje bei didinti
  gynybos sistemų standartizavimą
  ir valstybių narių pajėgumų sąveikumą.

4 straipsnis

Biudžetas

1.   Europos gynybos fondo veiklos įgyvendinimo 2021–2027m. finansinis paketas yra
  11 453 260 000 EUR 2018 m. kainomis
  (13 000 000 000 EUR einamosiomis kainomis).

2.   1 dalyje nurodyta suma paskirstoma taip:

| a) | 3 612 182 000 EUR 2018 m. kainomis
  (4 100 000 000 EUR mokslinių tyrimų veiklai
  einamosiomis kainomis
  ); |
| --- | --- |

a)

3 612 182 000 EUR 2018 m. kainomis
  (4 100 000 000 EUR mokslinių tyrimų veiklai
  einamosiomis kainomis
  );

| b) | 7 841 078 000 EUR 2018 m. kainomis
  (8 900 000 000 EUR
  einamosiomis kainomis)
  technologinės plėtros veiksmams. |
| --- | --- |

b)

7 841 078 000 EUR 2018 m. kainomis
  (8 900 000 000 EUR
  einamosiomis kainomis)
  technologinės plėtros veiksmams.

2a
     .
  Siekdama reaguoti į nenumatytas situacijas arba į naujus pokyčius ir poreikius, Komisija, vykdydama metinę biudžeto procedūrą, gali ne daugiau kaip 10 proc. nukrypti nuo 2 dalyje nurodytų sumų.

3.   1 dalyje nurodyta suma gali būti panaudota teikiant Fondo veiklai įgyvendinti skirtą techninę ir administracinę paramą, kaip antai parengiamąją, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veiklą, įskaitant institucines informacinių technologijų sistemas.
  Ta suma neviršija 5 proc. 1 dalyje nurodyto finansinio paketo vertės.

4.   
  Bent
  5 proc.
  ir ne daugiau kaip 10 proc.
  1 dalyje nurodyto finansinio paketo skiriama revoliucingosioms gynybos technologijoms remti.

▌

5 straipsnis

Asocijuotosios šalys

Fondo veikloje gali dalyvauti Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) narės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, EEE susitarime nustatytomis sąlygomis.
  Bet kokie finansiniai įnašai į Fondą vadovaujantis šiuo straipsniu sudaro asignuotąsias pajamas pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 5 dalį.

6 straipsnis

Parama revoliucingosioms gynybos technologijoms

1.   Finansavimą Komisija skiria
  vykdydama atviras ir viešas konsultacijas
  dėl revoliucingųjų technologijų,
  išskirtinai susitelkiant ties gynybos tikslais
  darbo programose nustatytomis intervencijos sritimis,
  laikantis 27 straipsnyje nustatytos tvarkos.

2.   Tinkamiausią
  revoliucingųjų technologijų
  finansavimo formą Komisija
  nustato
  kiekvienu konkrečiu atveju.

7 straipsnis

Etika

1.   Fondo lėšomis vykdomi veiksmai atitinka:

| — | etikos principus ir susijusius nacionalinės, Sąjungos ir tarptautinės teisės aktus, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, Europos žmogaus teisių konvenciją bei jos papildomus protokolus ir tarptautinę humanitarinę teisę; |
| --- | --- |

—

etikos principus ir susijusius nacionalinės, Sąjungos ir tarptautinės teisės aktus, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, Europos žmogaus teisių konvenciją bei jos papildomus protokolus ir tarptautinę humanitarinę teisę;

| — | kovos su korupcija ir pinigų plovimu taisykles ir iniciatyvas. [6/rev ir 13 pakeit.] |
| --- | --- |

—

kovos su korupcija ir pinigų plovimu taisykles ir iniciatyvas. [6/rev ir 13 pakeit.]

2.   Pasiūlymai sistemingai
  Komisijos
  tikrinami
  ex ante
  , siekiant nustatyti veiksmus, dėl kurių gali kilti sudėtingų ar rimtų etikos klausimų, ir,
  kai tinkama, pateikiami
  juos įvertinti etikos požiūriu. Etikos aspektų tikrinimą ir vertinimą Komisija atlieka pasitelkusi
  nepriklausomus
  ekspertus, dirbančius
  įvairiose
  srityje. Komisija užtikrina kuo didesnį etikos procedūrų skaidrumą ir
  apie tai praneša laikydamasi savo ataskaitų teikimo ir vertinimo įsipareigojimų pagal 31 ir 32 straipsnius. Tokie ekspertai yra Sąjungos piliečiai iš kuo įvairesnių valstybių narių.

3.   Vykdant veiksmą dalyvaujantys subjektai, prieš imdamiesi atitinkamos veiklos, gauna visus patvirtinimus ir kitus privalomus dokumentus iš atitinkamų nacionalinių ir vietos etikos komitetų ir kitų įstaigų, pavyzdžiui, duomenų apsaugos institucijų. Šie dokumentai saugomi byloje ir pateikiami Komisijai.

▌

5.   Etikos požiūriu nepriimtini veiksmai
  atmetami
  .

II SKYRIUS

II SKYRIUS

FINANSINĖS NUOSTATOS

FINANSINĖS NUOSTATOS

8 straipsnis

ES finansavimas ir jo formos

1.   Fondo veikla
  Komisijos
  įgyvendinama taikant tiesioginio valdymo principą, laikantis Finansinio reglamento.

2.   Fondo finansavimas gali būti teikiamas bet kuria Finansiniame reglamente nustatyta forma, visų pirma dotacijų, apdovanojimų ir viešųjų pirkimų formomis. ▌

9 straipsnis

Sudėtinis, papildomas ir mišrus finansavimas

1.   Veiksmui, kuriam skirtas kitos Sąjungos programos įnašas, taip pat gali būti skirtas Fondo įnašas, jei tais įnašais dengiamos ne tos pačios išlaidos. Kiekvienam įnašui taikomos atitinkamos Sąjungos programos ir (arba) Fondo, iš kurios lėšų jis skiriamas veiksmui, taisyklės. Sudėtinio finansavimo suma neviršija visų tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų, o pagal skirtingas Sąjungos programas teikiamos paramos dydis gali būti apskaičiuojamas proporcingai, remiantis dokumentais, kuriais nustatomos paramos sąlygos.

▌

III SKYRIUS

III SKYRIUS

TINKAMUMO FINANSUOTI SĄLYGOS, FINANSAVIMO SKYRIMO KRITERIJAI IR FINANSAVIMAS

TINKAMUMO FINANSUOTI SĄLYGOS, FINANSAVIMO SKYRIMO KRITERIJAI IR FINANSAVIMAS

10 straipsnis

Reikalavimus atitinkantys subjektai

1.   Pareiškėjai ir
  veiksme dalyvaujantys jų
  subrangovai atitinka finansavimo reikalavimus, jei jie įsisteigę Sąjungoje arba asocijuotojoje šalyje
  (kaip minima 5 straipsnyje)
  , jų vykdomosios valdybos struktūros yra Sąjungoje arba asocijuotojoje šalyje ir jų nekontroliuoja neasocijuotoji trečioji valstybė arba neasocijuotosios trečiosios valstybės subjektas.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies, Sąjungoje arba asocijuotojoje šalyje įsisteigęs pareiškėjas
  arba veiksme dalyvaujantis subrangovas,
  kurį kontroliuoja neasocijuotoji trečioji valstybė arba neasocijuotosios trečiosios valstybės subjektas
  gali būti
  finansavimo reikalavimus atitinkantis subjektas, jei tai būtina veiksmo tikslams pasiekti ir su sąlyga, kad jo dalyvavimas
  nekelia
  pavojaus Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo
  ir gynybos
  interesams arba 3 straipsnyje
  nurodytų tikslų įgyvendinimui.
  Siekiant apsaugoti Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo interesus, kvietime teikti pasiūlymus reikalaujama, kad pareiškėjas, prieš pradėdamas veiksmą, įsipareigotų įgyvendinti
  tinkamas
  priemones, kuriomis užtikrinama, kad:

| a) | pareiškėjo
  kontrolė nevykdoma tokiu būdu, kuriuo būtų
  bet kokiu būdu
  apribojamas jo gebėjimas atlikti veiksmą ir užtikrinti rezultatus, kuriuo nustatomi apribojimai, susiję su jos infrastruktūra, patalpomis, turtu, ištekliais, intelektine nuosavybe ar praktine patirtimi, kurie yra reikalingi veiksmo tikslu, arba kuriuo pakenkiama
  jo
  pajėgumams ir standartams, kurie yra reikalingi veiksmui
  atlikti; |
| --- | --- |

a)

pareiškėjo
  kontrolė nevykdoma tokiu būdu, kuriuo būtų
  bet kokiu būdu
  apribojamas jo gebėjimas atlikti veiksmą ir užtikrinti rezultatus, kuriuo nustatomi apribojimai, susiję su jos infrastruktūra, patalpomis, turtu, ištekliais, intelektine nuosavybe ar praktine patirtimi, kurie yra reikalingi veiksmo tikslu, arba kuriuo pakenkiama
  jo
  pajėgumams ir standartams, kurie yra reikalingi veiksmui
  atlikti;

| b) | ▌neasocijuotosios trečiosios valstybės arba neasocijuotųjų trečiųjų valstybių subjektai negalės susipažinti su įslaptinta ir neįslaptinta neskelbtina informacija apie veiksmą, o vykdant veiksmą dalyvaujantys
  darbuotojai arba kiti
  asmenys
  turi
  valstybės narės arba asocijuotosios šalies išduotą nacionalinį patikimumo pažymėjimą; |
| --- | --- |

b)

▌neasocijuotosios trečiosios valstybės arba neasocijuotųjų trečiųjų valstybių subjektai negalės susipažinti su įslaptinta ir neįslaptinta neskelbtina informacija apie veiksmą, o vykdant veiksmą dalyvaujantys
  darbuotojai arba kiti
  asmenys
  turi
  valstybės narės arba asocijuotosios šalies išduotą nacionalinį patikimumo pažymėjimą;

| c) | veiksmu sukurta intelektinė nuosavybė ir rezultatai lieka paramos gavėjo nuosavybe, kuriai negali būti taikoma neasocijuotųjų trečiųjų valstybių arba kitų neasocijuotųjų trečiųjų valstybių subjektų kontrolė arba apribojimai ir jie gali būti eksportuojami į trečiąją valstybę ir galimybė ja naudotis iš trečiosios valstybės arba trečiosios valstybės subjektui gali būti suteikta tik gavus valstybės narės, kurioje įsisteigęs paramos gavėjas, leidimą ir laikantis 3 straipsnyje nustatytų tikslų, veiksmo įgyvendinimo metu ir per nustatytą laikotarpį po jo užbaigimo,
  o toks laikotarpis nustatomas dotacijos susitarime. |
| --- | --- |

c)

veiksmu sukurta intelektinė nuosavybė ir rezultatai lieka paramos gavėjo nuosavybe, kuriai negali būti taikoma neasocijuotųjų trečiųjų valstybių arba kitų neasocijuotųjų trečiųjų valstybių subjektų kontrolė arba apribojimai ir jie gali būti eksportuojami į trečiąją valstybę ir galimybė ja naudotis iš trečiosios valstybės arba trečiosios valstybės subjektui gali būti suteikta tik gavus valstybės narės, kurioje įsisteigęs paramos gavėjas, leidimą ir laikantis 3 straipsnyje nustatytų tikslų, veiksmo įgyvendinimo metu ir per nustatytą laikotarpį po jo užbaigimo,
  o toks laikotarpis nustatomas dotacijos susitarime.

Pareiškėjui arba veiksme dalyvaujančiam subrangovui, jei jų vykdomosios valdybos struktūros yra Sąjungoje arba asocijuotojoje šalyje ir juos kontroliuoja neasocijuotoji trečioji valstybė, kuriai Sąjunga taiko bet kokias ribojamąsias priemones, arba neasocijuotosios trečiosios valstybės subjektas, kuriam Sąjunga taiko bet kokias ribojamąsias priemones, šioje dalyje minima teisė taikyti išimtį nesuteikiama.

3.   Visa infrastruktūra, įranga, turtas ir ištekliai, naudojami vykdant Fondo lėšomis finansuojamus veiksmus, turi būti Sąjungos arba asocijuotųjų šalių teritorijoje, ir jiems netaikoma jokia neasocijuotųjų trečiųjų valstybių arba neasocijuotųjų trečiųjų valstybių subjektų atliekama kontrolė ar apribojimai. Be to, paramos gavėjai ir
  jų
  veiksme dalyvaujantys subrangovai, atlikdami tinkamą finansuoti veiksmą, bendradarbiauja tik su Sąjungoje arba asocijuotojoje šalyje įsisteigusiais teisės subjektais, kurių nekontroliuoja neasocijuotosios trečiosios valstybės arba neasocijuotosios trečiosios valstybės subjektai.

4.   Nukrypstant nuo 3 dalies, jei Sąjungoje nėra lengvai prieinamų konkurencingų pakaitalų, vykdant veiksmą dalyvaujantys paramos gavėjai ir subrangovai gali naudoti savo turtą, infrastruktūrą, įrangą ir išteklius, esančius arba laikomus neasocijuotosios trečiosios valstybės teritorijoje, jei tai būtina veiksmo tikslams pasiekti, su sąlyga, kad tai
  nesukels pavojaus
  Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo ir gynybos interesams arba programos tikslams,
  išdėstytiems 3 straipsnyje.
  Tomis pačiomis sąlygomis, atlikdami tinkamą finansuoti veiksmą, paramos gavėjai ir veiksme dalyvaujantys
  jų
  subrangovai gali bendradarbiauti su neasocijuotojoje trečiojoje valstybėje įsisteigusiu subjektu. Išlaidos, susijusios su tokios infrastruktūros, įrangos, turto ar išteklių naudojimu ir su tokiu bendradarbiavimu, nėra tinkamos finansuoti iš Fondo lėšų.
  Bet kuriuo atveju tokia nukrypti leidžianti nuostata negali būti taikoma, jei tas turtas, infrastruktūra, patalpos ir ištekliai yra arba laikomi neasocijuotosios trečiosios valstybės, kuriai taikomos bet kokios Sąjungos ribojamosios priemonės, teritorijoje.

5.   Siekiant apsaugoti Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo interesus, kvietime teikti pasiūlymus arba susitarime dėl dotacijos nustatomos visos sąlygos, įskaitant šio straipsnio antrame punkte nurodytas sąlygas. Šios sąlygos visų pirma yra susijusios su nuostatomis dėl veiksmo rezultatų nuosavybės ir galimybės susipažinti su įslaptinta ir neįslaptinta neskelbtina informacija bei su tiekimo saugumo garantijomis.

6.   Pareiškėjai pateikia visą susijusią informaciją, reikalingą tinkamumo finansuoti kriterijų ir sąlygų, nurodytų 1–4 dalyse, vertinimui.

7.   Paraiškos, kurios turi būti patikrintos pagal 2 arba 4 dalį, gali būti pateiktos tik gavus valstybės narės arba asocijuotosios šalies, kurioje yra įsisteigęs pareiškėjas, sutikimą.

8.   Jeigu vykdant veiksmą įvyksta pasikeitimas, dėl kurio gali kilti abejonių dėl atitikties tinkamumo finansuoti kriterijams ir sąlygoms, paramos gavėjas informuoja Komisiją, o ši įvertina, ar tinkamumo finansuoti kriterijai ir sąlygos vis dar tenkinami, ir nusprendžia dėl jo galimo poveikio
  (atidėjimas, panaikinimas)
  to veiksmo finansavimui.

9.   Šiame straipsnyje subrangovai – tai subrangovai, turintys tiesioginius sutartinius ryšius su paramos gavėju, kiti subrangovai, kuriems skiriama bent 10 proc. visų tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų, ir subrangovai, kuriems gali reikėti susipažinti su įslaptinta informacija laikantis Komisijos sprendimo (ES, Euratomas) 2015/444, kad jie galėtų atlikti veiksmą.

11 straipsnis

Tinkami finansuoti veiksmai

1.   Tinkami finansuoti tik tie veiksmai, kuriais įgyvendinami 3 straipsnyje nustatyti tikslai.

2.   Fondo parama teikiama veiksmams, apimantiems tiek naujus produktus ir technologijas, tiek esamų produktų ir technologijų naujinimą, kai naujinimui atlikti naudojamai jau egzistuojančiai informacijai neasocijuotosios trečiosios valstybės arba neasocijuotųjų trečiųjų valstybių subjektai netaiko tiesioginio ar netiesioginio apribojimo.

3.   Tinkamas finansuoti veiksmas turi būti susijęs su viena ar keliomis iš toliau nurodytų sričių:

| a) | veikla, kuria siekiama kurti, stiprinti ir tobulinti žinių ir gynybos produktus
  arba technologijas,
  įskaitant revoliucingąsias technologijas,
  galinčias
  turėti didelį poveikį gynybos sričiai; |
| --- | --- |

a)

veikla, kuria siekiama kurti, stiprinti ir tobulinti žinių ir gynybos produktus
  arba technologijas,
  įskaitant revoliucingąsias technologijas,
  galinčias
  turėti didelį poveikį gynybos sričiai;

| b) | veikla, kuria siekiama didinti sąveikumą ir atsparumą, įskaitant saugų duomenų generavimą ir mainus, valdyti ypatingos svarbos gynybos technologijas, stiprinti tiekimo saugumą arba sudaryti sąlygas veiksmingai naudoti gynybos produktų ir technologijų rezultatus; |
| --- | --- |

b)

veikla, kuria siekiama didinti sąveikumą ir atsparumą, įskaitant saugų duomenų generavimą ir mainus, valdyti ypatingos svarbos gynybos technologijas, stiprinti tiekimo saugumą arba sudaryti sąlygas veiksmingai naudoti gynybos produktų ir technologijų rezultatus;

| c) | tyrimais, pavyzdžiui, galimybių studijomis, siekiant ištirti ▌ naujos ar patobulintos technologijos, produkto, proceso, paslaugos, sprendimo galimybes; |
| --- | --- |

c)

tyrimais, pavyzdžiui, galimybių studijomis, siekiant ištirti ▌ naujos ar patobulintos technologijos, produkto, proceso, paslaugos, sprendimo galimybes;

| d) | gynybos produkto, materialaus ar nematerialaus komponento arba technologijos dizainu ir techninių specifikacijų, pagal kurias sukurtas dizainas, parengimu; tai gali apimti dalinius rizikos mažinimo bandymus, atliekamus pramoninėje arba reprezentatyviojoje aplinkoje; |
| --- | --- |

d)

gynybos produkto, materialaus ar nematerialaus komponento arba technologijos dizainu ir techninių specifikacijų, pagal kurias sukurtas dizainas, parengimu; tai gali apimti dalinius rizikos mažinimo bandymus, atliekamus pramoninėje arba reprezentatyviojoje aplinkoje;

| e) | gynybos produkto, materialaus ar nematerialaus komponento arba technologijos modelio, tinkamo įrodyti to objekto veikimą veikimo aplinkoje, kūrimu (sistemos prototipas); |
| --- | --- |

e)

gynybos produkto, materialaus ar nematerialaus komponento arba technologijos modelio, tinkamo įrodyti to objekto veikimą veikimo aplinkoje, kūrimu (sistemos prototipas);

| f) | gynybos produkto, materialaus ar nematerialaus komponento arba technologijos bandymu; |
| --- | --- |

f)

gynybos produkto, materialaus ar nematerialaus komponento arba technologijos bandymu;

| g) | gynybos produkto, materialaus ar nematerialaus komponento arba technologijos atitikties reikalavimams kvalifikavimu; |
| --- | --- |

g)

gynybos produkto, materialaus ar nematerialaus komponento arba technologijos atitikties reikalavimams kvalifikavimu;

| h) | gynybos produkto, materialaus ar nematerialaus komponento arba technologijos sertifikavimu; |
| --- | --- |

h)

gynybos produkto, materialaus ar nematerialaus komponento arba technologijos sertifikavimu;

| i) | technologijų arba išteklių, kuriais didinamas efektyvumas viso gynybos produktų ir technologijų gyvavimo ciklo metu, kūrimas; |
| --- | --- |

i)

technologijų arba išteklių, kuriais didinamas efektyvumas viso gynybos produktų ir technologijų gyvavimo ciklo metu, kūrimas;

▌

4.   ▌Veiksmas atliekamas bendradarbiaujant bent trijų teisės subjektų, kurie įsisteigę bent trijose skirtingose valstybėse narėse ir (arba) asocijuotosiose šalyse, konsorciume.
  Bet kuris kitas konsorciume dalyvaujantis teisės subjektas gali būti įsisteigęs asocijuotoje šalyje, kaip minima 5 straipsnyje.
  Bent trys iš reikalavimus atitinkančių subjektų, įsisteigusių bent dviejose valstybėse narėse ir (arba) asocijuotosiose šalyse, per visą veiksmo vykdymo laikotarpį nėra tiesiogiai ar netiesiogiai faktiškai kontroliuojami to paties subjekto ir vienas kito nekontroliuoja.

5.   4 dalis netaikoma 3 dalies c ▌punkte nurodytiems veiksmams ir 6 straipsnyje nurodytiems veiksmams.

6.   Produktų ir technologijų, kurių naudojimas, kūrimas ar gamyba draudžiami pagal taikytiną tarptautinę teisę, kūrimo veiksmai nėra tinkami finansuoti.
  Visų pirma, pagal Programą nefinansuojami padegamieji ginklai, įskaitant baltąjį fosforą, nuskurdintojo urano šaudmenys, mirtini autonominiai ginklai, įskaitant nepilotuojamus orlaivius, kuriuos naudojant žmogus negali tikslingai kontroliuoti kritinių funkcijų pasirenkant ir puolant individualius taikinius, šaulių ir lengvieji ginklai, kurie dažniausiai kuriami eksporto tikslais, t. y. kai nė viena valstybė narė nepareiškė reikalavimo, kad veiksmas būtų įvykdytas. [29/rev pakeit.]

6a.
     
  Veiksmai siekiant plėtoti produktus ir technologijas, kuriomis galima atlikti arba padėti atlikti toliau išvardytus veiksmus, nėra finansuojami Programos lėšomis:

| i) | rimtas tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimas; |
| --- | --- |

i)

rimtas tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimas;

| ii) | rimtas tarptautinės žmogaus teisių teisės pažeidimas; |
| --- | --- |

ii)

rimtas tarptautinės žmogaus teisių teisės pažeidimas;

| iii) | veiksmas, laikomas nusikaltimu pagal konvencijas ar protokolus dėl terorizmo; |
| --- | --- |

iii)

veiksmas, laikomas nusikaltimu pagal konvencijas ar protokolus dėl terorizmo;

| iv) | veiksmas, laikomas nusikaltimu pagal konvencijas ar protokolus dėl tarptautinio organizuoto nusikalstamumo. |
| --- | --- |

iv)

veiksmas, laikomas nusikaltimu pagal konvencijas ar protokolus dėl tarptautinio organizuoto nusikalstamumo.

6b.
     
  Priemonės, kuriomis tiesiogiai arba netiesiogiai iš dalies arba visa apimtimi prisidedama prie masinio naikinimo ginklų ir susijusių kovinių galvučių bei raketų technologijų plėtros, nėra tinkamos finansuoti. [21 pakeit.]

12 straipsnis

Atrankos ir skyrimo procedūra

▌[30 pakeit.]

2.   Po kiekvieno kvietimo teikti pasiūlymus arba pritaikius Finansinio reglamento 195 straipsnio e punktą, Komisija atrinktiems veiksmams skiria finansavimą.

3.   Skirdama finansavimą technologinės plėtros veiksmams, Komisija parengia
  deleguotuosius
  aktus, priimamus pagal 28 straipsnio
  a punkte
  nurodytą procedūrą.

13 straipsnis

Finansavimo skyrimo kriterijai

1.   Visi pasiūlymai vertinami pagal šiuos kriterijus:

| a) | indėlis į gynybos srities pažangumą arba galimą sukrėtimą, visų pirma įrodant, kad numatomi siūlomo veiksmo rezultatai palyginti su esamais produktais ar technologijomis turi daug privalumų; |
| --- | --- |

a)

indėlis į gynybos srities pažangumą arba galimą sukrėtimą, visų pirma įrodant, kad numatomi siūlomo veiksmo rezultatai palyginti su esamais produktais ar technologijomis turi daug privalumų;

| b) | indėlis į Europos gynybos pramonės inovacijas ir technologinę plėtrą, visų pirma įrodant, kad siūlomas veiksmas apima novatoriškas ar naujas koncepcijas ir metodus, naujus daug žadančius būsimus technologinius patobulinimus arba anksčiau gynybos sektoriuje netaikytų technologijų ar koncepcijų taikymą; |
| --- | --- |

b)

indėlis į Europos gynybos pramonės inovacijas ir technologinę plėtrą, visų pirma įrodant, kad siūlomas veiksmas apima novatoriškas ar naujas koncepcijas ir metodus, naujus daug žadančius būsimus technologinius patobulinimus arba anksčiau gynybos sektoriuje netaikytų technologijų ar koncepcijų taikymą;

| c) | indėlis į Europos gynybos pramonės konkurencingumą, visų pirma visoje Sąjungoje sudarant naujų rinkos galimybių ir spartinant įmonių augimą; |
| --- | --- |

c)

indėlis į Europos gynybos pramonės konkurencingumą, visų pirma visoje Sąjungoje sudarant naujų rinkos galimybių ir spartinant įmonių augimą;

| ca) | indėlis į Sąjungos pramoninę ir technologinę autonomiją stiprinant gynybos technologijas ar produktus, atitinkančius valstybių narių pagal Bendrą užsienio ir saugumo politiką (BUSP), o ypač pagal BUSP Pajėgumų plėtojimo planą suderintus gynybos pajėgumų prioritetus; |
| --- | --- |

ca)

indėlis į Sąjungos pramoninę ir technologinę autonomiją stiprinant gynybos technologijas ar produktus, atitinkančius valstybių narių pagal Bendrą užsienio ir saugumo politiką (BUSP), o ypač pagal BUSP Pajėgumų plėtojimo planą suderintus gynybos pajėgumų prioritetus;

| d) | indėlis į Sąjungos saugumo ir gynybos interesus, atsižvelgiant į 3 straipsnio 2 dalyje nurodytus prioritetus ir, atitinkamais atvejais, į regioninius ir tarptautinius bendradarbiavimo susitarimus; |
| --- | --- |

d)

indėlis į Sąjungos saugumo ir gynybos interesus, atsižvelgiant į 3 straipsnio 2 dalyje nurodytus prioritetus ir, atitinkamais atvejais, į regioninius ir tarptautinius bendradarbiavimo susitarimus;

| e) | indėlis į naują teisės subjektų, visų pirma MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių, įsisteigusių valstybėse narėse ir (arba) asocijuotosiose šalyse, išskyrus tas valstybes ir (arba) šalis, kuriose yra įsisteigę konsorciumui priklausantys subjektai, nesantys MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonės, tarpvalstybinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

e)

indėlis į naują teisės subjektų, visų pirma MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių, įsisteigusių valstybėse narėse ir (arba) asocijuotosiose šalyse, išskyrus tas valstybes ir (arba) šalis, kuriose yra įsisteigę konsorciumui priklausantys subjektai, nesantys MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonės, tarpvalstybinį bendradarbiavimą;

| f) | veiksmo atlikimo kokybė ir veiksmingumas. |
| --- | --- |

f)

veiksmo atlikimo kokybė ir veiksmingumas.

2.   Pagal 1 dalies d punktą gali būti atsižvelgiama į regioninius ir tarptautinius prioritetus, visų pirma siekiant išvengti nereikalingo dubliavimosi, jei jie atitinka Sąjungos saugumo ir gynybos interesus ir juose nenumatyta uždrausti dalyvauti nė vienai valstybei narei.

14 straipsnis

Bendro finansavimo norma

1.   Nedarant poveikio bendro finansavimo principui, Fondas finansuoja 100 proc. tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies nuostatų:

| a) | veiksmams, nurodytiems 11 straipsnio 3 dalies e punkte, iš Fondo skiriama finansinė parama neviršija 20 proc. tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų, |
| --- | --- |

a)

veiksmams, nurodytiems 11 straipsnio 3 dalies e punkte, iš Fondo skiriama finansinė parama neviršija 20 proc. tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų,

| b) | veiksmams, nurodytiems 11 straipsnio 3 dalies f–h punktuose, iš Fondo skiriama finansinė parama neviršija 80 proc. tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų. |
| --- | --- |

b)

veiksmams, nurodytiems 11 straipsnio 3 dalies f–h punktuose, iš Fondo skiriama finansinė parama neviršija 80 proc. tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų.

3.   Technologinės plėtros veiksmų finansavimo norma padidinama neviršijant visų finansuoti tinkamų išlaidų šiais atvejais:

| a) | veiksmo, kuris plėtojamas vykdant nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą, kaip nustatyta 2017 m. gruodžio 11 d. Tarybos sprendime (BUSP) 2017/2315, finansavimo norma
  padidinam
  a papildomais 10 procentinių punktų; |
| --- | --- |

a)

veiksmo, kuris plėtojamas vykdant nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą, kaip nustatyta 2017 m. gruodžio 11 d. Tarybos sprendime (BUSP) 2017/2315, finansavimo norma
  padidinam
  a papildomais 10 procentinių punktų;

| b) | veiksmo
  finansavimo norma padidinama tiek procentinių punktų, kiek sudaro visos tinkamos finansuoti išlaidos, skirtos MVĮ, įsisteigusioms valstybėje narėje arba asocijuotojoje šalyje, išskyrus tą valstybę ir (arba) šalį, kurioje yra įsisteigę konsorciumo nariai, nesantys MVĮ arba vidutinės kapitalizacijos įmonės; |
| --- | --- |

b)

veiksmo
  finansavimo norma padidinama tiek procentinių punktų, kiek sudaro visos tinkamos finansuoti išlaidos, skirtos MVĮ, įsisteigusioms valstybėje narėje arba asocijuotojoje šalyje, išskyrus tą valstybę ir (arba) šalį, kurioje yra įsisteigę konsorciumo nariai, nesantys MVĮ arba vidutinės kapitalizacijos įmonės;

| c) | veiksmo
  finansavimo norma padidinama tiek procentinių punktų, kiek sudaro ketvirtis procentinės dalies visų tinkamų finansuoti išlaidų, skirtų vidutinės kapitalizacijos įmonėms, įsisteigusioms valstybėje narėje arba asocijuotojoje šalyje, išskyrus tą valstybę ir (arba) šalį, kurioje yra įsisteigę kiti konsorciumo nariai, nesantys MVĮ ar vidutinės kapitalizacijos įmonėmis; |
| --- | --- |

c)

veiksmo
  finansavimo norma padidinama tiek procentinių punktų, kiek sudaro ketvirtis procentinės dalies visų tinkamų finansuoti išlaidų, skirtų vidutinės kapitalizacijos įmonėms, įsisteigusioms valstybėje narėje arba asocijuotojoje šalyje, išskyrus tą valstybę ir (arba) šalį, kurioje yra įsisteigę kiti konsorciumo nariai, nesantys MVĮ ar vidutinės kapitalizacijos įmonėmis;

| d) | bendras veiksmo finansavimo normos padidinimas neviršija 30 procentinių punktų. |
| --- | --- |

d)

bendras veiksmo finansavimo normos padidinimas neviršija 30 procentinių punktų.

15 straipsnis

Finansinis pajėgumas

Nukrypstant nuo Finansinio reglamento [198] straipsnio nuostatų:

| a) | tikrinamas tik koordinatoriaus finansinis pajėgumas ir tik jei prašoma skirti Sąjungos finansavimo suma yra ne mažesnė kaip 500 000 EUR. Tačiau jei esama priežasčių abejoti finansiniu pajėgumu, Komisija patikrina ir kitų pareiškėjų arba koordinatorių finansinį pajėgumą, net jei nesiekiama pirmame sakinyje nurodyta riba; |
| --- | --- |

a)

tikrinamas tik koordinatoriaus finansinis pajėgumas ir tik jei prašoma skirti Sąjungos finansavimo suma yra ne mažesnė kaip 500 000 EUR. Tačiau jei esama priežasčių abejoti finansiniu pajėgumu, Komisija patikrina ir kitų pareiškėjų arba koordinatorių finansinį pajėgumą, net jei nesiekiama pirmame sakinyje nurodyta riba;

| b) | netikrinamas teisės subjektų, kurių gyvybingumą garantuoja valstybė narė, ir universitetų
  bei viešųjų mokslinių tyrimų centrų
  finansinis pajėgumas; |
| --- | --- |

b)

netikrinamas teisės subjektų, kurių gyvybingumą garantuoja valstybė narė, ir universitetų
  bei viešųjų mokslinių tyrimų centrų
  finansinis pajėgumas;

| c) | jei finansinį pajėgumą struktūriškai garantuoja kitas teisės subjektas, patikrinamas jo finansinis pajėgumas. |
| --- | --- |

c)

jei finansinį pajėgumą struktūriškai garantuoja kitas teisės subjektas, patikrinamas jo finansinis pajėgumas.

16 straipsnis

Netiesioginės išlaidos

1.   Netiesioginės tinkamos finansuoti išlaidos nustatomos pritaikius 25 proc. fiksuotąją normą visoms tiesioginėms tinkamoms finansuoti išlaidoms, iš kurių išskaičiuotos tiesioginės tinkamos finansuoti subrangos išlaidos, finansinė parama trečiosioms šalims ir visi fiksuotieji vieneto įkainiai ar fiksuotosios sumos, į kurias įtraukiamos netiesioginės išlaidos.

2.   
  Kaip alternatyva,
  netiesioginės tinkamos finansuoti išlaidos gali būti nustatomos pagal paramos gavėjo įprastinę išlaidų apskaitos praktiką, remiantis faktinėmis netiesioginėmis išlaidomis, jeigu laikantis Finansinio reglamento [185] straipsnio nacionalinės valdžios institucijos pripažįsta šią išlaidų apskaitos praktiką taikant panašias finansavimo schemas ir apie ją praneša Komisijai.

17 straipsnis

Bendrų fiksuotųjų sumų arba su išlaidomis nesiejamo įnašo naudojimas

1.   11 straipsnio 3 dalies e punkte nurodytiems veiksmams ir kitiems veiksmams, kurių biudžeto daugiau nei 50 proc. finansuoja valstybės narės ir (arba) asocijuotosios šalys, skirtoms dotacijoms Komisija gali naudoti:

| a) | su išlaidomis nesiejamą įnašą, nurodytą Finansinio reglamento [180 straipsnio 3 dalyje], kuris grindžiamas rezultatų, vertinamų remiantis anksčiau nustatytomis tarpinėmis reikšmėmis arba veiklos rodikliais, pasiekimu,
  arba |
| --- | --- |

a)

su išlaidomis nesiejamą įnašą, nurodytą Finansinio reglamento [180 straipsnio 3 dalyje], kuris grindžiamas rezultatų, vertinamų remiantis anksčiau nustatytomis tarpinėmis reikšmėmis arba veiklos rodikliais, pasiekimu,
  arba

| b) | bendrąją fiksuotąją sumą, nurodytą Finansinio reglamento [182] straipsnyje, kuri grindžiama preliminariu veiksmo biudžetu, kurį jau patvirtino bendrą finansavimą skiriančių valstybių narių ir asocijuotųjų šalių nacionalinės valdžios institucijos. |
| --- | --- |

b)

bendrąją fiksuotąją sumą, nurodytą Finansinio reglamento [182] straipsnyje, kuri grindžiama preliminariu veiksmo biudžetu, kurį jau patvirtino bendrą finansavimą skiriančių valstybių narių ir asocijuotųjų šalių nacionalinės valdžios institucijos.

2.   Netiesioginės išlaidos įtraukiamos į fiksuotąją sumą.

18 straipsnis

Ikiprekybiniai viešieji pirkimai

1.   Sąjunga gali remti ikiprekybinius viešuosius pirkimus skirdama dotaciją perkančiosioms organizacijoms arba perkantiesiems subjektams, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvose 2014/24/ES (15), 2014/25/ES (16) ir 2009/81/EB (17), kurie bendrai perka gynybos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugas arba koordinuoja savo viešųjų pirkimų procedūras.

2.   Viešųjų pirkimų procedūromis:

| a) | laikomasi šio reglamento nuostatų; |
| --- | --- |

a)

laikomasi šio reglamento nuostatų;

| b) | gali būti leidžiama pagal tą pačią procedūrą skirti kelias sutartis (pasirinkti kelis tiekėjus); |
| --- | --- |

b)

gali būti leidžiama pagal tą pačią procedūrą skirti kelias sutartis (pasirinkti kelis tiekėjus);

| c) | numatoma, kad sutartys bus skiriamos ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo (-ų) teikėjui (-ams). |
| --- | --- |

c)

numatoma, kad sutartys bus skiriamos ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo (-ų) teikėjui (-ams).

19 straipsnis

Garantijų fondas

Įnašai į savidraudos mechanizmą gali apimti riziką, susijusią su gavėjų mokėtinų lėšų susigrąžinimu, ir yra laikomi pakankama garantija pagal Finansinį reglamentą. Taikomos Reglamento XXX [po Reglamento dėl garantijų fondo priimto teisės akto] [X straipsnio] nuostatos.

▌

21 straipsnis

Galimybė naudotis finansinėmis priemonėmis

▌Fondo paramos gavėjams suteikiama prieiga prie vadovaujantis programa „InvestEU“ naudojamų specialių finansinių produktų, laikantis Finansinio reglamento X antraštinės dalies.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

II ANTRAŠTINĖ DALIS

KONKREČIOS TECHNOLOGINEI PLĖTRAI TAIKOMOS NUOSTATOS

KONKREČIOS TECHNOLOGINEI PLĖTRAI TAIKOMOS NUOSTATOS

22 straipsnis

Nuosavybės teisė į rezultatus

1.   Nuosavybės teisę į veiksmų rezultatus turi juos sukūrę paramos gavėjai. Kai teisės subjektai bendrai sukuria rezultatų, ir kai neįmanoma nustatyti kiekvieno jų atitinkamo įnašo arba kai tokių bendrų rezultatų neįmanoma atskirti, teisės subjektai įgyja bendrą nuosavybės į rezultatus teisę.
  Bendrasavininkai sudaro susitarimą dėl lėšų skyrimo ir naudojimosi ta bendra nuosavybe sąlygų laikydamiesi susitarimu dėl dotacijos jiems nustatytų prievolių.

2.   Jei Sąjungos parama teikiama viešųjų pirkimų forma, nuosavybės teisė į rezultatus priklauso Sąjungai. Valstybės narės ir asocijuotosios šalys, pateikusios aiškų prašymą raštu, naudojasi teise susipažinti su rezultatais.

3.   ▌Veiksmų, kuriems skiriama Fondo parama, rezultatams netaikoma jokia neasocijuotųjų trečiųjų valstybių arba neasocijuotųjų trečiųjų valstybių teisės subjektų tiesiogiai ar netiesiogiai per vieną ar kelis tarpinius teisės subjektus atliekama kontrolė ar apribojimai, įskaitant technologijų perdavimo atvejus.

4.   Pagrįstais atvejais susitarime dėl dotacijos nustatoma Komisijos teisė būti informuotai apie nuosavybės teisės į rezultatus perdavimą ir tam paprieštarauti, arba išduoti su rezultatais susijusią licenciją neasocijuotajai trečiajai valstybei arba neasocijuotosios trečiosios valstybės subjektui. Toks perdavimas neprieštarauja Sąjungos ir jos valstybių narių gynybos ir saugumo interesams arba šio reglamento 3 straipsnyje nustatytiems tikslams.

5.   Valstybių narių ir asocijuotųjų šalių nacionalinės valdžios institucijos turi teisę susipažinti su
  veiksmo,
  kuriam buvo skirtas Sąjungos finansavimas, specialiąja ataskaita. Ši teisė susipažinti suteikiama nemokamai ir Komisijos perduodama valstybėms narėms ir asocijuotosioms šalims po to, kai įsitikina, kad jose taikomos atitinkamos konfidencialumo prievolės.
  Bet kuriuo atveju dalyviai neprivalo specialiojoje ataskaitoje pateikti bet kokios informacijos, kuri yra intelektinės nuosavybės dalis.

6.   Valstybių narių ir asocijuotųjų šalių nacionalinės valdžios institucijos specialiąją ataskaitą naudoja tik siekdamos, kad ją naudotų ginkluotosios pajėgos arba saugumo ar žvalgybos pajėgos arba kad ji būtų naudojama jų naudai, taip pat kai įgyvendinamos jų bendradarbiavimo programos. Jos naudojimas apima, be kita ko, tyrimą, įvertinimą, vertinimą, mokslinius tyrimus, projektavimą, kūrimą, gamybą, tobulinimą, keitimą, priežiūrą, remontą, atnaujinimą ir produktų pripažinimą ir sertifikavimą, eksploatavimą, mokymą, šalinimą ir kitas projektavimo paslaugas ir produktų diegimą, taip pat viešųjų pirkimų techninių reikalavimų vertinimą ir rengimą.

7.   Paramos gavėjai Sąjungos institucijoms, įstaigoms ar agentūroms suteikia teisę nemokamai susipažinti su jų rezultatais tinkamai pagrįstu tikslu – kurti, įgyvendinti ir stebėti Sąjungos politiką ar programas. Ši teisė susipažinti gali būti naudojama tik nekomerciniais ir nekonkurenciniais tikslais.

8.   Siekiant užtikrinti kuo geresnį rezultatų diegimą ir išvengti nesąžiningo pranašumo, į susitarimus dėl dotacijų ir sutartis dėl ikiprekybinių viešųjų pirkimų įtraukiamos specialios nuostatos dėl nuosavybės, teisės susipažinti ir licencijavimo. ▌Jei rangovas nepanaudoja rezultatų komerciniais tikslais per sutartyje nustatytą laikotarpį po ikiprekybinių viešųjų pirkimų, jis,
  kai įmanoma,
  visas rezultatų nuosavybės teises perduoda perkančiosioms organizacijoms.

8a.
     
  Bet kurios trys ar daugiau valstybių narių arba asocijuotųjų valstybių, kurios daugiašaliu pagrindu arba per Sąjungos organizaciją yra bendrai sudariusios vieną ar kelias sutartis su vienu ar keliais dalyviais tam, kad toliau plėtotų rezultatus, gautus vykdant konkretų veiksmą, kuris buvo finansuojamas pagal mokslinių tyrimų gynybos srityje dotacijos susitarimą, turi teisę naudotis tokio dalyvio nuosavybės teise turimais rezultatais, kurie yra būtini sutarčiai vykdyti. Tokios prieigos teisės suteikiamos nemokamai ir pagal konkrečias sąlygas, kuriomis siekiama užtikrinti, kad tos teisės būtų naudojamos tik numatytu tikslu ir kad yra nustatyti atitinkami konfidencialumo įsipareigojimai.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

III ANTRAŠTINĖ DALIS

KONKREČIOS TECHNOLOGINEI PLĖTRAI TAIKOMOS NUOSTATOS

KONKREČIOS TECHNOLOGINEI PLĖTRAI TAIKOMOS NUOSTATOS

23 straipsnis

Papildomi tinkamumo kriterijai

1.   Kai taikytina, konsorciumas įrodo, kad likusios tinkamos finansuoti veiksmo išlaidos, kurios nedengiamos Sąjungos paramos lėšomis, bus padengtos kitomis finansavimo priemonėmis, pvz., valstybių narių ir (arba) asocijuotųjų šalių įnašais arba teisės subjektų teikiama bendro finansavimo dalimi.

2.   11 straipsnio 3 dalies d punkte nurodyti veiksmai vykdomi pagal suderintus gynybinės gebos poreikius, dėl kurių bendrai susitarė atitinkamos valstybės narės ir (arba) asocijuotosios šalys.

3.   11 straipsnio 3 dalies e–h punktuose nurodytų veiksmų atveju konsorciumas, remdamasis nacionalinių institucijų išduotais dokumentais, įrodo, kad:

| a) | bent dvi valstybės narės
  arba bent viena valstybė narė su asocijuotosiomis šalimis
  pateikia garantijas įsigyti galutinį produktą arba naudoti technologiją koordinuotai. Tai gali apimti bendrą viešąjį pirkimą; |
| --- | --- |

a)

bent dvi valstybės narės
  arba bent viena valstybė narė su asocijuotosiomis šalimis
  pateikia garantijas įsigyti galutinį produktą arba naudoti technologiją koordinuotai. Tai gali apimti bendrą viešąjį pirkimą;

| b) | veiksmas vykdomas remiantis bendromis techninėmis specifikacijomis, dėl kurių bendrai susitarė veiksmą bendrai finansuojančios valstybės narės ir (arba) asocijuotosios šalys. |
| --- | --- |

b)

veiksmas vykdomas remiantis bendromis techninėmis specifikacijomis, dėl kurių bendrai susitarė veiksmą bendrai finansuojančios valstybės narės ir (arba) asocijuotosios šalys.

24 straipsnis

Papildomi tinkamumo kriterijai

Be 13 straipsnyje nurodytų finansavimo skyrimo kriterijų, darbo programoje taip pat gali būti atsižvelgta į:

| a) | indėlį į gynybos produktų ir technologijų veiksmingumo didinimą per visą gyvavimo ciklą, įskaitant ekonominį veiksmingumą ir sinergijos galimybę vykdant viešųjų pirkimų procedūras ir techninės priežiūros bei šalinimo procesus; |
| --- | --- |

a)

indėlį į gynybos produktų ir technologijų veiksmingumo didinimą per visą gyvavimo ciklą, įskaitant ekonominį veiksmingumą ir sinergijos galimybę vykdant viešųjų pirkimų procedūras ir techninės priežiūros bei šalinimo procesus;

| b) | dalyvaujančių
  valstybių narių bendradarbiavimo mastą įgyvendinant tinkamą finansuoti veiksmą; |
| --- | --- |

b)

dalyvaujančių
  valstybių narių bendradarbiavimo mastą įgyvendinant tinkamą finansuoti veiksmą;

| ba) | numatomą viešųjų pirkimų apimtį ir numatomą poveikį valstybių narių gynybos pajėgumams ir išlaidoms bei Europos strateginiam savarankiškumui. |
| --- | --- |

ba)

numatomą viešųjų pirkimų apimtį ir numatomą poveikį valstybių narių gynybos pajėgumams ir išlaidoms bei Europos strateginiam savarankiškumui.

25 straipsnis

Nuosavybės teisė į rezultatus

1.   Įgyvendinus technologinės plėtros veiksmus gauti produktai ar technologijos nėra Sąjungos nuosavybė ir ji neturi jokių intelektinės nuosavybės teisių į šių veiksmų rezultatus.

1a.
     
  Nuosavybės teisę į veiksmų rezultatus turi juos sukūrę paramos gavėjai. Kai teisės subjektai bendrai sukuria rezultatų, ir kai neįmanoma nustatyti kiekvieno jų atitinkamo įnašo arba kai tokių bendrų rezultatų neįmanoma atskirti, teisės subjektai įgyja bendrą nuosavybės į rezultatus teisę. Bendrasavininkai sudaro susitarimą dėl lėšų skyrimo ir naudojimosi ta bendra nuosavybe sąlygų laikydamiesi susitarimu dėl dotacijos jiems nustatytų prievolių.

2.   Veiksmų, kuriems skiriama Fondo parama, rezultatams netaikoma jokia neasocijuotųjų trečiųjų valstybių arba neasocijuotųjų trečiųjų valstybių teisės subjektų tiesiogiai ar netiesiogiai per vieną ar kelis tarpinius teisės subjektus atliekama kontrolė ar apribojimai, įskaitant technologijų perdavimo atvejus.

3.   
  Pagal šį reglamentą ir nedarant poveikio šio straipsnio 2 daliai
  , Komisijai
  ex ante, mažiausiai prieš šešias savaites
  pranešama apie kiekvieną su gavėjų sukurtais rezultatais susijusios nuosavybės teisės perdavimą arba licencijos išdavimą neasocijuotosioms trečiosioms valstybėms
  arba neasocijuotųjų trečiųjų valstybių subjektams.
  Jeigu toks nuosavybės teisės perdavimas arba licencijos išdavimas prieštarauja Sąjungos ir jos valstybių narių gynybos ir saugumo interesams arba šio reglamento 3 straipsnyje nustatytiems tikslams, Fondo skirtas finansavimas grąžinamas.

4.   Nukrypstant nuo 1 dalies, jei Sąjungos parama teikiama viešųjų pirkimų forma, Sąjunga turi nuosavybės teisę į rezultatus, o valstybės narės ir (arba) asocijuotosios šalys, raštu pateikusios prašymą, turi teisę nemokamai gauti neišimtinę licenciją rezultatams panaudoti.

26 straipsnis

Projekto vadovo informavimas

Jei valstybės narės ir asocijuotosios šalys yra paskyrusios projekto vadovą, Komisija su projekto vadovu
  konsultuojasi dėl pažangos, padarytos prieš atliekant mokėjimą tinkamo finansuoti veiksmo paramos gavėjui.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

VALDYMAS, STEBĖSENA, VERTINIMAS IR KONTROLĖ

VALDYMAS, STEBĖSENA, VERTINIMAS IR KONTROLĖ

27 straipsnis

Darbo programos

1.   Fondo veikla įgyvendinama pagal metines arba daugiametes darbo programas, sudarytas pagal Finansinio reglamento [110] straipsnį. ▌

1a.
     
  Darbo programomis visų pirma galima atsižvelgti į bendroje strateginėje mokslinių tyrimų darbotvarkėje ir Pajėgumų plėtojimo plano strateginiuose aplinkybių tyrimuose nustatytas strategijas.

1b.
     
  Komisija užtikrina, kad visu gynybos produktų ir technologijų gyvavimo ciklo valdymo laikotarpiu darbo programos būtų nuoseklios.

2.   Darbo programas Komisija patvirtina priimdama deleguotuosius aktus pagal
  28 straipsnio a punkte
  nurodytą procedūrą.

2a.
     
  Darbo programose išsamiai nustatomos iš Fondo finansuotinų projektų kategorijos. Tos darbo programos turi atitikti 3 straipsnyje išdėstytus tikslus.

2b.
     
  Remdamasi darbo programų rengimo procedūra Komisija atlieka išankstinį galimo dubliavimosi su esamomis galimybėmis arba jau finansuotais mokslinių tyrimų ar technologinės plėtros projektais Sąjungoje vertinimą.

▌

28a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.
     
  27 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami septynerių metų laikotarpiui nuo [įsigaliojimo data].

3.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 27 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.
     
  Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais
   (18).

29 straipsnis

Nepriklausomi ekspertai

1.   Komisija skiria nepriklausomus ekspertus, kurie padeda vertinti pasiūlymus, laikydamasi Finansinio reglamento [237] straipsnio. ▌

2.   Nepriklausomi ekspertai yra Sąjungos piliečiai iš kuo įvairesnių valstybių narių,
  nustatyti ir
  atrinkti paskelbus kvietimus teikti paraiškas, siekiant sudaryti ekspertų sąrašą. Nukrypstant nuo Finansinio reglamento [237] straipsnio, šis sąrašas neskelbiamas viešai
  (visas arba iš dalies), jei tai būtina visuomenės saugumo sumetimais.

3.   Nepriklausomi ekspertai turi turėti tinkamą valstybės narės išduotą patikimumo pažymėjimą.

▌

5.   Nepriklausomi ekspertai parenkami atsižvelgiant į jų gebėjimus, patirtį ir žinias, kurie reikalingi jiems paskirtoms užduotims atlikti.

5a.   
  Komisija užtikrina, kad ekspertas, patiriantis interesų konfliktą klausimu, kuriuo toks ekspertas turi pateikti nuomonę, atitinkamo klausimo nevertintų, neteiktų dėl jo konsultacijų ar patarimų.

30 straipsnis

Taisyklių dėl įslaptintos informacijos taikymas

1.   Šio reglamento taikymo srityje:

| a) | kiekviena valstybė narė arba asocijuotoji šalis užtikrina, kad pagal jos nacionalines saugumo nuostatas Europos Sąjungos įslaptintos informacijos apsauga būtų lygiavertė tai, kuri numatyta pagal 2015 m. kovo 13 d. Komisijos sprendime (ES, Euratomas) 2015/444 dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (19) nustatytose saugumo taisyklėse ir pagal Sprendimo 2013/488/ES (20) prieduose nustatytas Tarybos saugumo taisykles; |
| --- | --- |

a)

kiekviena valstybė narė arba asocijuotoji šalis užtikrina, kad pagal jos nacionalines saugumo nuostatas Europos Sąjungos įslaptintos informacijos apsauga būtų lygiavertė tai, kuri numatyta pagal 2015 m. kovo 13 d. Komisijos sprendime (ES, Euratomas) 2015/444 dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (19) nustatytose saugumo taisyklėse ir pagal Sprendimo 2013/488/ES (20) prieduose nustatytas Tarybos saugumo taisykles;

| b) | valstybės narės ir asocijuotosios šalys nedelsdamos informuoja Komisiją apie a punkte nurodytas nacionalines saugumo nuostatas; |
| --- | --- |

b)

valstybės narės ir asocijuotosios šalys nedelsdamos informuoja Komisiją apie a punkte nurodytas nacionalines saugumo nuostatas;

| c) | neasocijuotosiose trečiosiose valstybėse gyvenantys fiziniai asmenys ir jose įsisteigę juridiniai asmenys gali dirbti su ES įslaptinta ir su Fondu susijusia informacija, tik jeigu jiems tose valstybėse taikomos saugumo nuostatos, pagal kurias jos apsauga būtų lygiavertė tai, kuri numatyta Komisijos saugumo taisyklėse, nustatytose Komisijos sprendime (ES, Euratomas) 2015/444, ir Tarybos saugumo taisyklėse, nustatytose Sprendimo 2013/488/ES prieduose. Trečiojoje valstybėje ar tarptautinėje organizacijoje taikomų saugumo nuostatų lygiavertiškumas nustatomas Sąjungos ir tos trečiosios valstybės ar tarptautinės organizacijos sudarytame susitarime dėl informacijos saugumo, įskaitant, jei tinkama, nuostatas dėl pramoninio saugumo, laikantis SESV 218 straipsnyje nustatytos tvarkos ir atsižvelgiant į Sprendimo 2013/488/ES 13 straipsnį; |
| --- | --- |

c)

neasocijuotosiose trečiosiose valstybėse gyvenantys fiziniai asmenys ir jose įsisteigę juridiniai asmenys gali dirbti su ES įslaptinta ir su Fondu susijusia informacija, tik jeigu jiems tose valstybėse taikomos saugumo nuostatos, pagal kurias jos apsauga būtų lygiavertė tai, kuri numatyta Komisijos saugumo taisyklėse, nustatytose Komisijos sprendime (ES, Euratomas) 2015/444, ir Tarybos saugumo taisyklėse, nustatytose Sprendimo 2013/488/ES prieduose. Trečiojoje valstybėje ar tarptautinėje organizacijoje taikomų saugumo nuostatų lygiavertiškumas nustatomas Sąjungos ir tos trečiosios valstybės ar tarptautinės organizacijos sudarytame susitarime dėl informacijos saugumo, įskaitant, jei tinkama, nuostatas dėl pramoninio saugumo, laikantis SESV 218 straipsnyje nustatytos tvarkos ir atsižvelgiant į Sprendimo 2013/488/ES 13 straipsnį;

| d) | nedarant poveikio Sprendimo 2013/488/ES 13 straipsniui ir pramoninio saugumo sritį reglamentuojančioms taisyklėms, nustatytoms Komisijos sprendimo (ES, Euratomas) 2015/444, fiziniam ar juridiniam asmeniui, trečiajai valstybei arba tarptautinei organizacijai gali būti suteikta teisė susipažinti su Europos Sąjungos įslaptinta informacija, jei tai laikoma būtina sprendžiant kiekvienu konkrečiu atveju, atsižvelgiant į tokios informacijos pobūdį ir turinį, į tai, ar gavėjui būtina žinoti, ir į naudos Sąjungai dydį. |
| --- | --- |

d)

nedarant poveikio Sprendimo 2013/488/ES 13 straipsniui ir pramoninio saugumo sritį reglamentuojančioms taisyklėms, nustatytoms Komisijos sprendimo (ES, Euratomas) 2015/444, fiziniam ar juridiniam asmeniui, trečiajai valstybei arba tarptautinei organizacijai gali būti suteikta teisė susipažinti su Europos Sąjungos įslaptinta informacija, jei tai laikoma būtina sprendžiant kiekvienu konkrečiu atveju, atsižvelgiant į tokios informacijos pobūdį ir turinį, į tai, ar gavėjui būtina žinoti, ir į naudos Sąjungai dydį.

2.   Kai vykdant veiksmą naudojama, reikalinga ir (arba) pateikiama įslaptinta informacija, atitinkama finansavimo įstaiga kvietimo teikti pasiūlymus arba konkurso dokumentuose nurodo būtinas priemones ir reikalavimus tokios informacijos reikiamo lygio saugumui užtikrinti.

3.   Siekdama palengvinti keitimąsi neskelbtina informacija tarp Komisijos, gavėjų ir, kai tinkama, valstybių narių, Komisija sukuria
  saugią
  elektroninę keitimosi informacija sistemą.

31 straipsnis

Stebėsena ir ataskaitų teikimas

1.   Rodikliai, kuriais grindžiama Fondo veiklos įgyvendinimo ir pažangos, padarytos siekiant 3 straipsnyje nustatytų bendrojo ir konkrečių tikslų, ataskaita, pateikiami priede.

2.   Siekiant veiksmingai įvertinti Fondo veiklos įgyvendinimo pažangą, padarytą siekiant jo tikslų, Komisijai pagal 36 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas priedas, kad prireikus rodikliai būtų peržiūrėti arba papildyti, ir kuriais reglamentas papildomas nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo.

3.   Komisija reguliariai stebi ir vertina, kaip įgyvendinama Fondo veikla, ir kasmet teikia padarytos pažangos ataskaitą
  Europos
  Parlamentui ir Tarybai.
  Toje metinėje ataskaitoje yra skirsnis apie 7 straipsnio įgyvendinimą.
  Šiuo tikslu Komisija nustato būtiną stebėsenos tvarką.

4.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad Fondo veiklos įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Todėl Sąjungos lėšų gavėjams nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai.

32 straipsnis

Fondo vertinimas

1.   Vertinimai atliekami laiku, kad jų rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus.

2.   Tarpinis Fondo vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Fondo veiklos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip ketveriems metams nuo Fondo veiklos įgyvendinimo pradžios. Tarpinio vertinimo ataskaitoje visų pirma įvertinamas Fondo valdymas,
  patirtis, gauta iš
  Europos gynybos pramonės plėtros programos
  ir Gynybos srities mokslinių tyrimų parengiamųjų veiksmų
  ,
  etikos procedūrų įgyvendinimo vertinimas, kaip nurodyta 7 straipsnyje,
  įgyvendinimo rodikliai, projektų skyrimo rezultatai, taip pat MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių dalyvavimas ir jų dalyvavimo tarpvalstybiniu mastu apimtis,
  lėšų paskirstymas įvairioms subrangovų kategorijoms pagal 10 straipsnio 9 punkte nurodytą apibrėžtį, taip pat lėšos, skirtos revoliucingosioms technologijoms,
  ir pagal Finansinio reglamento [195] straipsnį iki 2024 m. liepos 31 d. skirtas finansavimas. Tarpiniame vertinime taip pat pateikiama informacija apie gavėjų kilmės šalis,
  atskiruose projektuose dalyvaujančių šalių skaičių
  ir, kai tai įmanoma, apie atsiradusių intelektinės nuosavybės teisių paskirstymą. Komisija gali teikti pasiūlymus dėl reikiamų šio reglamento pakeitimų.

3.   Pasibaigus įgyvendinimo laikotarpiui, bet praėjus ne daugiau kaip ketveriems metams nuo
  2027 m
  . gruodžio 31 d., Komisija atlieka galutinį Fondo veiklos įgyvendinimo vertinimą. Galutinėje vertinimo ataskaitoje pateikiami įgyvendinimo rezultatai ir, kiek įmanoma priklausomai nuo laikotarpio, įvertinamas Fondo poveikis. Ataskaitoje, remiantis atitinkamomis konsultacijomis su valstybėmis narėmis, asocijuotosiomis šalimis ir pagrindinėmis suinteresuotosiomis šalimis, visų pirma įvertinama pažanga, padaryta siekiant 3 straipsnyje išdėstytų tikslų. Joje taip pat nagrinėjamas tarpvalstybinis dalyvavimas, įskaitant MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių tarpvalstybinį dalyvavimą, vykdant Fondo lėšomis finansuojamus projektus, taip pat MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių integravimas į pasaulinę vertės grandinę. Vertinime taip pat pateikiama informacija apie gavėjų kilmės šalis ir, kai tai įmanoma, apie atsiradusių intelektinės nuosavybės teisių paskirstymą.

4.   Vertinimų išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

33 straipsnis

Auditai

Asmenų ar subjektų, tarp jų ir Sąjungos institucijų ar įstaigų neįgaliotų asmenų ar subjektų, atliktais Sąjungos įnašo naudojimo auditais grindžiamas bendras patikinimas pagal Finansinio reglamento [127] straipsnį. Pagal SESV 287 straipsnį Europos Audito Rūmai tikrina visų Sąjungos pajamų ir išlaidų sąskaitas.

34 straipsnis

Sąjungos finansinių interesų apsauga

Kai trečioji valstybė dalyvauja Fondo veikloje, kaip nustatyta sprendime, priimtame pagal tarptautinį susitarimą, arba kitoje teisinėje priemonėje, trečioji valstybė suteikia reikiamas teises ir prieigą atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) ir Europos Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įgaliojimus. OLAF atveju tokios teisės apima teisę atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, nurodytus Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų.

35 straipsnis

Informavimas, komunikacija ir viešinimas

1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę.

2.   Komisija vykdo su Fondu ir jo veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus. Fondui skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie Komisijos komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, susijusius su 3 straipsnyje nustatytais tikslais.
  Tie finansiniai ištekliai gali būti naudojami projektams apie statistinius duomenis apie gynybos pramonę ir projektams, kuriais išbandomas duomenų rinkimas.

V ANTRAŠTINĖ DALIS

V ANTRAŠTINĖ DALIS

DELEGUOTIEJI AKTAI, PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

DELEGUOTIEJI AKTAI, PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

36 straipsnis

Deleguotieji aktai

1.   31 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo datos.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 31 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

3.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 31 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

37 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentas (ES) Nr. .../... (Europos gynybos pramonės plėtros programa) panaikinamas nuo 2021 m. sausio 1 d.

38 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Šis reglamentas neturi poveikio susijusių veiksmų tęsimui ar keitimui iki jų užbaigimo pagal [Reglamentą dėl Europos gynybos pramonės plėtros programos], taip pat gynybos srities mokslinių tyrimų parengiamiesiems veiksmams, ir toliau taikomas tiems veiksmams tol, kol jie užbaigiami.

2.   Iš Fondo finansinio paketo taip pat gali būti dengiamos techninės ir administracinės paramos išlaidos, būtinos siekiant užtikrinti perėjimą prie Fondo nuo priemonių, priimtų pagal jos pirmtaką, [Europos gynybos pramonės plėtros programos reglamentą], ir gynybos srities mokslinių tyrimų parengiamųjų veiksmų.

3.   Prireikus asignavimai gali būti įtraukti į biudžetą po 2027 m. ir skirti 4 straipsnio 4 dalyje nurodytoms išlaidoms padengti, kad būtų galima valdyti iki 2027 m. gruodžio 31 d. nebaigtus vykdyti veiksmus.

39 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0412/2018).

1

(*1)  Pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▌.

*1

(2)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1092, kuriuo sukuriama Europos gynybos pramonės plėtros programa Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumui ir inovaciniam pajėgumui remti (OL L 200, 2018 8 7, p. 30).

2

2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1092, kuriuo sukuriama Europos gynybos pramonės plėtros programa Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumui ir inovaciniam pajėgumui remti (OL L 200, 2018 8 7, p. 30).

(3)  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo (OL L 146, 2009 6 10, p. 1). 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/81/EB dėl darbų, prekių ir paslaugų pirkimo tam tikrų sutarčių, kurias sudaro perkančiosios organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo tvarkos derinimo ir iš dalies keičianti direktyvas 2004/17/EB ir 2004/18/EB (OL L 216, 2009 8 20, p. 76).

3

(4)  2013 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimas 2013/755/ES dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos (Užjūrio asociacijos sprendimas) (OL L 344, 2013 12 19, p. 1).

4

(5)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

5

(6)  Atnaujinti nuorodą: OL C 373, 2013 12 20, p. 1. Šį susitarimą galima rasti adresu
  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2013.373.01.0001.01.LIT&toc=OJ:C:2013:373:TOC

6

Šį susitarimą galima rasti adresu

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2013.373.01.0001.01.LIT&toc=OJ:C:2013:373:TOC

(7)  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

7

(8)  1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (OL L 312, 1995 12 23, p. 1).

8

(9)  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

9

(10)  2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

10

(11)  2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (OL L 198, 2017 7 28, p. 29).

11

(12)  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo (OL L 146, 2009 6 10, p. 1).

12

(13)  2015 m. kovo 13 d. Komisijos sprendimas (ES, Euratomas) 2015/444 dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 72, 2015 3 17, p. 53).

13

(14)  2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo (OL L 124, 2003 5 20, p. 36).

14

(15)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

15

(16)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 243).

16

(17)  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/81/EB dėl darbų, prekių ir paslaugų pirkimo tam tikrų sutarčių, kurias sudaro perkančiosios organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo tvarkos derinimo ir iš dalies keičianti direktyvas 2004/17/EB ir 2004/18/EB (OL L 216, 2009 8 20, p. 76).

17

(18)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

18

(19)  OL L 72, 2015 3 17, p. 53.

19

(20)  OL L 274, 2013 10 15, p. 1.

20

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/648 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/648

---

P8_TA(2018)0517

Europos infrastruktūros tinklų priemonės sukūrimas ***I

2018 m. gruodžio 12 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos infrastruktūros tinklų priemonės, kuriuo panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES) Nr. 283/2014 (COM(2018)0438 – C8-0255/2018 – 2018/0228(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

[Pakeitimas 1, nebent būtų nurodyta kitaip]

(2020/C 388/42)

EUROPOS PARLAMENTO PAKEITIMAI (*1)

Komisijos pasiūlymas

Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) .../...

dėl Europos infrastruktūros tinklų priemonės, kuriuo panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES) Nr. 283/2014

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 172 ir 194 straipsnius,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (3),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | siekiant pažangaus, tvaraus bei integracinio augimo ir siekiant skatinti darbo vietų kūrimą
  bei įgyvendinti ilgalaikius priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo įsipareigojimus
  , Sąjungai reikia šiuolaikiškos
  , daugiarūšės
  ir gerai veikiančios infrastruktūros, kuri padėtų tarpusavyje sujungti ir integruoti Sąjungą ir visus jos regionus
  , įskaitant nutolusius, atokiausius, salų, periferinius ir kalnuotus regionus,
  transporto,
  skaitmeniniame
  ir energetikos sektoriuose. Tokios jungtys turėtų sudaryti geresnes sąlygas laisvam asmenų
  (be kita ko, riboto judumo asmenų)
  , prekių, kapitalo ir paslaugų judėjimui. Transeuropiniais tinklais turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos tarpvalstybinėms jungtims, skatinama didesnė ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda ir prisidedama prie konkurencingesnės
  ir tvaresnės
  socialinės rinkos ekonomikos ir kovos su klimato kaita; |
| --- | --- |

(1)

siekiant pažangaus, tvaraus bei integracinio augimo ir siekiant skatinti darbo vietų kūrimą
  bei įgyvendinti ilgalaikius priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo įsipareigojimus
  , Sąjungai reikia šiuolaikiškos
  , daugiarūšės
  ir gerai veikiančios infrastruktūros, kuri padėtų tarpusavyje sujungti ir integruoti Sąjungą ir visus jos regionus
  , įskaitant nutolusius, atokiausius, salų, periferinius ir kalnuotus regionus,
  transporto,
  skaitmeniniame
  ir energetikos sektoriuose. Tokios jungtys turėtų sudaryti geresnes sąlygas laisvam asmenų
  (be kita ko, riboto judumo asmenų)
  , prekių, kapitalo ir paslaugų judėjimui. Transeuropiniais tinklais turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos tarpvalstybinėms jungtims, skatinama didesnė ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda ir prisidedama prie konkurencingesnės
  ir tvaresnės
  socialinės rinkos ekonomikos ir kovos su klimato kaita;

| (2) | Europos infrastruktūros tinklų priemone (toliau – Programa) siekiama paspartinti investicijas transeuropinių tinklų srityje ir pritraukti finansavimą tiek iš viešojo, tiek iš privačiojo sektorių, kartu padidinant teisinį tikrumą ir laikantis technologinio neutralumo principo. Programa turėtų sudaryti galimybes visapusiškai išnaudoti transporto, energetikos ir skaitmeninės ekonomikos sektorių tarpusavio sinergiją ir taip padidinti Sąjungos veiksmų efektyvumą ir suteikti galimybių optimizuoti įgyvendinimo išlaidas; |
| --- | --- |

(2)

Europos infrastruktūros tinklų priemone (toliau – Programa) siekiama paspartinti investicijas transeuropinių tinklų srityje ir pritraukti finansavimą tiek iš viešojo, tiek iš privačiojo sektorių, kartu padidinant teisinį tikrumą ir laikantis technologinio neutralumo principo. Programa turėtų sudaryti galimybes visapusiškai išnaudoti transporto, energetikos ir skaitmeninės ekonomikos sektorių tarpusavio sinergiją ir taip padidinti Sąjungos veiksmų efektyvumą ir suteikti galimybių optimizuoti įgyvendinimo išlaidas;

| (2a) | Programa turėtų būti skatinamas visų Sąjungos regionų teritorinis prieinamumas ir junglumas, įskaitant atokius, atokiausius, salų, periferinius, kalnų ir tarpvalstybinius regionus, taip pat negyvenamas ir retai apgyvendintas vietoves; |
| --- | --- |

(2a)

Programa turėtų būti skatinamas visų Sąjungos regionų teritorinis prieinamumas ir junglumas, įskaitant atokius, atokiausius, salų, periferinius, kalnų ir tarpvalstybinius regionus, taip pat negyvenamas ir retai apgyvendintas vietoves;

| (3) | Programa turėtų būti
  taip pat remiama ES kova su klimato kaita
  , aplinkos bei socialiniu požiūriu
  tvarūs projektai
  ir, jeigu taikytina, klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie klimato kaitos
  veiksmai
  . Visų pirma reikėtų sustiprinti Programos indėlį siekiant Paryžiaus klimato susitarimo uždavinių ir tikslų bei siūlomų 2030 m. klimato kaitos ir energetikos tikslų ir ilgalaikio priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslo; |
| --- | --- |

(3)

Programa turėtų būti
  taip pat remiama ES kova su klimato kaita
  , aplinkos bei socialiniu požiūriu
  tvarūs projektai
  ir, jeigu taikytina, klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie klimato kaitos
  veiksmai
  . Visų pirma reikėtų sustiprinti Programos indėlį siekiant Paryžiaus klimato susitarimo uždavinių ir tikslų bei siūlomų 2030 m. klimato kaitos ir energetikos tikslų ir ilgalaikio priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslo;

| (3a) | programa turėtų būti užtikrintas aukštas skaidrumo lygis suteikiant galimybę susipažinti su atitinkamais dokumentais, ypač tais atvejais, kai projektai turi įtakos aplinkai ir žmonių sveikatai. Projektų vertinimo procedūroje taip pat turėtų būti atsižvelgta į socialinius ir sanglaudos kriterijus, visų pirma į tai, kaip juos priima vietos bendruomenės; [82 pakeit.] |
| --- | --- |

(3a)

programa turėtų būti užtikrintas aukštas skaidrumo lygis suteikiant galimybę susipažinti su atitinkamais dokumentais, ypač tais atvejais, kai projektai turi įtakos aplinkai ir žmonių sveikatai. Projektų vertinimo procedūroje taip pat turėtų būti atsižvelgta į socialinius ir sanglaudos kriterijus, visų pirma į tai, kaip juos priima vietos bendruomenės; [82 pakeit.]

| (4) | atsižvelgiant į klimato kaitos problemų sprendimo svarbą, remiantis Sąjungos įsipareigojimais įgyvendinti Paryžiaus klimato susitarimą ir
  17
  Jungtinių Tautų darnaus vystymosi
  tikslų
  , pagal šį reglamentą klimato veiksmus reikėtų įtraukti į visas politikos kryptis ir siekti bendro tikslo 25 proc. ES biudžeto išlaidų skirti klimato srities tikslams įgyvendinti (4). Planuojama, kad dėl veiksmų pagal šią Programą 60 proc. viso Programos finansinio paketo bus skirta klimato tikslams, be kita ko, remiantis Rio rodikliais. ▌ Klimato tikslus turi atitikti visos išlaidos, susijusios su geležinkelių
  ir vandens kelių
  infrastruktūra,
  įkrovimo infrastruktūra,
  alternatyviaisiais
  ir tvariaisiais
  degalais
  visų rūšių transportui, energijos vartojimo efektyvumu,
  ekologišku miesto transportu, elektros energijos perdavimu ir kaupimu, pažangiaisiais elektros energijos tinklais, CO2 transportavimu, atsinaujinančiąja energija
  , daugiarūšiu vežimu
  vidaus vandenų keliais ir dujų infrastruktūra ▌. Atitinkami veiksmai bus nustatyti rengiant bei įgyvendinant Programą ir iš naujo įvertinti atsižvelgiant į atitinkamų vertinimų ir peržiūros procesų išvadas. Siekiant išvengti galimo ilgalaikio klimato kaitos poveikio infrastruktūros veikimui ir užtikrinti, kad su projektu susijusio išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio išlaidos būtų įtrauktos į projekto ekonominį vertinimą, pagal Programą remiami projektai atitinkamais atvejais turėtų būti pritaikomi prie klimato kaitos pagal gaires, kurias Komisija turėtų parengti derindama jas su kitoms Sąjungos programoms rengiamomis gairėmis
  . Pagal Sąjungos tikslus ir įsipareigojimus sumažinti klimato kaitos poveikį, Programa skatinamas perėjimas prie tvaresnių transporto priemonių rūšių, pavyzdžiui, geležinkelių transporto, švaraus miesto transporto, jūrų ir vidaus vandenų transporto; |
| --- | --- |

(4)

atsižvelgiant į klimato kaitos problemų sprendimo svarbą, remiantis Sąjungos įsipareigojimais įgyvendinti Paryžiaus klimato susitarimą ir
  17
  Jungtinių Tautų darnaus vystymosi
  tikslų
  , pagal šį reglamentą klimato veiksmus reikėtų įtraukti į visas politikos kryptis ir siekti bendro tikslo 25 proc. ES biudžeto išlaidų skirti klimato srities tikslams įgyvendinti (4). Planuojama, kad dėl veiksmų pagal šią Programą 60 proc. viso Programos finansinio paketo bus skirta klimato tikslams, be kita ko, remiantis Rio rodikliais. ▌ Klimato tikslus turi atitikti visos išlaidos, susijusios su geležinkelių
  ir vandens kelių
  infrastruktūra,
  įkrovimo infrastruktūra,
  alternatyviaisiais
  ir tvariaisiais
  degalais
  visų rūšių transportui, energijos vartojimo efektyvumu,
  ekologišku miesto transportu, elektros energijos perdavimu ir kaupimu, pažangiaisiais elektros energijos tinklais, CO2 transportavimu, atsinaujinančiąja energija
  , daugiarūšiu vežimu
  vidaus vandenų keliais ir dujų infrastruktūra ▌. Atitinkami veiksmai bus nustatyti rengiant bei įgyvendinant Programą ir iš naujo įvertinti atsižvelgiant į atitinkamų vertinimų ir peržiūros procesų išvadas. Siekiant išvengti galimo ilgalaikio klimato kaitos poveikio infrastruktūros veikimui ir užtikrinti, kad su projektu susijusio išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio išlaidos būtų įtrauktos į projekto ekonominį vertinimą, pagal Programą remiami projektai atitinkamais atvejais turėtų būti pritaikomi prie klimato kaitos pagal gaires, kurias Komisija turėtų parengti derindama jas su kitoms Sąjungos programoms rengiamomis gairėmis
  . Pagal Sąjungos tikslus ir įsipareigojimus sumažinti klimato kaitos poveikį, Programa skatinamas perėjimas prie tvaresnių transporto priemonių rūšių, pavyzdžiui, geležinkelių transporto, švaraus miesto transporto, jūrų ir vidaus vandenų transporto;

| (5) | siekiant laikytis ataskaitų teikimo reikalavimų, nurodytų Direktyvos 2016/2284/ES dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/35/EB ir panaikinama Direktyva 2001/81/EB, 11 straipsnio c punkte, kai ataskaitos susijusios su Sąjungos lėšomis, kuriomis remiamos priemonės, kurių imtasi siekiant laikytis šios direktyvos tikslų, su išmetalų ar oro teršalų mažinimu pagal šią direktyvą susijusios išlaidos turėtų būti sekamos; |
| --- | --- |

(5)

siekiant laikytis ataskaitų teikimo reikalavimų, nurodytų Direktyvos 2016/2284/ES dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/35/EB ir panaikinama Direktyva 2001/81/EB, 11 straipsnio c punkte, kai ataskaitos susijusios su Sąjungos lėšomis, kuriomis remiamos priemonės, kurių imtasi siekiant laikytis šios direktyvos tikslų, su išmetalų ar oro teršalų mažinimu pagal šią direktyvą susijusios išlaidos turėtų būti sekamos;

| (6) | svarbus šios Programos tikslas yra padidinti transporto, energetikos ir skaitmeninės ekonomikos sektorių sinergiją
  ir papildomumą
  . Tuo tikslu
  darbo programose būtų galima realiai
  skirti dėmesio konkrečioms intervencijos sritims, pavyzdžiui, susijusioms su susietuoju ir automatizuotu mobilumu
  , tvariais
  alternatyviaisiais degalais
  (įskaitant atitinkamą infrastruktūrą visų rūšių transportui ir bendrą tarpvalstybinę infrastruktūrą), ir jomis turėtų būti didinamas lankstumas, kad šiuose sektoriuose būtų galima apjungti finansinę paramą. Skaitmeninių ryšių užtikrinimas galėtų tapti neatskiriama bendro intereso energetikos ir transporto srities projekto dalimi.
  Pagal Programą kiekvienam sektoriui turėtų būti suteikta galimybė kai kuriuos su kitu sektoriumi susijusius
  sinergiją užtikrinančius
  elementus laikyti atitinkančiais reikalavimus, jei toks požiūris padidina investicijų teikiamą socialinę ir ekonominę naudą. Sektorių sinergija turėtų būti skatinama pasirinktiems veiksmams taikomais skyrimo kriterijais
  , taip pat numatant padidintą bendrą finansavimą
  ; |
| --- | --- |

(6)

svarbus šios Programos tikslas yra padidinti transporto, energetikos ir skaitmeninės ekonomikos sektorių sinergiją
  ir papildomumą
  . Tuo tikslu
  darbo programose būtų galima realiai
  skirti dėmesio konkrečioms intervencijos sritims, pavyzdžiui, susijusioms su susietuoju ir automatizuotu mobilumu
  , tvariais
  alternatyviaisiais degalais
  (įskaitant atitinkamą infrastruktūrą visų rūšių transportui ir bendrą tarpvalstybinę infrastruktūrą), ir jomis turėtų būti didinamas lankstumas, kad šiuose sektoriuose būtų galima apjungti finansinę paramą. Skaitmeninių ryšių užtikrinimas galėtų tapti neatskiriama bendro intereso energetikos ir transporto srities projekto dalimi.
  Pagal Programą kiekvienam sektoriui turėtų būti suteikta galimybė kai kuriuos su kitu sektoriumi susijusius
  sinergiją užtikrinančius
  elementus laikyti atitinkančiais reikalavimus, jei toks požiūris padidina investicijų teikiamą socialinę ir ekonominę naudą. Sektorių sinergija turėtų būti skatinama pasirinktiems veiksmams taikomais skyrimo kriterijais
  , taip pat numatant padidintą bendrą finansavimą
  ;

| (7) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1315/2013 (5) išdėstytose transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) gairėse (toliau – TEN-T gairės) nustatoma TEN-T infrastruktūra, nurodomi reikalavimai, kuriuos ji turi atitikti, ir numatomos jų įgyvendinimo priemonės. Tose gairėse visų pirma numatoma, kad pagrindinis tinklas turi būti užbaigtas iki 2030 m. sukuriant naują infrastruktūrą ir iš esmės modernizuojant ir rekonstruojant dabartinę infrastruktūrą; |
| --- | --- |

(7)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1315/2013 (5) išdėstytose transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) gairėse (toliau – TEN-T gairės) nustatoma TEN-T infrastruktūra, nurodomi reikalavimai, kuriuos ji turi atitikti, ir numatomos jų įgyvendinimo priemonės. Tose gairėse visų pirma numatoma, kad pagrindinis tinklas turi būti užbaigtas iki 2030 m. sukuriant naują infrastruktūrą ir iš esmės modernizuojant ir rekonstruojant dabartinę infrastruktūrą;

| (7a) | pagal Programą finansuojami veiksmai, kuriais padedama plėtoti bendros svarbos projektus transporto sektoriuje, turėtų būti grindžiami visų transporto rūšių papildomumu, kad būtų sukurti efektyvūs, tarpusavyje susieti ir daugiarūšiai tinklai, taip siekiant užtikrinti junglumą visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

(7a)

pagal Programą finansuojami veiksmai, kuriais padedama plėtoti bendros svarbos projektus transporto sektoriuje, turėtų būti grindžiami visų transporto rūšių papildomumu, kad būtų sukurti efektyvūs, tarpusavyje susieti ir daugiarūšiai tinklai, taip siekiant užtikrinti junglumą visoje Sąjungoje;

| (8) | siekiant įgyvendinti TEN-T gairėse nustatytus tikslus, pirmiausia būtina remti
  vykdomus TEN-T projektus, taip pat
  tarpvalstybines jungtis,
  kliūčių šalinimą, horizontaliuosius prioritetus, trūkstamas jungtis ir miestų transporto mazgus
  , be to, atitinkamais atvejais užtikrinti, kad remiami veiksmai veiklos rezultatų ir sąveikumo požiūriais atitiktų koridorių darbo planus, patvirtintus vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 47 straipsniu, ir bendrą tinklų plėtrą; |
| --- | --- |

(8)

siekiant įgyvendinti TEN-T gairėse nustatytus tikslus, pirmiausia būtina remti
  vykdomus TEN-T projektus, taip pat
  tarpvalstybines jungtis,
  kliūčių šalinimą, horizontaliuosius prioritetus, trūkstamas jungtis ir miestų transporto mazgus
  , be to, atitinkamais atvejais užtikrinti, kad remiami veiksmai veiklos rezultatų ir sąveikumo požiūriais atitiktų koridorių darbo planus, patvirtintus vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 47 straipsniu, ir bendrą tinklų plėtrą;

| (8a) | tam tikrais atvejais vienos valstybės narės teritorijoje įgyvendinami projektai turi didelį tarpvalstybinį poveikį ir sukuria vertę kitose valstybėse, nes pagerinamas tarpvalstybinis junglumas pajūryje arba junglumas su toliau nuo kranto esančių teritorijų ekonomika už valstybės ribų. Todėl tokį poveikį turintys projektai taip pat turėtų būti laikomi tarpvalstybiniais; |
| --- | --- |

(8a)

tam tikrais atvejais vienos valstybės narės teritorijoje įgyvendinami projektai turi didelį tarpvalstybinį poveikį ir sukuria vertę kitose valstybėse, nes pagerinamas tarpvalstybinis junglumas pajūryje arba junglumas su toliau nuo kranto esančių teritorijų ekonomika už valstybės ribų. Todėl tokį poveikį turintys projektai taip pat turėtų būti laikomi tarpvalstybiniais;

| (8b) | siekiant atsižvelgti į išimtines aplinkybes, susidariusias dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos, būtina užtikrinti Airijos junglumą su žemynine Europa pakeičiant TEN-T koridorių išdėstymą ir sandarą, siekiant į pagrindinį ir visuotinį tinklą integruoti Airijos ir žemyninių uostų jūrų jungtis; |
| --- | --- |

(8b)

siekiant atsižvelgti į išimtines aplinkybes, susidariusias dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos, būtina užtikrinti Airijos junglumą su žemynine Europa pakeičiant TEN-T koridorių išdėstymą ir sandarą, siekiant į pagrindinį ir visuotinį tinklą integruoti Airijos ir žemyninių uostų jūrų jungtis;

| (9) | siekiant atsižvelgti į didėjančius transporto srautus ir tinklo raidą, reikėtų pritaikyti pagrindinio tinklo koridorių bei iš anksto nustatytų jų atkarpų išdėstymą
  ir pajėgumą
  . Toks pritaikymas
  pagrindiniame tinkle neturėtų daryti įtakos jo užbaigimui iki 2030 m., turėtų padidinti koridorių aprėptį ES teritorijoje ir
  būti proporcingas, kad būtų užtikrintas koridorių plėtros ir koordinavimo nuoseklumas ir veiksmingumas. Todėl pagrindinio tinklo koridorių ilgis neturėtų didėti daugiau nei 15 proc
  . Visuotinio tinklo pokyčius reikia stebėti ir vertinti, kad būtų galima užtikrinti atkarpų tinkamumą; |
| --- | --- |

(9)

siekiant atsižvelgti į didėjančius transporto srautus ir tinklo raidą, reikėtų pritaikyti pagrindinio tinklo koridorių bei iš anksto nustatytų jų atkarpų išdėstymą
  ir pajėgumą
  . Toks pritaikymas
  pagrindiniame tinkle neturėtų daryti įtakos jo užbaigimui iki 2030 m., turėtų padidinti koridorių aprėptį ES teritorijoje ir
  būti proporcingas, kad būtų užtikrintas koridorių plėtros ir koordinavimo nuoseklumas ir veiksmingumas. Todėl pagrindinio tinklo koridorių ilgis neturėtų didėti daugiau nei 15 proc
  . Visuotinio tinklo pokyčius reikia stebėti ir vertinti, kad būtų galima užtikrinti atkarpų tinkamumą;

| (10) | būtina skatinti
  viešąsias ir privačiąsias
  investicijas, palankias pažangiam,
  sąveikiam,
  tvariam,
  daugiarūšiam,
  integraciniam,
  riboto judumo asmenims prieinamam,
  saugiam ir patikimam susisiekimui
  visų rūšių transporto priemonėmis
  visoje Sąjungoje. 2017 m. Komisija pristatė (6) komunikatą „Europa kelyje“ – rinkinį plataus užmojo iniciatyvų, kuriomis siekiama didinti eismo saugumą, skatinti pažangų įkrovimą kelyje, mažinti išmetamo CO2 ir oro teršalų kiekį bei eismo spūstis, skatinti susietąjį ir autonominį mobilumą, darbuotojams užtikrinti tinkamas sąlygas ir poilsio laiką. Šioms iniciatyvoms turėtų būti teikiama Sąjungos finansinė parama, kai tinka, skiriama per šią Programą
  , pavyzdžiui, siekiant paspartinti išmaniųjų tachografų diegimą naujose ir senose transporto priemonėse
  ; |
| --- | --- |

(10)

būtina skatinti
  viešąsias ir privačiąsias
  investicijas, palankias pažangiam,
  sąveikiam,
  tvariam,
  daugiarūšiam,
  integraciniam,
  riboto judumo asmenims prieinamam,
  saugiam ir patikimam susisiekimui
  visų rūšių transporto priemonėmis
  visoje Sąjungoje. 2017 m. Komisija pristatė (6) komunikatą „Europa kelyje“ – rinkinį plataus užmojo iniciatyvų, kuriomis siekiama didinti eismo saugumą, skatinti pažangų įkrovimą kelyje, mažinti išmetamo CO2 ir oro teršalų kiekį bei eismo spūstis, skatinti susietąjį ir autonominį mobilumą, darbuotojams užtikrinti tinkamas sąlygas ir poilsio laiką. Šioms iniciatyvoms turėtų būti teikiama Sąjungos finansinė parama, kai tinka, skiriama per šią Programą
  , pavyzdžiui, siekiant paspartinti išmaniųjų tachografų diegimą naujose ir senose transporto priemonėse
  ;

| (11) | kalbant apie naująsias technologijas ir inovacijas, TEN-T gairėse reikalaujama, kad TEN-T sudarytų galimybę mažinti visų rūšių transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro, skatindamas efektyvų energijos vartojimą ir alternatyviųjų degalų naudojimą
  , kartu laikantis technologinio neutralumo principo
  . Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES (7) nustatoma bendra
  visų rūšių transportui skirtų
  alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo Sąjungoje priemonių sistema, siekiant kuo labiau sumažinti transporto priklausomybę nuo
  iškastinio kuro
  ir transporto poveikį aplinkai
  ir klimatui
  , be to, reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, kad viešoji įkrovimo prieiga arba viešai prieinamas degalų papildymo punktai būtų pradėti naudoti ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. Kaip nurodoma 2017 m. lapkričio mėn. Komisijos pasiūlymuose (8), būtina sukurti visapusišką rinkinį priemonių, kuriomis būtų skatinamas mažataršis judumas, prireikus jam numatant finansinę paramą, jeigu rinkos sąlygos pakankamų paskatų nesiūlo; |
| --- | --- |

(11)

kalbant apie naująsias technologijas ir inovacijas, TEN-T gairėse reikalaujama, kad TEN-T sudarytų galimybę mažinti visų rūšių transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro, skatindamas efektyvų energijos vartojimą ir alternatyviųjų degalų naudojimą
  , kartu laikantis technologinio neutralumo principo
  . Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES (7) nustatoma bendra
  visų rūšių transportui skirtų
  alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo Sąjungoje priemonių sistema, siekiant kuo labiau sumažinti transporto priklausomybę nuo
  iškastinio kuro
  ir transporto poveikį aplinkai
  ir klimatui
  , be to, reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, kad viešoji įkrovimo prieiga arba viešai prieinamas degalų papildymo punktai būtų pradėti naudoti ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. Kaip nurodoma 2017 m. lapkričio mėn. Komisijos pasiūlymuose (8), būtina sukurti visapusišką rinkinį priemonių, kuriomis būtų skatinamas mažataršis judumas, prireikus jam numatant finansinę paramą, jeigu rinkos sąlygos pakankamų paskatų nesiūlo;

| (12) | Komunikate „Tvarus judumas Europai: saugu, susieta ir švaru“ (9) Komisija pabrėžė, kad automatizuoti automobiliai ir pažangios ryšių sistemos padidins automobilių saugumą, sudarys sąlygas paprasčiau jais dalytis ir suteiks daugiau galimybių jais naudotis visiems gyventojams, įskaitant tuos, kurie dabar gali neturėti prieigos prie susisiekimo paslaugų, pavyzdžiui, pagyvenusiems
  ir riboto judumo
  žmonėms. Taigi Komisija taip pat pasiūlė parengti „ES strateginį veiksmų planą dėl kelių eismo saugumo“ ir peržiūrėti Direktyvą 2008/96/EB dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo
  . Kiti teisės aktai, kaip antai Direktyva 2004/54/EB dėl transeuropinio kelių tinklo tunelių būtiniausių saugos reikalavimų, taip pat turi būti pritaikyti prie naujų transporto sektoriaus saugos ir skaitmeninimo standartų. Saugos gerinimas turi būti prioritetas ir geležinkelių sektoriuje. Visų pirma, svarbu investuoti į saugą pervažose (t. y. signalizavimą, infrastruktūros gerinimą). 2012 m. ES buvo 114 000 geležinkelio pervažų. Jose įvyko 573 didelės avarijos, kuriose žuvo 369 žmonės ir 339 buvo rimtai sužeisti (Europos geležinkelio agentūros 2014 m. ataskaita). Todėl ES lygmeniu turi būti nustatytos didelį pavojų saugumui keliančios geležinkelio pervažos, siekiant pagerinti minėtą infrastruktūrą, kuri ilgainiui turi būti pakeista tiltais ir požeminėmis perėjomis; |
| --- | --- |

(12)

Komunikate „Tvarus judumas Europai: saugu, susieta ir švaru“ (9) Komisija pabrėžė, kad automatizuoti automobiliai ir pažangios ryšių sistemos padidins automobilių saugumą, sudarys sąlygas paprasčiau jais dalytis ir suteiks daugiau galimybių jais naudotis visiems gyventojams, įskaitant tuos, kurie dabar gali neturėti prieigos prie susisiekimo paslaugų, pavyzdžiui, pagyvenusiems
  ir riboto judumo
  žmonėms. Taigi Komisija taip pat pasiūlė parengti „ES strateginį veiksmų planą dėl kelių eismo saugumo“ ir peržiūrėti Direktyvą 2008/96/EB dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo
  . Kiti teisės aktai, kaip antai Direktyva 2004/54/EB dėl transeuropinio kelių tinklo tunelių būtiniausių saugos reikalavimų, taip pat turi būti pritaikyti prie naujų transporto sektoriaus saugos ir skaitmeninimo standartų. Saugos gerinimas turi būti prioritetas ir geležinkelių sektoriuje. Visų pirma, svarbu investuoti į saugą pervažose (t. y. signalizavimą, infrastruktūros gerinimą). 2012 m. ES buvo 114 000 geležinkelio pervažų. Jose įvyko 573 didelės avarijos, kuriose žuvo 369 žmonės ir 339 buvo rimtai sužeisti (Europos geležinkelio agentūros 2014 m. ataskaita). Todėl ES lygmeniu turi būti nustatytos didelį pavojų saugumui keliančios geležinkelio pervažos, siekiant pagerinti minėtą infrastruktūrą, kuri ilgainiui turi būti pakeista tiltais ir požeminėmis perėjomis;

| (13) | siekiant pagerinti transporto projektų užbaigimą mažiau išvystytose tinklo dalyse, Sanglaudos fondo lėšas reikėtų pervesti Programai, kuri skirta finansuoti transporto projektams valstybėse narėse, atitinkančiose finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus. Pradiniame etape ▌ vykdant finansavimo reikalavimus atitinkančių projektų atranką turėtų būti paisoma nacionalinių asignavimų pagal Sanglaudos fondo sistemą.
  Pradinio etapo pabaigoje Programai pervesti ištekliai, kurie nebuvo skirti transporto infrastruktūros projektams,
  turėtų būti konkurencingai paskirstyti projektams valstybėse narėse, kurios atitinka finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, pirmumą teikiant tarpvalstybinėms ir trūkstamoms jungtims. Komisija turėtų remti valstybių narių, atitinkančių finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, pastangas plėtoti tinkamą projektų sistemą, visų pirma stiprinant atitinkamų viešojo administravimo įstaigų institucinius pajėgumus; |
| --- | --- |

(13)

siekiant pagerinti transporto projektų užbaigimą mažiau išvystytose tinklo dalyse, Sanglaudos fondo lėšas reikėtų pervesti Programai, kuri skirta finansuoti transporto projektams valstybėse narėse, atitinkančiose finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus. Pradiniame etape ▌ vykdant finansavimo reikalavimus atitinkančių projektų atranką turėtų būti paisoma nacionalinių asignavimų pagal Sanglaudos fondo sistemą.
  Pradinio etapo pabaigoje Programai pervesti ištekliai, kurie nebuvo skirti transporto infrastruktūros projektams,
  turėtų būti konkurencingai paskirstyti projektams valstybėse narėse, kurios atitinka finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, pirmumą teikiant tarpvalstybinėms ir trūkstamoms jungtims. Komisija turėtų remti valstybių narių, atitinkančių finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, pastangas plėtoti tinkamą projektų sistemą, visų pirma stiprinant atitinkamų viešojo administravimo įstaigų institucinius pajėgumus;

| (14) | po 2017 m. lapkričio mėn. bendro komunikato „Karinio mobilumo gerinimas Europos Sąjungoje“ (10)2018 m. kovo 28 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai priimtame „Karinio mobilumo veiksmų plane“ (11) pabrėžiama, kad transporto infrastruktūros politika suteikia akivaizdžią galimybę padidinti gynybos reikmių ir TEN-T sinergiją
  , apskritai siekiant pagerinti judumą visoje Sąjungoje
  . Veiksmų plane nurodoma, kad iki 2018 m. vidurio Taryba raginama apsvarstyti ir patvirtinti karinius su transporto infrastruktūra susijusius reikalavimus, o iki 2019 m. Komisijos tarnybos nustatys transeuropinio transporto tinklo dalis, tinkamas
  ir dvejopam (civiliniam ir kariniam) infrastruktūrų naudojimui, įskaitant, kai yra tokia galimybė, esamos infrastruktūros atnaujinimą
  .
  Ta infrastruktūra visada bus dvejopo naudojimo.
  Sąjungos lėšos dvejopos paskirties projektų įgyvendinimui turėtų būti skiriamos pagal Programos darbo programas,
  įgyvendinant išmatuojamus veiksmus, kurie atitinka
  taikytinus reikalavimus, nustatytus pagal veiksmų planą; |
| --- | --- |

(14)

po 2017 m. lapkričio mėn. bendro komunikato „Karinio mobilumo gerinimas Europos Sąjungoje“ (10)2018 m. kovo 28 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai priimtame „Karinio mobilumo veiksmų plane“ (11) pabrėžiama, kad transporto infrastruktūros politika suteikia akivaizdžią galimybę padidinti gynybos reikmių ir TEN-T sinergiją
  , apskritai siekiant pagerinti judumą visoje Sąjungoje
  . Veiksmų plane nurodoma, kad iki 2018 m. vidurio Taryba raginama apsvarstyti ir patvirtinti karinius su transporto infrastruktūra susijusius reikalavimus, o iki 2019 m. Komisijos tarnybos nustatys transeuropinio transporto tinklo dalis, tinkamas
  ir dvejopam (civiliniam ir kariniam) infrastruktūrų naudojimui, įskaitant, kai yra tokia galimybė, esamos infrastruktūros atnaujinimą
  .
  Ta infrastruktūra visada bus dvejopo naudojimo.
  Sąjungos lėšos dvejopos paskirties projektų įgyvendinimui turėtų būti skiriamos pagal Programos darbo programas,
  įgyvendinant išmatuojamus veiksmus, kurie atitinka
  taikytinus reikalavimus, nustatytus pagal veiksmų planą;

| (14a) | Sąjungos veiksmų plano dėl dvejopo (civilinio ir gynybos) mobilumo nustatymas yra pagrindinio tikslo gerinti ES mobilumą ir kartu spręsti logistikos ir mobilumo uždavinius, su kuriais susiduriama įgyvendinant Europos Sąjungos bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP), dalis. Šiuo tikslu būtina suderinti tarpvalstybinius standartus ir muitinių taisykles, taip pat administracines ir teisėkūros procedūras. ES bendrosios įmonės, be kita ko, atliks esminį vaidmenį suderinant administracines ir teisėkūros procedūras tiek vystant EITP, tiek Veiksmų planą dėl dvejopo (civilinio ir gynybos) mobilumo atžvilgiu. Dvejopas (civilinis ir gynybos) mobilumas padės vystyti EITP, ypač biudžeto ir naujų ir būsimų poreikių tenkinimo priemonių atžvilgiu; |
| --- | --- |

(14a)

Sąjungos veiksmų plano dėl dvejopo (civilinio ir gynybos) mobilumo nustatymas yra pagrindinio tikslo gerinti ES mobilumą ir kartu spręsti logistikos ir mobilumo uždavinius, su kuriais susiduriama įgyvendinant Europos Sąjungos bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP), dalis. Šiuo tikslu būtina suderinti tarpvalstybinius standartus ir muitinių taisykles, taip pat administracines ir teisėkūros procedūras. ES bendrosios įmonės, be kita ko, atliks esminį vaidmenį suderinant administracines ir teisėkūros procedūras tiek vystant EITP, tiek Veiksmų planą dėl dvejopo (civilinio ir gynybos) mobilumo atžvilgiu. Dvejopas (civilinis ir gynybos) mobilumas padės vystyti EITP, ypač biudžeto ir naujų ir būsimų poreikių tenkinimo priemonių atžvilgiu;

| (15) | Komunikate „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“ (12) Komisija išryškino specialias atokiausių regionų reikmes transporto,
  energetikos ir skaitmeninės ekonomikos srityse
  ir būtinybę teikti
  pakankamą
  Sąjungos finansavimą joms patenkinti, be kita ko, per Programą
  , taikant ne didesnes kaip 85 proc. bendro finansavimo normas
  ; |
| --- | --- |

(15)

Komunikate „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“ (12) Komisija išryškino specialias atokiausių regionų reikmes transporto,
  energetikos ir skaitmeninės ekonomikos srityse
  ir būtinybę teikti
  pakankamą
  Sąjungos finansavimą joms patenkinti, be kita ko, per Programą
  , taikant ne didesnes kaip 85 proc. bendro finansavimo normas
  ;

| (16) | atsižvelgiant į didelius investicijų poreikius siekiant užbaigti kurti TEN-T pagrindinį tinklą iki 2030 m. (numatoma 350 mlrd. EUR 2021–2027 m. laikotarpiu) ir TEN-T visuotinį tinklą iki 2050 m. ir būtinybę pritraukti investicijų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimui, skaitmeninimui ir miestams (numatoma 700 mlrd. EUR 2021–2027 m. laikotarpiu), tikslinga
  išsaugoti reikiamą transporto sektoriaus biudžetą, laikantis 2014–2020 m. programavimo laikotarpio pradžioje numatyto biudžeto, ir
  kuo efektyviau panaudoti įvairias Sąjungos finansavimo programas ir priemones bei taip kuo labiau padidinti Sąjungos remiamų investicijų pridėtinę vertę. Tai būtų pasiekta racionalizuojant investavimo procesą ir užtikrinant transporto projektų bazės matomumą ir atitinkamų Sąjungos programų, pirmiausia Europos infrastruktūros tinklų priemonės, Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), Sanglaudos fondo ir „InvestEU“, tarpusavio darną. Visų pirma atitinkamais atvejais reikėtų atsižvelgti į reikiamas sąlygas, išdėstytas Reglamento (ES) ... [Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio ir migracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų priemonės finansinės taisyklės (BNR)] IV priede; |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgiant į didelius investicijų poreikius siekiant užbaigti kurti TEN-T pagrindinį tinklą iki 2030 m. (numatoma 350 mlrd. EUR 2021–2027 m. laikotarpiu) ir TEN-T visuotinį tinklą iki 2050 m. ir būtinybę pritraukti investicijų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimui, skaitmeninimui ir miestams (numatoma 700 mlrd. EUR 2021–2027 m. laikotarpiu), tikslinga
  išsaugoti reikiamą transporto sektoriaus biudžetą, laikantis 2014–2020 m. programavimo laikotarpio pradžioje numatyto biudžeto, ir
  kuo efektyviau panaudoti įvairias Sąjungos finansavimo programas ir priemones bei taip kuo labiau padidinti Sąjungos remiamų investicijų pridėtinę vertę. Tai būtų pasiekta racionalizuojant investavimo procesą ir užtikrinant transporto projektų bazės matomumą ir atitinkamų Sąjungos programų, pirmiausia Europos infrastruktūros tinklų priemonės, Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), Sanglaudos fondo ir „InvestEU“, tarpusavio darną. Visų pirma atitinkamais atvejais reikėtų atsižvelgti į reikiamas sąlygas, išdėstytas Reglamento (ES) ... [Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio ir migracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų priemonės finansinės taisyklės (BNR)] IV priede;

| (17) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 347/2013 (13) nustatomi transeuropinės energetikos infrastruktūros prioritetai, kuriuos reikia įgyvendinti, kad būtų pasiekti Sąjungos energetikos ir klimato politikos tikslai, nustatomi bendro intereso projektai, kurie yra būtini siekiant įgyvendinti tuos prioritetus, ir nustatomos su leidimų išdavimu, visuomenės dalyvavimu ir reguliavimu susijusios priemonės, kad būtų paspartintas ir (arba) palengvintas tų projektų įgyvendinimas, įskaitant bendruosius kriterijus, pagal kuriuos tokiems projektams gali būti suteikta Sąjungos finansinė parama
  . Reikėtų persvarstyti bendro intereso projektų sąrašą ir TEN-T gaires, visapusiškai atsižvelgiant į Paryžiaus susitarimo ir Sąjungos 2030 m. ir vėlesnio laikotarpio klimato kaitos ir energetikos tikslus; |
| --- | --- |

(17)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 347/2013 (13) nustatomi transeuropinės energetikos infrastruktūros prioritetai, kuriuos reikia įgyvendinti, kad būtų pasiekti Sąjungos energetikos ir klimato politikos tikslai, nustatomi bendro intereso projektai, kurie yra būtini siekiant įgyvendinti tuos prioritetus, ir nustatomos su leidimų išdavimu, visuomenės dalyvavimu ir reguliavimu susijusios priemonės, kad būtų paspartintas ir (arba) palengvintas tų projektų įgyvendinimas, įskaitant bendruosius kriterijus, pagal kuriuos tokiems projektams gali būti suteikta Sąjungos finansinė parama
  . Reikėtų persvarstyti bendro intereso projektų sąrašą ir TEN-T gaires, visapusiškai atsižvelgiant į Paryžiaus susitarimo ir Sąjungos 2030 m. ir vėlesnio laikotarpio klimato kaitos ir energetikos tikslus;

| (18) | Direktyvoje ... [Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos nauja redakcija] pabrėžiamas poreikis sukurti reglamentavimo sistemą, pagal kurią būtų geriau naudojamos Sąjungos lėšos, aiškiai nurodant reikiamus veiksmus, kuriais būtų remiamas tarpvalstybinis bendradarbiavimas atsinaujinančiosios energijos klausimais; |
| --- | --- |

(18)

Direktyvoje ... [Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos nauja redakcija] pabrėžiamas poreikis sukurti reglamentavimo sistemą, pagal kurią būtų geriau naudojamos Sąjungos lėšos, aiškiai nurodant reikiamus veiksmus, kuriais būtų remiamas tarpvalstybinis bendradarbiavimas atsinaujinančiosios energijos klausimais;

| (19) | nors, siekiant atsinaujinančiosios energijos plėtros, tinklų infrastruktūros sukūrimui ir toliau teikiama pirmenybė, tarpvalstybinio bendradarbiavimo atsinaujinančiosios energijos klausimais integravimas
  ir pažangios ir efektyvios energetikos sistemos kūrimas, įskaitant saugojimo ir reguliavimo apkrova sprendimus, padedančius suderinti tinklą,
  atitinka požiūrį, patvirtintą iniciatyvoje „Švari energija visiems europiečiams“, pagal kurią numatyta kolektyvinė atsakomybė 2030 m. pasiekti plataus užmojo atsinaujinančiosios energijos tikslą, ir pakeistas politikos kontekstas,
  užtikrinant teisingą ir tinkamą socialinį perėjimą ir
  užsibrėžiant ryžtingus ilgalaikio priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslus; |
| --- | --- |

(19)

nors, siekiant atsinaujinančiosios energijos plėtros, tinklų infrastruktūros sukūrimui ir toliau teikiama pirmenybė, tarpvalstybinio bendradarbiavimo atsinaujinančiosios energijos klausimais integravimas
  ir pažangios ir efektyvios energetikos sistemos kūrimas, įskaitant saugojimo ir reguliavimo apkrova sprendimus, padedančius suderinti tinklą,
  atitinka požiūrį, patvirtintą iniciatyvoje „Švari energija visiems europiečiams“, pagal kurią numatyta kolektyvinė atsakomybė 2030 m. pasiekti plataus užmojo atsinaujinančiosios energijos tikslą, ir pakeistas politikos kontekstas,
  užtikrinant teisingą ir tinkamą socialinį perėjimą ir
  užsibrėžiant ryžtingus ilgalaikio priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslus;

| (20) | įgyvendinant Sąjungos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo darbotvarkę, novatoriškos infrastruktūros technologijos, leidžiančios pereiti prie mažo
  išmetalų
  kiekio energijos ir mobilumo sistemų bei padidinti energijos tiekimo saugumą
  siekiant didesnės Sąjungos energetinės nepriklausomybės
  , yra labai svarbios. Visų pirma 2017 m. lapkričio 23 d. komunikate „Komunikatas dėl Europos energetikos tinklų stiprinimo“ (14) Komisija pabrėžė, kad elektros energijos vaidmuo, kai iki 2030 m. atsinaujinančioji energija sudarys pusę elektros gamybos, transporto, pramonės, šildymo ir vėsinimo sektorius, kuriuose iki šio dominuoja iškastinis kuras, vis labiau skatins mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, todėl atitinkamai daugiau transeuropinės energetikos infrastruktūros politikos dėmesio
  turi būti
  skiriama elektros energijos jungtims, elektros energijos saugykloms, pažangiųjų tinklų projektams
  ir investicijoms į dujų infrastruktūrą
  . Norint lengviau įgyvendinti Sąjungos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslus
  , užtikrinti vidaus rinkos integraciją ir tiekimo saugumą
  , atitinkamas dėmesys ir pirmenybė turėtų būti skiriami technologijoms ir projektams, kurie padeda pereiti prie
  mažataršės
  ekonomikos. Komisija sieks padidinti tarpvalstybinių pažangiųjų tinklų, novatoriškų saugyklų ir anglies dioksido transportavimo projektų, kurie bus remiami pagal programą, skaičių; |
| --- | --- |

(20)

įgyvendinant Sąjungos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo darbotvarkę, novatoriškos infrastruktūros technologijos, leidžiančios pereiti prie mažo
  išmetalų
  kiekio energijos ir mobilumo sistemų bei padidinti energijos tiekimo saugumą
  siekiant didesnės Sąjungos energetinės nepriklausomybės
  , yra labai svarbios. Visų pirma 2017 m. lapkričio 23 d. komunikate „Komunikatas dėl Europos energetikos tinklų stiprinimo“ (14) Komisija pabrėžė, kad elektros energijos vaidmuo, kai iki 2030 m. atsinaujinančioji energija sudarys pusę elektros gamybos, transporto, pramonės, šildymo ir vėsinimo sektorius, kuriuose iki šio dominuoja iškastinis kuras, vis labiau skatins mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, todėl atitinkamai daugiau transeuropinės energetikos infrastruktūros politikos dėmesio
  turi būti
  skiriama elektros energijos jungtims, elektros energijos saugykloms, pažangiųjų tinklų projektams
  ir investicijoms į dujų infrastruktūrą
  . Norint lengviau įgyvendinti Sąjungos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslus
  , užtikrinti vidaus rinkos integraciją ir tiekimo saugumą
  , atitinkamas dėmesys ir pirmenybė turėtų būti skiriami technologijoms ir projektams, kurie padeda pereiti prie
  mažataršės
  ekonomikos. Komisija sieks padidinti tarpvalstybinių pažangiųjų tinklų, novatoriškų saugyklų ir anglies dioksido transportavimo projektų, kurie bus remiami pagal programą, skaičių;

| (20a) | reikia remti pažangiųjų elektros energijos tinklų projektus, kai tokie projektai apima elektros energijos gamybą, paskirstymą ar vartojimą naudojant realiojo laiko sistemos valdymą ir turi įtakos tarpvalstybiniams energijos srautams. Energetikos projektai taip pat turėtų atspindėti pagrindinį pažangiųjų tinklų vaidmenį energetikos pertvarkoje, o Programos parama turėtų padėti panaikinti finansavimo deficitą, kuris dabar trukdo investicijoms į didelio masto pažangiųjų tinklų technologijų diegimą; |
| --- | --- |

(20a)

reikia remti pažangiųjų elektros energijos tinklų projektus, kai tokie projektai apima elektros energijos gamybą, paskirstymą ar vartojimą naudojant realiojo laiko sistemos valdymą ir turi įtakos tarpvalstybiniams energijos srautams. Energetikos projektai taip pat turėtų atspindėti pagrindinį pažangiųjų tinklų vaidmenį energetikos pertvarkoje, o Programos parama turėtų padėti panaikinti finansavimo deficitą, kuris dabar trukdo investicijoms į didelio masto pažangiųjų tinklų technologijų diegimą;

| (20b) | elektros tinklų jungčių atžvilgiu Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/... [dėl energetikos sąjungos valdymo] nustatomas tikslas iki 2030 m. sujungti 15 proc. valstybių narių elektros energijos gamybos. Programa turėtų padėti įgyvendinti šį tikslą; |
| --- | --- |

(20b)

elektros tinklų jungčių atžvilgiu Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/... [dėl energetikos sąjungos valdymo] nustatomas tikslas iki 2030 m. sujungti 15 proc. valstybių narių elektros energijos gamybos. Programa turėtų padėti įgyvendinti šį tikslą;

| (21) | bendrosios skaitmeninės rinkos sukūrimas priklauso nuo pagrindinės skaitmeninio junglumo infrastruktūros. Europos pramonės skaitmeninimas ir transporto, energetikos, sveikatos priežiūros ir viešojo administravimo bei panašių sektorių modernizavimas priklauso nuo visuotinių galimybių naudotis patikimais, prieinamais, didelio ir itin didelio pralaidumo tinklais. Skaitmeninis junglumas tapo vienu iš lemiamų veiksnių, padedančių įveikti ekonominius, socialinius ir teritorinius skirtumus, nes juo remiamas vietos ekonomikos modernizavimas ir skatinamas ekonominės veiklos įvairinimas. Programos intervencinių priemonių skaitmeninio junglumo infrastruktūros srityje aprėptis turėtų būti taip pritaikyta, kad atitiktų jos augančią svarbą ekonomikai ir visai visuomenei. Taigi būtina nustatyti bendro intereso skaitmeninio junglumo projektus, kurių reikia Sąjungos bendrosios skaitmeninės rinkos tikslams pasiekti, ir panaikinti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 283/2014 (15); |
| --- | --- |

(21)

bendrosios skaitmeninės rinkos sukūrimas priklauso nuo pagrindinės skaitmeninio junglumo infrastruktūros. Europos pramonės skaitmeninimas ir transporto, energetikos, sveikatos priežiūros ir viešojo administravimo bei panašių sektorių modernizavimas priklauso nuo visuotinių galimybių naudotis patikimais, prieinamais, didelio ir itin didelio pralaidumo tinklais. Skaitmeninis junglumas tapo vienu iš lemiamų veiksnių, padedančių įveikti ekonominius, socialinius ir teritorinius skirtumus, nes juo remiamas vietos ekonomikos modernizavimas ir skatinamas ekonominės veiklos įvairinimas. Programos intervencinių priemonių skaitmeninio junglumo infrastruktūros srityje aprėptis turėtų būti taip pritaikyta, kad atitiktų jos augančią svarbą ekonomikai ir visai visuomenei. Taigi būtina nustatyti bendro intereso skaitmeninio junglumo projektus, kurių reikia Sąjungos bendrosios skaitmeninės rinkos tikslams pasiekti, ir panaikinti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 283/2014 (15);

| (22) | komunikate „Junglumas – bendrosios skaitmeninės rinkos pagrindas. Kelias į Europos gigabitinę visuomenę“ (16) (Gigabitinės visuomenės strategija) išdėstyti 2025 m. strateginiai tikslai, kuriais siekiama optimizuoti investicijas į skaitmeninio junglumo infrastruktūrą. Direktyva (ES) 2018/... [Europos elektroninių ryšių kodeksu] siekiama, be kita ko, sukurti reglamentavimo aplinką, kurioje būtų skatinamos privačiosios investicijos į skaitmeninio junglumo tinklus. Vis dėlto akivaizdu, kad dėl įvairių veiksnių (pavyzdžiui, atokumo ir teritorinių ar geografinių ypatumų, mažo gyventojų tankumo, įvairių socialinių ir ekonominių veiksnių) tinklų diegimui
  dėl riboto jam skirtų sąnaudų efektyvumo reikės skubiai skirti daugiau dėmesio
  visoje Sąjungoje. Todėl Programa turėtų būti
  taip pat siekiama užtikrinti pusiausvyrą tarp kaimo ir miesto vietovių
  , kad
  ji
  padėtų įgyvendinti šiuos Gigabitinės visuomenės strategijoje nustatytus strateginius tikslus, papildant paramą, teikiamą diegiant itin didelio pralaidumo tinklus pagal kitas programas, visų pirma finansuojamas iš Europos regioninės plėtros fondo, Sanglaudos fondo ir „InvestEU“ fondo; |
| --- | --- |

(22)

komunikate „Junglumas – bendrosios skaitmeninės rinkos pagrindas. Kelias į Europos gigabitinę visuomenę“ (16) (Gigabitinės visuomenės strategija) išdėstyti 2025 m. strateginiai tikslai, kuriais siekiama optimizuoti investicijas į skaitmeninio junglumo infrastruktūrą. Direktyva (ES) 2018/... [Europos elektroninių ryšių kodeksu] siekiama, be kita ko, sukurti reglamentavimo aplinką, kurioje būtų skatinamos privačiosios investicijos į skaitmeninio junglumo tinklus. Vis dėlto akivaizdu, kad dėl įvairių veiksnių (pavyzdžiui, atokumo ir teritorinių ar geografinių ypatumų, mažo gyventojų tankumo, įvairių socialinių ir ekonominių veiksnių) tinklų diegimui
  dėl riboto jam skirtų sąnaudų efektyvumo reikės skubiai skirti daugiau dėmesio
  visoje Sąjungoje. Todėl Programa turėtų būti
  taip pat siekiama užtikrinti pusiausvyrą tarp kaimo ir miesto vietovių
  , kad
  ji
  padėtų įgyvendinti šiuos Gigabitinės visuomenės strategijoje nustatytus strateginius tikslus, papildant paramą, teikiamą diegiant itin didelio pralaidumo tinklus pagal kitas programas, visų pirma finansuojamas iš Europos regioninės plėtros fondo, Sanglaudos fondo ir „InvestEU“ fondo;

| (23) | nors visi prie interneto prijungti skaitmeninio junglumo tinklai yra iš esmės transeuropiniai (daugiausia dėl taikomųjų prietaikų ir paslaugų, kurioms veikti sudaro sąlygas), teikiant paramą pagal Programą pirmenybė turėtų būti teikiama veiksmams, kurių didžiausias numatomas poveikis būtų daromas bendrajai skaitmeninei rinkai, be kita ko, juos suderinus su Gigabitinės visuomenės strategijos komunikato tikslais, ir ekonomikos bei visuomenės skaitmeninei transformacijai, atsižvelgiant į nustatytas įgyvendinimo kliūtis ir rinkos nepakankamumo problemas; |
| --- | --- |

(23)

nors visi prie interneto prijungti skaitmeninio junglumo tinklai yra iš esmės transeuropiniai (daugiausia dėl taikomųjų prietaikų ir paslaugų, kurioms veikti sudaro sąlygas), teikiant paramą pagal Programą pirmenybė turėtų būti teikiama veiksmams, kurių didžiausias numatomas poveikis būtų daromas bendrajai skaitmeninei rinkai, be kita ko, juos suderinus su Gigabitinės visuomenės strategijos komunikato tikslais, ir ekonomikos bei visuomenės skaitmeninei transformacijai, atsižvelgiant į nustatytas įgyvendinimo kliūtis ir rinkos nepakankamumo problemas;

| (24) | mokyklos, universitetai, bibliotekos, vietos, provincijos, regioninės ir nacionalinės valdžios institucijos, pagrindiniai viešųjų paslaugų teikėjai, ligoninės ir sveikatos centrai, transporto mazgai ir intensyvią skaitmeninę veiklą vykdančios įmonės yra subjektai ir vietos, kurie gali lemti svarbius socialinės ir ekonominės plėtros procesus ten, kur jie veikia
  , įskaitant kaimo vietoves ir retai gyvenamas teritorijas
  . Tokie socialinę ir ekonominę pažangą skatinantys subjektai turi pirmauti gigabitinio junglumo srityje, kad Europos gyventojams, įmonėms ir vietos bendruomenėms suteiktų galimybę gauti geriausias paslaugas ir prietaikas. Programa turėtų būti remiama šių socialinę ir ekonominę pažangą skatinančių subjektų padidinta galimybė naudotis gigabitiniu junglumu
  ir didelės spartos junglumu, įskaitant pažangiausią mobilųjį junglumą,
  siekiant kuo didesnio jų teigiamo šalutinio poveikio plačiajai ekonomikai ir visuomenei, taip pat sukuriant didesnę junglumo ir paslaugų paklausą; |
| --- | --- |

(24)

mokyklos, universitetai, bibliotekos, vietos, provincijos, regioninės ir nacionalinės valdžios institucijos, pagrindiniai viešųjų paslaugų teikėjai, ligoninės ir sveikatos centrai, transporto mazgai ir intensyvią skaitmeninę veiklą vykdančios įmonės yra subjektai ir vietos, kurie gali lemti svarbius socialinės ir ekonominės plėtros procesus ten, kur jie veikia
  , įskaitant kaimo vietoves ir retai gyvenamas teritorijas
  . Tokie socialinę ir ekonominę pažangą skatinantys subjektai turi pirmauti gigabitinio junglumo srityje, kad Europos gyventojams, įmonėms ir vietos bendruomenėms suteiktų galimybę gauti geriausias paslaugas ir prietaikas. Programa turėtų būti remiama šių socialinę ir ekonominę pažangą skatinančių subjektų padidinta galimybė naudotis gigabitiniu junglumu
  ir didelės spartos junglumu, įskaitant pažangiausią mobilųjį junglumą,
  siekiant kuo didesnio jų teigiamo šalutinio poveikio plačiajai ekonomikai ir visuomenei, taip pat sukuriant didesnę junglumo ir paslaugų paklausą;

| (25) | be to, atsižvelgiant į sėkmingai įgyvendinamą iniciatyvą „WiFi4EU“, pagal Programą ir toliau turėtų būti remiamas nemokamas, saugus, aukštos kokybės, vietos belaidis junglumą vietos visuomeninio gyvenimo centruose, įskaitant visuomeninės paskirties subjektus, kaip antai viešojo sektoriaus institucijas ir viešųjų paslaugų teikėjus, ir plačiajai visuomenei prieinamas lauko erdves, kad vietos bendruomenėse būtų skatinama Sąjungos skaitmeninės ekonomikos vizija; |
| --- | --- |

(25)

be to, atsižvelgiant į sėkmingai įgyvendinamą iniciatyvą „WiFi4EU“, pagal Programą ir toliau turėtų būti remiamas nemokamas, saugus, aukštos kokybės, vietos belaidis junglumą vietos visuomeninio gyvenimo centruose, įskaitant visuomeninės paskirties subjektus, kaip antai viešojo sektoriaus institucijas ir viešųjų paslaugų teikėjus, ir plačiajai visuomenei prieinamas lauko erdves, kad vietos bendruomenėse būtų skatinama Sąjungos skaitmeninės ekonomikos vizija;

| (25a) | skaitmeninė infrastruktūra yra svarbus inovacijų pagrindas. Siekiant kuo didesnio Programos poveikio, joje daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama infrastruktūros finansavimui. Todėl atskiros skaitmeninės paslaugos ir prietaikos, pavyzdžiui, įvairios išsklaidytosios operacijų knygos technologijos arba dirbtinio intelekto taikymas, turėtų būti pašalintos iš Programos taikymo srities ir atitinkamais atvejais įgyvendinamos naudojant kitas priemones, pavyzdžiui, skaitmeninę Europą. Taip pat svarbu kuo labiau padidinti įvairių programų tarpusavio sinergiją; |
| --- | --- |

(25a)

skaitmeninė infrastruktūra yra svarbus inovacijų pagrindas. Siekiant kuo didesnio Programos poveikio, joje daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama infrastruktūros finansavimui. Todėl atskiros skaitmeninės paslaugos ir prietaikos, pavyzdžiui, įvairios išsklaidytosios operacijų knygos technologijos arba dirbtinio intelekto taikymas, turėtų būti pašalintos iš Programos taikymo srities ir atitinkamais atvejais įgyvendinamos naudojant kitas priemones, pavyzdžiui, skaitmeninę Europą. Taip pat svarbu kuo labiau padidinti įvairių programų tarpusavio sinergiją;

| (26) | prognozuojamų naujos kartos skaitmeninių paslaugų, tokių kaip daiktų interneto paslaugos ir prietaikos, kurios turėtų duoti didelės naudos įvairiuose sektoriuose ir apskritai visai visuomenei, gyvybingumui reikės nepertraukiamos tarpvalstybinės 5G tinklų aprėpties, pirmiausia siekiant leisti naudotojams ir objektams palaikyti ryšį judant. Tačiau 5G diegimo išlaidų pasidalijimo scenarijai šiuose sektoriuose lieka neaiškūs, o kai kuriose svarbiose srityse pastebima komercinio diegimo rizika yra labai didelė. Tikimasi, kad svarbiausios sritys pirmuoju naujų prietaikų etapu susietojo susisiekimo srityje bus kelių koridoriai ir geležinkelių jungtys, todėl jos yra svarbūs tarpvalstybiniai finansavimo pagal šią Programą projektai; |
| --- | --- |

(26)

prognozuojamų naujos kartos skaitmeninių paslaugų, tokių kaip daiktų interneto paslaugos ir prietaikos, kurios turėtų duoti didelės naudos įvairiuose sektoriuose ir apskritai visai visuomenei, gyvybingumui reikės nepertraukiamos tarpvalstybinės 5G tinklų aprėpties, pirmiausia siekiant leisti naudotojams ir objektams palaikyti ryšį judant. Tačiau 5G diegimo išlaidų pasidalijimo scenarijai šiuose sektoriuose lieka neaiškūs, o kai kuriose svarbiose srityse pastebima komercinio diegimo rizika yra labai didelė. Tikimasi, kad svarbiausios sritys pirmuoju naujų prietaikų etapu susietojo susisiekimo srityje bus kelių koridoriai ir geležinkelių jungtys, todėl jos yra svarbūs tarpvalstybiniai finansavimo pagal šią Programą projektai;

| (27) | dėl nesusietų teritorijų visose Sąjungos dalyse, įskaitant centrines dalis, susidaro pralaidumo kliūtys ir neišnaudojamas bendrosios skaitmeninės rinkos potencialas. Daugumoje kaimo ir atokių vietovių aukštos kokybės internetinis junglumas gali labai padėti išvengti skaitmeninės atskirties, izoliacijos ir gyventojų skaičiaus mažėjimo, nes sumažėtų ir prekių tiekimo, ir paslaugų teikimo kaina, taip iš dalies kompensuojant atokumą. Aukštos kokybės internetinis junglumas būtinas naujoms ekonomikos galimybėms, kaip antai tiksliajam ūkininkavimui arba bioekonomikos plėtrai kaimo vietovėse. Programa turėtų padėti užtikrinti itin didelio pralaidumo fiksuotą ar belaidį ryšį visuose Europos kaimų ir miestų namų ūkiuose daugiausia dėmesio skiriant tiems diegimo atvejams, kai pastebimas tam tikras rinkos nepakankamumas, kurį galima panaikinti mažo intensyvumo dotacijomis. Tokiu būdu programa turėtų būti siekiama visapusiškos namų ūkių ir teritorijų aprėpties, nes spragas jau aprėptoje teritorijoje vėliau panaikinti yra neekonomiška; |
| --- | --- |

(27)

dėl nesusietų teritorijų visose Sąjungos dalyse, įskaitant centrines dalis, susidaro pralaidumo kliūtys ir neišnaudojamas bendrosios skaitmeninės rinkos potencialas. Daugumoje kaimo ir atokių vietovių aukštos kokybės internetinis junglumas gali labai padėti išvengti skaitmeninės atskirties, izoliacijos ir gyventojų skaičiaus mažėjimo, nes sumažėtų ir prekių tiekimo, ir paslaugų teikimo kaina, taip iš dalies kompensuojant atokumą. Aukštos kokybės internetinis junglumas būtinas naujoms ekonomikos galimybėms, kaip antai tiksliajam ūkininkavimui arba bioekonomikos plėtrai kaimo vietovėse. Programa turėtų padėti užtikrinti itin didelio pralaidumo fiksuotą ar belaidį ryšį visuose Europos kaimų ir miestų namų ūkiuose daugiausia dėmesio skiriant tiems diegimo atvejams, kai pastebimas tam tikras rinkos nepakankamumas, kurį galima panaikinti mažo intensyvumo dotacijomis. Tokiu būdu programa turėtų būti siekiama visapusiškos namų ūkių ir teritorijų aprėpties, nes spragas jau aprėptoje teritorijoje vėliau panaikinti yra neekonomiška;

| (28) | siekiant užtikrinti būtiną perteklių tokiai svarbiai infrastruktūrai ir padidinti Sąjungos skaitmeninių tinklų pajėgumą ir atsparumą, reikia įdiegti magistralinius elektroninių ryšių tinklus, be kita ko, naudojant jūrinius kabelius, jungiančius Europos teritorijas su trečiosiomis valstybėmis kituose žemynuose arba Europos salas ar užjūrio teritorijas sujungiant su žemynu. Vis dėlto tokie projektai be viešosios paramos dažnai yra komerciniu požiūriu neperspektyvūs; |
| --- | --- |

(28)

siekiant užtikrinti būtiną perteklių tokiai svarbiai infrastruktūrai ir padidinti Sąjungos skaitmeninių tinklų pajėgumą ir atsparumą, reikia įdiegti magistralinius elektroninių ryšių tinklus, be kita ko, naudojant jūrinius kabelius, jungiančius Europos teritorijas su trečiosiomis valstybėmis kituose žemynuose arba Europos salas ar užjūrio teritorijas sujungiant su žemynu. Vis dėlto tokie projektai be viešosios paramos dažnai yra komerciniu požiūriu neperspektyvūs;

| (29) | veiksmais, kuriais prisidedama prie bendro intereso projektų skaitmeninio junglumo infrastruktūros srityje, diegiamos
  geriausios prieinamos ir tinkamos
  technologijos ir tuo pačiu metu siūlomas geriausias pažangiausių technologijų (pralaidumo, perdavimo saugumo, tinklo atsparumo
  bei kibernetinio saugumo
  požiūriu) ir sąnaudų efektyvumo santykis, tad jiems reikėtų teikti pirmenybę rengiant darbo programas pagal šiame reglamente nustatytus kriterijus. Siekiant užtikrinti kuo didesnę socialinę, ekonominę ir aplinkosauginę naudą, diegiant itin didelio pralaidumo tinklus gali būti pasinaudota pasyviąja infrastruktūra. Galiausiai paskirstant veiksmų prioritetus reikia atsižvelgti į galimą teigiamą papildomą poveikį ryšio srityje, pavyzdžiui, kai įgyvendinant projektą galima sudaryti palankesnes sąlygas būsimų projektų įgyvendinimui, kad ateityje būtų labiau aprėptos iki šiol neaprėptos teritorijos ir gyventojai; |
| --- | --- |

(29)

veiksmais, kuriais prisidedama prie bendro intereso projektų skaitmeninio junglumo infrastruktūros srityje, diegiamos
  geriausios prieinamos ir tinkamos
  technologijos ir tuo pačiu metu siūlomas geriausias pažangiausių technologijų (pralaidumo, perdavimo saugumo, tinklo atsparumo
  bei kibernetinio saugumo
  požiūriu) ir sąnaudų efektyvumo santykis, tad jiems reikėtų teikti pirmenybę rengiant darbo programas pagal šiame reglamente nustatytus kriterijus. Siekiant užtikrinti kuo didesnę socialinę, ekonominę ir aplinkosauginę naudą, diegiant itin didelio pralaidumo tinklus gali būti pasinaudota pasyviąja infrastruktūra. Galiausiai paskirstant veiksmų prioritetus reikia atsižvelgti į galimą teigiamą papildomą poveikį ryšio srityje, pavyzdžiui, kai įgyvendinant projektą galima sudaryti palankesnes sąlygas būsimų projektų įgyvendinimui, kad ateityje būtų labiau aprėptos iki šiol neaprėptos teritorijos ir gyventojai;

| (30) | Sąjunga yra sukūrusi savo palydovinę vietos nustatymo, navigacijos ir laiko nustatymo (PNT) technologiją (EGNOS / GALILEO) ir savo Žemės stebėjimo sistemą („Copernicus“). Ir EGNOS / GALILEO, ir „Copernicus“ siūlo pažangias paslaugas, teikiančias svarbią ekonominę naudą viešiesiems ir privatiesiems naudotojams. Todėl bet kokia Programos lėšomis finansuojama transporto, energetikos arba skaitmeninio ryšio infrastruktūra, kurioje naudojamos PNT arba Žemės stebėjimo paslaugos, turėtų būti techniškai suderinama su EGNOS / GALILEO ir „Copernicus“; |
| --- | --- |

(30)

Sąjunga yra sukūrusi savo palydovinę vietos nustatymo, navigacijos ir laiko nustatymo (PNT) technologiją (EGNOS / GALILEO) ir savo Žemės stebėjimo sistemą („Copernicus“). Ir EGNOS / GALILEO, ir „Copernicus“ siūlo pažangias paslaugas, teikiančias svarbią ekonominę naudą viešiesiems ir privatiesiems naudotojams. Todėl bet kokia Programos lėšomis finansuojama transporto, energetikos arba skaitmeninio ryšio infrastruktūra, kurioje naudojamos PNT arba Žemės stebėjimo paslaugos, turėtų būti techniškai suderinama su EGNOS / GALILEO ir „Copernicus“;

| (31) | teigiami pirmojo 2017 m. paskelbto kvietimo teikti paraiškas dėl derinimo projektų pagal šią programą rezultatai patvirtino ES dotacijų naudojimo svarbą ir pridėtinę vertę skiriant jas kartu su Europos investicijų banko arba nacionalinių skatinamojo finansavimo bankų ar kitų plėtros ir viešųjų finansų įstaigų, taip pat privačiojo sektoriaus finansų įstaigų ir privačiojo sektoriaus investuotojų, įskaitant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, finansavimu.
  Derinimas turėtų padėti pritraukti privačių investicijų ir užtikrinti bendro viešojo sektoriaus įnašo svertinį poveikį, atsižvelgiant į „InvestEU“ programos tikslus.
  Taigi pagal Programą reikėtų ir toliau
  remti veiksmus
  , leidžiančius derinti ES dotacijas su kitais finansavimo šaltiniais.
  Transporto sektoriuje derinimo operacijos neturi viršyti 10 proc. specialiųjų paketų apimties; |
| --- | --- |

(31)

teigiami pirmojo 2017 m. paskelbto kvietimo teikti paraiškas dėl derinimo projektų pagal šią programą rezultatai patvirtino ES dotacijų naudojimo svarbą ir pridėtinę vertę skiriant jas kartu su Europos investicijų banko arba nacionalinių skatinamojo finansavimo bankų ar kitų plėtros ir viešųjų finansų įstaigų, taip pat privačiojo sektoriaus finansų įstaigų ir privačiojo sektoriaus investuotojų, įskaitant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, finansavimu.
  Derinimas turėtų padėti pritraukti privačių investicijų ir užtikrinti bendro viešojo sektoriaus įnašo svertinį poveikį, atsižvelgiant į „InvestEU“ programos tikslus.
  Taigi pagal Programą reikėtų ir toliau
  remti veiksmus
  , leidžiančius derinti ES dotacijas su kitais finansavimo šaltiniais.
  Transporto sektoriuje derinimo operacijos neturi viršyti 10 proc. specialiųjų paketų apimties;

| (31a) | transporto sektoriuje derinimo veiksmai visų pirma turėtų būti skirti projektams, kuriais siekiama sektoriaus skaitmeninimo, ypač SESAR ir Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos, iš kurių tikimasi gauti finansinės grąžos; |
| --- | --- |

(31a)

transporto sektoriuje derinimo veiksmai visų pirma turėtų būti skirti projektams, kuriais siekiama sektoriaus skaitmeninimo, ypač SESAR ir Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos, iš kurių tikimasi gauti finansinės grąžos;

| (32) | šios Programos politikos tikslai taip pat bus įgyvendinami naudojant finansines priemones ir biudžeto garantiją pagal „InvestEU“ fondo politikos liniją (-as) [...]. Veiksmais pagal Programą reikėtų
  didinti investicijas
  proporcingai
  ir tinkamai
  sprendžiant rinkos nepakankamumo problemas arba neoptimalaus finansavimo padėtį, nedubliuoti ir neišstumti privačiojo finansavimo ir aiškiai
  teikti
  Europos pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

(32)

šios Programos politikos tikslai taip pat bus įgyvendinami naudojant finansines priemones ir biudžeto garantiją pagal „InvestEU“ fondo politikos liniją (-as) [...]. Veiksmais pagal Programą reikėtų
  didinti investicijas
  proporcingai
  ir tinkamai
  sprendžiant rinkos nepakankamumo problemas arba neoptimalaus finansavimo padėtį, nedubliuoti ir neišstumti privačiojo finansavimo ir aiškiai
  teikti
  Europos pridėtinę vertę;

| (33) | siekiant sudaryti palankias sąlygas integruotai inovacijų ciklo plėtrai, būtina užtikrinti naujoviškų sprendimų, suformuluotų įgyvendinant Sąjungos bendrąsias mokslinių tyrimų ir inovacijų programas, ir naujoviškų sprendimų, diegiamų remiant Europos infrastruktūros tinklų priemonei, tarpusavio papildomumą. Todėl sinergija su programa „Europos horizontas“ užtikrins: a) kad būtų nustatyti ir programos „Europos horizontas“ strateginio planavimo proceso metu įtvirtinti mokslinių tyrimų ir inovacijų poreikiai ES transporto, energetikos ir skaitmeninės ekonomikos sektoriuose; b) kad pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę būtų
  glaudžiai bendradarbiaujama su programa „Europos horizontas“ vykdant
  didelio masto novatoriškų technologijų ir sprendimų, visų pirma parengtų pagal programą „Europos horizontas“, plėtojimo ir diegimo procesus transporto, energetikos ir skaitmeninės ekonomikos sektoriuose
  , taip pat užtikrinant šių sektorių tarpusavio sinergiją
  ; c) kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos keistis informacija ir duomenimis tarp programos „Europos horizontas“ ir Europos infrastruktūros tinklų priemonės projektų, pavyzdžiui, atkreipiant dėmesį į visiškai rinkai pritaikytas programos „Europos horizontas“ technologijas, kurias būtų galima toliau diegti naudojant Europos infrastruktūros tinklų priemonę; |
| --- | --- |

(33)

siekiant sudaryti palankias sąlygas integruotai inovacijų ciklo plėtrai, būtina užtikrinti naujoviškų sprendimų, suformuluotų įgyvendinant Sąjungos bendrąsias mokslinių tyrimų ir inovacijų programas, ir naujoviškų sprendimų, diegiamų remiant Europos infrastruktūros tinklų priemonei, tarpusavio papildomumą. Todėl sinergija su programa „Europos horizontas“ užtikrins: a) kad būtų nustatyti ir programos „Europos horizontas“ strateginio planavimo proceso metu įtvirtinti mokslinių tyrimų ir inovacijų poreikiai ES transporto, energetikos ir skaitmeninės ekonomikos sektoriuose; b) kad pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę būtų
  glaudžiai bendradarbiaujama su programa „Europos horizontas“ vykdant
  didelio masto novatoriškų technologijų ir sprendimų, visų pirma parengtų pagal programą „Europos horizontas“, plėtojimo ir diegimo procesus transporto, energetikos ir skaitmeninės ekonomikos sektoriuose
  , taip pat užtikrinant šių sektorių tarpusavio sinergiją
  ; c) kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos keistis informacija ir duomenimis tarp programos „Europos horizontas“ ir Europos infrastruktūros tinklų priemonės projektų, pavyzdžiui, atkreipiant dėmesį į visiškai rinkai pritaikytas programos „Europos horizontas“ technologijas, kurias būtų galima toliau diegti naudojant Europos infrastruktūros tinklų priemonę;

| (34) | šiuo reglamentu nustatomas viso 2021–2027 m. laikotarpio finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai turi būti svarbiausias orientacinis dydis metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta [atitinkamai pagal naująjį tarpinstitucinį susitarimą atnaujinama nuoroda į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 17 punktą].
  Toks finansinis paketas turėtų būti išlaikytas visą programos laikotarpį jo nemažinant ir neperskirstant jo lėšų kitoms programoms, kad visą šį laikotarpį būtų išsaugota ne tik pradinė pusiausvyra, bet ir kompromisai ir teminis bei teritorinis pasiskirstymas; |
| --- | --- |

(34)

šiuo reglamentu nustatomas viso 2021–2027 m. laikotarpio finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai turi būti svarbiausias orientacinis dydis metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta [atitinkamai pagal naująjį tarpinstitucinį susitarimą atnaujinama nuoroda į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 17 punktą].
  Toks finansinis paketas turėtų būti išlaikytas visą programos laikotarpį jo nemažinant ir neperskirstant jo lėšų kitoms programoms, kad visą šį laikotarpį būtų išsaugota ne tik pradinė pusiausvyra, bet ir kompromisai ir teminis bei teritorinis pasiskirstymas;

| (35) | Sąjungos lygmeniu Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras yra pagrindas, padedantis nustatyti nacionalinius reformų prioritetus ir stebėti jų įgyvendinimą. Siekdamos įgyvendinti šiuos reformų prioritetus, valstybės narės rengia savo nacionalines daugiametes investicijų strategijas. Šios strategijos turėtų būti teikiamos kartu su metinėmis nacionalinėmis reformų programomis ir jose turėtų būti išdėstomi ir koordinuojami nacionalinėmis ir (arba) Sąjungos lėšomis remtini prioritetiniai investiciniai projektai. Jos taip pat turėtų padėti nuosekliai naudoti Sąjungos lėšas ir kuo labiau padidinti fondų, visų pirma atitinkamais atvejais Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo, Europos investicijų stabilizavimo priemonės, „InvestEU“ ir Europos infrastruktūros tinklų priemonės atitinkamos finansinės paramos pridėtinę vertę. Be to, finansinė parama turėtų būti naudojama atitinkamais atvejais užtikrinant darną su atitinkamais Sąjungos ir nacionalinius energetikos ir klimato planais; |
| --- | --- |

(35)

Sąjungos lygmeniu Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras yra pagrindas, padedantis nustatyti nacionalinius reformų prioritetus ir stebėti jų įgyvendinimą. Siekdamos įgyvendinti šiuos reformų prioritetus, valstybės narės rengia savo nacionalines daugiametes investicijų strategijas. Šios strategijos turėtų būti teikiamos kartu su metinėmis nacionalinėmis reformų programomis ir jose turėtų būti išdėstomi ir koordinuojami nacionalinėmis ir (arba) Sąjungos lėšomis remtini prioritetiniai investiciniai projektai. Jos taip pat turėtų padėti nuosekliai naudoti Sąjungos lėšas ir kuo labiau padidinti fondų, visų pirma atitinkamais atvejais Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo, Europos investicijų stabilizavimo priemonės, „InvestEU“ ir Europos infrastruktūros tinklų priemonės atitinkamos finansinės paramos pridėtinę vertę. Be to, finansinė parama turėtų būti naudojama atitinkamais atvejais užtikrinant darną su atitinkamais Sąjungos ir nacionalinius energetikos ir klimato planais;

| ▌ | [atskiras balsavimas] |
| --- | --- |

▌

[atskiras balsavimas]

| (37) | šiame reglamente nurodyti finansavimo būdai bei įgyvendinimo metodai turėtų būti pasirenkamai pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir užtikrinti rezultatus, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės priemonių išlaidas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Be kita ko, turėtų būti apsvarstyta galimybė naudoti fiksuotąsias sumas, finansavimą taikant fiksuotąją normą ir vieneto įkainius, taip pat Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje nurodytą su išlaidomis nesusijusį finansavimą; |
| --- | --- |

(37)

šiame reglamente nurodyti finansavimo būdai bei įgyvendinimo metodai turėtų būti pasirenkamai pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir užtikrinti rezultatus, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės priemonių išlaidas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Be kita ko, turėtų būti apsvarstyta galimybė naudoti fiksuotąsias sumas, finansavimą taikant fiksuotąją normą ir vieneto įkainius, taip pat Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje nurodytą su išlaidomis nesusijusį finansavimą;

| (38) | trečiosios valstybės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, Sąjungos programose gali dalyvauti vykdydamos bendradarbiavimą pagal EEE susitarimą, kuriame numatoma, kad programos įgyvendinamos priėmus sprendimą pagal tą susitarimą. Be to, trečiosios valstybės gali dalyvauti remdamosi kitomis teisinėmis priemonėmis. Šiame reglamente turėtų būti nustatyta konkreti nuostata dėl būtinų teisių ir prieigos, kurių reikia atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) ir Europos Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įgaliojimus, suteikimo; |
| --- | --- |

(38)

trečiosios valstybės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, Sąjungos programose gali dalyvauti vykdydamos bendradarbiavimą pagal EEE susitarimą, kuriame numatoma, kad programos įgyvendinamos priėmus sprendimą pagal tą susitarimą. Be to, trečiosios valstybės gali dalyvauti remdamosi kitomis teisinėmis priemonėmis. Šiame reglamente turėtų būti nustatyta konkreti nuostata dėl būtinų teisių ir prieigos, kurių reikia atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) ir Europos Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įgaliojimus, suteikimo;

| (39) | Finansiniu reglamentu nustatytos dotacijų skyrimo taisyklės. Norint atsižvelgti į pagal Programą remiamų veiksmų specifiškumą ir užtikrinti nuoseklų įgyvendinimą į Programos taikymo sritį patenkančiuose sektoriuose, būtina pateikti papildomus duomenis, susijusius su tinkamumo ir skyrimo kriterijais.
  Be to, Komisija ir (arba) vykdomosios įstaigos, atsakingos už programos įgyvendinimą, nėra įgaliotos nustatyti šiame reglamente nenumatytų papildomų įpareigojimų, susijusių su veiksmų atranka ir jų finansavimu. Nenukrypstant nuo Finansinio reglamento, tam tikrais atvejais darbo programose gali būti numatytos supaprastintos procedūros, kai kvietimai teikti pasiūlymus neturi strateginio poveikio; |
| --- | --- |

(39)

Finansiniu reglamentu nustatytos dotacijų skyrimo taisyklės. Norint atsižvelgti į pagal Programą remiamų veiksmų specifiškumą ir užtikrinti nuoseklų įgyvendinimą į Programos taikymo sritį patenkančiuose sektoriuose, būtina pateikti papildomus duomenis, susijusius su tinkamumo ir skyrimo kriterijais.
  Be to, Komisija ir (arba) vykdomosios įstaigos, atsakingos už programos įgyvendinimą, nėra įgaliotos nustatyti šiame reglamente nenumatytų papildomų įpareigojimų, susijusių su veiksmų atranka ir jų finansavimu. Nenukrypstant nuo Finansinio reglamento, tam tikrais atvejais darbo programose gali būti numatytos supaprastintos procedūros, kai kvietimai teikti pasiūlymus neturi strateginio poveikio;

| (39a) | remiantis Finansiniu reglamentu, atrankos ir skyrimo kriterijai nustatomi darbo programose. Transporto sektoriuje reikėtų įvertinti projekto kokybę ir svarbą, kartu atsižvelgiant į jo numatomą poveikį ES junglumui, jo atitiktį prieinamumo reikalavimams ir jo strategiją, susijusią su būsimais priežiūros poreikiais; |
| --- | --- |

(39a)

remiantis Finansiniu reglamentu, atrankos ir skyrimo kriterijai nustatomi darbo programose. Transporto sektoriuje reikėtų įvertinti projekto kokybę ir svarbą, kartu atsižvelgiant į jo numatomą poveikį ES junglumui, jo atitiktį prieinamumo reikalavimams ir jo strategiją, susijusią su būsimais priežiūros poreikiais;

| (40) | pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (17), Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 (18), Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 (19) ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/193 (20) Sąjungos finansiniai interesai turi būti ginami proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei tinkama, administracinių sankcijų skyrimą. Visų pirma pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba gali atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra gali tirti sukčiavimo ir kitos baudžiamosios veikos atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 (21), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiaudamas siekti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams bei užtikrinti, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises; |
| --- | --- |

(40)

pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (17), Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 (18), Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 (19) ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/193 (20) Sąjungos finansiniai interesai turi būti ginami proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei tinkama, administracinių sankcijų skyrimą. Visų pirma pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba gali atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra gali tirti sukčiavimo ir kitos baudžiamosios veikos atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 (21), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiaudamas siekti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams bei užtikrinti, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises;

| (40a) | sėkmingas programos įgyvendinimas labai priklauso nuo bendrame projekte dalyvaujančių subjektų bendradarbiavimo lygio. Todėl skatinama sukurti bendrosios įmonės struktūrą, be kita ko, pasitelkiant didesnes bendro finansavimo normas; |
| --- | --- |

(40a)

sėkmingas programos įgyvendinimas labai priklauso nuo bendrame projekte dalyvaujančių subjektų bendradarbiavimo lygio. Todėl skatinama sukurti bendrosios įmonės struktūrą, be kita ko, pasitelkiant didesnes bendro finansavimo normas;

| (41) | remiantis [tinkamai atnaujinti nuorodą pagal naująjį sprendimą dėl UŠT: Tarybos sprendimo 2013/755/ES (22) 94 straipsniu] užjūrio šalyse bei teritorijose (toliau – UŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai atitinka reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į Programos taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi; |
| --- | --- |

(41)

remiantis [tinkamai atnaujinti nuorodą pagal naująjį sprendimą dėl UŠT: Tarybos sprendimo 2013/755/ES (22) 94 straipsniu] užjūrio šalyse bei teritorijose (toliau – UŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai atitinka reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į Programos taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi;

| (42) | Sąjunga turėtų siekti nuoseklumo ir sinergijos su išorės politikai skirtomis Sąjungos programomis, įskaitant pasirengimo narystei pagalbą pagal įsipareigojimus, prisiimtus atsižvelgiant į komunikatą „Įtikinama plėtros perspektyva ir didesnis ES įsipareigojimas Vakarų Balkanų šalims“ (23); |
| --- | --- |

(42)

Sąjunga turėtų siekti nuoseklumo ir sinergijos su išorės politikai skirtomis Sąjungos programomis, įskaitant pasirengimo narystei pagalbą pagal įsipareigojimus, prisiimtus atsižvelgiant į komunikatą „Įtikinama plėtros perspektyva ir didesnis ES įsipareigojimas Vakarų Balkanų šalims“ (23);

| (43) | kai trečiosios valstybės ar subjektai, įsisteigę trečiosiose valstybėse, dalyvauja veiksmuose, kuriais prisidedama prie bendro intereso arba tarpvalstybinių atsinaujinančiosios energijos srities projektų, finansinė pagalba turėtų būti teikiama tik tuo atveju, jeigu ji būtina šių projektų tikslams įgyvendinti; |
| --- | --- |

(43)

kai trečiosios valstybės ar subjektai, įsisteigę trečiosiose valstybėse, dalyvauja veiksmuose, kuriais prisidedama prie bendro intereso arba tarpvalstybinių atsinaujinančiosios energijos srities projektų, finansinė pagalba turėtų būti teikiama tik tuo atveju, jeigu ji būtina šių projektų tikslams įgyvendinti;

| (43a) | pagal Direktyvos 2014/25/ES 85 straipsnį, bet koks pasiūlymas, pateiktas skirti viešojo pirkimo sutartį pagal EITP bendrai finansuojamą projektą, gali būti atmestas, jeigu trečiųjų šalių kilmės produktų dalis sudaro daugiau kaip 50 proc. bendros šio pasiūlymo produktų vertės ir Sąjunga su tomis trečiosiomis šalimis nėra sudariusi nei daugiašalio, nei dvišalio susitarimo, kuriuo Sąjungos įmonėms būtų užtikrinamos panašios ir veiksmingos galimybės patekti į tų trečiųjų šalių viešųjų pirkimų rinkas; |
| --- | --- |

(43a)

pagal Direktyvos 2014/25/ES 85 straipsnį, bet koks pasiūlymas, pateiktas skirti viešojo pirkimo sutartį pagal EITP bendrai finansuojamą projektą, gali būti atmestas, jeigu trečiųjų šalių kilmės produktų dalis sudaro daugiau kaip 50 proc. bendros šio pasiūlymo produktų vertės ir Sąjunga su tomis trečiosiomis šalimis nėra sudariusi nei daugiašalio, nei dvišalio susitarimo, kuriuo Sąjungos įmonėms būtų užtikrinamos panašios ir veiksmingos galimybės patekti į tų trečiųjų šalių viešųjų pirkimų rinkas;

| (44) | pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (24) 22 ir 23 punktus būtina įvertinti Programą remiantis informacija, surinkta taikant konkrečius stebėsenos reikalavimus
  (pavyzdžiui, dėl atsparumo klimato kaitai didinimo)
  , kartu vengiant pernelyg didelio reguliavimo ir administracinės naštos, visų pirma tenkančios valstybėms narėms. Komisija turėtų atlikti vertinimus ir pranešti jų rezultatus Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui, kad būtų įvertintas finansavimo veiksmingumas ir efektyvumas bei jo poveikis bendriems Programos tikslams
  , ir atlikti būtinus pakeitimus
  ; |
| --- | --- |

(44)

pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (24) 22 ir 23 punktus būtina įvertinti Programą remiantis informacija, surinkta taikant konkrečius stebėsenos reikalavimus
  (pavyzdžiui, dėl atsparumo klimato kaitai didinimo)
  , kartu vengiant pernelyg didelio reguliavimo ir administracinės naštos, visų pirma tenkančios valstybėms narėms. Komisija turėtų atlikti vertinimus ir pranešti jų rezultatus Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui, kad būtų įvertintas finansavimo veiksmingumas ir efektyvumas bei jo poveikis bendriems Programos tikslams
  , ir atlikti būtinus pakeitimus
  ;

| (45) | reikėtų taikyti
  skaidrias, atskaitingumą užtikrinančias ir
  tinkamas stebėsenos ir ataskaitų teikimo priemones, įskaitant
  išmatuojamus
  rodiklius, kad būtų galima
  atlikti vertinimus ir
  teikti ataskaitas apie Programos pažangą siekiant bendrojo ir konkrečių šiame reglamente nustatytų tikslų
  , taip pat siekiant informuoti apie jos laimėjimus
  . Šia atsiskaitymo už veiklą sistema turėtų būti užtikrinama, kad Programos įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys
  būtų tinkami atliekant išsamią pasiektos pažangos ir pagrindinio tinklo koridoriuose patirtų sunkumų analizę ir kad tie duomenys ir rezultatai
  būtų renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Būtina sukurti proporcingus ataskaitų teikimo reikalavimus Sąjungos lėšų gavėjams, kad būtų galima rinkti Programai svarbius duomenis; |
| --- | --- |

(45)

reikėtų taikyti
  skaidrias, atskaitingumą užtikrinančias ir
  tinkamas stebėsenos ir ataskaitų teikimo priemones, įskaitant
  išmatuojamus
  rodiklius, kad būtų galima
  atlikti vertinimus ir
  teikti ataskaitas apie Programos pažangą siekiant bendrojo ir konkrečių šiame reglamente nustatytų tikslų
  , taip pat siekiant informuoti apie jos laimėjimus
  . Šia atsiskaitymo už veiklą sistema turėtų būti užtikrinama, kad Programos įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys
  būtų tinkami atliekant išsamią pasiektos pažangos ir pagrindinio tinklo koridoriuose patirtų sunkumų analizę ir kad tie duomenys ir rezultatai
  būtų renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Būtina sukurti proporcingus ataskaitų teikimo reikalavimus Sąjungos lėšų gavėjams, kad būtų galima rinkti Programai svarbius duomenis;

| (45a) | Programa turėtų būti įgyvendinama vykdant darbo programas. Komisija iki 2021 m. kovo mėn. pabaigos turėtų parengti bendrąją programą, į kurią būtų įtrauktas numatytas darbo programų tvarkaraštis, kvietimai, jų sritys ir skirtas finansavimas bei kita informacija, kurios reikia, kad visą Programos įgyvendinimo laikotarpį būtų užtikrintas skaidrumas ir nuspėjamumas ir būtų pagerinta projektų kokybė; |
| --- | --- |

(45a)

Programa turėtų būti įgyvendinama vykdant darbo programas. Komisija iki 2021 m. kovo mėn. pabaigos turėtų parengti bendrąją programą, į kurią būtų įtrauktas numatytas darbo programų tvarkaraštis, kvietimai, jų sritys ir skirtas finansavimas bei kita informacija, kurios reikia, kad visą Programos įgyvendinimo laikotarpį būtų užtikrintas skaidrumas ir nuspėjamumas ir būtų pagerinta projektų kokybė;

| (45b) | turėtų būti atliktas išsamus Programos vertinimas, kuriuo užtikrinama Programos investavimo prioritetų atitiktis Sąjungos įsipareigojimams klimato kaitos srityje; |
| --- | --- |

(45b)

turėtų būti atliktas išsamus Programos vertinimas, kuriuo užtikrinama Programos investavimo prioritetų atitiktis Sąjungos įsipareigojimams klimato kaitos srityje;

| (46) | siekiant papildyti šį reglamentą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai, susiję su darbo programų ir bendrosios programos priėmimu;
  ▌ |
| --- | --- |

(46)

siekiant papildyti šį reglamentą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai, susiję su darbo programų ir bendrosios programos priėmimu;
  ▌

| (47) | siekiant prireikus pritaikyti Programos stebėsenai taikomus rodiklius ▌ ir transporto pagrindinio tinklo koridorių apibrėžtį, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamos šio reglamento priedo I, II ir III dalys
  ir kariniai reikalavimai, nustatomas arba iš dalies keičiamas transeuropinio transporto tinklo dalių, tinkamų kariniam transportui, sąrašas, nustatomas arba iš dalies keičiamas prioritetinių dvejopo naudojimo infrastruktūros projektų sąrašas bei veiksmų, susijusių su kariniu mobilumu, tinkamumo finansuoti vertinimo procedūra
  . Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(47)

siekiant prireikus pritaikyti Programos stebėsenai taikomus rodiklius ▌ ir transporto pagrindinio tinklo koridorių apibrėžtį, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamos šio reglamento priedo I, II ir III dalys
  ir kariniai reikalavimai, nustatomas arba iš dalies keičiamas transeuropinio transporto tinklo dalių, tinkamų kariniam transportui, sąrašas, nustatomas arba iš dalies keičiamas prioritetinių dvejopo naudojimo infrastruktūros projektų sąrašas bei veiksmų, susijusių su kariniu mobilumu, tinkamumo finansuoti vertinimo procedūra
  . Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (48) | siekiant aiškumo, Reglamentai (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES) Nr. 283/2014 turėtų būti panaikinti. Tačiau Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 29 straipsnį, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 913/2010 (25) priedas dėl krovinių vežimo koridorių sąrašo, reikėtų palikti galioti; |
| --- | --- |

(48)

siekiant aiškumo, Reglamentai (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES) Nr. 283/2014 turėtų būti panaikinti. Tačiau Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 29 straipsnį, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 913/2010 (25) priedas dėl krovinių vežimo koridorių sąrašo, reikėtų palikti galioti;

| (49) | siekiant laiku priimti šiame reglamente nustatytus įgyvendinimo aktus, būtina, kad jis įsigaliotų iš karto, kai tik jis bus paskelbtas, |
| --- | --- |

(49)

siekiant laiku priimti šiame reglamente nustatytus įgyvendinimo aktus, būtina, kad jis įsigaliotų iš karto, kai tik jis bus paskelbtas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatoma Europos infrastruktūros tinklų priemonė (toliau – Programa).

Jame nustatomi Programos tikslai, 2021–2027 m. biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| a) | veiksmai – veikla, kuri, kaip nustatyta, yra finansiškai ir techniškai savarankiška, kurios įvykdymo terminas yra nustatytas ir kuri yra būtina įgyvendinant projektą; |
| --- | --- |

a)

veiksmai – veikla, kuri, kaip nustatyta, yra finansiškai ir techniškai savarankiška, kurios įvykdymo terminas yra nustatytas ir kuri yra būtina įgyvendinant projektą;

| b) | alternatyvieji degalai –
  bet kokioms transporto rūšims skirti
  alternatyvieji degalai, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/94/ES 2 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

b)

alternatyvieji degalai –
  bet kokioms transporto rūšims skirti
  alternatyvieji degalai, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/94/ES 2 straipsnio 1 dalyje;

| c) | asocijuotoji valstybė – trečioji valstybė, kuri yra susitarimo su Sąjunga, pagal kurį jai leidžiama dalyvauti Programoje pagal 5 straipsnį, šalis; |
| --- | --- |

c)

asocijuotoji valstybė – trečioji valstybė, kuri yra susitarimo su Sąjunga, pagal kurį jai leidžiama dalyvauti Programoje pagal 5 straipsnį, šalis;

| ca) | paramos gavėjas – bet kuris subjektas, atrinktas Sąjungos finansinei paramai gauti pagal tinkamumo kriterijus, nustatytus šio reglamento 11 straipsnyje, ir pagal Finansinio reglamento [197] straipsnį; |
| --- | --- |

ca)

paramos gavėjas – bet kuris subjektas, atrinktas Sąjungos finansinei paramai gauti pagal tinkamumo kriterijus, nustatytus šio reglamento 11 straipsnyje, ir pagal Finansinio reglamento [197] straipsnį;

| d) | derinimo operacija – ES biudžeto lėšomis remiami veiksmai, įskaitant atliekamus derinimo priemonėmis pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2018/XXX (Finansinio reglamento) [2 straipsnio 6 punktą], kuriomis negrąžintinos paramos formos ir (arba) ES biudžeto finansinės priemonės derinamos su plėtros ar kitų viešųjų finansų įstaigų, taip pat komercinių finansų įstaigų ir investuotojų teikiamos grąžintinos paramos formomis; |
| --- | --- |

d)

derinimo operacija – ES biudžeto lėšomis remiami veiksmai, įskaitant atliekamus derinimo priemonėmis pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2018/XXX (Finansinio reglamento) [2 straipsnio 6 punktą], kuriomis negrąžintinos paramos formos ir (arba) ES biudžeto finansinės priemonės derinamos su plėtros ar kitų viešųjų finansų įstaigų, taip pat komercinių finansų įstaigų ir investuotojų teikiamos grąžintinos paramos formomis;

| da) | pralaidumo kliūtis – fizinė, techninė arba funkcinė kliūtis, dėl kurios sistema sutrikdoma taip, kad paveikiamas tolimojo nuotolio arba tarpvalstybinių srautų tęstinumas, ir kurią galima pašalinti sukuriant naują infrastruktūrą arba iš esmės modernizuojant esamą infrastruktūrą, tokiu būdu atliekant svarbius patobulinimus, kuriais pašalinami pralaidumo kliūčių sukelti suvaržymai; |
| --- | --- |

da)

pralaidumo kliūtis – fizinė, techninė arba funkcinė kliūtis, dėl kurios sistema sutrikdoma taip, kad paveikiamas tolimojo nuotolio arba tarpvalstybinių srautų tęstinumas, ir kurią galima pašalinti sukuriant naują infrastruktūrą arba iš esmės modernizuojant esamą infrastruktūrą, tokiu būdu atliekant svarbius patobulinimus, kuriais pašalinami pralaidumo kliūčių sukelti suvaržymai;

| e) | visuotinis tinklas – transporto infrastruktūra, nustatyta pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II skyrių; |
| --- | --- |

e)

visuotinis tinklas – transporto infrastruktūra, nustatyta pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II skyrių;

| f) | pagrindinis tinklas – transporto infrastruktūra, nustatyta pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 III skyrių; |
| --- | --- |

f)

pagrindinis tinklas – transporto infrastruktūra, nustatyta pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 III skyrių;

| g) | pagrindinio tinklo koridorius – priemonė, kuria sudaromos palankesnės sąlygos koordinuotai diegti pagrindinį tinklą, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 IV skyriuje ir nurodyta šio reglamento priedo III dalyje pateiktame sąraše; |
| --- | --- |

g)

pagrindinio tinklo koridorius – priemonė, kuria sudaromos palankesnės sąlygos koordinuotai diegti pagrindinį tinklą, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 IV skyriuje ir nurodyta šio reglamento priedo III dalyje pateiktame sąraše;

| ga) | tarpvalstybinė jungtis – transporto sektoriaus projektai, apimantys geležinkelio, automobilių kelių, vidaus vandenų ar jūros kelių atkarpas tarp valstybių narių ar tarp valstybės narės ir trečiosios valstybės, arba vienoje valstybėje narėje įgyvendinamas projektas, kuris turi didelį tarpvalstybinį poveikį, nes juo didinami tarpvalstybiniai srautai tarp dviejų valstybių narių; |
| --- | --- |

ga)

tarpvalstybinė jungtis – transporto sektoriaus projektai, apimantys geležinkelio, automobilių kelių, vidaus vandenų ar jūros kelių atkarpas tarp valstybių narių ar tarp valstybės narės ir trečiosios valstybės, arba vienoje valstybėje narėje įgyvendinamas projektas, kuris turi didelį tarpvalstybinį poveikį, nes juo didinami tarpvalstybiniai srautai tarp dviejų valstybių narių;

| h) | tarpvalstybinis atsinaujinančiosios energijos srities projektas – projektas, atrinktas arba atitinkantis reikalavimus, kad būtų atrinktas, pagal bendradarbiavimo susitarimą ar bet kurį kitą valstybių narių tarpusavio arba valstybių narių ir trečiųjų valstybių susitarimą, kaip apibrėžta
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2018/...
   (+) (1) (+)

  [8, 9, 11 arba 13 straipsnyje]
  , planuojant arba diegiant atsinaujinančiuosius energijos išteklius pagal šio reglamento priedo IV dalyje nustatytus kriterijus; |
| --- | --- |

h)

tarpvalstybinis atsinaujinančiosios energijos srities projektas – projektas, atrinktas arba atitinkantis reikalavimus, kad būtų atrinktas, pagal bendradarbiavimo susitarimą ar bet kurį kitą valstybių narių tarpusavio arba valstybių narių ir trečiųjų valstybių susitarimą, kaip apibrėžta
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2018/...
   (+) (1) (+)

  [8, 9, 11 arba 13 straipsnyje]
  , planuojant arba diegiant atsinaujinančiuosius energijos išteklius pagal šio reglamento priedo IV dalyje nustatytus kriterijus;

| ha) | principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ – energetikos srityje atliekant planavimą, priimant su politika ir investicijomis susijusius sprendimus skiriamas ypatingas dėmesys alternatyvioms ekonomiškai efektyvioms energijos vartojimo efektyvumo priemonėms, kuriomis užtikrinamas didesnis energijos paklausos ir energijos tiekimo efektyvumas, visų pirma galutinių vartotojų suvartojamo energijos kiekio mažinimo ekonomiškai efektyviu būdu priemonėms, apkrovos atsako iniciatyvoms ir efektyvesnei energijos konversijai, perdavimui ir paskirstymui, kartu užtikrinant, kad būtų pasiekti atitinkamų sprendimų tikslai; |
| --- | --- |

ha)

principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ – energetikos srityje atliekant planavimą, priimant su politika ir investicijomis susijusius sprendimus skiriamas ypatingas dėmesys alternatyvioms ekonomiškai efektyvioms energijos vartojimo efektyvumo priemonėms, kuriomis užtikrinamas didesnis energijos paklausos ir energijos tiekimo efektyvumas, visų pirma galutinių vartotojų suvartojamo energijos kiekio mažinimo ekonomiškai efektyviu būdu priemonėms, apkrovos atsako iniciatyvoms ir efektyvesnei energijos konversijai, perdavimui ir paskirstymui, kartu užtikrinant, kad būtų pasiekti atitinkamų sprendimų tikslai;

| i) | skaitmeninio junglumo infrastruktūra – itin didelio pralaidumo tinklai, 5G sistemos, itin aukštos kokybės vietos belaidis ryšys, magistraliniai tinklai bei skaitmeninės veiklos platformos, tiesiogiai susijusios su transporto ir energetikos infrastruktūra; |
| --- | --- |

i)

skaitmeninio junglumo infrastruktūra – itin didelio pralaidumo tinklai, 5G sistemos, itin aukštos kokybės vietos belaidis ryšys, magistraliniai tinklai bei skaitmeninės veiklos platformos, tiesiogiai susijusios su transporto ir energetikos infrastruktūra;

| j) | 5G sistemos – skaitmeninio ryšio infrastruktūros elementai, pagrįsti visuotiniais judriojo ir belaidžio ryšio technologijos, naudojamos junglumo ir pridėtinės vertės paslaugoms, standartais ir pasižymintys pažangiais veiklos rodikliais, pavyzdžiui, labai didele duomenų perdavimo sparta ir pajėgumu, nedidele delsa, dideliu patikimumu arba galimybe palaikyti daug prijungtų įrenginių; |
| --- | --- |

j)

5G sistemos – skaitmeninio ryšio infrastruktūros elementai, pagrįsti visuotiniais judriojo ir belaidžio ryšio technologijos, naudojamos junglumo ir pridėtinės vertės paslaugoms, standartais ir pasižymintys pažangiais veiklos rodikliais, pavyzdžiui, labai didele duomenų perdavimo sparta ir pajėgumu, nedidele delsa, dideliu patikimumu arba galimybe palaikyti daug prijungtų įrenginių;

| k) | 5G koridorius – transporto linija, kelias, geležinkelis
  arba vidaus vandenų kelias
  , visiškai aprėpti skaitmeninio junglumo infrastruktūros, visų pirma 5G sistemų, leidžiančios nepertraukiamai teikti sinergines skaitmenines paslaugas, tokias kaip susietasis ir automatizuotas mobilumas,
  bei
  panašias geležinkeliams
  ar skaitmeniniam junglumui vidaus vandenų keliuose
  skirtas pažangaus mobilumo paslaugas; |
| --- | --- |

k)

5G koridorius – transporto linija, kelias, geležinkelis
  arba vidaus vandenų kelias
  , visiškai aprėpti skaitmeninio junglumo infrastruktūros, visų pirma 5G sistemų, leidžiančios nepertraukiamai teikti sinergines skaitmenines paslaugas, tokias kaip susietasis ir automatizuotas mobilumas,
  bei
  panašias geležinkeliams
  ar skaitmeniniam junglumui vidaus vandenų keliuose
  skirtas pažangaus mobilumo paslaugas;

| ka) | trūkstama jungtis – visų rūšių transportui skirta TEN-T tinklo koridoriaus arba pagrindiniam ar visuotiniam tinklui sujungti su TEN-T tinklo koridoriais skirta transporto atkarpa, kurios stinga arba kuri turi vieną ar daugiau pralaidumo kliūčių, pažeidžiančių TEN-T koridoriaus tęstinumą; |
| --- | --- |

ka)

trūkstama jungtis – visų rūšių transportui skirta TEN-T tinklo koridoriaus arba pagrindiniam ar visuotiniam tinklui sujungti su TEN-T tinklo koridoriais skirta transporto atkarpa, kurios stinga arba kuri turi vieną ar daugiau pralaidumo kliūčių, pažeidžiančių TEN-T koridoriaus tęstinumą;

| l) | su transporto ir energetikos infrastruktūra tiesiogiai susijusios skaitmeninės veiklos platformos – fiziniai ir virtualūs informacinių ir ryšių technologijų (IRT) ištekliai, veikiantys kartu su ryšių infrastruktūra ir palaikantys transporto ir (arba) energetikos infrastruktūros duomenų srautą, saugojimą, tvarkymą ir analizę; |
| --- | --- |

l)

su transporto ir energetikos infrastruktūra tiesiogiai susijusios skaitmeninės veiklos platformos – fiziniai ir virtualūs informacinių ir ryšių technologijų (IRT) ištekliai, veikiantys kartu su ryšių infrastruktūra ir palaikantys transporto ir (arba) energetikos infrastruktūros duomenų srautą, saugojimą, tvarkymą ir analizę;

| m) | bendro intereso projektas – projektas, nustatytas Reglamente (ES) Nr. 1315/2013 arba Reglamente (ES) Nr. 347/2013, arba šio reglamento 8 straipsnyje; |
| --- | --- |

m)

bendro intereso projektas – projektas, nustatytas Reglamente (ES) Nr. 1315/2013 arba Reglamente (ES) Nr. 347/2013, arba šio reglamento 8 straipsnyje;

| n) | tyrimai – veikla, reikalinga rengiantis įgyvendinti projektą, pavyzdžiui, parengiamieji, kartografiniai, įgyvendinamumo, vertinimo, bandymų ir patvirtinimo tyrimai (be kita ko, naudojant programinę įrangą) ir bet kokia kita techninės paramos priemonė, įskaitant išankstinius projekto nustatymo, rengimo ir sprendimų dėl jo finansavimo priėmimo veiksmus, kaip antai atitinkamų vietų žvalgymas ir finansinio paketo parengimas; |
| --- | --- |

n)

tyrimai – veikla, reikalinga rengiantis įgyvendinti projektą, pavyzdžiui, parengiamieji, kartografiniai, įgyvendinamumo, vertinimo, bandymų ir patvirtinimo tyrimai (be kita ko, naudojant programinę įrangą) ir bet kokia kita techninės paramos priemonė, įskaitant išankstinius projekto nustatymo, rengimo ir sprendimų dėl jo finansavimo priėmimo veiksmus, kaip antai atitinkamų vietų žvalgymas ir finansinio paketo parengimas;

| o) | socialinę ir ekonominę pažangą skatinantys subjektai – subjektai, kurie, atsižvelgiant į jų veiklos uždavinius, pobūdį ar vietovę, gali tiesiogiai ar netiesiogiai teikti svarbią socialinę ir ekonominę naudą piliečiams, įmonėms ir vietos bendruomenėms aplinkinėje teritorijoje
  arba savo įtakos zonoje
  ; |
| --- | --- |

o)

socialinę ir ekonominę pažangą skatinantys subjektai – subjektai, kurie, atsižvelgiant į jų veiklos uždavinius, pobūdį ar vietovę, gali tiesiogiai ar netiesiogiai teikti svarbią socialinę ir ekonominę naudą piliečiams, įmonėms ir vietos bendruomenėms aplinkinėje teritorijoje
  arba savo įtakos zonoje
  ;

| p) | trečioji valstybė – šalis, kuri nėra Europos Sąjungos narė; |
| --- | --- |

p)

trečioji valstybė – šalis, kuri nėra Europos Sąjungos narė;

| q) | itin didelio pralaidumo tinklai – itin didelio pralaidumo tinklai, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/XXX [Europos elektroninių ryšių kodeksas] [2 straipsnio
  2 punkte
  ]; |
| --- | --- |

q)

itin didelio pralaidumo tinklai – itin didelio pralaidumo tinklai, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/XXX [Europos elektroninių ryšių kodeksas] [2 straipsnio
  2 punkte
  ];

| r) | darbai – sudedamųjų dalių, sistemų ir paslaugų, įskaitant programinę įrangą, pirkimas, tiekimas ir diegimas, su projektu susijusios projektavimo, statybos ir įrengimo veiklos vykdymas, įrenginių priėmimas ir projekto pradėjimas; |
| --- | --- |

r)

darbai – sudedamųjų dalių, sistemų ir paslaugų, įskaitant programinę įrangą, pirkimas, tiekimas ir diegimas, su projektu susijusios projektavimo, statybos ir įrengimo veiklos vykdymas, įrenginių priėmimas ir projekto pradėjimas;

| ra) | dvejopos (civilinės ir gynybinės) paskirties infrastruktūra – infrastruktūra, daugiausiai naudojama civiliniais tikslais, tačiau taip pat strategiškai svarbi gynybos ir krizių valdymo tikslais ir pritaikoma dvejopo (civilinio ir karinio) naudojimo reikmėms. |
| --- | --- |

ra)

dvejopos (civilinės ir gynybinės) paskirties infrastruktūra – infrastruktūra, daugiausiai naudojama civiliniais tikslais, tačiau taip pat strategiškai svarbi gynybos ir krizių valdymo tikslais ir pritaikoma dvejopo (civilinio ir karinio) naudojimo reikmėms.

3 straipsnis

Tikslai

1.   Bendrasis Programos tikslas – kurti
  , plėtoti
  ir modernizuoti transeuropinius tinklus transporto, energetikos ir skaitmeninės ekonomikos srityse ir sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybiniam bendradarbiavimui atsinaujinančiosios energijos klausimais,
  siekiant prisidėti prie Europos konkurencingumo didinimo, prieigos prie vidaus rinkos plėtros ir pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo, stiprinti teritorinę, socialinę ir ekonominę sanglaudą, padedant įgyvendinti
  ilgalaikius priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo įsipareigojimus ir
  visapusiškai
  sutelkiant dėmesį į 
  transporto, energetikos ir skaitmeninių sektorių
  sinergiją.

2.   Konkretūs Programos tikslai:

| a) | transporto sektoriuje:






  i) | padėti plėtoti bendro intereso projektus, susijusius su veiksmingais, sujungtais,
  sąveikiais ir daugiarūšiais
  tinklais ir infrastruktūra pažangiam, tvariam, integraciniam,
  prieinamam,
  saugiam ir patikimam mobilumui užtikrinti
  bei Europos transporto erdvei sukurti
  ; |
| --- | --- | --- |

a)

transporto sektoriuje:

i)

padėti plėtoti bendro intereso projektus, susijusius su veiksmingais, sujungtais,
  sąveikiais ir daugiarūšiais
  tinklais ir infrastruktūra pažangiam, tvariam, integraciniam,
  prieinamam,
  saugiam ir patikimam mobilumui užtikrinti
  bei Europos transporto erdvei sukurti
  ;

| ii) | pritaikyti
  kariniam transportui tinkamas transeuropinio transporto tinklo dalis, kad jos atitiktų dvejopus (civilinius ir gynybos) mobilumo poreikius
  ; |
| --- | --- |

ii)

pritaikyti
  kariniam transportui tinkamas transeuropinio transporto tinklo dalis, kad jos atitiktų dvejopus (civilinius ir gynybos) mobilumo poreikius
  ;

| b) | energetikos sektoriuje padėti plėtoti bendro intereso projektus, susijusius su tolesne
  efektyvios ir konkurencingos
  vidaus energetikos rinkos integracija, tinklų sąveikumu tarp valstybių ir sektorių, palankesnėmis sąlygomis mažinant
  ekonomikos
  priklausomybę nuo iškastinio kuro, užtikrinant energijos tiekimo saugumą
  bei ES energetinę nepriklausomybę
  , taip pat sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybiniam bendradarbiavimui
  energetikos, įskaitant atsinaujinančiąją energiją,
  klausimais
  bei skatinti efektyviau vartoti energiją
  ; |
| --- | --- |

b)

energetikos sektoriuje padėti plėtoti bendro intereso projektus, susijusius su tolesne
  efektyvios ir konkurencingos
  vidaus energetikos rinkos integracija, tinklų sąveikumu tarp valstybių ir sektorių, palankesnėmis sąlygomis mažinant
  ekonomikos
  priklausomybę nuo iškastinio kuro, užtikrinant energijos tiekimo saugumą
  bei ES energetinę nepriklausomybę
  , taip pat sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybiniam bendradarbiavimui
  energetikos, įskaitant atsinaujinančiąją energiją,
  klausimais
  bei skatinti efektyviau vartoti energiją
  ;

| c) | skaitmeninės ekonomikos sektoriuje padėti kurti
  bendro intereso projektus, susijusius su saugiu
  itin didelio pralaidumo
  skaitmeninių tinklų ir 5G sistemų diegimu
  ,
  didesniu
  skaitmeninių magistralinių tinklų
  atsparumu ir pajėgumu
  ES teritorijose, juos sujungiant su kaimyninėmis teritorijomis, bei transporto ir energetikos tinklų
  skaitmeninimu
  . |
| --- | --- |

c)

skaitmeninės ekonomikos sektoriuje padėti kurti
  bendro intereso projektus, susijusius su saugiu
  itin didelio pralaidumo
  skaitmeninių tinklų ir 5G sistemų diegimu
  ,
  didesniu
  skaitmeninių magistralinių tinklų
  atsparumu ir pajėgumu
  ES teritorijose, juos sujungiant su kaimyninėmis teritorijomis, bei transporto ir energetikos tinklų
  skaitmeninimu
  .

4 straipsnis

Biudžetas

1.   Programos įgyvendinimo finansinis paketas 2021–2027 m. laikotarpiui yra
  43 850 768 000 EUR reglamento priėmimo metų (toliau – bazinių metų) kainomis (XXX EUR einamosiomis kainomis)
  .

2.   Ši suma paskirstoma taip:

| a) | 33 513 524 000 EUR sumą bazinių metų kainomis (XXX EUR einamosiomis kainomis)
   – 3 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytiems konkretiems tikslams, įskaitant:






  i) | 17 746 000 000 EUR sumą bazinių metų kainomis (... EUR einamosiomis kainomis)
  iš Europos strateginių investicijų priemonių grupės; |
| --- | --- | --- |

a)

33 513 524 000 EUR sumą bazinių metų kainomis (XXX EUR einamosiomis kainomis)
   – 3 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytiems konkretiems tikslams, įskaitant:

i)

17 746 000 000 EUR sumą bazinių metų kainomis (... EUR einamosiomis kainomis)
  iš Europos strateginių investicijų priemonių grupės;

| ii) | 10 000 000 000 EUR sumą bazinių metų kainomis
  (11 285 493 000 EUR
  einamosiomis kainomis
  ), pervestą iš Sanglaudos fondo ir naudotiną pagal šį reglamentą tik valstybėse narėse, atitinkančiose finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus; |
| --- | --- |

ii)

10 000 000 000 EUR sumą bazinių metų kainomis
  (11 285 493 000 EUR
  einamosiomis kainomis
  ), pervestą iš Sanglaudos fondo ir naudotiną pagal šį reglamentą tik valstybėse narėse, atitinkančiose finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus;

| iii) | 5 767 524 000 EUR sumą bazinių metų kainomis
  (6 500 000 000 EUR
  einamosiomis kainomis
  ), pervestą iš
  išlaidų kategorijos „Saugumas ir gynyba“
  3 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktyje nurodytam konkrečiam tikslui; |
| --- | --- |

iii)

5 767 524 000 EUR sumą bazinių metų kainomis
  (6 500 000 000 EUR
  einamosiomis kainomis
  ), pervestą iš
  išlaidų kategorijos „Saugumas ir gynyba“
  3 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktyje nurodytam konkrečiam tikslui;

| b) | iki 8 650 000 000 EUR – 3 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytiems konkretiems tikslams,
  20
   proc. šios sumos skiriant tarpvalstybiniams atsinaujinančiosios energijos srities projektams; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

iki 8 650 000 000 EUR – 3 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytiems konkretiems tikslams,
  20
   proc. šios sumos skiriant tarpvalstybiniams atsinaujinančiosios energijos srities projektams; [9 pakeit.]

| c) | 2 662 000 000 EUR sumą bazinių metų kainomis
  (3 000 000 000 EUR
  einamosiomis kainomis
  ) – šio reglamento 3 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytiems konkretiems tikslams. |
| --- | --- |

c)

2 662 000 000 EUR sumą bazinių metų kainomis
  (3 000 000 000 EUR
  einamosiomis kainomis
  ) – šio reglamento 3 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytiems konkretiems tikslams.

3.   Komisija negali nukrypti nuo 2 dalies a punkto ii papunktyje nurodytos sumos.

4.   
  Ne daugiau kaip 3 proc. 1 dalyje nurodytos sumos
  gali būti panaudota
  taip pat
  teikiant Programai ir sektoriams skirtoms gairėms įgyvendinti skirtą techninę ir administracinę paramą, kaip antai parengiamąją, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veiklą, įskaitant institucines informacines ir technologijų sistemas. Ši suma taip pat gali būti panaudota papildomoms priemonėms, kuriomis remiamas projektų rengimas, finansuoti.

5.   Biudžetiniai įsipareigojimai dėl veiksmų, trunkančių daugiau kaip vienus finansinius metus, gali būti suskaidyti į kelerius metus mokamas metines dalis.

5a.
     
  Didelių projektų atveju užtikrinamas skaidrumas ir piliečių dalyvavimas. [27 pakeit.]

6.   Nedarant poveikio Finansiniam reglamentui, veiksmų, susijusių su projektais, įtrauktais į pirmąją darbo programą, išlaidos gali būti tinkamos finansuoti nuo 2021 m. sausio 1 d.

7.   Iš Sanglaudos fondo pervedama suma panaudojama pagal šį reglamentą atsižvelgiant į 8 dalį ir nedarant poveikio 14 straipsnio 2 dalies b punkto taikymui.

8.   
  Iš Sanglaudos fondo pervedamų sumų atžvilgiu iki


  2022 m.
  gruodžio 31 d. vykdant finansavimo reikalavimus atitinkančių projektų atranką laikomasi nacionalinių asignavimų pagal Sanglaudos fondą ▌. Nuo
  2023 m.
  sausio 1 d. Programai pervestos lėšos, kurios nebuvo skirtos transporto infrastruktūros projektui, yra prieinamos visoms
  dėl jų konkuruojančioms
  valstybėms narėms, atitinkančioms finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, transporto infrastruktūros projektams finansuoti pagal šį reglamentą.

9.   Pagal pasidalijamojo valdymo principą
  valstybei narei
  skirti ištekliai
  , jai prašant ir atitinkamai juos valdančiai institucijai pritariant,
  gali būti perskirti Programai
  siekiant, kad jie būtų panaudoti kaip derinimo operacijos arba sinergijos su kitomis Sąjungos programomis veiksmo, įtraukto į atitinkamos valstybės narės pateiktą pasiūlymą ir Komisijos paskelbto kaip atitinkančio reikalavimus pagal darbo programos procedūrą, dalis
  . Komisija tuos išteklius naudoja tiesiogiai pagal Finansinio reglamento [62 straipsnio 1 dalies a punktą] arba netiesiogiai pagal to paties straipsnio c punktą. ▌

5 straipsnis

Programos asocijuotosios trečiosios valstybės

1.   Programoje gali dalyvauti šios trečiosios valstybės:

| a) | Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) narės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, EEE susitarime nustatytomis sąlygomis; |
| --- | --- |

a)

Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) narės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, EEE susitarime nustatytomis sąlygomis;

| b) | stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

b)

stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis;

| c) | šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

c)

šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis;

| d) | kitos trečiosios valstybės konkrečiame susitarime dėl trečiosios valstybės dalyvavimo Sąjungos programoje nustatytomis sąlygomis, jeigu susitarime:






  — | užtikrinta teisinga Sąjungos programose dalyvaujančios trečiosios valstybės įnašų ir naudos pusiausvyra; |
| --- | --- | --- |

d)

kitos trečiosios valstybės konkrečiame susitarime dėl trečiosios valstybės dalyvavimo Sąjungos programoje nustatytomis sąlygomis, jeigu susitarime:

—

užtikrinta teisinga Sąjungos programose dalyvaujančios trečiosios valstybės įnašų ir naudos pusiausvyra;

| — | nustatytos dalyvavimo programose sąlygos, be kita ko, apskaičiuojami finansiniai įnašai atskiroms programoms ir jų administracinės išlaidos. Pagal Finansinio reglamento [21 straipsnio 5 dalį] šie įnašai sudaro asignuotąsias pajamas; |
| --- | --- |

—

nustatytos dalyvavimo programose sąlygos, be kita ko, apskaičiuojami finansiniai įnašai atskiroms programoms ir jų administracinės išlaidos. Pagal Finansinio reglamento [21 straipsnio 5 dalį] šie įnašai sudaro asignuotąsias pajamas;

| — | trečiajai valstybei nesuteikiama galių priimti sprendimus dėl programos; |
| --- | --- |

—

trečiajai valstybei nesuteikiama galių priimti sprendimus dėl programos;

| — | garantuojamos Sąjungos teisės užtikrinti patikimą finansų valdymą ir apsaugoti savo finansinius interesus; |
| --- | --- |

—

garantuojamos Sąjungos teisės užtikrinti patikimą finansų valdymą ir apsaugoti savo finansinius interesus;

| — | užtikrinamas abipusiškumas dalyvaujant panašiose programose toje trečiojoje valstybėje, ypač viešuosiuose pirkimuose. |
| --- | --- |

—

užtikrinamas abipusiškumas dalyvaujant panašiose programose toje trečiojoje valstybėje, ypač viešuosiuose pirkimuose.

2.   1 dalyje nurodytos trečiosios valstybės ir jose įsisteigę subjektai negali gauti finansinės pagalbos pagal šį reglamentą, išskyrus atvejus, kai tai būtina įgyvendinant tam tikro bendro intereso projekto tikslus, laikantis 19 straipsnyje nurodytų darbo programų sąlygų
  ir Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 8 straipsnio nuostatų
  .

6 straipsnis

ES finansavimas ir jo formos

1.   Programa įgyvendinama taikant tiesioginio valdymo principą, laikantis Finansinio reglamento, arba kartu su Finansinio reglamento [61 straipsnio 1 dalies c punkte] nurodytomis įstaigomis, taikant netiesioginio valdymo principą.

2.   Pagal Programą gali būti teikiamas finansavimas
  dotacijų ir viešųjų pirkimų forma, kaip nustatyta Finansiniame reglamente
  .
  Pagal Programą teikiamas finansavimas gali būti naudojamas derinimo operacijose, be kita ko, su fondais, kaip numatyta „InvestEU“ reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punkte. Transporto sektoriuje derinimo operacijos neturi viršyti 10 proc. konkretaus paketo ir yra turi būti skirtos pirmiausiai horizontaliesiems prioritetams, nurodomiems priedo III dalies - 1 punkte (naujas).
  Derinimo operacijos, dėl kurių pagal šią Programą priimtas sprendimas, vykdomos laikantis „InvestEU“ reglamento ir Finansinio reglamento X antraštinės dalies.

3.   Komisija gali suteikti Programos dalies įgyvendinimo įgaliojimus vykdomosioms įstaigoms pagal Finansinio reglamento [69] straipsnį siekdama vykdyti Programos optimalaus valdymo ir efektyvumo reikalavimus transporto, energetikos ir skaitmeninės ekonomikos sektoriuose.

4.   Įnašai į savidraudos mechanizmą gali apimti riziką, susijusią su gavėjų mokėtinų lėšų susigrąžinimu, ir yra laikomi pakankama garantija pagal Finansinį reglamentą. Taikomos nuostatos, nustatytos Reglamento ... [kuriuo pakeičiamas Reglamentas dėl garantijų fondo] [... straipsnyje].

6a straipsnis

TEN-T tinklų pritaikymas dvejopam naudojimui civilinėms ir gynybos reikmėms

1.
     
  Bendro intereso projektais turi būti prisidedama prie TEN-T tinklų pritaikymo, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 1315/2013, siekiant, kad infrastruktūrą būtų galima naudoti dvejopai (civilinėms ir gynybos reikmėms), atsižvelgiant į dvejopo (civilinio ir gynybos) mobilumo reikalavimus (toliau – dvejopo mobilumo reikalavimai), ir būtų galima vykdyti prioritetinius dvejopos paskirties infrastruktūros projektus, nurodytus šio straipsnio 2 dalyje.

2.
     
  Ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 31 d. Komisija pagal šio reglamento 24 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi išsamesni dvejopo mobilumo reikalavimai, kariniam transportui tinkamų transeuropinio transporto tinklo dalių sąrašas, prioritetinių dvejopos paskirties infrastruktūros projektų sąrašas ir veiksmų, susijusių su dvejopu infrastruktūros naudojimu, tinkamumo finansuoti vertinimo procedūra. Nustatant prioritetinius projektus atsižvelgiama į Sąjungos rytinių ir pietinių valstybių narių padėtį.

3.
     
  Tyrimai, kuriais siekiama plėtoti ir nustatyti bendro intereso projektus, susijusius su transeuropinio tinklo dalimis, tinkamomis kariniam transportui, ir kurie visada bus paremti jau atliktais TEN-T galimybių tyrimais, projektais ir jų įgyvendinimu, taip pat turi apimti veiksmus, kurie būtini tam, kad būtų galima laikytis Tarybos patvirtintų karinio mobilumo reikalavimų ir nustatytų dvejopos paskirties infrastruktūros projektų prioritetų.

Visuose siūlomuose projektuose numatomi išmatuojami veiksmai, kuriais integruojamai Tarybos patvirtinti dvejopo mobilumo reikalavimai.

Pasiūlymai, apimantys tik su kariniu mobilumu susijusius veiksmus, tinkami finansuoti tik tuo atveju, jeigu jais plečiama jau esama civilinė infrastruktūra.

Visi su dvigubo mobilumo reikalavimais susiję veiksmai finansuojami 4 straipsnio 2 dalies a punkto iii papunktyje nurodytomis lėšomis. Jais užtikrinamos dvejopo infrastruktūros naudojimo galimybės.

4.
     
  Ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. Komisija įvertina, kaip panaudota 4 straipsnio 2 dalies a punkto iii papunktyje nurodyta suma ir kokia jos tolesnio naudojimo perspektyva. Priklausomai nuo šio vertinimo rezultatų, Komisija gali nuspręsti perkelti nepanaudotas 4 straipsnio 2 dalies a punkto iii papunktyje nurodytas lėšas 4 straipsnio 2 dalies a punkto i papunkčio reikmėms.

6b straipsnis

Tarpvalstybiniai transporto srities projektai

1.
     
  Tarpvalstybiniame transporto srities projekte dalyvaujančios valstybės narės, regioninės valdžios institucijos arba kiti subjektai gali įsteigti bendrą subjektą (vieną langelį) projektams valdyti. Šie bendri subjektai turi plataus masto koordinavimo įgaliojimus, o viršenybę turi ES lygmeniu priimtos taisyklės. Taip sudaromos palankesnės sąlygos projekto lygmeniu valdyti visus poveikio aplinkai vertinimus, teritorinio planavimo ir statybos leidimus.

2.
     
  Siekiant spręsti su tarpvalstybinių TEN-T infrastruktūros projektų skyrimo procedūrų koordinavimu susijusius sunkumus, Europos koordinatoriai stebi projektų koordinavimą ir siūlo procedūras, kurios padėtų tuos projektus sinchronizuoti ir įvykdyti.

3.
     
  Atsižvelgiant į poreikį užtikrinti valstybių narių koordinavimą ir bendradarbiavimą per paskirtą bendrą kompetentingą instituciją, taip pat į tai, kad būtina nustatyti bendrus terminus tarpvalstybinių leidimų išdavimo ir bendrų tarpvalstybinių projektų viešųjų pirkimų įgyvendinimo procedūroms, atitinkamos priemonės turi atitikti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl supaprastinimo priemonių transeuropinio transporto tinklo įgyvendinimui paspartinti (COM(2018)0277).

7 straipsnis

Tarpvalstybiniai atsinaujinančiosios energijos srities projektai

1.   
  Atsinaujinančiosios energijos srities tarpvalstybiniai projektai turi prisidėti prie priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energijos vidaus rinko sukūrimo ir tiekimo saugumo padidinimo. Juose turi dalyvauti bent dvi valstybės narės. Jie įtraukiami į bendradarbiavimo susitarimą arba kitokį valstybių narių tarpusavio susitarimą, įskaitant, kai tinkama, regioniniu lygmeniu, arba susitarimus tarp valstybių narių ir trečiųjų valstybių, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2018/...
   (1+)

  8, 9, 11 arba 13 straipsnyje.
  Tie projektai nustatomi laikantis šio reglamento priedo IV dalyje išdėstytų
  bendrųjų
  kriterijų ir
  proceso
  .

2.   Ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 31 d. Komisija priima deleguotąjį aktą pagal šio reglamento 23 straipsnio d punktą siekdama patikslinti
  , nepažeidžiant 13 straipsnyje nurodytų skyrimo kriterijų, konkrečius
  atrankos kriterijus ir išsamiai apibūdinti projektų atrankos procesą, taip pat paskelbia projektų indėlio įgyvendinant bendruosius kriterijus bei
  priedo IV dalyje numatytos sąnaudų ir naudos analizės
  vertinimo metodiką.

3.   Finansavimas pagal šį reglamentą gali būti skiriamas ir tyrimams, kuriais siekiama rengti ir nustatyti tarpvalstybinius atsinaujinančiosios energijos srities projektus.

4.   Sąjungos finansavimas gali būti skiriamas tarpvalstybiniams atsinaujinančiosios energijos srities projektams darbams finansuoti, jeigu jie atitinka šiuos papildomus kriterijus:

| a) | pagal priedo IV dalies 3 punktą parengta konkretaus projekto sąnaudų ir naudos analizė
  yra privaloma visų remiamų projektų atveju, atlikta skaidriai, visapusiškai ir išsamiai ir ja pateikiama
  įrodymų, kad esama galimybės daug sutaupyti ir (arba) gauti naudos, susijusios su
  tvarumu,
  sistemos integravimu, tiekimo saugumu ar inovacijomis, taip pat |
| --- | --- |

a)

pagal priedo IV dalies 3 punktą parengta konkretaus projekto sąnaudų ir naudos analizė
  yra privaloma visų remiamų projektų atveju, atlikta skaidriai, visapusiškai ir išsamiai ir ja pateikiama
  įrodymų, kad esama galimybės daug sutaupyti ir (arba) gauti naudos, susijusios su
  tvarumu,
  sistemos integravimu, tiekimo saugumu ar inovacijomis, taip pat

| b) | paraiškos teikėjas įrodo, kad be dotacijos projektas nebūtų įgyvendintas arba kad be dotacijos projektas negali būti komerciniu požiūriu perspektyvus. Toje analizėje atsižvelgiama į visas su paramos sistemomis susijusias pajamas. |
| --- | --- |

b)

paraiškos teikėjas įrodo, kad be dotacijos projektas nebūtų įgyvendintas arba kad be dotacijos projektas negali būti komerciniu požiūriu perspektyvus. Toje analizėje atsižvelgiama į visas su paramos sistemomis susijusias pajamas.

5.   Darbams skiriamos dotacijos suma turi būti proporcinga priedo IV dalies 2 punkto b papunktyje nurodytai sutaupytų išlaidų sumai ir (arba) naudai, neviršyti sumos, kurios reikia siekiant užtikrinti, kad projektas būtų įgyvendintas arba taptų komerciniu požiūriu perspektyvus
  , bei atitikti 14 straipsnio 3 dalies nuostatas
  .

8 straipsnis

Bendro intereso skaitmeninio junglumo infrastruktūros projektai

1.   Bendro intereso projektai skaitmeninio junglumo infrastruktūros srityje
  – tai projektai, kuriais reikšmingai prisidedama prie:

| a) | Europos bendrosios skaitmeninės rinkos užbaigimo; |
| --- | --- |

a)

Europos bendrosios skaitmeninės rinkos užbaigimo;

| b) | Sąjungos strateginių junglumo tikslų, taip pat |
| --- | --- |

b)

Sąjungos strateginių junglumo tikslų, taip pat

| c) | pagrindinės tinklo infrastruktūros, kuriais remiamas ekonomikos ir visuomenės skaitmeninimas, sukūrimo. |
| --- | --- |

c)

pagrindinės tinklo infrastruktūros, kuriais remiamas ekonomikos ir visuomenės skaitmeninimas, sukūrimo.

1a.
     
  Bendros intereso projektai skaitmeninio junglumo infrastruktūros srityje turi atitikti šiuos kriterijus:

| a) | jais prisidedama prie konkretaus tikslo, nurodyto 3 straipsnio antros dalies c punkte; |
| --- | --- |

a)

jais prisidedama prie konkretaus tikslo, nurodyto 3 straipsnio antros dalies c punkte;

| b) | juos vykdant diegiamos geriausios prieinamos technologijos ir užtikrinama geriausia pusiausvyra tarp pralaidumo, perdavimo saugumo, tinklo atsparumo, kibernetinio saugumo ir sąnaudų efektyvumo. |
| --- | --- |

b)

juos vykdant diegiamos geriausios prieinamos technologijos ir užtikrinama geriausia pusiausvyra tarp pralaidumo, perdavimo saugumo, tinklo atsparumo, kibernetinio saugumo ir sąnaudų efektyvumo.

2.   Finansavimas pagal šį reglamentą gali būti skiriamas ir tyrimams, kuriais siekiama rengti ir nustatyti bendro intereso skaitmeninio junglumo infrastruktūros srities projektus.

3.   Nepažeidžiant 13 straipsnyje nustatytų skyrimo kriterijų, pirmenybė skiriant finansavimą nustatoma atsižvelgiant į šiuos kriterijus:

| a) | pirmenybė teikiama veiksmams, kuriais prisidedama prie itin didelio pralaidumo tinklų, kuriais gali būti užtikrintas socialinę ir ekonominę pažangą skatinančių subjektų gigabitinis junglumas
  (įskaitant 5G arba kitokį pažangiausią mobilųjį junglumą)
  , prieinamumo.
  Atsižvelgiama į Sąjungos konkurencingumą pasaulyje ir pajėgumą įsisavinti investicijas, taip pat į
  socialinę ir ekonominę pažangą
  skatinančius subjektus
  , skaitmeninių paslaugų ir prietaikų, kurioms reikalingas pagrindinis junglumas,
  aktualumą
  ir
  galimą
  socialinė ir ekonominė
  naudą
  piliečiams, įmonėms ir vietos bendruomenėms, įskaitant galimą teigiamą šalutinį
  junglumo
  poveikį, kaip numatyta priedo V dalyje; |
| --- | --- |

a)

pirmenybė teikiama veiksmams, kuriais prisidedama prie itin didelio pralaidumo tinklų, kuriais gali būti užtikrintas socialinę ir ekonominę pažangą skatinančių subjektų gigabitinis junglumas
  (įskaitant 5G arba kitokį pažangiausią mobilųjį junglumą)
  , prieinamumo.
  Atsižvelgiama į Sąjungos konkurencingumą pasaulyje ir pajėgumą įsisavinti investicijas, taip pat į
  socialinę ir ekonominę pažangą
  skatinančius subjektus
  , skaitmeninių paslaugų ir prietaikų, kurioms reikalingas pagrindinis junglumas,
  aktualumą
  ir
  galimą
  socialinė ir ekonominė
  naudą
  piliečiams, įmonėms ir vietos bendruomenėms, įskaitant galimą teigiamą šalutinį
  junglumo
  poveikį, kaip numatyta priedo V dalyje;

| b) | veiksmai, kuriais prisidedama prie itin aukštos kokybės vietos belaidžio junglumo vietos bendruomenėms, kaip numatyta priedo V dalyje; |
| --- | --- |

b)

veiksmai, kuriais prisidedama prie itin aukštos kokybės vietos belaidžio junglumo vietos bendruomenėms, kaip numatyta priedo V dalyje;

| c) | kalbant apie veiksmus, kuriais prisidedama prie 5G sistemų diegimo, pirmenybė teikiama 5G koridorių įgyvendinimui pagrindiniuose sausumos transporto keliuose, įskaitant transeuropinius transporto tinklus
  bei socialinius ir ekonominius centrus
  . Taip pat atsižvelgiama į tai, kiek veiksmu prisidedama prie aprėpties užtikrinimo pagrindiniuose transporto keliuose, kad būtų galima nepertraukiamai teikti sinergines skaitmenines paslaugas užtikrinant kuo didesnį galimą teigiamą šalutinį poveikį teritorijoms ir gyventojams šalia projekto įgyvendinimo vietos. Priedo V dalyje pateiktas preliminarus projektų, kuriems gali būti skiriama parama, sąrašas; |
| --- | --- |

c)

kalbant apie veiksmus, kuriais prisidedama prie 5G sistemų diegimo, pirmenybė teikiama 5G koridorių įgyvendinimui pagrindiniuose sausumos transporto keliuose, įskaitant transeuropinius transporto tinklus
  bei socialinius ir ekonominius centrus
  . Taip pat atsižvelgiama į tai, kiek veiksmu prisidedama prie aprėpties užtikrinimo pagrindiniuose transporto keliuose, kad būtų galima nepertraukiamai teikti sinergines skaitmenines paslaugas užtikrinant kuo didesnį galimą teigiamą šalutinį poveikį teritorijoms ir gyventojams šalia projekto įgyvendinimo vietos. Priedo V dalyje pateiktas preliminarus projektų, kuriems gali būti skiriama parama, sąrašas;

| d) | projektai, kuriais siekiama diegti tarpvalstybinius
  itin didelio pralaidumo
  ir magistralinius tinklus, siejančius Sąjungą su trečiosiomis valstybėmis ir stiprinančius jungtis Sąjungos teritorijoje, įskaitant jūriniais kabeliais, laikomi prioritetiniais, jeigu jais iš esmės prisidedama prie elektroninių ryšių tinklų atsparumo ir pralaidumo didinimo Sąjungos teritorijoje; |
| --- | --- |

d)

projektai, kuriais siekiama diegti tarpvalstybinius
  itin didelio pralaidumo
  ir magistralinius tinklus, siejančius Sąjungą su trečiosiomis valstybėmis ir stiprinančius jungtis Sąjungos teritorijoje, įskaitant jūriniais kabeliais, laikomi prioritetiniais, jeigu jais iš esmės prisidedama prie elektroninių ryšių tinklų atsparumo ir pralaidumo didinimo Sąjungos teritorijoje;

| e) | kalbant apie aprėptį itin didelio pralaidumo tinklais, finansuotinų veiksmų, kuriais prisidedama prie teritorijų ir gyventojų aprėpties užtikrinimo, eiliškumas yra atvirkščiai proporcingas projekto įgyvendinimui reikalingos dotacijos paramos dydžiui, laikantis didžiausių taikytinų bendro finansavimo normų, nustatytų 14 straipsnyje. Taip pat atsižvelgiama į tai, kiek veiksmu prisidedama prie išsamios teritorijos ir gyventojų aprėpties užtikrinimo tam tikroje projekto įgyvendinimo vietoje, užtikrinant kuo didesnį galimą teigiamą šalutinį poveikį teritorijoms ir gyventojams šalia projekto įgyvendinimo vietos; |
| --- | --- |

e)

kalbant apie aprėptį itin didelio pralaidumo tinklais, finansuotinų veiksmų, kuriais prisidedama prie teritorijų ir gyventojų aprėpties užtikrinimo, eiliškumas yra atvirkščiai proporcingas projekto įgyvendinimui reikalingos dotacijos paramos dydžiui, laikantis didžiausių taikytinų bendro finansavimo normų, nustatytų 14 straipsnyje. Taip pat atsižvelgiama į tai, kiek veiksmu prisidedama prie išsamios teritorijos ir gyventojų aprėpties užtikrinimo tam tikroje projekto įgyvendinimo vietoje, užtikrinant kuo didesnį galimą teigiamą šalutinį poveikį teritorijoms ir gyventojams šalia projekto įgyvendinimo vietos;

| f) | kalbant apie projektus, kuriais diegiamos skaitmeninės veiklos platformos, pirmenybė teikiama veiksmams, grindžiamiems pažangiausiomis technologijomis, atsižvelgiant į tokius aspektus, kaip sąveikumas, kibernetinis saugumas, duomenų privatumas ir pakartotinis naudojimas. |
| --- | --- |

f)

kalbant apie projektus, kuriais diegiamos skaitmeninės veiklos platformos, pirmenybė teikiama veiksmams, grindžiamiems pažangiausiomis technologijomis, atsižvelgiant į tokius aspektus, kaip sąveikumas, kibernetinis saugumas, duomenų privatumas ir pakartotinis naudojimas.

▌

8a straipsnis

Viešojo pirkimo sutarčių ir (arba) tiekimo sutarčių sudarymas

1.
     
  Skirdami pagal Programą remiamas viešąsias sutartis paramos gavėjai neturėtų remtis vien ekonomiškai naudingiausiu pasiūlymu, bet taip pat turėtų atsižvelgti į sąnaudų efektyvumo aspektą, daugiausia dėmesio skirdami kokybiniams, socialiniams ir aplinkosaugos duomenims.

2.
     
  Bet kuris pasiūlymas, pateiktas prekių viešojo pirkimo ir (arba) tiekimo sutarčiai sudaryti pagal Programą, laikomas priimtinu, jei trečiųjų šalių, su kuriomis Sąjunga nėra sudariusi susitarimo, kuriuo Sąjungos įmonėms užtikrinamos panašios ir veiksmingos galimybės patekti į tų šalių rinkas, kilmės prekių dalis neviršija 50 proc. viso pasiūlymo prekių vertės. [35 pakeit.]

II SKYRIUS

II SKYRIUS

TINKAMUMAS

TINKAMUMAS

9 straipsnis

Reikalavimus atitinkantys veiksmai

1.   Reikalavimus gauti finansavimą atitinka tik tie veiksmai, kuriais padedama siekti 3 straipsnyje nurodytų tikslų
  ir kurie yra pritaikyti prie klimato kaitos
  . Tokie veiksmai, visų pirma, yra tyrimai, darbai ir kitos papildomos priemonės, būtinos Programai valdyti ir įgyvendinti, taip pat konkrečiam sektoriui skirtoms gairėms rengti.
  Tyrimai gali būti finansuojami tik tuo atveju, jei jie susiję su projektu, kuris yra tinkamas finansuoti pagal šią Programą, ir yra įtraukti į kvietimą teikti pasiūlymus pagal darbo programas. Veiksmų atrankai ir jų finansavimui pagal šį reglamentą negali būti taikomi jokie šiame reglamente nenustatyti papildomi įpareigojimai.

2.   Toliau nurodyti transporto sektoriaus veiksmai atitinka reikalavimus Sąjungos finansinei pagalbai gauti pagal šį reglamentą:

| a) | su efektyviais, sujungtais
  , sąveikiais ir daugiarūšiais
  tinklais susiję veiksmai:






  i) | veiksmai, kuriais įgyvendinamas pagrindinis tinklas, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 III skyriuje, įskaitant veiksmus, susijusius su pagrindiniam tinklui priklausančiais miestų transporto mazgais,
  geležinkelių sąveikumu, daugiarūšio transporto logistikos platformomis, oro uostais
  , jūrų
  ir vidaus vandenų
  uostais,
  vidaus vandenų kelių laivybos sąlygomis, toliau nuo pakrantės esančiais uostais
  bei kelių ir geležinkelių terminalais, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II priede
  , visų pirma veiksmai, išvardyti šio reglamento priedo III dalies I antraštinėje dalyje, taip pat tinklų tarpusavio sąveikumas
  . Kai būtina optimizuoti investicijas, veiksmai, kuriais įgyvendinamas pagrindinis tinklas, gali apimti susijusius visuotinio tinklo elementus šio reglamento
  19 straipsnyje
  nurodytose darbo programose nurodytomis sąlygomis; |
| --- | --- | --- |

a)

su efektyviais, sujungtais
  , sąveikiais ir daugiarūšiais
  tinklais susiję veiksmai:

i)

veiksmai, kuriais įgyvendinamas pagrindinis tinklas, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 III skyriuje, įskaitant veiksmus, susijusius su pagrindiniam tinklui priklausančiais miestų transporto mazgais,
  geležinkelių sąveikumu, daugiarūšio transporto logistikos platformomis, oro uostais
  , jūrų
  ir vidaus vandenų
  uostais,
  vidaus vandenų kelių laivybos sąlygomis, toliau nuo pakrantės esančiais uostais
  bei kelių ir geležinkelių terminalais, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II priede
  , visų pirma veiksmai, išvardyti šio reglamento priedo III dalies I antraštinėje dalyje, taip pat tinklų tarpusavio sąveikumas
  . Kai būtina optimizuoti investicijas, veiksmai, kuriais įgyvendinamas pagrindinis tinklas, gali apimti susijusius visuotinio tinklo elementus šio reglamento
  19 straipsnyje
  nurodytose darbo programose nurodytomis sąlygomis;

| ii) | veiksmai, kuriais pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II skyrių įgyvendinamos
  ir skatinamos
  visuotinio tinklo tarpvalstybinės jungtys, visų pirma šio reglamento priedo III
  dalies 2 punkte
  išvardytos atkarpos; |
| --- | --- |

ii)

veiksmai, kuriais pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II skyrių įgyvendinamos
  ir skatinamos
  visuotinio tinklo tarpvalstybinės jungtys, visų pirma šio reglamento priedo III
  dalies 2 punkte
  išvardytos atkarpos;

| iia) | veiksmai, kuriais padedama suderinti tarpvalstybines ir mutinių taisykles, taip pat administracines ir teisėkūros procedūras, siekiant ES lygmeniu sukurti dvejopo (civilinio ir gynybos) mobilumo reguliavimo sistemą; |
| --- | --- |

iia)

veiksmai, kuriais padedama suderinti tarpvalstybines ir mutinių taisykles, taip pat administracines ir teisėkūros procedūras, siekiant ES lygmeniu sukurti dvejopo (civilinio ir gynybos) mobilumo reguliavimo sistemą;

| iib) | veiksmai trūkstamų regioninių tarpvalstybinių geležinkelių jungčių, kurios buvo apleistos ar išmontuotos, atkūrimui; |
| --- | --- |

iib)

veiksmai trūkstamų regioninių tarpvalstybinių geležinkelių jungčių, kurios buvo apleistos ar išmontuotos, atkūrimui;

| iii) | veiksmai, kuriais įgyvendinamos visuotinio tinklo atkarpos atokiausiuose regionuose, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II skyriuje, įskaitant veiksmus, susijusius su visuotiniam tinklui priklausančiais atitinkamais miestų transporto mazgais,
  oro uostais, daugiarūšio transporto logistikos platformomis,
  jūrų uostais, vidaus vandenų uostais bei kelių ir geležinkelių terminalais, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II priede; |
| --- | --- |

iii)

veiksmai, kuriais įgyvendinamos visuotinio tinklo atkarpos atokiausiuose regionuose, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II skyriuje, įskaitant veiksmus, susijusius su visuotiniam tinklui priklausančiais atitinkamais miestų transporto mazgais,
  oro uostais, daugiarūšio transporto logistikos platformomis,
  jūrų uostais, vidaus vandenų uostais bei kelių ir geležinkelių terminalais, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II priede;

| iiia) | veiksmai, kuriais pašalinamos sąveikumo kliūtys, ypač užtikrinant koridorių arba tinklų poveikį ir ypatingą dėmesį skiriant tam, kad daugiau prekių būtų skatinama vežti geležinkeliais; [33 pakeit.] |
| --- | --- |

iiia)

veiksmai, kuriais pašalinamos sąveikumo kliūtys, ypač užtikrinant koridorių arba tinklų poveikį ir ypatingą dėmesį skiriant tam, kad daugiau prekių būtų skatinama vežti geležinkeliais; [33 pakeit.]

| iv) | veiksmai, kuriais remiami bendro intereso projektai, siekiant sujungti transeuropinį tinklą su kaimyninių šalių infrastruktūros tinklais, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 8 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

iv)

veiksmai, kuriais remiami bendro intereso projektai, siekiant sujungti transeuropinį tinklą su kaimyninių šalių infrastruktūros tinklais, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 8 straipsnio 1 dalyje;

| b) | su pažangiu,
  sąveikiu,
  tvariu,
  daugiarūšiu,
  integraciniu,
  prieinamu,
  saugiu ir patikimu susisiekimu susiję veiksmai:






  i) | veiksmai, kuriais remiami jūrų greitkeliai, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 21 straipsnyje
  , pagrindinį dėmesį skiriant tarpvalstybinei trumpųjų nuotolių laivybai
  ; |
| --- | --- | --- |

b)

su pažangiu,
  sąveikiu,
  tvariu,
  daugiarūšiu,
  integraciniu,
  prieinamu,
  saugiu ir patikimu susisiekimu susiję veiksmai:

i)

veiksmai, kuriais remiami jūrų greitkeliai, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 21 straipsnyje
  , pagrindinį dėmesį skiriant tarpvalstybinei trumpųjų nuotolių laivybai
  ;

| ii) | veiksmai, kuriais remiamos telematikos priemonių sistemos,
  įskaitant Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos ir SESAR projektus,
  be kita ko, saugumo tikslais, pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 31 straipsnį; |
| --- | --- |

ii)

veiksmai, kuriais remiamos telematikos priemonių sistemos,
  įskaitant Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos ir SESAR projektus,
  be kita ko, saugumo tikslais, pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 31 straipsnį;

| iii) | veiksmai, kuriais remiamos krovinių vežimo paslaugos pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 32 straipsnį; |
| --- | --- |

iii)

veiksmai, kuriais remiamos krovinių vežimo paslaugos pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 32 straipsnį;

| iv) | veiksmai, kuriais remiamos naujosios technologijos ir inovacijos, įskaitant automatizavimą, geresnės kokybės transporto paslaugas, įvairių transporto rūšių integravimą ir
  visų rūšių transporto
  alternatyviųjų degalų infrastruktūrą
  bei transporto sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą
  , pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 33 straipsnį; |
| --- | --- |

iv)

veiksmai, kuriais remiamos naujosios technologijos ir inovacijos, įskaitant automatizavimą, geresnės kokybės transporto paslaugas, įvairių transporto rūšių integravimą ir
  visų rūšių transporto
  alternatyviųjų degalų infrastruktūrą
  bei transporto sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą
  , pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 33 straipsnį;

| v) | veiksmai, kuriais pašalinamos sąveikos kliūtys
  , visų pirma miestų transporto mazguose, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 30 straipsnyje, ir
  ypač užtikrinant koridorių ir (arba) tinklų poveikį; |
| --- | --- |

v)

veiksmai, kuriais pašalinamos sąveikos kliūtys
  , visų pirma miestų transporto mazguose, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 30 straipsnyje, ir
  ypač užtikrinant koridorių ir (arba) tinklų poveikį;

| vi) | veiksmai, kuriais įgyvendinama saugi ir patikima infrastruktūra ir mobilumas, įskaitant kelių eismo saugumą, pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 34 straipsnį; |
| --- | --- |

vi)

veiksmai, kuriais įgyvendinama saugi ir patikima infrastruktūra ir mobilumas, įskaitant kelių eismo saugumą, pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 34 straipsnį;

| vii) | veiksmai, kuriais didinamas transporto infrastruktūros atsparumas klimato kaitai ir gaivalinėms nelaimėms; |
| --- | --- |

vii)

veiksmai, kuriais didinamas transporto infrastruktūros atsparumas klimato kaitai ir gaivalinėms nelaimėms;

| viii) | veiksmai, kuriais gerinamas transporto infrastruktūros prieinamumas
  visoms transporto priemonėms ir visiems naudotojams, ypač riboto judumo naudotojams
  , pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 37 straipsnį; |
| --- | --- |

viii)

veiksmai, kuriais gerinamas transporto infrastruktūros prieinamumas
  visoms transporto priemonėms ir visiems naudotojams, ypač riboto judumo naudotojams
  , pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 37 straipsnį;

| ix) | veiksmai, kuriais didinamas transporto infrastruktūros prieinamumas ir tinkamumas saugumo ir civilinės saugos paskirčiai; |
| --- | --- |

ix)

veiksmai, kuriais didinamas transporto infrastruktūros prieinamumas ir tinkamumas saugumo ir civilinės saugos paskirčiai;

| ixa) | veiksmai, kuriais siekiama sumažinti krovininio geležinkelių transporto keliamą triukšmą; |
| --- | --- |

ixa)

veiksmai, kuriais siekiama sumažinti krovininio geležinkelių transporto keliamą triukšmą;

| c) | įgyvendinant 3 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktyje nurodytą konkretų tikslą
  ir pagal 6a straipsnį
  :








  i) | ▌konkreti su veiksmu susijusi veikla, kuria
  remiamos naujos arba esamos kariniam transportui tinkamos transeuropinio transporto tinklo dalys, kad tinklą būtų galima pritaikyti dvejopo
  mobilumo reikalavimams ir naudoti infrastruktūrą dvejopais, civiliais ir kariniais, tikslais; |
| --- | --- | --- |

c)

įgyvendinant 3 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktyje nurodytą konkretų tikslą
  ir pagal 6a straipsnį
  :

i)

▌konkreti su veiksmu susijusi veikla, kuria
  remiamos naujos arba esamos kariniam transportui tinkamos transeuropinio transporto tinklo dalys, kad tinklą būtų galima pritaikyti dvejopo
  mobilumo reikalavimams ir naudoti infrastruktūrą dvejopais, civiliais ir kariniais, tikslais;

| ia) | veiksmai, kuriais didinamas transporto infrastruktūros prieinamumas ir tinkamumas saugumo ir civilinės saugos reikmėms; |
| --- | --- |

ia)

veiksmai, kuriais didinamas transporto infrastruktūros prieinamumas ir tinkamumas saugumo ir civilinės saugos reikmėms;

| ib) | veiksmai, kuriais didinamas atsparumas kibernetinio saugumo grėsmėms
  . |
| --- | --- |

ib)

veiksmai, kuriais didinamas atsparumas kibernetinio saugumo grėsmėms
  .

3.   Toliau nurodyti energetikos sektoriaus veiksmai atitinka reikalavimus Sąjungos finansinei pagalbai gauti pagal šį reglamentą:

| a) | veiksmai, susiję su bendro intereso projektais, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 347/2013 14 straipsnyje; |
| --- | --- |

a)

veiksmai, susiję su bendro intereso projektais, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 347/2013 14 straipsnyje;

| b) | veiksmai, kuriais remiami tarpvalstybiniai atsinaujinančiosios energijos srities projektai, įskaitant jų sukūrimą, kaip apibrėžta šio reglamento priedo IV dalyje, jeigu tenkinamos šio reglamento 7 straipsnyje nustatytos sąlygos. |
| --- | --- |

b)

veiksmai, kuriais remiami tarpvalstybiniai atsinaujinančiosios energijos srities projektai, įskaitant jų sukūrimą, kaip apibrėžta šio reglamento priedo IV dalyje, jeigu tenkinamos šio reglamento 7 straipsnyje nustatytos sąlygos.

4.   Toliau nurodyti skaitmeninės ekonomikos sektoriaus veiksmai atitinka reikalavimus Sąjungos finansinei pagalbai gauti pagal šį reglamentą:

| a) | veiksmai, kuriais remiamas socialinę ir ekonominę pažangą skatinančių subjektų gigabitinis
  ir 5G
  junglumas; |
| --- | --- |

a)

veiksmai, kuriais remiamas socialinę ir ekonominę pažangą skatinančių subjektų gigabitinis
  ir 5G
  junglumas;

| b) | veiksmai, kuriais remiamas nemokamas itin aukštos kokybės vietos belaidžio ryšio teikimas vietos bendruomenėse nediskriminacinėmis sąlygomis; |
| --- | --- |

b)

veiksmai, kuriais remiamas nemokamas itin aukštos kokybės vietos belaidžio ryšio teikimas vietos bendruomenėse nediskriminacinėmis sąlygomis;

| c) | veiksmai, kuriais užtikrinama nepertraukiama visų pagrindinių sausumos transporto kelių, įskaitant transeuropinius transporto tinklus, aprėptis 5G sistemomis; |
| --- | --- |

c)

veiksmai, kuriais užtikrinama nepertraukiama visų pagrindinių sausumos transporto kelių, įskaitant transeuropinius transporto tinklus, aprėptis 5G sistemomis;

| d) | veiksmai, kuriais remiamas
  naujų arba esamų
  magistralinių tinklų diegimas
  ir integravimas
  , be kita ko, naudojant jūrinius kabelius, visose valstybėse narėse ir tarp Sąjungos ir trečiųjų valstybių; |
| --- | --- |

d)

veiksmai, kuriais remiamas
  naujų arba esamų
  magistralinių tinklų diegimas
  ir integravimas
  , be kita ko, naudojant jūrinius kabelius, visose valstybėse narėse ir tarp Sąjungos ir trečiųjų valstybių;

| e) | veiksmai, kuriais remiama Europos namų ūkių prieiga prie itin didelio pralaidumo tinklų
  ir įgyvendinami ES strateginiai junglumo tikslai
  ; |
| --- | --- |

e)

veiksmai, kuriais remiama Europos namų ūkių prieiga prie itin didelio pralaidumo tinklų
  ir įgyvendinami ES strateginiai junglumo tikslai
  ;

| f) | veiksmai, kuriais įgyvendinami skaitmeninio junglumo infrastruktūros reikalavimai, susiję su tarpvalstybiniais transporto arba energetikos srities projektais, kuriais gali būti remiamos veikiančios skaitmeninės platformos, tiesiogiai susijusios su transporto arba energetikos infrastruktūromis. |
| --- | --- |

f)

veiksmai, kuriais įgyvendinami skaitmeninio junglumo infrastruktūros reikalavimai, susiję su tarpvalstybiniais transporto arba energetikos srities projektais, kuriais gali būti remiamos veikiančios skaitmeninės platformos, tiesiogiai susijusios su transporto arba energetikos infrastruktūromis.

Priedo V dalyje pateiktas preliminarus reikalavimus atitinkančių skaitmeninės ekonomikos sektoriaus projektų sąrašas.

10 straipsnis

Transporto, energetikos ir skaitmeninės ekonomikos sektorių tarpusavio

  sinergija

1.   Veiksmai, kuriais
  vienu metu
  prisidedama prie vieno ar daugiau tikslų pasiekimo bent dviejuose sektoriuose, kaip numatyta 3 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktuose, atitinka reikalavimus Sąjungos finansinei pagalbai gauti pagal šį reglamentą
  ir pasinaudoti aukštesne bendro finansavimo norma pagal 14 straipsnį
  . Tokie veiksmai įgyvendinami pagal ▌ bent dviem sektoriams skirtas darbo programas, taikant konkrečius skyrimo kriterijus, ir finansuojami atitinkamų sektorių biudžeto įnašais.

2.   Kiekvieno – transporto, energetikos ar skaitmeninės ekonomikos – sektoriaus veiksmai, atitinkantys 9 straipsnio reikalavimus, gali apimti
  sinergiją užtikrinančius
  elementus,
  susijusius su bet kuriais kitais sektoriais, bet nesusijusius
  su reikalavimus atitinkančiais veiksmais, kaip numatyta atitinkamai 9 straipsnio 2, 3 arba 4 dalyje, jeigu jie atitinka visus šiuos reikalavimus:

| a) | šių
  sinergiją užtikrinančių
  elementų išlaidos neviršija 20 proc. visų veiksmų tinkamų finansuoti išlaidų ir |
| --- | --- |

a)

šių
  sinergiją užtikrinančių
  elementų išlaidos neviršija 20 proc. visų veiksmų tinkamų finansuoti išlaidų ir

| b) | šie
  sinergiją užtikrinantys
  elementai yra susiję su transporto, energetikos arba skaitmeninės ekonomikos sektoriumi, taip pat |
| --- | --- |

b)

šie
  sinergiją užtikrinantys
  elementai yra susiję su transporto, energetikos arba skaitmeninės ekonomikos sektoriumi, taip pat

| c) | šie
  sinergiją užtikrinantys
  elementai suteikia galimybę iš esmės padidinti veiksmų socialinę ir ekonominę, klimato srities ar aplinkosauginę naudą. |
| --- | --- |

c)

šie
  sinergiją užtikrinantys
  elementai suteikia galimybę iš esmės padidinti veiksmų socialinę ir ekonominę, klimato srities ar aplinkosauginę naudą.

11 straipsnis

Reikalavimus atitinkantys subjektai

1.   Be Finansinio reglamento [197] straipsnyje nustatytų kriterijų, taikomi šiame straipsnyje nustatyti tinkamumo kriterijai.

2.   Reikalavimus atitinka šie subjektai:

| a) | valstybėje narėje įsisteigę teisės subjektai
  , įskaitant bendras įmones
  ; |
| --- | --- |

a)

valstybėje narėje įsisteigę teisės subjektai
  , įskaitant bendras įmones
  ;

| b) | trečiojoje valstybėje, kuri yra asocijuotoji Programos valstybė, įsisteigę teisės subjektai; |
| --- | --- |

b)

trečiojoje valstybėje, kuri yra asocijuotoji Programos valstybė, įsisteigę teisės subjektai;

| c) | pagal Sąjungos teisę įsisteigę teisės subjektai ir tarptautinės organizacijos, jei numatyta darbo programose. |
| --- | --- |

c)

pagal Sąjungos teisę įsisteigę teisės subjektai ir tarptautinės organizacijos, jei numatyta darbo programose.

3.   Fiziniai asmenys laikomi neatitinkančiais reikalavimų.

4.   Trečiojoje valstybėje, kuri nėra asocijuotoji Programos valstybė, įsisteigę teisės subjektai išimties tvarka atitinka reikalavimus paramai pagal Programą gauti, jei tai būtina konkretaus bendro intereso projekto
  transporto, energetikos ir skaitmeninės ekonomikos srityse
  arba tarpvalstybinio atsinaujinančiosios energijos srities projekto tikslams pasiekti.

5.   19 straipsnyje nurodytose darbo programose gali būti numatyta, kad reikalavimus atitinka tik tie pasiūlymai, kuriuos pateikė viena ar kelios valstybės narės
  arba bendroji įmonė
  , arba,
  pritarus atitinkamoms valstybėms narėms
  ,
  regioninės arba vietos valdžios institucijos,
  tarptautinės organizacijos ▌ arba valstybinės arba privačios įmonės arba įstaigos.

III SKYRIUS

III SKYRIUS

DOTACIJOS

DOTACIJOS

12 straipsnis

Dotacijos

Programos dotacijos skiriamos ir valdomos pagal Finansinio reglamento [VIII] antraštinę dalį.

13 straipsnis

Skyrimo kriterijai

1.   Skyrimo kriterijai nustatomi 19 straipsnyje nurodytose darbo programose ir kvietimuose teikti pasiūlymus
  . Juose
  kiek įmanoma
  atsižvelgiama
  į šiuos elementus:

| a) | ekonominį, socialinį ir ekologinį poveikį (naudą ir sąnaudas),
  įskaitant analizės patikimumą, išsamumą ir skaidrumą
  ; |
| --- | --- |

a)

ekonominį, socialinį ir ekologinį poveikį (naudą ir sąnaudas),
  įskaitant analizės patikimumą, išsamumą ir skaidrumą
  ;

| aa) | atitiktį Direktyvos 2014/25/ES 82 ir 85 straipsnių nuostatoms; |
| --- | --- |

aa)

atitiktį Direktyvos 2014/25/ES 82 ir 85 straipsnių nuostatoms;

| b) | inovacijų, saugos,
  skaitmeninimo,
  sąveikumo ir prieinamumo aspektus; |
| --- | --- |

b)

inovacijų, saugos,
  skaitmeninimo,
  sąveikumo ir prieinamumo aspektus;

| c) | tarpvalstybinį
  ir tinklų sujungimo aspektus
  ; |
| --- | --- |

c)

tarpvalstybinį
  ir tinklų sujungimo aspektus
  ;

| ca) | junglumą ir teritorinį prieinamumą, įskaitant atokiausių regionų ir salų; |
| --- | --- |

ca)

junglumą ir teritorinį prieinamumą, įskaitant atokiausių regionų ir salų;

| cb) | Europos pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

cb)

Europos pridėtinę vertę;

| d) | transporto, energetikos ir skaitmeninės ekonomikos sektorių tarpusavio sinergiją; |
| --- | --- |

d)

transporto, energetikos ir skaitmeninės ekonomikos sektorių tarpusavio sinergiją;

| e) | veiksmų parengtumo lygį rengiant projektą; |
| --- | --- |

e)

veiksmų parengtumo lygį rengiant projektą;

| ea) | projektų gyvavimo ciklą ir įgyvendintam projektui siūlomos priežiūros strategijos patikimumą; |
| --- | --- |

ea)

projektų gyvavimo ciklą ir įgyvendintam projektui siūlomos priežiūros strategijos patikimumą;

| f) | siūlomo įgyvendinimo plano patikimumą; |
| --- | --- |

f)

siūlomo įgyvendinimo plano patikimumą;

| g) | Sąjungos finansinės pagalbos skatinamąjį poveikį investicijoms; |
| --- | --- |

g)

Sąjungos finansinės pagalbos skatinamąjį poveikį investicijoms;

| h) | poreikį įveikti finansines kliūtis, pavyzdžiui, nepakankamą komercinį perspektyvumą
  , dideles pradines išlaidas
  arba rinkos finansavimo trūkumą; |
| --- | --- |

h)

poreikį įveikti finansines kliūtis, pavyzdžiui, nepakankamą komercinį perspektyvumą
  , dideles pradines išlaidas
  arba rinkos finansavimo trūkumą;

| ha) | indėlį į dvejopo (civilinio ir gynybos) mobilumo reikalavimų integravimą; |
| --- | --- |

ha)

indėlį į dvejopo (civilinio ir gynybos) mobilumo reikalavimų integravimą;

| hb) | prieinamumą riboto judumo asmenims; |
| --- | --- |

hb)

prieinamumą riboto judumo asmenims;

| i) | indėlį į
  Sąjungos ir nacionalinių energetikos ir klimato planų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

i)

indėlį į
  Sąjungos ir nacionalinių energetikos ir klimato planų įgyvendinimą;

| ia) | projektais pasiektą priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą; |
| --- | --- |

ia)

projektais pasiektą priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą;

| ib) | indėlį į principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ įgyvendinimą. |
| --- | --- |

ib)

indėlį į principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ įgyvendinimą.

2.   Vertinant pasiūlymus pagal skyrimo kriterijus atitinkamais atvejais atliekamas pažeidžiamumo klimato poveikiui ir rizikos vertinimas siekiant nustatyti atsparumą neigiamam klimato kaitos poveikiui, įskaitant atitinkamas prisitaikymo priemones.

3.   Vertinant pasiūlymus pagal skyrimo kriterijus užtikrinama, kad atitinkamais atvejais, kaip numatyta darbo programose, pagal Programą remiami veiksmai, į kuriuos įtraukiamos buvimo vietos nustatymo, navigacijos ir laiko nustatymo (PNT) technologijos, būtų techniškai suderinami su EGNOS / GALILEO ir „Copernicus“.

4.   Atliekant transporto sektoriaus pasiūlymų vertinimą pagal 1 dalyje nurodytus skyrimo kriterijus, kai taikytina, užtikrinama, kad siūlomi veiksmai būtų suderinami su koridorių darbo planais ir įgyvendinimo aktais pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 47 straipsnį, ir atsižvelgiama į atsakingo Europos koordinatoriaus nuomonę, kaip numatyta to reglamento 45 straipsnio 8 dalyje.
  Vertinime taip pat analizuojama, ar įgyvendinant pagal EITP finansuojamus veiksmus nebūtų sudaromos didelės kliūtys prekių ar keleivių judėjimui atkarpoje, kuriai turi įtakos projektas, ir, jei tokių kliūčių būtų, pateikiami šios problemos sprendimai.

5.   Kalbant apie veiksmus, susijusius su tarpvalstybiniais atsinaujinančiosios energijos srities projektais, darbo programose ir kvietimuose teikti pasiūlymus nustatytais skyrimo kriterijais atsižvelgiama į 7 straipsnio 4 dalyje nustatytas sąlygas.

6.   Kalbant apie veiksmus, susijusius su bendro intereso skaitmeninio ryšio projektais, darbo programose ir kvietimuose teikti pasiūlymus nustatytais skyrimo kriterijais atsižvelgiama į 8 straipsnio 3 dalyje nustatytas sąlygas.

14 straipsnis

Bendro finansavimo normos

1.   Tyrimams skiriama Sąjungos finansinė pagalba neviršija
  50 proc.
  visų tinkamų finansuoti išlaidų. Tyrimams, kurie finansuojami iš Sanglaudos fondo pervestomis sumomis, didžiausios bendro finansavimo normos atitinka Sanglaudos fondui taikytinas bendro finansavimo normas, kaip nurodyta 2 dalies b punkte.

2.   Vykdant darbus transporto sektoriuje taikomos šios didžiausios bendro finansavimo normos:

| a) | vykdant darbus, susijusius su 3 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytais konkrečiais tikslais, Sąjungos finansinės pagalbos suma neviršija 30 proc. visų tinkamų finansuoti išlaidų. Bendro finansavimo normas galima padidinti ne daugiau kaip iki 50 proc. su tarpvalstybinėmis
  bet kokios rūšies transporto
  jungtimis susijusiems veiksmams šios dalies c punkte nustatytomis sąlygomis, telematikos prietaikų sistemų rėmimo veiksmams, vidaus vandenų kelių
  , geležinkelių ir jūrų greitkelių
  rėmimo veiksmams, naujųjų technologijų ir inovacijų rėmimo veiksmams, infrastruktūros saugumo didinimo rėmimo veiksmams pagal taikytinus Sąjungos teisės aktus ir veiksmams atokiausiuose regionuose
  , taip pat teritorinio prieinamumo ir junglumo gerinimo rėmimo veiksmams
  .
  Darbams atokiausiuose regionuose nustatytos bendro finansavimo normos neturi viršyti 85 proc.
  ; |
| --- | --- |

a)

vykdant darbus, susijusius su 3 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytais konkrečiais tikslais, Sąjungos finansinės pagalbos suma neviršija 30 proc. visų tinkamų finansuoti išlaidų. Bendro finansavimo normas galima padidinti ne daugiau kaip iki 50 proc. su tarpvalstybinėmis
  bet kokios rūšies transporto
  jungtimis susijusiems veiksmams šios dalies c punkte nustatytomis sąlygomis, telematikos prietaikų sistemų rėmimo veiksmams, vidaus vandenų kelių
  , geležinkelių ir jūrų greitkelių
  rėmimo veiksmams, naujųjų technologijų ir inovacijų rėmimo veiksmams, infrastruktūros saugumo didinimo rėmimo veiksmams pagal taikytinus Sąjungos teisės aktus ir veiksmams atokiausiuose regionuose
  , taip pat teritorinio prieinamumo ir junglumo gerinimo rėmimo veiksmams
  .
  Darbams atokiausiuose regionuose nustatytos bendro finansavimo normos neturi viršyti 85 proc.
  ;

| b) | kiek tai susiję su sumomis, pervestomis iš Sanglaudos fondo, didžiausios bendro finansavimo normos atitinka Sanglaudos fondui taikytinas bendro finansavimo normas, kaip nurodyta Reglamente (ES) .../... [BNR]. Šios dalies c punkte nustatytomis sąlygomis su tarpvalstybinėmis
  ir trūkstamomis
  jungtimis susijusiems veiksmams
  bei veiksmams, susijusiems su teritorinio junglumo ir prieinamumo gerinimu,
  šios bendro finansavimo normos gali būti padidintos ne daugiau kaip iki 85 proc.; |
| --- | --- |

b)

kiek tai susiję su sumomis, pervestomis iš Sanglaudos fondo, didžiausios bendro finansavimo normos atitinka Sanglaudos fondui taikytinas bendro finansavimo normas, kaip nurodyta Reglamente (ES) .../... [BNR]. Šios dalies c punkte nustatytomis sąlygomis su tarpvalstybinėmis
  ir trūkstamomis
  jungtimis susijusiems veiksmams
  bei veiksmams, susijusiems su teritorinio junglumo ir prieinamumo gerinimu,
  šios bendro finansavimo normos gali būti padidintos ne daugiau kaip iki 85 proc.;

| c) | kalbant apie su tarpvalstybinėmis jungtimis susijusius veiksmus, padidintos didžiausios bendro finansavimo normos, numatytos a ir b punktuose, gali būti taikomos tik veiksmams, kuriems būdingas itin didelio masto integravimas planuojant ir įgyvendinant veiksmus pagal 13 straipsnio 1 dalies c 
  arba ca
  punkte nurodytą skyrimo kriterijų, visų pirma, įsteigiant vieną projekto įmonę, bendrą valdymo struktūrą ir dvišalę teisinę sistemą arba priimant įgyvendinimo aktą pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 47 straipsnį
  , arba atitinkamoms valstybėms narėms ar regionų valdžios institucijoms raštu sudarius susitarimą
  .
  Be to, bendrosios įmonės įgyvendinamiems projektams taikoma bendro finansavimo norma, remiantis 11 straipsnio 2 dalies a punktu, gali būti padidinta 10 proc. Bendro finansavimo norma negali viršyti 90 proc. visų tinkamų finansuoti išlaidų; |
| --- | --- |

c)

kalbant apie su tarpvalstybinėmis jungtimis susijusius veiksmus, padidintos didžiausios bendro finansavimo normos, numatytos a ir b punktuose, gali būti taikomos tik veiksmams, kuriems būdingas itin didelio masto integravimas planuojant ir įgyvendinant veiksmus pagal 13 straipsnio 1 dalies c 
  arba ca
  punkte nurodytą skyrimo kriterijų, visų pirma, įsteigiant vieną projekto įmonę, bendrą valdymo struktūrą ir dvišalę teisinę sistemą arba priimant įgyvendinimo aktą pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 47 straipsnį
  , arba atitinkamoms valstybėms narėms ar regionų valdžios institucijoms raštu sudarius susitarimą
  .
  Be to, bendrosios įmonės įgyvendinamiems projektams taikoma bendro finansavimo norma, remiantis 11 straipsnio 2 dalies a punktu, gali būti padidinta 10 proc. Bendro finansavimo norma negali viršyti 90 proc. visų tinkamų finansuoti išlaidų;

| ca) | veiksmų, susijusių su konkrečiu tikslu, nurodytu 3 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktyje, atžvilgiu šios dalies c punkte nustatytomis sąlygomis su tarpvalstybinėmis jungtimis susijusiems veiksmams bendro finansavimo normos gali būti padidintos ne daugiau kaip iki 85 proc. |
| --- | --- |

ca)

veiksmų, susijusių su konkrečiu tikslu, nurodytu 3 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktyje, atžvilgiu šios dalies c punkte nustatytomis sąlygomis su tarpvalstybinėmis jungtimis susijusiems veiksmams bendro finansavimo normos gali būti padidintos ne daugiau kaip iki 85 proc.

3.   Vykdant darbus energetikos sektoriuje taikomos šios didžiausios bendro finansavimo normos:

| a) | vykdant darbus, susijusius su 3 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytais konkrečiais tikslais, Sąjungos finansinės paramos suma neviršija 50 proc. visų tinkamų finansuoti išlaidų
  . Darbams atokiausiuose regionuose nustatytos bendro finansavimo normos neturi viršyti 85 proc.
  ; |
| --- | --- |

a)

vykdant darbus, susijusius su 3 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytais konkrečiais tikslais, Sąjungos finansinės paramos suma neviršija 50 proc. visų tinkamų finansuoti išlaidų
  . Darbams atokiausiuose regionuose nustatytos bendro finansavimo normos neturi viršyti 85 proc.
  ;

| b) | bendro finansavimo normos gali būti padidintos ne daugiau kaip iki 75 proc. veiksmams, kuriais padedama įgyvendinti bendro intereso projektus,
  kurie turi didelį poveikį išmetamo CO2 kiekio mažinimui arba
  kuriais, remiantis Reglamento (ES) Nr. 347/2013 14 straipsnio 2 dalyje nurodytais įrodymais, regiono arba Sąjungos lygmeniu užtikrinamas didelis energijos tiekimo saugumas, stiprinamas Sąjungos solidarumas arba naudojami itin naujoviški sprendimai. |
| --- | --- |

b)

bendro finansavimo normos gali būti padidintos ne daugiau kaip iki 75 proc. veiksmams, kuriais padedama įgyvendinti bendro intereso projektus,
  kurie turi didelį poveikį išmetamo CO2 kiekio mažinimui arba
  kuriais, remiantis Reglamento (ES) Nr. 347/2013 14 straipsnio 2 dalyje nurodytais įrodymais, regiono arba Sąjungos lygmeniu užtikrinamas didelis energijos tiekimo saugumas, stiprinamas Sąjungos solidarumas arba naudojami itin naujoviški sprendimai.

4.   Vykdant darbus skaitmeninės ekonomikos sektoriuje taikomos šios didžiausios bendro finansavimo normos: vykdant darbus, susijusius su 3 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytais konkrečiais tikslais, Sąjungos finansinės pagalbos suma neviršija 30 proc. visų tinkamų finansuoti išlaidų.
  Darbams atokiausiuose regionuose nustatytos bendro finansavimo normos neturi viršyti 85 proc.
  Bendro finansavimo normos gali būti padidintos iki 50 proc. veiksmams, kuriems būdingas svarbus tarpvalstybinis aspektas, kaip antai nepertraukiama aprėptis diegiant 5G sistemas pagrindiniuose transporto keliuose arba magistralinių tinklų tiesimas tarp valstybių narių ir tarp Sąjungos ir trečiųjų valstybių, ir iki 75 proc. – veiksmams, kuriais diegiamas socialinę ir ekonominę pažangą skatinančių subjektų gigabitinis junglumas. Nepažeidžiant bendro finansavimo principo, vietos belaidžio ryšio teikimo vietos bendruomenėse veiksmai finansuojami Sąjungai teikiant finansinę paramą iki 100 proc. tinkamų finansuoti išlaidų.

5.   Didžiausia bendro finansavimo norma, taikytina 10 straipsnyje nurodytiems ▌ veiksmams, atitinka didžiausią iš maksimalių bendro finansavimo normų, taikytinų atitinkamiems sektoriams.
  Be to, šiems veiksmams taikoma bendro finansavimo norma gali būti padidinta 10 proc. Bendro finansavimo norma negali viršyti 90 proc. visų tinkamų finansuoti išlaidų.

5a.
     
  Nustačiusi bendro finansavimo normą, Komisija skirdama dotaciją projekto vykdytojams suteikia visų galimybių ir priemonių, kuriomis remiantis galima laiku gauti likusią finansinę paramą, sąrašą.

15 straipsnis

Tinkamos finansuoti išlaidos

Neskaitant Finansinio reglamento [186] straipsnyje nustatytų kriterijų, taikomi šie tinkamų finansuoti išlaidų kriterijai:

| a) | tinkamos finansuoti gali būti tik valstybėse narėse patirtos išlaidos, išskyrus atvejus, kai bendro intereso projektas arba tarpvalstybiniai atsinaujinančiosios energijos srities projektai apima vienos ar kelių trečiųjų valstybių teritorijas, kaip nurodyta šio reglamento 5 straipsnyje arba 11 straipsnio 4 dalyje, arba tarptautinius vandenis, jeigu veiksmai yra būtini atitinkamo projekto tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

a)

tinkamos finansuoti gali būti tik valstybėse narėse patirtos išlaidos, išskyrus atvejus, kai bendro intereso projektas arba tarpvalstybiniai atsinaujinančiosios energijos srities projektai apima vienos ar kelių trečiųjų valstybių teritorijas, kaip nurodyta šio reglamento 5 straipsnyje arba 11 straipsnio 4 dalyje, arba tarptautinius vandenis, jeigu veiksmai yra būtini atitinkamo projekto tikslams pasiekti;

| b) | tinkamos finansuoti gali būti visos su įranga, įrenginiais ir infrastruktūra susijusios išlaidos, kurias paramos gavėjas laiko kapitalo išlaidomis; |
| --- | --- |

b)

tinkamos finansuoti gali būti visos su įranga, įrenginiais ir infrastruktūra susijusios išlaidos, kurias paramos gavėjas laiko kapitalo išlaidomis;

| c) | su žemės pirkimu susijusios išlaidos nėra tinkamos finansuoti išlaidos; |
| --- | --- |

c)

su žemės pirkimu susijusios išlaidos nėra tinkamos finansuoti išlaidos;

| d) | į tinkamas finansuoti išlaidas pridėtinės vertės mokestis (PVM) neįtraukiamas. |
| --- | --- |

d)

į tinkamas finansuoti išlaidas pridėtinės vertės mokestis (PVM) neįtraukiamas.

| da) | išlaidos, susijusios su kariniais reikalavimais, yra tinkamos finansuoti išlaidos nuo reikalavimus atitinkančio veiksmo pradžios dienos, neatsižvelgiant į 6a straipsnio 2 dalyje nurodytų deleguotųjų aktų įsigaliojimo datą. |
| --- | --- |

da)

išlaidos, susijusios su kariniais reikalavimais, yra tinkamos finansuoti išlaidos nuo reikalavimus atitinkančio veiksmo pradžios dienos, neatsižvelgiant į 6a straipsnio 2 dalyje nurodytų deleguotųjų aktų įsigaliojimo datą.

16 straipsnis

Dotacijų derinimas su kitais finansavimo šaltiniais

1.   Dotacijos gali būti naudojamos kartu su Europos investicijų banko arba nacionalinių skatinamojo finansavimo bankų ar kitų plėtros ir viešųjų finansų įstaigų, taip pat privačiojo sektoriaus finansų įstaigų ir privačiojo sektoriaus investuotojų, įskaitant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, skiriamu finansavimu.

2.   1 dalyje nurodytų dotacijų naudojimas gali būti įgyvendinamas skelbiant specialiuosius kvietimus teikti pasiūlymus.

17 straipsnis

Dotacijų sumažinimas ar nutraukimas

1.   Neskaitant priežasčių, nurodytų Finansinio reglamento [131 straipsnio 4 dalyje],
  jei nėra atitinkamų pagrįstų aplinkybių,
  dotacijos suma gali būti sumažinta dėl šių priežasčių:

| a) | veiksmai nepradėti per vienus metus nuo susitarime dėl dotacijos nurodytos pradžios datos
  tyrimų atveju arba per dvejus metus visų kitų veiksmų, kurie atitinka finansinės paramos skyrimo reikalavimus pagal šį reglamentą, atveju
  ; |
| --- | --- |

a)

veiksmai nepradėti per vienus metus nuo susitarime dėl dotacijos nurodytos pradžios datos
  tyrimų atveju arba per dvejus metus visų kitų veiksmų, kurie atitinka finansinės paramos skyrimo reikalavimus pagal šį reglamentą, atveju
  ;

| b) | atlikus veiksmų įgyvendinimo pažangos peržiūrą nustatyta, kad veiksmų įgyvendinimas
  vėluoja, palyginti su [Išmaniojo TEN-T reglamento (Nr. .../...)] 6 straipsnyje išvardytiems etapais nustatytais terminais,
  arba vėluojama tiek, kad tikėtina, jog nebus pasiekti veiksmo tikslai. |
| --- | --- |

b)

atlikus veiksmų įgyvendinimo pažangos peržiūrą nustatyta, kad veiksmų įgyvendinimas
  vėluoja, palyginti su [Išmaniojo TEN-T reglamento (Nr. .../...)] 6 straipsnyje išvardytiems etapais nustatytais terminais,
  arba vėluojama tiek, kad tikėtina, jog nebus pasiekti veiksmo tikslai.

2.   Remiantis 1 dalyje nurodytomis priežastimis, susitarimas dėl dotacijos gali būti nutrauktas.

2a.
     
  Suma, gauta taikant 1 arba 2 dalį, paskirstoma kitoms pagal atitinkamą finansinį paketą siūlomoms darbo programoms, kaip nustatyta 4 straipsnio 2 dalyje.

18 straipsnis

Sinergija su kitomis Sąjungos programomis

1.   Veiksmams, kuriems skirtas Programos įnašas, taip pat gali būti skirtas kitos Sąjungos programos įnašas, įskaitant pasidalijamojo valdymo principu valdomas lėšas, jei tais įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos.
  Įgyvendinant veiksmus laikomasi Finansinio reglamento [...] straipsnyje nustatytų taisyklių.
  Kaupiamasis finansavimas neviršija veiksmų visų tinkamų finansuoti išlaidų, o pagal skirtingas Sąjungos programas skiriama parama gali būti proporcingai apskaičiuota pagal dokumentą, kuriuo nustatomos paramos sąlygos.

2.   Veiksmai, kurie atitinka
  visas
  šias sąlygas:

| a) | buvo įvertinti kvietime teikti pasiūlymus pagal Programą; |
| --- | --- |

a)

buvo įvertinti kvietime teikti pasiūlymus pagal Programą;

| b) | atitinka tame kvietime teikti pasiūlymus nurodytus minimalius kokybės reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

atitinka tame kvietime teikti pasiūlymus nurodytus minimalius kokybės reikalavimus;

| c) | negali būti finansuojami pagal tą kvietimą teikti pasiūlymus dėl biudžeto apribojimų, |
| --- | --- |

c)

negali būti finansuojami pagal tą kvietimą teikti pasiūlymus dėl biudžeto apribojimų,

gali
  nereikalaujant papildomo vertinimo
  gauti paramą iš Europos regioninės plėtros fondo arba Sanglaudos fondo pagal Reglamento (ES) ... [BNR] [67 straipsnio 5 dalį], jeigu atitinka atitinkamos programos tikslus. Taikomos paramą teikiančio fondo taisyklės.

IV SKYRIUS

IV SKYRIUS

PROGRAMAVIMAS, STEBĖSENA, VERTINIMAS IR KONTROLĖ

PROGRAMAVIMAS, STEBĖSENA, VERTINIMAS IR KONTROLĖ

19 straipsnis

Darbo programos

1.   Programa įgyvendinama vykdant Finansinio reglamento 110 straipsnyje nurodytas darbo programas. ▌

1a.
     
  Ne vėliau kaip iki 2021 m. kovo mėn. pabaigos Komisija parengia bendrąją programą, į kurią bus įtraukta darbo programų ir kvietimų teikti pasiūlymus tvarkaraštis, jų temos ir skiriamas finansavimas bei kita informacija, kuri būtina skaidrumui ir nuspėjamumui užtikrinti per visą Programos įgyvendinimo laikotarpį ir projektų kokybei pagerinti. Bendroji programa bus priimta deleguotuoju aktu pagal 24 straipsnį.

1b.
     
  Paskelbus darbo programą, Komisija viešai paskelbia pranešimą apie kvietimus teikti pasiūlymus, numatytus pagal darbo programą. Tokiame pranešime pagal Finansinio reglamento 194 straipsnį apie kiekvieną kvietimą teikti pasiūlymus pateikiama bent ši informacija:

| a) | prioritetai; |
| --- | --- |

a)

prioritetai;

| b) | orientacinė kvietimo teikti pasiūlymus data; |
| --- | --- |

b)

orientacinė kvietimo teikti pasiūlymus data;

| c) | orientacinis pasiūlymų pateikimo terminas; |
| --- | --- |

c)

orientacinis pasiūlymų pateikimo terminas;

| d) | biudžeto sąmata. |
| --- | --- |

d)

biudžeto sąmata.

2.   Komisija darbo programas priima
  deleguotuoju aktu pagal šio reglamento 24 straipsnį
  .

2a.
     
  Pagal
  Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 
  200 straipsnio 2 dalį visiems kvietimams taikoma dviejų pakopų atrankos procedūra. Jie įgyvendinami taip:

| a) | pasiūlymų teikėjai pateikia supaprastintą dokumentų rinkinį, apimantį santykinai apibendrintą informaciją, kad būtų galima iš anksto atrinkti finansuoti tinkamus projektus; |
| --- | --- |

a)

pasiūlymų teikėjai pateikia supaprastintą dokumentų rinkinį, apimantį santykinai apibendrintą informaciją, kad būtų galima iš anksto atrinkti finansuoti tinkamus projektus;

| b) | pirmajame etape atrinkti pasiūlymų teikėjai po pirmojo etapo pabaigos pateikia išsamų dokumentų rinkinį; |
| --- | --- |

b)

pirmajame etape atrinkti pasiūlymų teikėjai po pirmojo etapo pabaigos pateikia išsamų dokumentų rinkinį;

| c) | Komisija skelbia kvietimus teikti pasiūlymus likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki procedūros pradžios. |
| --- | --- |

c)

Komisija skelbia kvietimus teikti pasiūlymus likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki procedūros pradžios.

20 straipsnis

Stebėsena ir ataskaitų teikimas

-1.
     
  Komisija nustato metodiką, pagal kurią parengiami kokybiniai rodikliai, kuriais būtų galima tiksliai įvertinti pagal Programą vykdant kiekvieną projektą, susijusį su TEN-T tinklu, pasiektą pažangą, taip pat pažangą siekiant 3 straipsnyje nustatytų tikslų. Remdamasi šia metodika, Komisija ne vėliau kaip iki 2021 m. sausio 1 d. papildo priedo I dalį priimdama deleguotąjį aktą pagal 24 straipsnį.

1.   Rodikliai, kuriais grindžiama Programos įgyvendinimo pažangos, padarytos siekiant 3 straipsnyje nustatytų bendrojo ir konkrečių tikslų, ataskaita, pateikti priedo I dalyje.

2.   Siekiant veiksmingai įvertinti Programos įgyvendinimo pažangą siekiant jos tikslų, Komisijai pagal 24 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus siekiant iš dalies pakeisti priedo I dalį, kad prireikus būtų peržiūrėti ar papildyti rodikliai, o šis reglamentas būtų papildytas nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo.

3.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad Programos įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys
  būtų tinkami atliekant nuodugnią pasiektos pažangos ir pagrindinio tinklo koridoriuose patirtų sunkumų analizę ir kad jie
  būtų renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Tuo tikslu Sąjungos lėšų gavėjams ir, jei aktualu, valstybėms narėms nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai.

3a.
     
  Komisija sukuria specialią interneto svetainę, kurioje tikruoju laiku skelbiamas planas su įgyvendinamais projektais, jame pateikiant aktualius duomenis (poveikio vertinimus, vertę, naudos gavėją, projektą įgyvendinantį subjektą, einamąją padėtį).

21 straipsnis

Vertinimas

  ir peržiūra

1.   Vertinimai atliekami laiku
  , bet ne rečiau kaip kas dvejus metus
  , kad jų rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus.

1a.
     
  Vertinimo procese vertinamas Programos įgyvendinimas pagal bendruosius ir sektorinius tikslus, paaiškinant, ar neatsilieka veikla skirtinguose sektoriuose, ar bendras biudžetinis įsipareigojimas atitinka visą skirtą sumą, ar vykdomi projektai pasiekė pakankamą išsamumo laipsnį, ar vis dar įmanoma ir naudinga juos įgyvendinti.

2.   Tarpinis Programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą
  remiantis pagal 20 straipsnį atlikta stebėsena
  , bet praėjus ne daugiau kaip ketveriems metams nuo Programos įgyvendinimo pradžios.
  Jame taip pat pateikiamas išsamus procedūrų, tikslų ir tinkamumo kriterijų tinkamumo siekiant 3 straipsnyje nustatytų bendrųjų ir sektorių tikslų įvertinimas.


  Remiantis šio tarpinio vertinimo rezultatais, pateikiamos Programos peržiūros rekomendacijos.

3.   Baigiant įgyvendinti Programą, bet praėjus ne daugiau kaip
  dvejiems
  metams po 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka galutinį Programos vertinimą.

4.   Vertinimų išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

22 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda EITP koordinavimo komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

23 straipsnis

Deleguotieji aktai

Komisijai pagal šio reglamento 24 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais:

| a) | iš dalies keičiama priedo I dalies nuostatos dėl rodiklių ir nustatoma stebėsenos ir vertinimo sistema; |
| --- | --- |

a)

iš dalies keičiama priedo I dalies nuostatos dėl rodiklių ir nustatoma stebėsenos ir vertinimo sistema;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| c) | iš dalies keičiama priedo III dalis dėl nustatomų transporto pagrindinio tinklo koridorių ir iš anksto nustatytų atkarpų bei iš anksto nustatytų visuotinio tinklo atkarpų; |
| --- | --- |

c)

iš dalies keičiama priedo III dalis dėl nustatomų transporto pagrindinio tinklo koridorių ir iš anksto nustatytų atkarpų bei iš anksto nustatytų visuotinio tinklo atkarpų;

| d) | iš dalies keičiama priedo IV dalis dėl tarpvalstybinių atsinaujinančiosios energijos srities projektų nustatymo; |
| --- | --- |

d)

iš dalies keičiama priedo IV dalis dėl tarpvalstybinių atsinaujinančiosios energijos srities projektų nustatymo;

| e) | iš dalies keičiama priedo V dalis dėl bendro intereso skaitmeninio ryšio projektų nustatymo. |
| --- | --- |

e)

iš dalies keičiama priedo V dalis dėl bendro intereso skaitmeninio ryšio projektų nustatymo.

| ea) | priimama darbo programa; |
| --- | --- |

ea)

priimama darbo programa;

| eb) | priimama bendroji programa; |
| --- | --- |

eb)

priimama bendroji programa;

| ec) | nustatomi arba iš dalies keičiami kariniai reikalavimai, nustatomas arba iš dalies keičiamas transeuropinio transporto tinklo dalių, tinkamų kariniam transportui, sąrašas, nustatomi arba iš dalies keičiamas prioritetinių dvejopo naudojimo infrastruktūros projektų sąrašas ir 6a straipsnyje nurodytų veiksmų, susijusių su kariniu mobilumu, tinkamumo finansuoti vertinimo procedūra; |
| --- | --- |

ec)

nustatomi arba iš dalies keičiami kariniai reikalavimai, nustatomas arba iš dalies keičiamas transeuropinio transporto tinklo dalių, tinkamų kariniam transportui, sąrašas, nustatomi arba iš dalies keičiamas prioritetinių dvejopo naudojimo infrastruktūros projektų sąrašas ir 6a straipsnyje nurodytų veiksmų, susijusių su kariniu mobilumu, tinkamumo finansuoti vertinimo procedūra;

| ed) | nustatoma metodika, pagal kurią parengiami kokybiniai rodikliai, kuriuos taikant būtų galima tiksliai įvertinti pagal programą vykdant kiekvieną projektą, susijusį su TEN-T tinklu, pasiektą pažangą. |
| --- | --- |

ed)

nustatoma metodika, pagal kurią parengiami kokybiniai rodikliai, kuriuos taikant būtų galima tiksliai įvertinti pagal programą vykdant kiekvieną projektą, susijusį su TEN-T tinklu, pasiektą pažangą.

24 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   23 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami iki 2028 m. gruodžio 31 d.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 23 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 23 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

25 straipsnis

Informavimas, komunikacija ir viešinimas

1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę.

2.   Komisija vykdo su Programa ir jos veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus. Programai skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, susijusius su 3 straipsnyje nurodytais tikslais.

26 straipsnis

Sąjungos finansinių interesų apsauga

Kai trečioji valstybė dalyvauja Programoje, kaip nustatyta sprendime, priimtame pagal tarptautinį susitarimą, arba kitoje teisinėje priemonėje, trečioji valstybė suteikia reikiamas teises ir prieigą atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) ir Europos Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įgaliojimus. OLAF atveju tokios teisės apima teisę atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, numatytus Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų.

Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra gali tirti sukčiavimo ir kitos baudžiamosios veikos atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371, ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą.

VI SKYRIUS

VI SKYRIUS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

27 straipsnis

Panaikinimo ir pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Reglamentai (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES) Nr. 283/2014 panaikinami.

2.   Nepažeidžiant 1 dalies, šis reglamentas neturi poveikio susijusių veiksmų tęsimui ar keitimui iki jų užbaigimo pagal Reglamentą (ES) Nr. 1316/2013, kuris toliau taikomas tiems veiksmams tol, kol jie užbaigiami.

2a.
     
  Reglamentas (ES) Nr. 347/2013 turi būti persvarstytas laiku iki kitos DFP, siekiant gaires suderinti su Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato tikslais ir ilgalaikiu įsipareigojimu mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, taip pat integruoti principą „pirmiausia – energijos vartojimo efektyvumas“. [10 pakeit.]

3.   Programos finansinio paketo lėšomis taip pat gali būti finansuojamos techninės ir administracinės paramos išlaidos, būtinos užtikrinti perėjimui nuo priemonių, patvirtintų pagal ankstesnę Europos infrastruktūros tinklų priemonę, nustatytą Reglamentu (ES) Nr. 1316/2013, prie šios Programos.

4.   Prireikus asignavimai gali būti įtraukti į biudžetą po 2027 m. ir skirti šio reglamento 4 straipsnio 5 dalyje nurodytoms išlaidoms padengti, kad būtų galima valdyti iki 2027 m. gruodžio 31 d. nebaigtus vykdyti veiksmus.

28 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

PRIEDAS

I DALIS. RODIKLIAI

Siekiant sumažinti administracinę naštą ir išlaidas Programa bus atidžiai stebima remiantis rodikliais, kuriais siekiama nustatyti, kiek buvo įgyvendinti bendri ir konkretūs Programos tikslai. Todėl bus renkami duomenys, susiję su šiais pagrindiniais rodikliais:

| Sektoriai | Konkretūs tikslai | Rodikliai |
| --- | --- | --- |
| Transportas: | Veiksmingi ir tarpusavyje susieti pažangaus,
  sąveikaus,
  tvaraus,
  daugiarūšio,
  integracinio, saugaus ir patikimo susisiekimo tinklai ir infrastruktūra | Tarpvalstybinių ir trūkstamų jungčių, kurioms teikiama EITP parama (be kita ko, veiksmai, susiję su TEN-T pagrindinio
  ir visuotinio
  tinklų miestų transporto mazgais,
  regioninėmis tarpvalstybinių geležinkelių jungtimis,
  jūrų uostais, vidaus vandenų uostais
  , oro uostais
  bei kelių ir geležinkelių terminalais), skaičius |
| | | EITP remiamų veiksmų, padedančių skaitmeninti transporto sektorių
  (Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos ir programos SESAR)
  , skaičius |
| | | Alternatyviųjų degalų tiekimo punktų, pastatytų ar atnaujintų remiant EITP, skaičius |
| | | EITP remiamų veiksmų, didinančių transporto saugumą, skaičius |
| | | EITP remiamų veiksmų, padedančių didinti transporto prieinamumą neįgaliesiems, skaičius |
| | | EITP remiamų veiksmų, padedančių mažinti krovininio geležinkelių transporto keliamą triukšmą, skaičius |
| | Pritaikymas
  dvejopo (civilinio ir gynybinio)
  mobilumo reikalavimams | Transporto infrastruktūros komponentų, pritaikytų
  dvejopo (civilinio ir gynybinio)
  mobilumo reikalavimams, skaičius |
| Energetika | Indėlis į rinkų sąveikumą ir integraciją | EITP veiksmų, kuriais prisidedama prie projektų, sujungiančių valstybių narių tinklus ir panaikinančių vidaus apribojimus, skaičius |
| | Energijos tiekimo saugumas | EITP veiksmų, kuriais prisidedama prie projektų, užtikrinančių atsparų
  dujų
  tinklą, skaičius |
| | | EITP veiksmų, padedančių kurti pažangesnius tinklus ir juos skaitmeninti bei padidinti energijos kaupimo galimybes, skaičius |
| | Darnus vystymasis mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro | EITP veiksmų, kuriais prisidedama prie projektų, sudarančių sąlygas energijos sistemose naudoti kuo daugiau atsinaujinančiosios energijos, skaičius |
| | | EITP veiksmų, kuriais prisidedama prie tarpvalstybinio bendradarbiavimo atsinaujinančiosios energijos klausimais, skaičius |
| Skaitmeninė ekonomika | Indėlis visoje Europos Sąjungoje diegiant skaitmeninio junglumo infrastruktūrą | Naujos jungtys su itin didelio pralaidumo tinklais, skirtais socialinę ir ekonominę pažangą skatinantiems subjektams, bei itin aukštos kokybės belaidžio ryšio jungtys, skirtos vietos bendruomenėms |
| | | EITP veiksmų, kuriais užtikrinamas 5G junglumas transporto keliuose, skaičius |
| | | EITP veiksmų, namų ūkiams užtikrinančių naujas jungtis su itin didelio pralaidumo tinklais, skaičius |
| | | EITP veiksmų, padedančių skaitmeninti energetikos ir transporto sektorius, skaičius |

Sektoriai

Konkretūs tikslai

Rodikliai

Transportas:

Veiksmingi ir tarpusavyje susieti pažangaus,
  sąveikaus,
  tvaraus,
  daugiarūšio,
  integracinio, saugaus ir patikimo susisiekimo tinklai ir infrastruktūra

Tarpvalstybinių ir trūkstamų jungčių, kurioms teikiama EITP parama (be kita ko, veiksmai, susiję su TEN-T pagrindinio
  ir visuotinio
  tinklų miestų transporto mazgais,
  regioninėmis tarpvalstybinių geležinkelių jungtimis,
  jūrų uostais, vidaus vandenų uostais
  , oro uostais
  bei kelių ir geležinkelių terminalais), skaičius

EITP remiamų veiksmų, padedančių skaitmeninti transporto sektorių
  (Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos ir programos SESAR)
  , skaičius

Alternatyviųjų degalų tiekimo punktų, pastatytų ar atnaujintų remiant EITP, skaičius

EITP remiamų veiksmų, didinančių transporto saugumą, skaičius

EITP remiamų veiksmų, padedančių didinti transporto prieinamumą neįgaliesiems, skaičius

EITP remiamų veiksmų, padedančių mažinti krovininio geležinkelių transporto keliamą triukšmą, skaičius

Pritaikymas
  dvejopo (civilinio ir gynybinio)
  mobilumo reikalavimams

Transporto infrastruktūros komponentų, pritaikytų
  dvejopo (civilinio ir gynybinio)
  mobilumo reikalavimams, skaičius

Energetika

Indėlis į rinkų sąveikumą ir integraciją

EITP veiksmų, kuriais prisidedama prie projektų, sujungiančių valstybių narių tinklus ir panaikinančių vidaus apribojimus, skaičius

Energijos tiekimo saugumas

EITP veiksmų, kuriais prisidedama prie projektų, užtikrinančių atsparų
  dujų
  tinklą, skaičius

EITP veiksmų, padedančių kurti pažangesnius tinklus ir juos skaitmeninti bei padidinti energijos kaupimo galimybes, skaičius

Darnus vystymasis mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro

EITP veiksmų, kuriais prisidedama prie projektų, sudarančių sąlygas energijos sistemose naudoti kuo daugiau atsinaujinančiosios energijos, skaičius

EITP veiksmų, kuriais prisidedama prie tarpvalstybinio bendradarbiavimo atsinaujinančiosios energijos klausimais, skaičius

Skaitmeninė ekonomika

Indėlis visoje Europos Sąjungoje diegiant skaitmeninio junglumo infrastruktūrą

Naujos jungtys su itin didelio pralaidumo tinklais, skirtais socialinę ir ekonominę pažangą skatinantiems subjektams, bei itin aukštos kokybės belaidžio ryšio jungtys, skirtos vietos bendruomenėms

EITP veiksmų, kuriais užtikrinamas 5G junglumas transporto keliuose, skaičius

EITP veiksmų, namų ūkiams užtikrinančių naujas jungtis su itin didelio pralaidumo tinklais, skaičius

EITP veiksmų, padedančių skaitmeninti energetikos ir transporto sektorius, skaičius

II DALIS. ORIENTACINIAI PROCENTINIAI DYDŽIAI, NUMATYTI TRANSPORTO SEKTORIUI

Biudžeto ištekliai, nurodyti 4 straipsnio 2 dalies a punkto i ir ii papunkčiuose, paskirstomi taip:

| — | 60 proc. veiksmams, išvardytiems 9 straipsnio 2 dalies a punkte „Su veiksmingais ir sujungtais tinklais susiję veiksmai“; |
| --- | --- |

—

60 proc. veiksmams, išvardytiems 9 straipsnio 2 dalies a punkte „Su veiksmingais ir sujungtais tinklais susiję veiksmai“;

| — | 40 proc. veiksmams, išvardytiems 9 straipsnio 2 dalies b punkte „Veiksmai, susiję su pažangiu, tvariu, integraciniu, saugiu ir patikimu susisiekimu“. |
| --- | --- |

—

40 proc. veiksmams, išvardytiems 9 straipsnio 2 dalies b punkte „Veiksmai, susiję su pažangiu, tvariu, integraciniu, saugiu ir patikimu susisiekimu“.

Biudžeto ištekliai, naudojami
  9 straipsnio 2 dalies a punkte išvardytiems veiksmams
  finansuoti, paskirstomi taip: 75 proc.
  turėtų būti skirta veiksmams, susijusiems su pagrindinio tinklo koridoriais, 10 proc. veiksmams, vykdomiems pagrindiniame tinkle, išskyrus pagrindinio tinklo koridorius, ir 15 proc. veiksmams visuotiniame tinkle.

III DALIS. HORIZONTALIEJI PRIORITETAI, TRANSPORTO PAGRINDINIO TINKLO KORIDORIAI IR IŠ ANKSTO NUSTATYTOS ATKARPOS; IŠ ANKSTO NUSTATYTOS VISUOTINIO TINKLO ATKARPOS

-1a.
     
  Horizontalieji prioritetai

SESAR, Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos, intelektinių transporto sistemų, upių informacijos paslaugų, laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemos išmaniosios technologijos įrenginiai

1.   Pagrindinio tinklo koridoriai ir iš anksto nustatytos atkarpos

| Pagrindinio tinklo koridorius „Atlanto vandenynas“ |
| --- |
| Išdėstymas | Gijón–León–Valladolid |
| | A Coruña–Vigo–Orense–León– |
| | Zaragoza–Pamplona / Logroño–Bilbao |
| | Bordeaux–Toulouse |
| | Tenerife / Gran Canaria–Huelva / Sanlúcar de Barrameda–Sevilla–Córdoba |
| | Algeciras–Bobadilla–Madrid |
| | Madeiros sala
  / Sines–
  Ermidas
   /Lisboa – Madrid – Valladolid |
| | Lisboa–Aveiro–Leixões / Porto–Duero upė /
  Vigo |
| | Aveiro–Valladolid–Vitoria-Gasteiz–Bergara–Bilbao / Bordeau–
  La Rochelle
  –Tours–Paris–Le Havre / Metz–Mannheim / Strasbourg |
| | Shannon Foynes–Dublin– Rosslare–Waterford–Cork– Brest–Roscoff–Cherbourg–Caen–Le Havre–Rouen–Paris |
| | Dublin/Cork–Brest–Roscoff–
  Saint Nazaire–Nantes–Tours–
  Dijon |
| Iš anksto nustatytos atkarpos | Tarpvalstybinės | Evora–Merida | Geležinkelis |
| | | Vitoria-Gasteiz–San Sebastián–Bayonne–Bordeaux | |
| | | Aveiro–Salamanca | |
| | | Duero upė (Via Navegável do Douro) | Vidaus vandenų keliai |
| | Trūkstama jungtis | Paris (jungtys Orly–Versailles ir Orly–Ch. De Gaulle’io oro uostas) | Daugiarūšis transportas |

Pagrindinio tinklo koridorius „Atlanto vandenynas“

Išdėstymas

Gijón–León–Valladolid

A Coruña–Vigo–Orense–León–

Zaragoza–Pamplona / Logroño–Bilbao

Bordeaux–Toulouse

Tenerife / Gran Canaria–Huelva / Sanlúcar de Barrameda–Sevilla–Córdoba

Algeciras–Bobadilla–Madrid

Madeiros sala
  / Sines–
  Ermidas
   /Lisboa – Madrid – Valladolid

Lisboa–Aveiro–Leixões / Porto–Duero upė /
  Vigo

Aveiro–Valladolid–Vitoria-Gasteiz–Bergara–Bilbao / Bordeau–
  La Rochelle
  –Tours–Paris–Le Havre / Metz–Mannheim / Strasbourg

Shannon Foynes–Dublin– Rosslare–Waterford–Cork– Brest–Roscoff–Cherbourg–Caen–Le Havre–Rouen–Paris

Dublin/Cork–Brest–Roscoff–
  Saint Nazaire–Nantes–Tours–
  Dijon

Iš anksto nustatytos atkarpos

Tarpvalstybinės

Evora–Merida

Geležinkelis

Vitoria-Gasteiz–San Sebastián–Bayonne–Bordeaux

Aveiro–Salamanca

Duero upė (Via Navegável do Douro)

Vidaus vandenų keliai

Trūkstama jungtis

Paris (jungtys Orly–Versailles ir Orly–Ch. De Gaulle’io oro uostas)

Daugiarūšis transportas

| Pagrindinio tinklo koridorius „Baltijos jūra – Adrijos jūra“ |
| --- |
| Išdėstymas | Gdynia–Gdańsk–Katowice / Sławków |
| | Gdańsk–Warszawa–Katowice |
| | Katowice–Ostrava–Brno–Wien |
| | Szczecin / Świnoujście–Poznań–Wrocław–Ostrava |
| | Katowice–Žilina–Bratislava–Wien |
| | Wien–Graz–Villach–Udine–Trieste |
| | Udine–Venezia–Padova–Bologna–Ravenna–Ancona–
  Foggia |
| | Graz–Maribor–Ljubljana–Koper / Trieste |
| Iš anksto nustatytos atkarpos | Tarpvalstybinės | Katowice–Ostrava | Geležinkelis |
| | Katowice–Žilina | |
| | Opole–Ostrava | |
| | Bratislava–Wien | |
| | Graz–Maribor | |
| | Trieste–Divaca | |
| | Katowice–Žilina | Keliai |
| | Brno–Wien | |
| | Trūkstama jungtis | Gloggnitz–Mürzzuschlag: | Geležinkelis |
| | Zemeringo pagrindinis tunelis | |
| | Graz–Klagenfurt: Koralmo geležinkelio linija ir tunelis | |
| | Koper–Divača | |

Pagrindinio tinklo koridorius „Baltijos jūra – Adrijos jūra“

Išdėstymas

Gdynia–Gdańsk–Katowice / Sławków

Gdańsk–Warszawa–Katowice

Katowice–Ostrava–Brno–Wien

Szczecin / Świnoujście–Poznań–Wrocław–Ostrava

Katowice–Žilina–Bratislava–Wien

Wien–Graz–Villach–Udine–Trieste

Udine–Venezia–Padova–Bologna–Ravenna–Ancona–
  Foggia

Graz–Maribor–Ljubljana–Koper / Trieste

Iš anksto nustatytos atkarpos

Tarpvalstybinės

Katowice–Ostrava

Geležinkelis

Katowice–Žilina

Opole–Ostrava

Bratislava–Wien

Graz–Maribor

Trieste–Divaca

Katowice–Žilina

Keliai

Brno–Wien

Trūkstama jungtis

Gloggnitz–Mürzzuschlag:

Geležinkelis

Zemeringo pagrindinis tunelis

Graz–Klagenfurt: Koralmo geležinkelio linija ir tunelis

Koper–Divača

| Pagrindinio tinklo koridorius „Viduržemio jūra“ |
| --- |
| Išdėstymas | Algeciras–Bobadilla–Madrid–Zaragoza–Tarragona |
| | Zaragoza–Teruel–Valencia /Sagunto |
| | Sagunto–Valencia–Madrid |
| | Sevilla–Bobadilla–Murcia |
| | Cartagena–Murcia–Valencia–Tarragona / Palma de Mallorca–Barcelona |
| | Tarragona–Barcelona–Perpignan–Marseille–Genova / Lyon–
  La Spezia
  –Torino–Novara–Milano–Bologna / Verona–Padova–Venezia–Ravenna / Trieste / Koper–Ljubljana–Budapest |
| | Toulouse–Narbonne |
| | Ljubljana / Rijeka–Zagreb–Budapest–Ukrainos siena |
| Iš anksto nustatytos atkarpos | Tarpvalstybinės | Lyon–Torino: pagrindinis tunelis ir privažiuojamieji keliai | Geležinkelis |
| | | Barcelona–Perpignan | |
| | | Nice–Ventimiglia | |
| | | Trieste–Divača | |
| | | Ljubljana–Zagreb | |
| | | Zagreb–Budapest | |
| | | Budapest–Miskolc–Ukrainos siena | |
| | | Lendava–Letenye | Keliai |
| | | Vásárosnamény–Ukrainos siena | |
| | Trūkstama jungtis | Perpignan–Montpellier | Geležinkelis |
| | | Madrid–Zaragoza–Barcelona | |
| | | Koper–Divača | |
| | | Rijeka–Zagreb | |
| | | Milano–Cremona–Mantova
  –Ferrara
  –Porto Levante / Venezia –Trieste / Ravenna–
  Porto Garibaldi | Vidaus vandenų keliai |

Pagrindinio tinklo koridorius „Viduržemio jūra“

Išdėstymas

Algeciras–Bobadilla–Madrid–Zaragoza–Tarragona

Zaragoza–Teruel–Valencia /Sagunto

Sagunto–Valencia–Madrid

Sevilla–Bobadilla–Murcia

Cartagena–Murcia–Valencia–Tarragona / Palma de Mallorca–Barcelona

Tarragona–Barcelona–Perpignan–Marseille–Genova / Lyon–
  La Spezia
  –Torino–Novara–Milano–Bologna / Verona–Padova–Venezia–Ravenna / Trieste / Koper–Ljubljana–Budapest

Toulouse–Narbonne

Ljubljana / Rijeka–Zagreb–Budapest–Ukrainos siena

Iš anksto nustatytos atkarpos

Tarpvalstybinės

Lyon–Torino: pagrindinis tunelis ir privažiuojamieji keliai

Geležinkelis

Barcelona–Perpignan

Nice–Ventimiglia

Trieste–Divača

Ljubljana–Zagreb

Zagreb–Budapest

Budapest–Miskolc–Ukrainos siena

Lendava–Letenye

Keliai

Vásárosnamény–Ukrainos siena

Trūkstama jungtis

Perpignan–Montpellier

Geležinkelis

Madrid–Zaragoza–Barcelona

Koper–Divača

Rijeka–Zagreb

Milano–Cremona–Mantova
  –Ferrara
  –Porto Levante / Venezia –Trieste / Ravenna–
  Porto Garibaldi

Vidaus vandenų keliai

| Pagrindinio tinklo koridorius „Šiaurės jūra – Baltijos jūra“ |
| --- |
| Išdėstymas | Luleå–Helsinki–Tallinn–Riga |
| | Ventspils–Riga |
| | Riga–Kaunas |
| | Klaipėda–Kaunas–Vilnius |
| | Kaunas–Warszawa |
| | Baltarusijos siena–Warszawa–
  Łódź–Poznań
  –Frankfurt / Oder–Berlin–Hamburg–Kiel |
| | Łódź–Katowice / Wrocław |
| | Ukrainos ir Lenkijos siena–Rzeszów
  –Katowice–Wrocław–Falkenberg–Magdeburg |
| | Szczecin / Świnoujście–Berlin–Magdeburg–Braunschweig–Hannover |
| | Hannover–Bremen–Bremerhaven / Wilhelmshaven |
| | Hannover–Osnabrück–
  / Kleve–Nijmegen /
  –Hengelo–Almelo–Deventer–Utrecht |
| | Utrecht–Amsterdam |
| | Utrecht–Rotterdam–Antwerpen |
| | Hannover–Köln–Antwerpen |
| Iš anksto nustatytos atkarpos | Tarpvalstybinės | Tallinn–Rīga–Kaunas / 
  Vilnius
  –Warszawa: „Rail Baltic“ nauja linija, visiškai suderinama su UIC vėže | Geležinkelis |
| | | Antwerpen–Duisburg | Geležinkelis |
| | | Świnoujście/Szczecin /
  Karniner tiltas
  –Berlin | Geležinkelis / vidaus vandenų keliai |
| | | Koridorius „Via Baltica“ (EE–LV–LT–PL) | Keliai |
| | Trūkstama jungtis | ▌ | Geležinkelis |
| | | Warszawa/Idzikowice–Poznań / Wrocław, įskaitant jungtis su planuojamu pagrindiniu transporto mazgu | |
| | | Kylio kanalas | Vidaus vandenų keliai |
| | | Berlin–Magdeburg–Hannover; Mittellandkanal; Vakarų Vokietijos kanalai | |
| | | Rhine, Waal | |
| | | Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal | |
| | Atnaujinimas (dvigubas bėgių kelias) | Ruhrgebiet–Münster–Osnabrück–Hamburg | Geležinkelis |

Pagrindinio tinklo koridorius „Šiaurės jūra – Baltijos jūra“

Išdėstymas

Luleå–Helsinki–Tallinn–Riga

Ventspils–Riga

Riga–Kaunas

Klaipėda–Kaunas–Vilnius

Kaunas–Warszawa

Baltarusijos siena–Warszawa–
  Łódź–Poznań
  –Frankfurt / Oder–Berlin–Hamburg–Kiel

Łódź–Katowice / Wrocław

Ukrainos ir Lenkijos siena–Rzeszów
  –Katowice–Wrocław–Falkenberg–Magdeburg

Szczecin / Świnoujście–Berlin–Magdeburg–Braunschweig–Hannover

Hannover–Bremen–Bremerhaven / Wilhelmshaven

Hannover–Osnabrück–
  / Kleve–Nijmegen /
  –Hengelo–Almelo–Deventer–Utrecht

Utrecht–Amsterdam

Utrecht–Rotterdam–Antwerpen

Hannover–Köln–Antwerpen

Iš anksto nustatytos atkarpos

Tarpvalstybinės

Tallinn–Rīga–Kaunas / 
  Vilnius
  –Warszawa: „Rail Baltic“ nauja linija, visiškai suderinama su UIC vėže

Geležinkelis

Antwerpen–Duisburg

Geležinkelis

Świnoujście/Szczecin /
  Karniner tiltas
  –Berlin

Geležinkelis / vidaus vandenų keliai

Koridorius „Via Baltica“ (EE–LV–LT–PL)

Keliai

Trūkstama jungtis

▌

Geležinkelis

Warszawa/Idzikowice–Poznań / Wrocław, įskaitant jungtis su planuojamu pagrindiniu transporto mazgu

Kylio kanalas

Vidaus vandenų keliai

Berlin–Magdeburg–Hannover; Mittellandkanal; Vakarų Vokietijos kanalai

Rhine, Waal

Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal

Atnaujinimas (dvigubas bėgių kelias)

Ruhrgebiet–Münster–Osnabrück–Hamburg

Geležinkelis

| Pagrindinio tinklo koridorius „Šiaurės jūra – Viduržemio jūra“ |
| --- |
| Išdėstymas | ▌ |
| | Derry
  –
  Sligo
  –
  Galway
  –Shannon Foynes / Cork |
| | ▌ |
| | ▌ |
| | Baile Átha Cliath / Dublin / Corcaigh / Cork–Zeebrugge / Antwerpen / Rotterdam |
| | Dublin–Cork–Calais–Dunkerque–Zeebrugge–Anvers–Rotterdam |
| | Jungtinės Karalystės siena
  –Lille–Brussel / Bruxelles |
| | London–Lille–
  tarpvalstybinė geležinkelio jungtis Bruxelles–Quiévrain–Valenciennes
  –Brussel / Bruxelles |
| | Amsterdam–Rotterdam–Antwerp–Brussel / Bruxelles–Luxembourg |
| | Luxembourg–Metz–Dijon–Macon–Lyon–Marseille |
| | Luxembourg–Metz–Strasbourg–Basel |
| | Antwerpen / Zeebrugge–Gent–Dunkerque / Lille–Paris |
| Iš anksto nustatytos atkarpos | Tarpvalstybinės | Brussel / Bruxelles–Luxembourg–Strasbourg | Geležinkelis |
| | | Terneuzen–Gent | Vidaus vandenų keliai |
| | | Sena–Šeldės tinklas ir susiję Senos, Šeldės ir Maso upių baseinai | |
| | | Reino–Šeldės koridorius | |
| | Trūkstama jungtis | Albertkanaal /Bocholt–Herentals kanalas | Vidaus vandenų keliai |
| | Dunkerque–Lille |

Pagrindinio tinklo koridorius „Šiaurės jūra – Viduržemio jūra“

Išdėstymas

▌

Derry
  –
  Sligo
  –
  Galway
  –Shannon Foynes / Cork

▌

▌

Baile Átha Cliath / Dublin / Corcaigh / Cork–Zeebrugge / Antwerpen / Rotterdam

Dublin–Cork–Calais–Dunkerque–Zeebrugge–Anvers–Rotterdam

Jungtinės Karalystės siena
  –Lille–Brussel / Bruxelles

London–Lille–
  tarpvalstybinė geležinkelio jungtis Bruxelles–Quiévrain–Valenciennes
  –Brussel / Bruxelles

Amsterdam–Rotterdam–Antwerp–Brussel / Bruxelles–Luxembourg

Luxembourg–Metz–Dijon–Macon–Lyon–Marseille

Luxembourg–Metz–Strasbourg–Basel

Antwerpen / Zeebrugge–Gent–Dunkerque / Lille–Paris

Iš anksto nustatytos atkarpos

Tarpvalstybinės

Brussel / Bruxelles–Luxembourg–Strasbourg

Geležinkelis

Terneuzen–Gent

Vidaus vandenų keliai

Sena–Šeldės tinklas ir susiję Senos, Šeldės ir Maso upių baseinai

Reino–Šeldės koridorius

Trūkstama jungtis

Albertkanaal /Bocholt–Herentals kanalas

Vidaus vandenų keliai

Dunkerque–Lille

| Pagrindinio tinklo koridorius „Rytai / Rytinė Viduržemio jūros regiono dalis“ |
| --- |
| Išdėstymas | Hamburg–Berlin |
| | Rostock–Berlin–Dresden |
| | Bremerhaven / Wilhelmshaven–Magdeburg–Dresden |
| | Dresden–Ústí nad Labem–Melnik / Praha–Lysá nad Labem / Poříčany–Kolin |
| | Kolin–Pardubice–Brno–Wien / Bratislava–Budapest–Arad–Timișoara–Craiova–Calafat–Vidin–Sofia |
| | Sofia–Plovdiv–Burgas |
| | Plovdiv–Turkijos siena–Alexandropouli–Kavala–Thessaloniki–Ioannina–Kakavia / Igoumenitsa |
| | buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos siena–Thessaloniki |
| | Sofia–Thessaloniki–Athina–Piraeus / Ikonio–Heraklion–Lemesos (Vasiliko)–Lefkosia |
| | Athina–Patras / Igoumenitsa |
| Iš anksto nustatytos atkarpos | Tarpvalstybinės | Dresden–Praha | Geležinkelis |
| | | Wien / Bratislava–Budapest | |
| | | Békéscsaba–Arad | |
| | | Calafat–Vidin–Sofia–Thessaloniki | |
| | | Turkijos siena–Alexandropouli | |
| | | buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos siena–Thessaloniki | |
| | | Ioannina–Kakavia (Albanijos siena) | Keliai |
| | | Craiova–Vidin | |
| | | Hamburg–Dresden–Praha–Pardubice | Vidaus vandenų keliai |
| | Trūkstama jungtis | Thessaloniki–Kavala | Geležinkelis |
| | | Budapest Kelenföld
  –
  Ferencváros | |
| | | Szolnok geležinkelio stotis | |

Pagrindinio tinklo koridorius „Rytai / Rytinė Viduržemio jūros regiono dalis“

Išdėstymas

Hamburg–Berlin

Rostock–Berlin–Dresden

Bremerhaven / Wilhelmshaven–Magdeburg–Dresden

Dresden–Ústí nad Labem–Melnik / Praha–Lysá nad Labem / Poříčany–Kolin

Kolin–Pardubice–Brno–Wien / Bratislava–Budapest–Arad–Timișoara–Craiova–Calafat–Vidin–Sofia

Sofia–Plovdiv–Burgas

Plovdiv–Turkijos siena–Alexandropouli–Kavala–Thessaloniki–Ioannina–Kakavia / Igoumenitsa

buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos siena–Thessaloniki

Sofia–Thessaloniki–Athina–Piraeus / Ikonio–Heraklion–Lemesos (Vasiliko)–Lefkosia

Athina–Patras / Igoumenitsa

Iš anksto nustatytos atkarpos

Tarpvalstybinės

Dresden–Praha

Geležinkelis

Wien / Bratislava–Budapest

Békéscsaba–Arad

Calafat–Vidin–Sofia–Thessaloniki

Turkijos siena–Alexandropouli

buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos siena–Thessaloniki

Ioannina–Kakavia (Albanijos siena)

Keliai

Craiova–Vidin

Hamburg–Dresden–Praha–Pardubice

Vidaus vandenų keliai

Trūkstama jungtis

Thessaloniki–Kavala

Geležinkelis

Budapest Kelenföld
  –
  Ferencváros

Szolnok geležinkelio stotis

| Pagrindinio tinklo koridorius „Reinas – Alpių regionas“ |
| --- |
| Išdėstymas | Genova–Milano–Lugano–Basel |
| | Genova–Novara–Brig–Bern–Basel –
  tarpvalstybinio geležinkelio tilto atstatymas Freiburg (Breisgau)–Colmar–Rastatt–Haguenau tarpvalstybinė jungtis
  –Karlsruhe–Mannheim– Mainz–Koblenz–Köln |
| | Milano–Verona–Trento–Bozen–Innsbruck–München, įskaitant Brennerio koridorių |
| | Köln–Düsseldorf–Duisburg–Nijmegen / Arnhem–Utrecht–Amsterdam |
| | Nijmegen–Rotterdam–Vlissingen |
| | Köln–Liège–Bruxelles / Brussel–Gent |
| | Liège–Antwerpen–Gent–Zeebrugge |
| Iš anksto nustatytos atkarpos | Tarpvalstybinės | Zevenaar–Emmerich–Oberhausen | Geležinkelis |
| | | Karlsruhe–Basel | |
| | | Milano / Novara–Šveicarijos siena | |
| | | Antwerpen–Duisburg | |
| | | Basel–Antwerpen / Rotterdam–Amsterdam | Vidaus vandenų keliai |
| | Trūkstama jungtis | Genova–Tortona / Novi Ligure | Geležinkelis |

Pagrindinio tinklo koridorius „Reinas – Alpių regionas“

Išdėstymas

Genova–Milano–Lugano–Basel

Genova–Novara–Brig–Bern–Basel –
  tarpvalstybinio geležinkelio tilto atstatymas Freiburg (Breisgau)–Colmar–Rastatt–Haguenau tarpvalstybinė jungtis
  –Karlsruhe–Mannheim– Mainz–Koblenz–Köln

Milano–Verona–Trento–Bozen–Innsbruck–München, įskaitant Brennerio koridorių

Köln–Düsseldorf–Duisburg–Nijmegen / Arnhem–Utrecht–Amsterdam

Nijmegen–Rotterdam–Vlissingen

Köln–Liège–Bruxelles / Brussel–Gent

Liège–Antwerpen–Gent–Zeebrugge

Iš anksto nustatytos atkarpos

Tarpvalstybinės

Zevenaar–Emmerich–Oberhausen

Geležinkelis

Karlsruhe–Basel

Milano / Novara–Šveicarijos siena

Antwerpen–Duisburg

Basel–Antwerpen / Rotterdam–Amsterdam

Vidaus vandenų keliai

Trūkstama jungtis

Genova–Tortona / Novi Ligure

Geležinkelis

| Pagrindinio tinklo koridorius „Reinas – Dunojus“ |
| --- |
| Išdėstymas | Paris
  –Strasbourg–Stuttgart–
  Augsburg
  –München–
  Salzburg
  –Wels/Linz |
| | Strasbourg–Mannheim–Frankfurt–Würzburg–Nürnberg–Regensburg–Passau–Wels / Linz |
| | München / Nürnberg–Praha–Ostrava / Přerov–Žilina–Košice–Ukrainos siena |
| | Wels / Linz–Wien–Bratislava–Budapest–Vukovar |
| | Wien / Bratislava–Budapest–Arad–Brašov / Craiova–Bucurešti–
  Focșani–Albita (Moldovos siena)
   /Constanta–Sulina |
| Iš anksto nustatytos atkarpos | Tarpvalstybinės | München–Praha | Geležinkelis |
| | | Nürnberg–Plzen | |
| | | München–Mühldorf–Freilassing–Salzburg | |
| | | Strasbourg–Kehl Appenweier | |
| | | Hranice–Žilina | |
| | | Wien–Bratislava / Budapest | |
| | | Bratislava–Budapest | |
| | | Békéscsaba–Arad | |
| | | Danube (Kehlheim–Constanța / Midia / Sulina) ir susiję Savos ir Tisos upių baseinai | Vidaus vandenų keliai |
| | | Zlín–Žilina | Keliai |
| | Trūkstama jungtis | Stuttgart–Ulm | Geležinkelis |
| | | Salzburg–Linz | |
| | | Arad–Craiova | |
| | | București–Constanța | |
| | | Arad–Brasov | Geležinkelis |
| | | Brasov–Predeal | Geležinkelis |
| | | București–Craiova | Geležinkelis |

Pagrindinio tinklo koridorius „Reinas – Dunojus“

Išdėstymas

Paris
  –Strasbourg–Stuttgart–
  Augsburg
  –München–
  Salzburg
  –Wels/Linz

Strasbourg–Mannheim–Frankfurt–Würzburg–Nürnberg–Regensburg–Passau–Wels / Linz

München / Nürnberg–Praha–Ostrava / Přerov–Žilina–Košice–Ukrainos siena

Wels / Linz–Wien–Bratislava–Budapest–Vukovar

Wien / Bratislava–Budapest–Arad–Brašov / Craiova–Bucurešti–
  Focșani–Albita (Moldovos siena)
   /Constanta–Sulina

Iš anksto nustatytos atkarpos

Tarpvalstybinės

München–Praha

Geležinkelis

Nürnberg–Plzen

München–Mühldorf–Freilassing–Salzburg

Strasbourg–Kehl Appenweier

Hranice–Žilina

Wien–Bratislava / Budapest

Bratislava–Budapest

Békéscsaba–Arad

Danube (Kehlheim–Constanța / Midia / Sulina) ir susiję Savos ir Tisos upių baseinai

Vidaus vandenų keliai

Zlín–Žilina

Keliai

Trūkstama jungtis

Stuttgart–Ulm

Geležinkelis

Salzburg–Linz

Arad–Craiova

București–Constanța

Arad–Brasov

Geležinkelis

Brasov–Predeal

Geležinkelis

București–Craiova

Geležinkelis

| Pagrindinio tinklo koridorius „Skandinavija – Viduržemio jūra“ |
| --- |
| Išdėstymas | Rusijos siena–Hamina / Kotka–Helsinki–Turku / Naantali–Stockholm–Örebro–Malmö |
| | Narvik / Oulu–Luleå–Umeå–Stockholm |
| | Oslas–Geteborgas–Malmė–Treleborgas |
| | Malmö–København–Fredericia–Aarhus–Aalborg–Hirtshals / Frederikshavn |
| | København–Kolding / Lübeck–Hamburg–Hannover |
| | Bremerhaven–Bremen–Hannover–Nürnberg |
| | Rostock–Berlin–
  Halle /
   Leipzig–
  Erfurt/Weimar
  –München |
| | Nürnberg–München–Innsbruck–Verona–Bologna–Ancona / Firenze |
| | Livorno / La Spezia–Firenze–Roma–Napoli–Bari–Taranto–Valletta |
| | Napoli–
  Cagliari
   / Gioia Tauro–Palermo / Augusta–Valletta–
  Marsaxlokk |
| Iš anksto nustatytos atkarpos | Tarpvalstybinės | Rusijos siena–Helsinki | Geležinkelis |
| | | København–Hamburg: Fėmarno juostos fiksuotos jungties privažiuojamieji keliai | |
| | | München–Wörgl–Innsbruck–Fortezza–Bolzano–Trento–Verona: Brenerio pagrindinis tunelis ir jo privažiuojamieji keliai | |
| | | Trelleborg–Malmö–Göteborg–sienos nėra (tarpvalstybinė, geležinkelis) | |
| | | Göteborg–Oslo | |
| | | Helsingborg–Helsingør | |
| | | Copenhagen–Malmö | |
| | | København–Hamburg: Fėmarno juostos fiksuota jungtis | Geležinkelis / keliai |

Pagrindinio tinklo koridorius „Skandinavija – Viduržemio jūra“

Išdėstymas

Rusijos siena–Hamina / Kotka–Helsinki–Turku / Naantali–Stockholm–Örebro–Malmö

Narvik / Oulu–Luleå–Umeå–Stockholm

Oslas–Geteborgas–Malmė–Treleborgas

Malmö–København–Fredericia–Aarhus–Aalborg–Hirtshals / Frederikshavn

København–Kolding / Lübeck–Hamburg–Hannover

Bremerhaven–Bremen–Hannover–Nürnberg

Rostock–Berlin–
  Halle /
   Leipzig–
  Erfurt/Weimar
  –München

Nürnberg–München–Innsbruck–Verona–Bologna–Ancona / Firenze

Livorno / La Spezia–Firenze–Roma–Napoli–Bari–Taranto–Valletta

Napoli–
  Cagliari
   / Gioia Tauro–Palermo / Augusta–Valletta–
  Marsaxlokk

Iš anksto nustatytos atkarpos

Tarpvalstybinės

Rusijos siena–Helsinki

Geležinkelis

København–Hamburg: Fėmarno juostos fiksuotos jungties privažiuojamieji keliai

München–Wörgl–Innsbruck–Fortezza–Bolzano–Trento–Verona: Brenerio pagrindinis tunelis ir jo privažiuojamieji keliai

Trelleborg–Malmö–Göteborg–sienos nėra (tarpvalstybinė, geležinkelis)

Göteborg–Oslo

Helsingborg–Helsingør

Copenhagen–Malmö

København–Hamburg: Fėmarno juostos fiksuota jungtis

Geležinkelis / keliai

2.   Iš anksto nustatytos visuotinio tinklo atkarpos

Susiję elementai, esantys 9 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktyje nurodytame visuotiniame tinkle, ir
  tarpvalstybinės visuotinio tinklo
  jungtys,
  nurodytos šio reglamento 9 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktyje, visų pirma yra šios atkarpos:

| Dublin–Strabane–Letterkenny | Keliai |
| --- | --- |
| Derry
  –
  Sligo
  –
  Galway | Geležinkelis |
| Pau–Huesca | Geležinkelis |
| Lyon–Šveicarijos siena | Geležinkelis |
| Athus–Mont-Saint-Martin | Geležinkelis |
| ▌ | Geležinkelis |
| Mons–Valenciennes | Geležinkelis |
| Gent–Terneuzen | Geležinkelis |
| Heerlen–Aachen | Geležinkelis |
| Groningen–Bremen | Geležinkelis |
| Stuttgart–Šveicarijos siena | Geležinkelis |
| Berlin–Rzepin / Horka–Wrocław | Geležinkelis |
| Prague–Linz | Geležinkelis |
| Villach–Ljubljana | Geležinkelis |
| Ancona–Foggia | Geležinkelis / keliai |
| Pivka–Rijeka | Geležinkelis |
| Plzeň–České Budějovice–Wien | Geležinkelis |
| Wien –Gyor | Geležinkelis |
| Graz–
  Celldömölk
  –Gyor | Geležinkelis |
| Neumarkt–Kalham–Mühldorf | Geležinkelis |
| „Amber“ koridorius (PL–SK–HU) | Geležinkelis |
| „Via Carpathia“ koridorius (Baltarusijos ir Ukrainos siena, PL–SK–HU–RO) | Keliai |
| Budapest–Osijek–Svilaj (Bosnijos ir Hercegovinos siena) | Keliai |
| Timișoara
  –
  Moravița | Keliai |
| Faro–Huelva | Geležinkelis |
| Porto–Vigo | Geležinkelis |
| București
  –Giurgiu–Varna/Bourgas | Geležinkelis |
| Svilengrad–Pithio | Geležinkelis |
| Siret
  –
  Suceava | Keliai |
| Focșani
  –
  Albița | Keliai |
| München–Salzburg–Laibach | Geležinkelis |
| Gallarate / Sesto C.–Laveno / Luino | Geležinkelis |

Dublin–Strabane–Letterkenny

Keliai

Derry
  –
  Sligo
  –
  Galway

Geležinkelis

Pau–Huesca

Geležinkelis

Lyon–Šveicarijos siena

Geležinkelis

Athus–Mont-Saint-Martin

Geležinkelis

▌

Geležinkelis

Mons–Valenciennes

Geležinkelis

Gent–Terneuzen

Geležinkelis

Heerlen–Aachen

Geležinkelis

Groningen–Bremen

Geležinkelis

Stuttgart–Šveicarijos siena

Geležinkelis

Berlin–Rzepin / Horka–Wrocław

Geležinkelis

Prague–Linz

Geležinkelis

Villach–Ljubljana

Geležinkelis

Ancona–Foggia

Geležinkelis / keliai

Pivka–Rijeka

Geležinkelis

Plzeň–České Budějovice–Wien

Geležinkelis

Wien –Gyor

Geležinkelis

Graz–
  Celldömölk
  –Gyor

Geležinkelis

Neumarkt–Kalham–Mühldorf

Geležinkelis

„Amber“ koridorius (PL–SK–HU)

Geležinkelis

„Via Carpathia“ koridorius (Baltarusijos ir Ukrainos siena, PL–SK–HU–RO)

Keliai

Budapest–Osijek–Svilaj (Bosnijos ir Hercegovinos siena)

Keliai

Timișoara
  –
  Moravița

Keliai

Faro–Huelva

Geležinkelis

Porto–Vigo

Geležinkelis

București
  –Giurgiu–Varna/Bourgas

Geležinkelis

Svilengrad–Pithio

Geležinkelis

Siret
  –
  Suceava

Keliai

Focșani
  –
  Albița

Keliai

München–Salzburg–Laibach

Geležinkelis

Gallarate / Sesto C.–Laveno / Luino

Geležinkelis

PRIEDO IV DALIS. TARPVALSTYBINIŲ ATSINAUJINANČIOSIOS ENERGIJOS SRITIES PROJEKTŲ NUSTATYMAS

1.   Tarpvalstybinių atsinaujinančiosios energijos srities projektų tikslai

Tarpvalstybiniais atsinaujinančiosios energijos srities projektais skatinamas valstybių narių tarpvalstybinis bendradarbiavimas atsinaujinančiųjų energijos išteklių planavimo, plėtros ir ekonomiškai efektyvaus eksploatavimo klausimais
  , siekiant prisidėti prie Sąjungos ilgalaikių priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslų įgyvendinimo
  .

2.   Bendrieji kriterijai

Kad atsinaujinančiosios energijos srities projektas būtų laikomas tarpvalstybiniu, jis turi atitikti visus šiuos bendruosius kriterijus:

| a) | jis turi būti įtrauktas į bendradarbiavimo susitarimą ar bet kokį kitą valstybių narių tarpusavio ir (arba) su trečiosiomis valstybėmis pasirašytą susitarimą, kaip nustatyta Direktyvos 2009/28/EB 6, 7, 9 ar 11 straipsniuose; |
| --- | --- |

a)

jis turi būti įtrauktas į bendradarbiavimo susitarimą ar bet kokį kitą valstybių narių tarpusavio ir (arba) su trečiosiomis valstybėmis pasirašytą susitarimą, kaip nustatyta Direktyvos 2009/28/EB 6, 7, 9 ar 11 straipsniuose;

| b) | turi būti sutaupyta lėšų diegiant atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir (arba) teikiama naudos sistemos integracijai, energijos tiekimo saugumui arba inovacijoms, palyginti su
  alternatyviu tarpvalstybiniu energetikos projektu ar projektu atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje
  , kurį įgyvendino viena iš dalyvaujančių valstybių narių; |
| --- | --- |

b)

turi būti sutaupyta lėšų diegiant atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir (arba) teikiama naudos sistemos integracijai, energijos tiekimo saugumui arba inovacijoms, palyginti su
  alternatyviu tarpvalstybiniu energetikos projektu ar projektu atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje
  , kurį įgyvendino viena iš dalyvaujančių valstybių narių;

| c) | įvertinus pagal 3 punkte minimą sąnaudų ir naudos analizę ir taikant [7] straipsnyje nurodytą metodiką, potenciali bendra bendradarbiavimo nauda nusveria išlaidas, įskaitant išlaidas ilguoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

c)

įvertinus pagal 3 punkte minimą sąnaudų ir naudos analizę ir taikant [7] straipsnyje nurodytą metodiką, potenciali bendra bendradarbiavimo nauda nusveria išlaidas, įskaitant išlaidas ilguoju laikotarpiu.

3.   Sąnaudų ir naudos analizė

2 punkto c papunktyje nurodytoje sąnaudų ir naudos analizėje bus atsižvelgta į tai, koks poveikis visose dalyvaujančiose valstybėse narėse ar trečiosiose valstybėse daromas, be kita ko, šiems aspektams:

| a) | elektros energijos gamybos išlaidoms; |
| --- | --- |

a)

elektros energijos gamybos išlaidoms;

| b) | sistemos integracijos išlaidoms; |
| --- | --- |

b)

sistemos integracijos išlaidoms;

| c) | paramos išlaidoms; |
| --- | --- |

c)

paramos išlaidoms;

| d) | išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui; |
| --- | --- |

d)

išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui;

| e) | energijos tiekimo saugumui; |
| --- | --- |

e)

energijos tiekimo saugumui;

| f) | oro ir kitai vietos taršai
  arba poveikiui vietos gamtai ir aplinkai
  ; |
| --- | --- |

f)

oro ir kitai vietos taršai
  arba poveikiui vietos gamtai ir aplinkai
  ;

| g) | inovacijoms. |
| --- | --- |

g)

inovacijoms.

4.   Procesas

Projekto, kuris gali būti atrinktas kaip tarpvalstybinis atsinaujinančiosios energijos srities projektas pagal bendradarbiavimo susitarimą ar bet kurį kitą valstybių narių tarpusavio ir (arba) su trečiosiomis valstybėmis pasirašytą susitarimą
  atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje
  , kaip nustatyta
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2018/...
   (+) (1) (+) 9
  arba 11
  straipsniuose, rengėjai, įskaitant valstybes nares, siekiantys, kad atsinaujinančiosios energijos srities projektams būtų suteiktas tarpvalstybinis statusas, pateikia Komisijai paraišką leisti projektui dalyvauti tarpvalstybinių atsinaujinančiosios energijos srities projektų atrankoje. Paraiškoje pateikiama susijusi informacija, kuria remdamasi Komisija, atsižvelgdama į 7 straipsnyje minimą metodiką, gali įvertinti projektą pagal 2 ir 3 punktuose nustatytus kriterijus.

Komisija užtikrina, kad rengėjams būtų suteikta galimybė prašyti suteikti tarpvalstybinių atsinaujinančiosios energijos srities projektų statusą bent kartą per metus.

Komisija teikia deramas konsultacijas dėl projektų, pateiktų, kad būtų pripažinti tarpvalstybiniais atsinaujinančiosios energijos srities projektais, sąrašo.

Komisija įvertina paraiškas pagal 2 ir 3 punktuose nustatytus kriterijus.

Atrinkdama tarpvalstybinius atsinaujinančiosios energijos srities projektus, Komisija siekia, kad bendras jų kiekis nebūtų per didelis. Nustatydama tarpvalstybinius atsinaujinančiosios energijos srities projektus, Komisija siekia užtikrinti geografiniu požiūriu tinkamą pusiausvyrą. Nustatant projektus gali būti pasitelkiamos regioninės grupės.

Projektas neatrenkamas kaip tarpvalstybinis atsinaujinančiosios energijos srities projektas arba toks jo statusas panaikinamas, jeigu jis buvo įvertintas remiantis neteisinga informacija, kuri vertinant tapo lemiama, arba jeigu projektas neatitinka Sąjungos teisės.

Atrinktų tarpvalstybinių atsinaujinančiosios energijos srities projektų sąrašą Komisija paskelbia savo interneto svetainėje.

V DALIS. BENDRO INTERESO SKAITMENINIO JUNGLUMO INFRASTRUKTŪROS PROJEKTAI

1.   Gigabitinis
  ir 5G arba kitoks pažangiausias mobilus
  junglumas socialinę ir ekonominę pažangą skatinantiems subjektams

Veiksmų eiliškumas bus nustatytas atsižvelgiant į socialinę ir ekonominę pažangą skatinančių subjektų funkciją, skaitmeninių paslaugų ir taikomųjų programų, kurioms reikalingas pagrindinis junglumas, aktualumą ir potencialią socialinę ir ekonominę naudą piliečiams, įmonėms ir vietos bendruomenėms, įskaitant galimą teigiamą šalutinį junglumo poveikį. Turimas biudžetas turi būti paskirstytas visose valstybėse narėse geografiniu požiūriu išlaikant pusiausvyrą.

Pirmenybė bus teikiama veiksmams, kuriais prisidedama prie:

| — | gigabitinio junglumo ligoninėms ir medicinos centrams taip palaikant pastangas skaitmeninti sveikatos priežiūros sistemą, kad ES piliečių gerovė augtų ir keistųsi sveikatos priežiūros ir slaugos paslaugų teikimo pacientams būdas (26); |
| --- | --- |

—

gigabitinio junglumo ligoninėms ir medicinos centrams taip palaikant pastangas skaitmeninti sveikatos priežiūros sistemą, kad ES piliečių gerovė augtų ir keistųsi sveikatos priežiūros ir slaugos paslaugų teikimo pacientams būdas (26);

| — | gigabitinio junglumo švietimo ir mokslinių tyrimų centrams siekiant
  sudaryti palankesnes sąlygas naudoti, be kita ko, itin našias kompiuterines sistemas, debesijos prietaikas ir didžiuosius duomenis,
  panaikinti skaitmeninę nelygybę ir švietimo sistemose diegti naujoves, gerinti mokymosi rezultatus, padidinti teisingumą ir efektyvumą (27); |
| --- | --- |

—

gigabitinio junglumo švietimo ir mokslinių tyrimų centrams siekiant
  sudaryti palankesnes sąlygas naudoti, be kita ko, itin našias kompiuterines sistemas, debesijos prietaikas ir didžiuosius duomenis,
  panaikinti skaitmeninę nelygybę ir švietimo sistemose diegti naujoves, gerinti mokymosi rezultatus, padidinti teisingumą ir efektyvumą (27);

| — | 5G ar itin didelio pralaidumo belaidžio plačiajuosčio junglumo švietimo ir mokslinių tyrimų centrams, ligoninėms ir medicinos centrams, siekiant iki 2025 m. visiems miestų centrams užtikrinti nenutrūkstamą 5G belaidžio plačiajuosčio ryšio aprėptį. |
| --- | --- |

—

5G ar itin didelio pralaidumo belaidžio plačiajuosčio junglumo švietimo ir mokslinių tyrimų centrams, ligoninėms ir medicinos centrams, siekiant iki 2025 m. visiems miestų centrams užtikrinti nenutrūkstamą 5G belaidžio plačiajuosčio ryšio aprėptį.

2.   Belaidis junglumas vietos bendruomenėse

Veiksmai, kuriais siekiama nediskriminacinėmis sąlygomis užtikrinti nemokamą vietos belaidį junglumą vietos visuomeninio gyvenimo centruose (įskaitant plačiajai visuomenei prieinamas lauko erdves) ir kurie atlieka svarbų vaidmenį visuomeniniame vietos bendruomenių gyvenime, turi atitikti šias sąlygas finansavimui gauti:

| — | veiksmus įgyvendina viešojo sektoriaus institucija, kaip nurodyta tolesnėje pastraipoje, kuri yra pajėgi planuoti ir prižiūrėti vidaus ar lauko vietos belaidžio ryšio prieigos taškų įrengimą viešosiose erdvėse ir bent trejus metus užtikrinti jų veiklos sąnaudų finansavimą; |
| --- | --- |

—

veiksmus įgyvendina viešojo sektoriaus institucija, kaip nurodyta tolesnėje pastraipoje, kuri yra pajėgi planuoti ir prižiūrėti vidaus ar lauko vietos belaidžio ryšio prieigos taškų įrengimą viešosiose erdvėse ir bent trejus metus užtikrinti jų veiklos sąnaudų finansavimą;

| — | veiksmai grindžiami itin didelio pralaidumo skaitmeniniais tinklais, galinčiais užtikrinti naudotojams labai aukštos kokybės interneto ryšį, kuris:






  — | yra nemokamas ir teikiamas nediskriminacinėmis sąlygomis, lengvai prieinamas, saugus, teikiamas naudojant naujausią ir lengviausiai įgyjamą įrangą, galinčią užtikrinti didelės spartos ryšio teikimą naudotojams, ir |
| --- | --- | --- |

—

veiksmai grindžiami itin didelio pralaidumo skaitmeniniais tinklais, galinčiais užtikrinti naudotojams labai aukštos kokybės interneto ryšį, kuris:

—

yra nemokamas ir teikiamas nediskriminacinėmis sąlygomis, lengvai prieinamas, saugus, teikiamas naudojant naujausią ir lengviausiai įgyjamą įrangą, galinčią užtikrinti didelės spartos ryšio teikimą naudotojams, ir

| — | palengvina prieigą
  vienodomis sąlygomis
  prie novatoriškų skaitmeninių paslaugų; |
| --- | --- |

—

palengvina prieigą
  vienodomis sąlygomis
  prie novatoriškų skaitmeninių paslaugų;

| — | vykdant veiksmus naudojama bendra vaizdinė atpažinimo priemonė,
  prieinama įvairiomis kalbomis,
  kurią turi pateikti Komisija, ir nuoroda į susijusias internetines priemones; |
| --- | --- |

—

vykdant veiksmus naudojama bendra vaizdinė atpažinimo priemonė,
  prieinama įvairiomis kalbomis,
  kurią turi pateikti Komisija, ir nuoroda į susijusias internetines priemones;

| — | veiksmais įsipareigojama įsigyti būtiną įrangą ir (arba) būtinas įrengimo paslaugas pagal taikomus teisės aktus siekiant užtikrinti, kad projektais nebūtų pernelyg iškraipyta konkurencija. |
| --- | --- |

—

veiksmais įsipareigojama įsigyti būtiną įrangą ir (arba) būtinas įrengimo paslaugas pagal taikomus teisės aktus siekiant užtikrinti, kad projektais nebūtų pernelyg iškraipyta konkurencija.

Finansinė parama bus teikiama viešojo sektoriaus institucijoms, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/2102 (28) 3 straipsnio 1 dalyje, kurios įsipareigoja pagal nacionalinę teisę nemokamai nediskriminacinėmis sąlygomis užtikrinti vietos belaidį junglumą, įrengdamos vietos belaidžio ryšio prieigos taškus.

Finansuojami veiksmai neturėtų dubliuotis su esamais panašiomis savybėmis, įskaitant kokybę, pasižyminčiais nemokamais privačiaisiais arba viešaisiais pasiūlymais, teikiamais toje pačioje viešojoje erdvėje.

Turimas biudžetas turi būti paskirstytas visose valstybėse narėse geografiniu požiūriu išlaikant pusiausvyrą.

3.   Preliminarus finansavimo reikalavimus atitinkančių 5G koridorių
  ir tarpvalstybinių jungčių
  sąrašas

Atsižvelgiant į gigabitinės visuomenės tikslus, kuriuos Komisija išdėstė siekdama užtikrinti, kad iki 2025 m. pagrindiniuose antžeminiuose transporto keliuose būtų prieinamas nepertraukiamas 5G ryšys (29), veiksmai, kuriais pagal 9 straipsnio 4 dalies c punktą diegiamas nepertraukiamas ryšys naudojant 5G sistemas, pirmu etapu yra veiksmai tarpvalstybinėse atkarpose, skirtose susietojo ir automatizuoto mobilumą (30) bandymams, o antru etapu – veiksmai ilgesnėse atkarpose, siekiant didesniu mastu koridoriuose įgyvendinti susietąjį ir automatizuotą mobilumą, kaip nurodyta tolesnėje lentelėje (preliminariame sąraše). Šiuo tikslu TEN-T koridoriai yra naudojami kaip pagrindas, bet 5G ryšys nebūtinai turi būti diegiamas tik tuose koridoriuose (31).

| Pagrindinio tinklo koridorius „Atlanto vandenynas“ |
| --- |
| Tarpvalstybinės atkarpos, skirtos susietojo ir automatizuoto mobilumo bandymams | Porto–Vigo ir Merida–Evora |
| | Azorų ir Madeiros salos–Lisbon–Paris–Amsterdam–Frankfurt |
| | Aveiro–Salamanca |
| Ilgesnė atkarpa siekiant didesniu mastu įgyvendinti susietąjį ir automatizuotą mobilumą | Metz–Paris–Bordeaux–Bilbao–Vigo–Porto–Lisbon |
| | — | Bilbao–Madrid–Lisbon |

Pagrindinio tinklo koridorius „Atlanto vandenynas“

Tarpvalstybinės atkarpos, skirtos susietojo ir automatizuoto mobilumo bandymams

Porto–Vigo ir Merida–Evora

Azorų ir Madeiros salos–Lisbon–Paris–Amsterdam–Frankfurt

Aveiro–Salamanca

Ilgesnė atkarpa siekiant didesniu mastu įgyvendinti susietąjį ir automatizuotą mobilumą

Metz–Paris–Bordeaux–Bilbao–Vigo–Porto–Lisbon

—

Bilbao–Madrid–Lisbon

Pagrindinio tinklo koridorius „Baltijos jūra – Adrijos jūra“

Tarpvalstybinės atkarpos, skirtos susietojo ir automatizuoto mobilumo bandymams

—

Ilgesnė atkarpa siekiant didesniu mastu įgyvendinti susietąjį ir automatizuotą mobilumą

Gdansk–Warsaw–Brno–Vienna–Graz–Ljubljana–Trieste

Pagrindinio tinklo koridorius „Viduržemio jūra“

Tarpvalstybinės atkarpos, skirtos susietojo ir automatizuoto mobilumo bandymams

| — | Jūrinių kabelių tinklai Lisbon–Marseille–Milan |
| --- | --- |

—

Jūrinių kabelių tinklai Lisbon–Marseille–Milan

Ilgesnė atkarpa siekiant didesniu mastu įgyvendinti susietąjį ir automatizuotą mobilumą

Budapest–Zagreb–Ljubljana / Rijeka / Split

Pagrindinio tinklo koridorius „Šiaurės jūra – Baltijos jūra“

Tarpvalstybinės atkarpos, skirtos susietojo ir automatizuoto mobilumo bandymams

Baltijos jūros koridorius (bus nustatyta)

Ilgesnė atkarpa siekiant didesniu mastu įgyvendinti susietąjį ir automatizuotą mobilumą

Tallinn–Kaunas

Pagrindinio tinklo koridorius „Šiaurės jūra – Viduržemio jūra“

Tarpvalstybinės atkarpos, skirtos susietojo ir automatizuoto mobilumo bandymams

Metz–Merzig–Luxembourg

Rotterdam–Antwerp–Eindhoven

Ilgesnė atkarpa siekiant didesniu mastu įgyvendinti susietąjį ir automatizuotą mobilumą

Amsterdam–Rotterdam–Breda–Lille–Paris

Brussels–Metz–Basel

Mulhouse–Lyon–Marseille

Pagrindinio tinklo koridorius „Rytai / Rytinė Viduržemio jūros regiono dalis“

Tarpvalstybinės atkarpos, skirtos susietojo ir automatizuoto mobilumo bandymams

Sofia–Thessaloniki–Belgrade

Ilgesnė atkarpa siekiant didesniu mastu įgyvendinti susietąjį ir automatizuotą mobilumą

Berlin–Prague–Brno–Bratislava

Timisoara–Sofia–Turkijos siena

–Sofia–Thessaloniki–Athens

Pagrindinio tinklo koridorius „Reinas – Alpių regionas“

Tarpvalstybinės atkarpos, skirtos susietojo ir automatizuoto mobilumo bandymams

Bologna–Innsbrück–München (Brenerio koridorius)

Ilgesnė atkarpa siekiant didesniu mastu įgyvendinti susietąjį ir automatizuotą mobilumą

Rotterdam–Oberhausen–Frankfurt (M)

Basel–Milan–Genova

Pagrindinio tinklo koridorius „Reinas – Dunojus“

Tarpvalstybinės atkarpos, skirtos susietojo ir automatizuoto mobilumo bandymams

Munchen–Salzburg

Ilgesnė atkarpa siekiant didesniu mastu įgyvendinti susietąjį ir automatizuotą mobilumą

Frankfurt (M)–Passau–Vienna–Budapest– Bucharest–
  Iasi /
   Constanta

Karlsruhe–München–Salzburg–Wels

Frankfurt (M)–Strasbourg

Pagrindinio tinklo koridorius „Skandinavija – Viduržemio jūra“

Tarpvalstybinės atkarpos, skirtos susietojo ir automatizuoto mobilumo bandymams

Oulu–Tromsø

Oslo–Stockholm–Helsinki

Ilgesnė atkarpa siekiant didesniu mastu įgyvendinti susietąjį ir automatizuotą mobilumą

Turku–Helsinki–Rusijos siena

Stockholm / Oslo–Malmo

Malmo–Copenhagen–Hamburg–Würzburg

Nürnberg–München–Verona

Rosenheim–Bologna–Napoli–Catania–Palermo

Napoli–Bari–Taranto

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0409/2018).

1

(*1)  Pakeitimai: naujas arba pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▌.

*1

(2)  OL C ..., ..., p. .. .

2

(3)  OL C ..., ..., p. .. .

3

(4)  COM(2018)0321, p. 13.

4

(5)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1315/2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 661/2010/ES (OL L 348, 2013 12 20, p. 1).

5

(6)  Komisijos komunikatas „Europa kelyje. Socialiai teisingo perėjimo prie netaršaus, konkurencingo ir susietojo susisiekimo visiems darbotvarkė“ (COM(2017)0283).

6

(7)  2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo (OL L 307, 2014 10 28, p. 1).

7

(8)  Komisijos komunikatas „Mažataršio judumo įgyvendinimas. Planetą sauganti, vartotojams galių suteikianti ir pramonę bei darbuotojus ginanti Europos Sąjunga“, COM(2017)0675.

8

(9)  COM(2018)0293.

9

(10)  JOIN(2017)0041.

10

(11)  JOIN(2018)0005.

11

(12)  COM(2017)0623.

12

(13)  2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 347/2013 dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1364/2006/EB ir kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 713/2009, (EB) Nr. 714/2009 ir (EB) Nr. 715/2009 (OL L 115, 2013 4 25, p. 39).

13

(14)  COM(2017)0718.

14

(15)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 283/2014 dėl gairių dėl transeuropinių tinklų telekomunikacijų infrastruktūros srityje, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1336/97/EB (OL L 86, 2014 3 21, p. 14).

15

(16)  COM(2016)0587.

16

(17)  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

17

(18)  1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (OL L 312, 1995 12 23, p. 1).

18

(19)  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

19

(20)  2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

20

(21)  2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (OL L 198, 2017 7 28, p. 29).

21

(22)  OL L 344, 2013 12 19, p. 1.

22

(23)  COM(2018)0065.

23

(24)  2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl geresnės teisėkūros (OL L 123, 2016 5 12, p. 1).

24

(25)  2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 913/2010 dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklo (OL L 276, 2010 10 20, p. 22).

25

(+)  OL: prašom tekste įrašyti Reglamento, išdėstyto dokumente PE-CONS 55/18 (2016/0375(COD)) numerį ir įrašyti išnašoje tos direktyvos numerį, datą, pavadinimą ir OL nuorodą.

+

(1)  OL ...

1

(+)  OL: prašom įrašyti COD 2016/0382 (atsinaujinančiųjų išteklių energija) pavadinimą, numerį ir OL nuorodą

+

(1+)  OL: prašom įrašyti COD 2016/0382 (atsinaujinančiųjų išteklių energija) pavadinimą, numerį ir OL nuorodą.

1+

(+)  OL: prašom tekste įrašyti Reglamento, išdėstyto dokumente PE-CONS 55/18 (2016/0375(COD)) numerį ir įrašyti išnašoje tos direktyvos numerį, datą, pavadinimą ir OL nuorodą.

+

(1)  OL ...

1

(+)  OL: prašom įrašyti COD 2016/0382 (atsinaujinančiųjų išteklių energija) pavadinimą, numerį ir OL nuorodą.

+

(26)  Žr. taip pat Komisijos komunikatą „Sudaryti sąlygas skaitmeninei sveikatos priežiūros ir slaugos transformacijai bendrojoje skaitmeninėje rinkoje, suteikti galių piliečiams, kurti sveikesnę visuomenę“ (COM(2018)0233).

26

(27)  Žr. taip pat Komisijos komunikatą dėl skaitmeninio švietimo veiksmų plano (COM(2018)0022).

27

(28)  2016 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2102 dėl viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių ir mobiliųjų programų prieinamumo (OL L 327, 2016 12 2, p. 1).

28

(29)  „Junglumas – bendrosios skaitmeninės rinkos pagrindas. Kelias į Europos gigabitinę visuomenę“ (COM(2016)0587).

29

(30)  Susietasis ir automatizuotas mobilumas.

30

(31)  Kursyvu pažymėtos atkarpos nėra TEN-T pagrindinio tinklo koridorių dalis, bet yra įtrauktos į 5G koridorius.

31

---

2018 m. gruodžio 13 d., ketvirtadienis

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/692 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/692

---

P8_TA(2018)0519

Komercinių ginčų sprendimas skubos tvarka

2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl pagreitinto komercinių ginčų sprendimo (2018/2079(INL))

(2020/C 388/43)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 225 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 225 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į SESV 67 straipsnio 4 dalį ir 81 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 67 straipsnio 4 dalį ir 81 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 19 straipsnio 1 dalį ir į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 47 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 19 straipsnio 1 dalį ir į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 47 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Kompetencijos kūrimas komercinės teisės srityje valstybėse narėse“, kurį paskelbė Vidaus politikos generalinis direktoratas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Kompetencijos kūrimas komercinės teisės srityje valstybėse narėse“, kurį paskelbė Vidaus politikos generalinis direktoratas,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. ES teisingumo rezultatų suvestinę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. ES teisingumo rezultatų suvestinę,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. Europos teisėjų mokymo tinklo (ETMT) „Teisėjų mokymo principus“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. Europos teisėjų mokymo tinklo (ETMT) „Teisėjų mokymo principus“ (1),

| — | atsižvelgdamas į Sąjungos acquis teisminio bendradarbiavimo civilinėse bylose srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sąjungos acquis teisminio bendradarbiavimo civilinėse bylose srityje,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 46 ir 52 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 46 ir 52 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0396/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0396/2018),

| A. | kadangi Chartijos 47 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių konvencijos 6 straipsnyje įtvirtinta teisė į tai, kad byla per kiek įmanoma trumpesnį laiką būtų viešai ir teisingai išnagrinėta, yra viena pagrindinių teisinės valstybės ir demokratijos garantijų ir neatskiriama viso civilinio proceso dalis; |
| --- | --- |

A.

kadangi Chartijos 47 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių konvencijos 6 straipsnyje įtvirtinta teisė į tai, kad byla per kiek įmanoma trumpesnį laiką būtų viešai ir teisingai išnagrinėta, yra viena pagrindinių teisinės valstybės ir demokratijos garantijų ir neatskiriama viso civilinio proceso dalis;

| B. | kadangi nustačius Europos pagreitintą civilinių ginčų nagrinėjimo procedūrą galėtų būti padedama modernizuoti nacionalinius teismo procesus, sukurti vienodas sąlygas įmonėms ir, užtikrinant teismų sistemų efektyvumą ir veiksmingumą, paspartinti ekonomikos augimą, kartu sudarant palankesnes sąlygas kreiptis į teismą Sąjungoje ir padedant užtikrinti Sąjungos pagrindines laisves; |
| --- | --- |

B.

kadangi nustačius Europos pagreitintą civilinių ginčų nagrinėjimo procedūrą galėtų būti padedama modernizuoti nacionalinius teismo procesus, sukurti vienodas sąlygas įmonėms ir, užtikrinant teismų sistemų efektyvumą ir veiksmingumą, paspartinti ekonomikos augimą, kartu sudarant palankesnes sąlygas kreiptis į teismą Sąjungoje ir padedant užtikrinti Sąjungos pagrindines laisves;

| C. | kadangi iš 2018 m. teisingumo vertinimo rezultatų suvestinės matyti, kad teisinės pagalbos prieinamumas ir žyminių mokesčių dydis turi esminį poveikį teisei kreiptis į teismą, ypač skurdžiai gyvenantiems piliečiams; |
| --- | --- |

C.

kadangi iš 2018 m. teisingumo vertinimo rezultatų suvestinės matyti, kad teisinės pagalbos prieinamumas ir žyminių mokesčių dydis turi esminį poveikį teisei kreiptis į teismą, ypač skurdžiai gyvenantiems piliečiams;

| D. | kadangi teisminis bendradarbiavimas propaguojamas, remiamas ir skatinamas keliais Sąjungos procedūriniais antrinės teisės aktais, įskaitant Ieškinių dėl nedidelių sumų reglamentą, Teisinės pagalbos direktyvą, Reglamentą dėl įrodymų rinkimo ir Reglamentą dėl dokumentų įteikimo; |
| --- | --- |

D.

kadangi teisminis bendradarbiavimas propaguojamas, remiamas ir skatinamas keliais Sąjungos procedūriniais antrinės teisės aktais, įskaitant Ieškinių dėl nedidelių sumų reglamentą, Teisinės pagalbos direktyvą, Reglamentą dėl įrodymų rinkimo ir Reglamentą dėl dokumentų įteikimo;

| E. | kadangi valstybių narių teisminio bendradarbiavimo tikslai, be kita ko, yra užtikrinti, kad nagrinėjant tarpvalstybines bylas būtų visapusiškai laikomasi teisės į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą, užtikrinti veiksmingas ir sklandžias teismines procedūras šiomis aplinkybėmis ir sukurti abipusį pasitikėjimą teisminėmis sistemomis, o tai yra teismo sprendimų tarpusavio pripažinimo visoje Sąjungoje pagrindas; |
| --- | --- |

E.

kadangi valstybių narių teisminio bendradarbiavimo tikslai, be kita ko, yra užtikrinti, kad nagrinėjant tarpvalstybines bylas būtų visapusiškai laikomasi teisės į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą, užtikrinti veiksmingas ir sklandžias teismines procedūras šiomis aplinkybėmis ir sukurti abipusį pasitikėjimą teisminėmis sistemomis, o tai yra teismo sprendimų tarpusavio pripažinimo visoje Sąjungoje pagrindas;

| F. | kadangi daugelis klausimų, susijusių su proceso teise civilinės teisenos srityje, reglamentuojami nacionaliniu lygmeniu, todėl šioje srityje proceso teisė skiriasi įvairiose valstybėse narėse ir tai atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principą; kadangi taikant pagreitintą procedūrą Sąjungoje galėtų būti kiek įmanoma labiau suderinta procesinė tvarka; |
| --- | --- |

F.

kadangi daugelis klausimų, susijusių su proceso teise civilinės teisenos srityje, reglamentuojami nacionaliniu lygmeniu, todėl šioje srityje proceso teisė skiriasi įvairiose valstybėse narėse ir tai atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principą; kadangi taikant pagreitintą procedūrą Sąjungoje galėtų būti kiek įmanoma labiau suderinta procesinė tvarka;

| G. | kadangi reikia dar labiau paskatinti tvirtesnį bendradarbiavimą tarp valstybių narių ir teismų sistemų Sąjungos lygmeniu, siekiant pašalinti visas kliūtis, kurios gali atsirasti dėl skirtingų teisminių ir administracinių sistemų neatitikimų; |
| --- | --- |

G.

kadangi reikia dar labiau paskatinti tvirtesnį bendradarbiavimą tarp valstybių narių ir teismų sistemų Sąjungos lygmeniu, siekiant pašalinti visas kliūtis, kurios gali atsirasti dėl skirtingų teisminių ir administracinių sistemų neatitikimų;

| H. | kadangi reglamente „Briuselis I“ nustatytos pagrindinės Sąjungos jurisdikcijos ir teismo sprendimų tarpvalstybinėse komercinėse ir civilinėse bylose pripažinimo bei vykdymo taisyklės; kadangi naujos redakcijos reglamente („Briuselis Ia“), kuris taikomas nuo 2015 m., nustatyti keli pagrindiniai koregavimai ES tarpvalstybinių ginčų sprendimo srityje, siekiant taip sutaupyti laiko ir lėšų įmonėms ir asmenims; |
| --- | --- |

H.

kadangi reglamente „Briuselis I“ nustatytos pagrindinės Sąjungos jurisdikcijos ir teismo sprendimų tarpvalstybinėse komercinėse ir civilinėse bylose pripažinimo bei vykdymo taisyklės; kadangi naujos redakcijos reglamente („Briuselis Ia“), kuris taikomas nuo 2015 m., nustatyti keli pagrindiniai koregavimai ES tarpvalstybinių ginčų sprendimo srityje, siekiant taip sutaupyti laiko ir lėšų įmonėms ir asmenims;

| I. | kadangi reglamente „Roma I“ nustatytos taisyklės dėl civilinėms ir komercinėms sutartinėms prievolėms taikytinos teisės; |
| --- | --- |

I.

kadangi reglamente „Roma I“ nustatytos taisyklės dėl civilinėms ir komercinėms sutartinėms prievolėms taikytinos teisės;

| J. | kadangi procedūrinėmis taisyklėmis turėtų būti užtikrinta ir šalių teisių apsauga, ir greitas ginčų sprendimas; |
| --- | --- |

J.

kadangi procedūrinėmis taisyklėmis turėtų būti užtikrinta ir šalių teisių apsauga, ir greitas ginčų sprendimas;

| K. | kadangi komercinių bylų nagrinėjimas valstybėse narėse paprastai vyksta lėtai ir nepatenkina komerciniuose ginčuose dalyvaujančių šalių lūkesčių. Tai dar labiau išryškėjo įvedus Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūrą, kuri, savo ruožtu, lėmė gerokai greitesnį vartotojų ginčų sprendimą; ir kadangi teismuose tinkamai naudojant informacines ir ryšių technologijas padedama paspartinti bylų nagrinėjimą ir sumažinti išlaidas; |
| --- | --- |

K.

kadangi komercinių bylų nagrinėjimas valstybėse narėse paprastai vyksta lėtai ir nepatenkina komerciniuose ginčuose dalyvaujančių šalių lūkesčių. Tai dar labiau išryškėjo įvedus Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūrą, kuri, savo ruožtu, lėmė gerokai greitesnį vartotojų ginčų sprendimą; ir kadangi teismuose tinkamai naudojant informacines ir ryšių technologijas padedama paspartinti bylų nagrinėjimą ir sumažinti išlaidas;

| L. | kadangi lėtas komercinių ginčų sprendimas Sąjungoje gali paskatinti komercines šalis ieškoti alternatyvių ginčų sprendimo arba ginčų sprendimo ne valstybėse narėse būdų ir pasirinkti sutartims taikyti ne valstybės narės nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

L.

kadangi lėtas komercinių ginčų sprendimas Sąjungoje gali paskatinti komercines šalis ieškoti alternatyvių ginčų sprendimo arba ginčų sprendimo ne valstybėse narėse būdų ir pasirinkti sutartims taikyti ne valstybės narės nacionalinę teisę;

| M. | kadangi aukšta komercinių ginčų sprendimo kokybė priklauso nuo aukštos teismų (ir teisėjų, ir teisininkų bei praktikuojančių teisės specialistų) kompetencijos ir patirties šiose bylose; |
| --- | --- |

M.

kadangi aukšta komercinių ginčų sprendimo kokybė priklauso nuo aukštos teismų (ir teisėjų, ir teisininkų bei praktikuojančių teisės specialistų) kompetencijos ir patirties šiose bylose;

| N. | kadangi greitos ir ekonomiškai efektyvios pagreitintos procedūros, kurią papildo labai patyrę ir kompetentingi teisėjai ir teisininkai valstybėse narėse, taikymas galėtų paskatinti sprendimą rinktis valstybės narės teisę, ir taip praplėstų kompetenciją civilinėse ir komercinėse bylose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

N.

kadangi greitos ir ekonomiškai efektyvios pagreitintos procedūros, kurią papildo labai patyrę ir kompetentingi teisėjai ir teisininkai valstybėse narėse, taikymas galėtų paskatinti sprendimą rinktis valstybės narės teisę, ir taip praplėstų kompetenciją civilinėse ir komercinėse bylose valstybėse narėse;

| O. | kadangi atrodo, kad būtina rasti tinkamą sprendimą dėl skirtingų kalbų vartojimo tvarkos, kurią galėtų sudaryti visomis Sąjungos oficialiosiomis kalbomis prieinamos suderintos formos; |
| --- | --- |

O.

kadangi atrodo, kad būtina rasti tinkamą sprendimą dėl skirtingų kalbų vartojimo tvarkos, kurią galėtų sudaryti visomis Sąjungos oficialiosiomis kalbomis prieinamos suderintos formos;

| P. | kadangi teismai ir kolegijos, kurie specializuojasi komercinių bylų srityje, užtikrins aukštesnio lygio kompetenciją ir nepriklausomumą minėtais klausimais ir tokiu būdu pritrauks tokias bylas į valstybių narių teismus; |
| --- | --- |

P.

kadangi teismai ir kolegijos, kurie specializuojasi komercinių bylų srityje, užtikrins aukštesnio lygio kompetenciją ir nepriklausomumą minėtais klausimais ir tokiu būdu pritrauks tokias bylas į valstybių narių teismus;

| 1. | pažymi, kad komercinių bylų sprendimas vyksta daug lėčiau nei galėtų vykti (jis užtrunka vidutiniškai trejus – ketverius metus) ir dėl to įmonės patiria didelių nuostolių, ne tik ekonominiu, bet ir laiko, energijos bei kitų išteklių, kurie galėtų būti nukreipti į kitas galimybes, požiūriu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad būtų visapusiškai gerbiama šalių teisė į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą, kaip nustatyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ir garantuoti kokybišką teismo procesą komercinėse bylose; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia sėkmingą Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūros įgyvendinimą, kuri padėjo greitai ir ekonomiškai spręsti vartotojų ir kitus tarpvalstybinius ginčus dėl nedidelių sumų Sąjungoje, kartu užtikrinant šalių teisių apsaugą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad tarpusavio pasitikėjimas yra sudėtinga sąvoka ir kad kuriant tą pasitikėjimą tam tikrą vaidmenį atlieka įvairūs veiksniai, pvz., teisėjų švietimas ir kvalifikacijos kėlimas, tarpvalstybinis teisminis bendradarbiavimas ir teisėjų keitimasis patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti teisingą bylos nagrinėjimą ir galimybę kreiptis į teismą, reikėtų išlaikyti ir toliau plėsti teisminį bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija stiprinančius bendradarbiavimo tinklus ir duomenų bazes, įskaitant Europos teisminį tinklą ir Europos e. teisingumo portalą, kuris turi tapti vieno langelio principu veikiančia sistema Sąjungos teisingumo srityje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tvirtina, kad, priėmus reglamentą, panašų į Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūrą, t. y., Europos pagreitiną civilinių ginčų nagrinėjimo procedūrą, kuri būtų taikoma tarpvalstybiniams komerciniams ginčams spręsti, sutrumpėtų ilgas komercinių ginčų Sąjungoje sprendimo laikas, galimai Europos įmonėms sutaupant daug lėšų ir mobilizuojant nepanaudotą kapitalą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tvirtina, kad komercinės šalys turės geresnes galimybes sumokėti už atstovavimą joms ir pasirengti bylos nagrinėjimui teisme, o tai reiškia, kad jos galės geriau apsaugoti savo teises, o tai, savo ruožtu, paspartintų procedūrą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad tokia procedūra galėtų būti grindžiama reikalavimais, kad šalys prieš pradėdamos procedūrą nuodugniai pasirengtų, kad būtų griežtai laikomasi nustatytų terminų ir kad būtų sudaryta mažiau galimybių proceso metu įtraukti faktus ar įrodymus ir nesudaryta galimybių pateikti atskirą apeliacinį skundą dėl procedūrinių sprendimų; taip procedūra taptų daug spartesne; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad tokia griežta procedūrinė sistema yra suderinama su šalių teisių apsauga, su sąlyga, kad Europos pagreitintas civilinis procesas yra savanoriškas ir turėtų būti taikomas tik:






  — | jeigu šalys susitarė pasinaudoti tokia procedūra iškilus ginčui arba |
| --- | --- | --- |

9.

—

jeigu šalys susitarė pasinaudoti tokia procedūra iškilus ginčui arba

| — | jeigu atsakovas sutiko dalyvauti procedūroje ieškovui pareiškus ieškinį pagal Europos pagreitintą civilinį procesą, su sąlyga kad prieš pradedant procedūrą atsakovas turi pakankamai laiko tinkamai pasirengti; |
| --- | --- |

—

jeigu atsakovas sutiko dalyvauti procedūroje ieškovui pareiškus ieškinį pagal Europos pagreitintą civilinį procesą, su sąlyga kad prieš pradedant procedūrą atsakovas turi pakankamai laiko tinkamai pasirengti;

| 10. | mano, kad Europos pagreitintas civilinis procesas bet kuriuo atveju turėtų galioti tik tada, kai šalims iš anksto buvo tinkamai pranešta apie sutikimo taikyti tokią procedūrą pasekmes; mano, kad, siekiant užtikrinti teisę kreiptis į teismą, šalims neturėtų atsirasti pernelyg didelių Europos pagreitintos civilinių ginčų nagrinėjimo procedūros išlaidų; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad ginčo šalys dažnai taikiai išsprendžia ginčą tik tada, kai aplinkybės ir argumentai yra visiškai išplėtoti, o tai reiškia, kad taikant procedūrinę sistemą, pagal kurią reikalaujama, kad prieš kreipdamosi į teismą šalys ištirtų aplinkybes ir pateiktų savo argumentus, būtų galima taikiai išspręsti daugiau ginčų dar ankstesnėje stadijoje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkreipia dėmesį į tai, kad siekis pagreitintai ir ekonominiu požiūriu efektyviai išspręsti komercinius ginčus Sąjungoje negali būti įvykdytas vien tik įdiegus suderintą paspartintą procedūrinę sistemą; todėl būtina turėti teismus, teisėjus, teisininkus ir praktikuojančius teisės specialistus, kurie labai gerai išmano komercinę teisę ir tarptautinę privatinę teisę bei yra labai patyrę šiose srityse, kad minėta procedūrinė sistema būtų veiksminga; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad dabartinis teisės, taikomos komercinėse sutartyse, pasirinkimo pasiskirstymas skirtingose Europos jurisdikcijose yra nevienodas valstybėse narėse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkreipia dėmesį į tai, kad taikytinos teisės pasirinkimas dažnai priklauso nuo daugybės aspektų, tačiau užsienio teisės ir teismo derinys dažnai kelia šaliai didelę ekonominę riziką ir kad tokios nuostatos yra ypač abejotinos, jeigu jos yra numatytos kaip standartinių sutarčių dalis arba kai viena iš šalių turi mažai galimybių daryti įtaką susitarimui šiuo atžvilgiu arba jų visai neturi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | supranta, kad kalbos barjerai galėtų būti papildoma kliūtis, taigi ir kita priežastis pasirinkti vieną, o ne kitą taikytiną teisę; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad vienodų standartinių formų, kuriomis galima naudotis visomis ES oficialiosiomis kalbomis, prieinamumas palengvintų prieigą prie Europos pagreitintos civilinių ginčų nagrinėjimo procedūros; |
| --- | --- |

16.

| 17. | siūlo, kad, siekiant užtikrinti vienodas standartines formas, Komisijai būtų suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, kuriais būtų naudojamasi pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją įvertinti būtinybę peržiūrėti reglamentus „Roma I“, „Roma II“ ir „Briuselis Ia“, siekiant sustiprinti sutarčių ir pasirinktų teisės aktų tikslo ir dalyko sąsają ir kartu užtikrinti silpnesnių įmonių tarpusavio santykių ir sutarčių šalių apsaugą ir išsaugoti šalių savarankiškumą teisės pasirinkimo atžvilgiu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad vien tik teisėkūros priemonėmis šių klausimų neįmanoma išspręsti, todėl būtina imtis praktinių priemonių tiek teismų, tiek teisininkų ekspertinėms žinioms didinti, pvz., pagerinti mokymą komercinių bylų srityje ir sudaryti daugiau galimybių susipažinti su ES teise ir valstybių narių nacionaline teise, ypač teismų praktika; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkreipia dėmesį į tai, kad komercinė teisė ir tarptautinė privatinė teisė yra sritys, kurios yra mažiau kodifikuotos nei kitos teisės sritys, tai reiškia, kad akademiniai moksliniai tyrimai atlieka svarbesnį vaidmenį, taigi viena iš priemonių, skirtų valstybių narių kompetencijai komercinėse bylose stiprinti, būtų didesnių išteklių moksliniams tyrimams šioje srityje skyrimas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | todėl palankiai vertina devynis ETMT teisėjų mokymo principus, priimtus jo 2016 m. generalinėje asamblėjoje, nes jie sudaro Europos teisminių institucijų ir teisėjų mokymo įstaigų bendrą mokymo pagrindą ir sistemą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad labai svarbu užtikrinti komercinėse bylose taikomos teisės kokybę ir tai, kaip gerai ji pritaikoma prie praktikos ir plėtros komercinių bylų srityje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | todėl ragina Komisiją pagal SESV 225 straipsnį ir remiantis SESV 81 straipsnio 2 dalimi, iki 2020 m. sausio 1 d. pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Europos pagreitintos civilinių ginčų nagrinėjimo procedūros ir, vadovaujantis čia pateikiamame priede pridedamomis rekomendacijomis ir Komisijai atlikus peržiūros būtinybės įvertinimą, – pasiūlymą iš dalies pakeisti reglamentus „Roma I“, „Roma II“ ir „Briuselis Ia“; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją ir valstybes nares papildyti šiuos pasiūlymus kitomis remiamomis priemonėmis, kuriomis siekiama didinti valstybių narių ekspertines žinias komercinėje teisėje ir tarptautinėje privatinėje teisėje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | patvirtina, kad prie šios rezoliucijos pridėtose rekomendacijose laikomasi pagrindinių teisių, nacionalinės procedūros autonomiškumo ir subsidiarumo bei proporcingumo principų; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mano, kad bet koks pasiūlymo finansinis poveikis, ypač proceso išlaidos, atsiradusios Europos pagreitintos civilinių ginčų nagrinėjimo procedūros metu, būtų kompensuotos atitinkamu sutaupymu, susidarančiu dėl galimos Europos pagreitintos civilinių ginčų nagrinėjimo procedūros daug ekonomiškesnio nei daugelio valstybių narių įprastų procedūrų pobūdžio, ir dėl to, kad minėti ginčai nebūtų sprendžiami pagal atitinkamos valstybės narės bendrąją procesinę sistemą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad komercinė teisė yra tik viena iš sričių, kuriose reikia imtis tolesnių veiksmų Sąjungos lygmeniu, siekiant užtikrinti daugiau galimybių kreiptis į teismą, geresnę proceso kokybę, didesnę šalių apsaugą ir greitesnį ginčų sprendimą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas rekomendacijas Komisijai ir Tarybai bei valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  http://www.ejtn.eu/PageFiles/15756/Judicial%20Training%20Principles_EN.pdf

---

REZOLIUCIJOS PRIEDAS.

REKOMENDACIJOS DĖL PRIEMONIŲ, KURIŲ TIKSLAS – NUSTATYTI IR PAREMTI EUROPOS PAGREITINTĄ CIVILINĮ PROCESĄ

PRAŠOMŲ PATEIKTI PASIŪLYMŲ PRINCIPAI IR TIKSLAI

I.   Europos pagreitinta civilinių ginčų nagrinėjimo procedūra

Pagrindinis šio pasiūlymo tikslas – įvesti savanorišką Europos pagreitintą civilinių ginčų nagrinėjimo procedūrą, kad Europos bendrovės turėtų galimybę per priimtiną laikotarpį išspręsti išimtinai komercinius tarp įmonių kilusius tarpvalstybinio pobūdžio ginčus.

Europos pagreitinta civilinių ginčų nagrinėjimo procedūra galėtų būti grindžiama šiais principais:

| 1. | ji turėtų būti taikoma tarpvalstybinių komercinių ginčų, kuriems netaikoma Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūra, atvejais; |
| --- | --- |

1.

ji turėtų būti taikoma tarpvalstybinių komercinių ginčų, kuriems netaikoma Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūra, atvejais;

| 2. | ji turėtų būti taikoma, jeigu šalys dėl to susitaria kilus ginčui arba ieškovui pareiškus ieškinį pagal šią procedūrą ir atsakovui sutikus ją taikyti; |
| --- | --- |

2.

ji turėtų būti taikoma, jeigu šalys dėl to susitaria kilus ginčui arba ieškovui pareiškus ieškinį pagal šią procedūrą ir atsakovui sutikus ją taikyti;

| 3. | ji turėtų būti taikoma tik jeigu šalys buvo tinkamai iš anksto informuotos apie sutikimo taikyti šią procedūrą pasekmes; |
| --- | --- |

3.

ji turėtų būti taikoma tik jeigu šalys buvo tinkamai iš anksto informuotos apie sutikimo taikyti šią procedūrą pasekmes;

| 4. | pagal ją turėtų būti reikalaujama, kad šalys savo ieškinius didžiąja dalimi parengtų prieš kreipdamosi į tesimą, pagal ją taip pat turėtų būti iš anksto užkirstas kelias galimybei teisme pateikti naujų faktų ar naujų įrodymų; |
| --- | --- |

4.

pagal ją turėtų būti reikalaujama, kad šalys savo ieškinius didžiąja dalimi parengtų prieš kreipdamosi į tesimą, pagal ją taip pat turėtų būti iš anksto užkirstas kelias galimybei teisme pateikti naujų faktų ar naujų įrodymų;

| 5. | pagal ją neturėtų būti leidžiama atskirai apskųsti procesinius sprendimus; |
| --- | --- |

5.

pagal ją neturėtų būti leidžiama atskirai apskųsti procesinius sprendimus;

| 6. | iš principo tai galėtų būti rašytinis procesas, leidžiant surengti žodinį nagrinėjimą, kai to prašo bent viena iš šalių; |
| --- | --- |

6.

iš principo tai galėtų būti rašytinis procesas, leidžiant surengti žodinį nagrinėjimą, kai to prašo bent viena iš šalių;

| 7. | visų pirma pagal ją turėtų būti taikomi labai trumpi proceso terminai, leidžiant teismui, šalims pritarus, nustatyti ilgesnius terminus sudėtingesnių bylų atvejais; |
| --- | --- |

7.

visų pirma pagal ją turėtų būti taikomi labai trumpi proceso terminai, leidžiant teismui, šalims pritarus, nustatyti ilgesnius terminus sudėtingesnių bylų atvejais;

| 8. | turėtų būti skatinamas teisminis ir neteisminis taikus tarpvalstybinių komercinių ginčų sprendimas – taip pat ir naudojantis mediacija; |
| --- | --- |

8.

turėtų būti skatinamas teisminis ir neteisminis taikus tarpvalstybinių komercinių ginčų sprendimas – taip pat ir naudojantis mediacija;

| 9. | turėtų būti skatinamas šiuolaikinių technologijų naudojimas žodinio nagrinėjimo, įrodymų rinkimo ir dokumentų įteikimo tikslais; |
| --- | --- |

9.

turėtų būti skatinamas šiuolaikinių technologijų naudojimas žodinio nagrinėjimo, įrodymų rinkimo ir dokumentų įteikimo tikslais;

| 10. | procedūros išlaidos turėtų būti ribotos, kad būtų užtikrinta teisė kreiptis į teismą; |
| --- | --- |

10.

procedūros išlaidos turėtų būti ribotos, kad būtų užtikrinta teisė kreiptis į teismą;

| 11. | turėtų būti numatytas pagal šią procedūrą priimto galutinio sprendimo pripažinimas ir vykdymas paprasčiausiu ir patogiausiu Sąjungos teisėje numatytu būdu; |
| --- | --- |

11.

turėtų būti numatytas pagal šią procedūrą priimto galutinio sprendimo pripažinimas ir vykdymas paprasčiausiu ir patogiausiu Sąjungos teisėje numatytu būdu;

II.   Galimi reglamentų „Roma I“, „Roma II“ ir „Briuselis Ia“ pakeitimai

Pasiūlymas dėl Europos pagreitintos civilinių ginčų nagrinėjimo procedūros turėtų būti paremtas pasiūlymu dėl dalinio reglamentų „Roma I“, „Roma II“ ir „Briuselis Ia“ pakeitimo, kad būtų užtikrintas tvirtesnis ryšys tarp susitarimų tikslo ir paskirties bei Sąjungoje pasirinktos teisės ir kad išimtinai komercinių sutarčių šalys galėtų toliai veikti savarankiškai, užtikrinant silpnesnių įmonių tarpusavio santykių šalių apsaugą.

Reglamento „Roma I“ pakeitimai galėtų apimti:

| 1. | galimybės stiprinti ryšį tarp pasirinktos teisės ir sutarties turinio, paskirties ir tikslo bei šalių svarstymą; |
| --- | --- |

1.

galimybės stiprinti ryšį tarp pasirinktos teisės ir sutarties turinio, paskirties ir tikslo bei šalių svarstymą;

| 2. | taisyklių, kurios taikomos teisės pasirinkimo pagrįstumui, persvarstymą – tai turėtų būti svarstoma vadovaujantis sutarčiai automatiškai taikoma teise. |
| --- | --- |

2.

taisyklių, kurios taikomos teisės pasirinkimo pagrįstumui, persvarstymą – tai turėtų būti svarstoma vadovaujantis sutarčiai automatiškai taikoma teise.

III.   Kitos kompetencijos komercinių bylų srityje ugdymo priemonės valstybėse narėse

| 1. | Šie pasiūlymai turėtų būti papildomai remiami Komisijos ir valstybių narių veiksmais, skirtais kompetencijai komercinių bylų srityje ugdyti, pvz.:






  a) | rengiant teisėjams, advokatams ir praktikuojantiems teisės specialistams skirtus mokymus komercinių bylų srityje; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

rengiant teisėjams, advokatams ir praktikuojantiems teisės specialistams skirtus mokymus komercinių bylų srityje;

| b) | supaprastinant ir sustiprinant prieigą prie Sąjungos ir valstybių narių nacionalinės teisės, įskaitant teismų praktiką; |
| --- | --- |

b)

supaprastinant ir sustiprinant prieigą prie Sąjungos ir valstybių narių nacionalinės teisės, įskaitant teismų praktiką;

| c) | toliau skiriant dėmesio komercinei teisei ir tarptautinei privatinei teisei ugdant teisininkus; |
| --- | --- |

c)

toliau skiriant dėmesio komercinei teisei ir tarptautinei privatinei teisei ugdant teisininkus;

| d) | skiriant papildomų išteklių akademiniams tyrimams komercinės teisės ir tarptautinės privatinės teisės srityse ir |
| --- | --- |

d)

skiriant papildomų išteklių akademiniams tyrimams komercinės teisės ir tarptautinės privatinės teisės srityse ir

| e) | mokant užsienio kalbų ir jų teisinės terminijos; |
| --- | --- |

e)

mokant užsienio kalbų ir jų teisinės terminijos;

| 2. | be to, valstybės narės raginamos užtikrinti, kad Europos pagreitintą civilinių ginčų nagrinėjimo procedūrą taikantys teismai būtų kompetentingi būtent komercinės teisės srityje, pvz., kuriant arba stiprinant esamus komercinių bylų teismus ar teisėjų kolegijas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komisija taip pat raginama toliau nagrinėti galimybę sukurti Europos komercinių bylų teismą, kuris papildytų valstybių narių teismų darbą, o bylų šalims būtų prieinamas dar vienas tarptautinis forumas, kuris specializuotųsi komercinių ginčų sprendimo srityje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kaip paskutinė priemonė, valstybėms narėms siūloma peržiūrėti savo įstatymus, taikomus komercinėms byloms įmonių tarpusavio santykių aplinkybėmis, nes vienas svarbiausių rodiklių renkantis teisę yra šalies komercinės teisės veiksmingumas ir kokybė. |
| --- | --- |

4.

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/698 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/698

---

P8_TA(2018)0520

Sąjungos kosmoso programos sudarymas ir Europos Sąjungos kosmoso programos agentūros įsteigimas ***I

2018 m. gruodžio 13 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sudaroma Sąjungos kosmoso programa, įsteigiama Europos Sąjungos kosmoso programos agentūra ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 912/2010, (ES) Nr. 1285/2013, (ES) Nr. 377/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES (COM(2018)0447 – C8-0258/2018 – 2018/0236(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 388/44)

Pakeitimas 1

Teisėkūros rezoliucijos projektas

5 a nurodomoji dalis (nauja)

| Teisėkūros rezoliucijos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos komunikatą „Junglumas – bendrosios skaitmeninės rinkos pagrindas. Kelias į Europos gigabitinę visuomenę“ (COM(2016)0587) ir pridedamą Komisijos tarnybų darbo dokumentą (SWD(2016)0300), |

Teisėkūros rezoliucijos projektas

Pakeitimas

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos komunikatą „Junglumas – bendrosios skaitmeninės rinkos pagrindas. Kelias į Europos gigabitinę visuomenę“ (COM(2016)0587) ir pridedamą Komisijos tarnybų darbo dokumentą (SWD(2016)0300),

Pakeitimas 2

Teisėkūros rezoliucijos projektas

5 b nurodomoji dalis (nauja)

| Teisėkūros rezoliucijos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos komunikatą „Europos 5G veiksmų planas“ (COM(2016)0588) ir pridėtą Komisijos tarnybų darbo dokumentą (SWD(2016)0306), |

Teisėkūros rezoliucijos projektas

Pakeitimas

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos komunikatą „Europos 5G veiksmų planas“ (COM(2016)0588) ir pridėtą Komisijos tarnybų darbo dokumentą (SWD(2016)0306),

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | kosmoso technologijos ir paslaugos bei palydovų duomenys tapo nepamainoma kasdienio Europos piliečių gyvenimo dalimi ir yra itin svarbūs siekiant išsaugoti daugelį strateginių interesų. Sąjungos kosmoso pramonė jau yra viena konkurencingiausių pasaulyje. Tačiau naujų dalyvių atsiradimas ir naujų technologijų plėtra iš pagrindų keičia įprastus pramonės modelius. Todėl labai svarbu, kad Sąjunga tarptautiniu mastu ir toliau pirmautų kosmoso srityje ir turėtų didžiulę veiksmų laisvę, skatintų mokslo ir technikos pažangą ir padėtų didinti Sąjungoje kosmoso sektoriaus pramonės, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių, pradedančiųjų įmonių ir novatoriškų įmonių, konkurencingumą ir inovacinius pajėgumus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

kosmoso technologijos ir paslaugos bei palydovų duomenys tapo nepamainoma kasdienio Europos piliečių gyvenimo dalimi ir yra itin svarbūs siekiant išsaugoti daugelį strateginių interesų. Sąjungos kosmoso pramonė jau yra viena konkurencingiausių pasaulyje. Tačiau naujų dalyvių atsiradimas ir naujų technologijų plėtra iš pagrindų keičia įprastus pramonės modelius. Todėl labai svarbu, kad Sąjunga tarptautiniu mastu ir toliau pirmautų kosmoso srityje ir turėtų didžiulę veiksmų laisvę, skatintų mokslo ir technikos pažangą ir padėtų didinti Sąjungoje kosmoso sektoriaus pramonės, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių, pradedančiųjų įmonių ir novatoriškų įmonių, konkurencingumą ir inovacinius pajėgumus;

| (1) | kosmoso technologijos ir paslaugos bei palydovų duomenys tapo nepamainoma kasdienio Europos piliečių gyvenimo dalimi ir yra itin svarbūs siekiant išsaugoti daugelį strateginių interesų. Sąjungos kosmoso pramonė jau yra viena konkurencingiausių pasaulyje. Tačiau naujų dalyvių atsiradimas ir naujų technologijų plėtra iš pagrindų keičia įprastus pramonės modelius. Todėl labai svarbu, kad Sąjunga tarptautiniu mastu ir toliau pirmautų kosmoso srityje ir turėtų didžiulę veiksmų laisvę, skatintų mokslo ir technikos pažangą ir padėtų didinti Sąjungoje kosmoso sektoriaus pramonės, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių, pradedančiųjų įmonių ir novatoriškų įmonių, konkurencingumą ir inovacinius pajėgumus.
  Taip pat svarbu sudaryti tinkamas sąlygas, kuriomis pasaulio mastu būtų užtikrinamos vienodos galimybės kosmoso srityje veikiančioms įmonėms; |
| --- | --- |

(1)

kosmoso technologijos ir paslaugos bei palydovų duomenys tapo nepamainoma kasdienio Europos piliečių gyvenimo dalimi ir yra itin svarbūs siekiant išsaugoti daugelį strateginių interesų. Sąjungos kosmoso pramonė jau yra viena konkurencingiausių pasaulyje. Tačiau naujų dalyvių atsiradimas ir naujų technologijų plėtra iš pagrindų keičia įprastus pramonės modelius. Todėl labai svarbu, kad Sąjunga tarptautiniu mastu ir toliau pirmautų kosmoso srityje ir turėtų didžiulę veiksmų laisvę, skatintų mokslo ir technikos pažangą ir padėtų didinti Sąjungoje kosmoso sektoriaus pramonės, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių, pradedančiųjų įmonių ir novatoriškų įmonių, konkurencingumą ir inovacinius pajėgumus.
  Taip pat svarbu sudaryti tinkamas sąlygas, kuriomis pasaulio mastu būtų užtikrinamos vienodos galimybės kosmoso srityje veikiančioms įmonėms;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | kosmoso sektoriaus plėtra nuo seno susijusi su saugumu. Daugeliu atvejų kosmoso sektoriuje naudojama įranga, komponentai ir prietaisai yra dvejopo naudojimo prekės. Todėl reikėtų išnaudoti kosmoso galimybes siekiant užtikrinti Sąjungos ir jos valstybių narių saugumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

kosmoso sektoriaus plėtra nuo seno susijusi su saugumu. Daugeliu atvejų kosmoso sektoriuje naudojama įranga, komponentai ir prietaisai yra dvejopo naudojimo prekės. Todėl reikėtų išnaudoti kosmoso galimybes siekiant užtikrinti Sąjungos ir jos valstybių narių saugumą;

| (2) | kosmoso sektoriaus plėtra nuo seno susijusi su saugumu. Daugeliu atvejų kosmoso sektoriuje naudojama įranga, komponentai ir prietaisai yra dvejopo naudojimo prekės. Todėl reikėtų išnaudoti kosmoso
  ir savarankiškos prieigos prie kosmoso teikiamas
  galimybes siekiant užtikrinti Sąjungos ir jos valstybių narių saugumą
  ir nepriklausomybę
  ; |
| --- | --- |

(2)

kosmoso sektoriaus plėtra nuo seno susijusi su saugumu. Daugeliu atvejų kosmoso sektoriuje naudojama įranga, komponentai ir prietaisai yra dvejopo naudojimo prekės. Todėl reikėtų išnaudoti kosmoso
  ir savarankiškos prieigos prie kosmoso teikiamas
  galimybes siekiant užtikrinti Sąjungos ir jos valstybių narių saugumą
  ir nepriklausomybę
  ;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | XX a. paskutinio dešimtmečio pabaigoje Sąjunga ėmė rengti savo piliečių poreikius ir viešosios politikos reikalavimus atitinkančias kosmoso srities iniciatyvas ir programas, būtent, Europos geostacionarinę navigacinę tinklo sistemą (EGNOS), o vėliau – GALILEO ir „Copernicus“. Reikėtų ne tik užtikrinti tų iniciatyvų tęstinumą, bet ir jas tobulinti, kad jos ir toliau būtų pavyzdinėmis, atsižvelgiant į naujų technologijų plėtrą ir skaitmeninių, informacinių ir ryšių technologijų transformaciją, ir atitiktų naujus naudotojų poreikius ir politikos prioritetus
  , kaip antai: klimato kaitos, įskaitant pokyčius Arkties regione
  ,
  saugumo
  ir
  gynybos
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

XX a. paskutinio dešimtmečio pabaigoje Sąjunga ėmė rengti savo piliečių poreikius ir viešosios politikos reikalavimus atitinkančias kosmoso srities iniciatyvas ir programas, būtent, Europos geostacionarinę navigacinę tinklo sistemą (EGNOS), o vėliau – GALILEO ir „Copernicus“. Reikėtų ne tik užtikrinti tų iniciatyvų tęstinumą, bet ir jas tobulinti, kad jos ir toliau būtų pavyzdinėmis, atsižvelgiant į naujų technologijų plėtrą ir skaitmeninių, informacinių ir ryšių technologijų transformaciją, ir atitiktų naujus naudotojų poreikius ir politikos prioritetus
  , kaip antai: klimato kaitos, įskaitant pokyčius Arkties regione
  ,
  saugumo
  ir
  gynybos
  ;

| (3) | XX a. paskutinio dešimtmečio pabaigoje Sąjunga ėmė rengti savo piliečių poreikius ir viešosios politikos reikalavimus atitinkančias kosmoso srities iniciatyvas ir programas, būtent, Europos geostacionarinę navigacinę tinklo sistemą (EGNOS), o vėliau – GALILEO ir „Copernicus“. Reikėtų ne tik užtikrinti tų iniciatyvų tęstinumą,
  diegimą ir naudojimą,
  bet ir jas tobulinti, kad jos ir toliau būtų pavyzdinėmis, atsižvelgiant į naujų technologijų plėtrą ir skaitmeninių, informacinių ir ryšių technologijų transformaciją, ir atitiktų naujus naudotojų poreikius ir politikos prioritetus
  . Įgyvendinant programą reikėtų taip pat skatinti kosmoso technologijomis pagrįstas paslaugas
  ,
  kad visos valstybės narės
  ir
  jų piliečiai galėtų visapusiškai pasinaudoti Programos teikiama nauda
  ; |
| --- | --- |

(3)

XX a. paskutinio dešimtmečio pabaigoje Sąjunga ėmė rengti savo piliečių poreikius ir viešosios politikos reikalavimus atitinkančias kosmoso srities iniciatyvas ir programas, būtent, Europos geostacionarinę navigacinę tinklo sistemą (EGNOS), o vėliau – GALILEO ir „Copernicus“. Reikėtų ne tik užtikrinti tų iniciatyvų tęstinumą,
  diegimą ir naudojimą,
  bet ir jas tobulinti, kad jos ir toliau būtų pavyzdinėmis, atsižvelgiant į naujų technologijų plėtrą ir skaitmeninių, informacinių ir ryšių technologijų transformaciją, ir atitiktų naujus naudotojų poreikius ir politikos prioritetus
  . Įgyvendinant programą reikėtų taip pat skatinti kosmoso technologijomis pagrįstas paslaugas
  ,
  kad visos valstybės narės
  ir
  jų piliečiai galėtų visapusiškai pasinaudoti Programos teikiama nauda
  ;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | Sąjunga turi užsitikrinti veiksmų laisvę ir savarankišką bei saugią prieigą prie kosmoso. Todėl labai svarbu, kad ji ir toliau galėtų savarankiškai, patikimai ir ekonomiškai efektyviai išnaudoti kosmoso galimybes, visų pirma susijusias su ypatingos svarbos infrastruktūros objektais ir technologijomis, viešuoju saugumu ir Sąjungos bei jos valstybių narių saugumu. Todėl pagal Sutarties 189 straipsnio 2 dalies nuostatas Komisijai turėtų būti suteikta galimybė Europos lygmeniu sutelkti paleidimo paslaugas tiek savo, tiek kitų poreikiams, t. y., paprašius kitiems subjektams, įskaitant valstybes nares. Be to, labai svarbu, kad Sąjunga ir toliau turėtų modernią, veiksmingą ir lanksčią paleidimo infrastruktūrą. Be priemonių, kurių ėmėsi valstybės narės ir Europos kosmoso agentūra, Komisija turėtų apsvarstyti galimybes remti tokios infrastruktūros objektus. Visų pirma, kai reikia išlaikyti arba atnaujinti Programos poreikius atitinkančią kosmoso antžeminę paleidimo infrastruktūrą, laikantis Finansinio reglamento nuostatų ir, jeigu aiškiai nustatyta ES pridėtinė vertė, turėtų būti sudarytos sąlygos iš dalies finansuoti pagal Programą tokius pakeitimus siekiant padidinti jos išlaidų veiksmingumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

Sąjunga turi užsitikrinti veiksmų laisvę ir savarankišką bei saugią prieigą prie kosmoso. Todėl labai svarbu, kad ji ir toliau galėtų savarankiškai, patikimai ir ekonomiškai efektyviai išnaudoti kosmoso galimybes, visų pirma susijusias su ypatingos svarbos infrastruktūros objektais ir technologijomis, viešuoju saugumu ir Sąjungos bei jos valstybių narių saugumu. Todėl pagal Sutarties 189 straipsnio 2 dalies nuostatas Komisijai turėtų būti suteikta galimybė Europos lygmeniu sutelkti paleidimo paslaugas tiek savo, tiek kitų poreikiams, t. y., paprašius kitiems subjektams, įskaitant valstybes nares. Be to, labai svarbu, kad Sąjunga ir toliau turėtų modernią, veiksmingą ir lanksčią paleidimo infrastruktūrą. Be priemonių, kurių ėmėsi valstybės narės ir Europos kosmoso agentūra, Komisija turėtų apsvarstyti galimybes remti tokios infrastruktūros objektus. Visų pirma, kai reikia išlaikyti arba atnaujinti Programos poreikius atitinkančią kosmoso antžeminę paleidimo infrastruktūrą, laikantis Finansinio reglamento nuostatų ir, jeigu aiškiai nustatyta ES pridėtinė vertė, turėtų būti sudarytos sąlygos iš dalies finansuoti pagal Programą tokius pakeitimus siekiant padidinti jos išlaidų veiksmingumą;

| (4) | Sąjunga turi užsitikrinti veiksmų laisvę ir savarankišką bei saugią prieigą prie kosmoso. Todėl labai svarbu, kad ji ir toliau galėtų savarankiškai, patikimai ir ekonomiškai efektyviai išnaudoti kosmoso galimybes,
  įskaitant alternatyvias paleidimo technologijas ir novatoriškas sistemas arba paslaugas,
  visų pirma susijusias su ypatingos svarbos infrastruktūros objektais ir technologijomis, viešuoju saugumu ir Sąjungos bei jos valstybių narių saugumu. Todėl pagal Sutarties 189 straipsnio 2 dalies nuostatas Komisijai turėtų būti suteikta galimybė Europos lygmeniu sutelkti paleidimo paslaugas tiek savo, tiek kitų poreikiams, t. y., paprašius kitiems subjektams, įskaitant valstybes nares. Be to, labai svarbu, kad Sąjunga ir toliau turėtų modernią, veiksmingą ir lanksčią paleidimo infrastruktūrą. Be priemonių, kurių ėmėsi valstybės narės ir Europos kosmoso agentūra, Komisija turėtų apsvarstyti galimybes remti tokios infrastruktūros objektus. Visų pirma, kai reikia išlaikyti arba atnaujinti Programos poreikius atitinkančią kosmoso antžeminę paleidimo infrastruktūrą, laikantis Finansinio reglamento nuostatų ir, jeigu aiškiai nustatyta ES pridėtinė vertė, turėtų būti sudarytos sąlygos iš dalies finansuoti pagal Programą tokius pakeitimus siekiant padidinti jos išlaidų veiksmingumą; |
| --- | --- |

(4)

Sąjunga turi užsitikrinti veiksmų laisvę ir savarankišką bei saugią prieigą prie kosmoso. Todėl labai svarbu, kad ji ir toliau galėtų savarankiškai, patikimai ir ekonomiškai efektyviai išnaudoti kosmoso galimybes,
  įskaitant alternatyvias paleidimo technologijas ir novatoriškas sistemas arba paslaugas,
  visų pirma susijusias su ypatingos svarbos infrastruktūros objektais ir technologijomis, viešuoju saugumu ir Sąjungos bei jos valstybių narių saugumu. Todėl pagal Sutarties 189 straipsnio 2 dalies nuostatas Komisijai turėtų būti suteikta galimybė Europos lygmeniu sutelkti paleidimo paslaugas tiek savo, tiek kitų poreikiams, t. y., paprašius kitiems subjektams, įskaitant valstybes nares. Be to, labai svarbu, kad Sąjunga ir toliau turėtų modernią, veiksmingą ir lanksčią paleidimo infrastruktūrą. Be priemonių, kurių ėmėsi valstybės narės ir Europos kosmoso agentūra, Komisija turėtų apsvarstyti galimybes remti tokios infrastruktūros objektus. Visų pirma, kai reikia išlaikyti arba atnaujinti Programos poreikius atitinkančią kosmoso antžeminę paleidimo infrastruktūrą, laikantis Finansinio reglamento nuostatų ir, jeigu aiškiai nustatyta ES pridėtinė vertė, turėtų būti sudarytos sąlygos iš dalies finansuoti pagal Programą tokius pakeitimus siekiant padidinti jos išlaidų veiksmingumą;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | siekdama didinti Sąjungos kosmoso pramonės konkurencingumą ir įgyti nuosavų sistemų projektavimo, kūrimo ir valdymo gebėjimų, Sąjunga turėtų remti visos kosmoso pramonės kūrimą, augimą ir plėtrą. Besirandantys verslui ir inovacijoms palankūs modeliai turėtų būti palaikomi Europos, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis,
  įkuriant
  bendras kosmoso platformas, susiejančias kosmoso, skaitmeninį ir naudotojų sektorius. Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungoje su kosmosu susijusioms pradedančiosioms įmonėms trūksta tinkamų galimybių gauti privataus akcinio kapitalo, Sąjungoje
  įsisteigusios
  kosmoso
  įmonės turėtų būti skatinamos
  plėsti savo veiklą,
  siekiant joms padėti,
  be kita ko, gauti rizikos
  finansavimo,
  ir
  kuriant
  inovacijų partnerystę (pirma sutartimi grindžiamas požiūris); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

siekdama didinti Sąjungos kosmoso pramonės konkurencingumą ir įgyti nuosavų sistemų projektavimo, kūrimo ir valdymo gebėjimų, Sąjunga turėtų remti visos kosmoso pramonės kūrimą, augimą ir plėtrą. Besirandantys verslui ir inovacijoms palankūs modeliai turėtų būti palaikomi Europos, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis,
  įkuriant
  bendras kosmoso platformas, susiejančias kosmoso, skaitmeninį ir naudotojų sektorius. Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungoje su kosmosu susijusioms pradedančiosioms įmonėms trūksta tinkamų galimybių gauti privataus akcinio kapitalo, Sąjungoje
  įsisteigusios
  kosmoso
  įmonės turėtų būti skatinamos
  plėsti savo veiklą,
  siekiant joms padėti,
  be kita ko, gauti rizikos
  finansavimo,
  ir
  kuriant
  inovacijų partnerystę (pirma sutartimi grindžiamas požiūris);

| (5) | siekdama didinti Sąjungos kosmoso pramonės konkurencingumą ir įgyti nuosavų sistemų projektavimo, kūrimo ir valdymo gebėjimų, Sąjunga turėtų remti visos kosmoso pramonės kūrimą, augimą ir plėtrą. Besirandantys verslui ir inovacijoms palankūs modeliai turėtų būti palaikomi Europos, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis,
  įgyvendinant iniciatyvas, pvz.,
  bendras kosmoso platformas, susiejančias kosmoso, skaitmeninį ir naudotojų sektorius.
  Kosmoso centrai turėtų bendradarbiauti su skaitmeninių inovacijų centrais, siekiant skatinti verslumą ir įgūdžius.
  Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungoje su kosmosu susijusioms pradedančiosioms įmonėms trūksta tinkamų galimybių gauti privataus akcinio kapitalo,
  Sąjunga turėtų skatinti
  Sąjungoje
  steigti
  kosmoso
  įmones ir padėti joms
  plėsti savo veiklą, be kita ko,
  padedama joms
  gauti rizikos
  finansavimą
  ir
  kurdama
  inovacijų partnerystę (pirma sutartimi grindžiamas požiūris); |
| --- | --- |

(5)

siekdama didinti Sąjungos kosmoso pramonės konkurencingumą ir įgyti nuosavų sistemų projektavimo, kūrimo ir valdymo gebėjimų, Sąjunga turėtų remti visos kosmoso pramonės kūrimą, augimą ir plėtrą. Besirandantys verslui ir inovacijoms palankūs modeliai turėtų būti palaikomi Europos, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis,
  įgyvendinant iniciatyvas, pvz.,
  bendras kosmoso platformas, susiejančias kosmoso, skaitmeninį ir naudotojų sektorius.
  Kosmoso centrai turėtų bendradarbiauti su skaitmeninių inovacijų centrais, siekiant skatinti verslumą ir įgūdžius.
  Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungoje su kosmosu susijusioms pradedančiosioms įmonėms trūksta tinkamų galimybių gauti privataus akcinio kapitalo,
  Sąjunga turėtų skatinti
  Sąjungoje
  steigti
  kosmoso
  įmones ir padėti joms
  plėsti savo veiklą, be kita ko,
  padedama joms
  gauti rizikos
  finansavimą
  ir
  kurdama
  inovacijų partnerystę (pirma sutartimi grindžiamas požiūris);

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | įvertinus Sąjungos kosmoso programos (toliau – Programa) aprėptį ir potencialą padėti spręsti pasaulines problemas, itin svarbus yra jos tarptautinis aspektas. Todėl Komisijai turėtų būti suteikta teisė Sąjungos vardu valdyti ir koordinuoti veiklą tarptautiniu mastu, visų pirma siekiant apginti Sąjungos ir jos valstybių narių interesus tarptautiniuose forumuose, be kita ko, dažnių srityje, skatinti Sąjungos technologinę plėtrą, pramonę ir bendradarbiavimą mokymo srityje, atsižvelgiant į poreikį užtikrinti šalių teisių ir pareigų abipusiškumą. Ypač svarbu, kad Komisija atstovautų Sąjungai įgyvendinant Tarptautinę Cospas-Sarsat programą arba atitinkamų sektorių JT organizacijose, įskaitant Maisto ir žemės ūkio organizaciją, taip pat Pasaulinėje meteorologijos organizacijoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

įvertinus Sąjungos kosmoso programos (toliau – Programa) aprėptį ir potencialą padėti spręsti pasaulines problemas, itin svarbus yra jos tarptautinis aspektas. Todėl Komisijai turėtų būti suteikta teisė Sąjungos vardu valdyti ir koordinuoti veiklą tarptautiniu mastu, visų pirma siekiant apginti Sąjungos ir jos valstybių narių interesus tarptautiniuose forumuose, be kita ko, dažnių srityje, skatinti Sąjungos technologinę plėtrą, pramonę ir bendradarbiavimą mokymo srityje, atsižvelgiant į poreikį užtikrinti šalių teisių ir pareigų abipusiškumą. Ypač svarbu, kad Komisija atstovautų Sąjungai įgyvendinant Tarptautinę Cospas-Sarsat programą arba atitinkamų sektorių JT organizacijose, įskaitant Maisto ir žemės ūkio organizaciją, taip pat Pasaulinėje meteorologijos organizacijoje;

| (6) | įvertinus Sąjungos kosmoso programos (toliau – Programa) aprėptį ir potencialą padėti spręsti pasaulines problemas, itin svarbus yra jos tarptautinis aspektas. Todėl Komisijai turėtų būti suteikta teisė Sąjungos vardu valdyti ir koordinuoti veiklą tarptautiniu mastu, visų pirma siekiant apginti Sąjungos ir jos valstybių narių interesus tarptautiniuose forumuose, be kita ko, dažnių srityje
  . Komisija turėtų stiprinti ekonominę diplomatiją
  ,
  siekdama
  skatinti Sąjungos technologinę plėtrą, pramonę ir bendradarbiavimą mokymo srityje, atsižvelgiant į poreikį užtikrinti šalių teisių ir pareigų abipusiškumą
  ir sąžiningą konkurenciją tarptautiniu lygmeniu
  . Ypač svarbu, kad Komisija atstovautų Sąjungai įgyvendinant Tarptautinę Cospas-Sarsat programą arba atitinkamų sektorių JT organizacijose, įskaitant Maisto ir žemės ūkio organizaciją, taip pat Pasaulinėje meteorologijos organizacijoje; |
| --- | --- |

(6)

įvertinus Sąjungos kosmoso programos (toliau – Programa) aprėptį ir potencialą padėti spręsti pasaulines problemas, itin svarbus yra jos tarptautinis aspektas. Todėl Komisijai turėtų būti suteikta teisė Sąjungos vardu valdyti ir koordinuoti veiklą tarptautiniu mastu, visų pirma siekiant apginti Sąjungos ir jos valstybių narių interesus tarptautiniuose forumuose, be kita ko, dažnių srityje
  . Komisija turėtų stiprinti ekonominę diplomatiją
  ,
  siekdama
  skatinti Sąjungos technologinę plėtrą, pramonę ir bendradarbiavimą mokymo srityje, atsižvelgiant į poreikį užtikrinti šalių teisių ir pareigų abipusiškumą
  ir sąžiningą konkurenciją tarptautiniu lygmeniu
  . Ypač svarbu, kad Komisija atstovautų Sąjungai įgyvendinant Tarptautinę Cospas-Sarsat programą arba atitinkamų sektorių JT organizacijose, įskaitant Maisto ir žemės ūkio organizaciją, taip pat Pasaulinėje meteorologijos organizacijoje;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | Komisija, kartu su valstybėmis narėmis ir vyriausiuoju įgaliotiniu, turėtų skatinti atsakingą elgesį kosmose ir kosminėje erdvėje ir apsvarstyti galimybę prisijungti prie atitinkamų JT konvencijų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

Komisija, kartu su valstybėmis narėmis ir vyriausiuoju įgaliotiniu, turėtų skatinti atsakingą elgesį kosmose ir kosminėje erdvėje ir apsvarstyti galimybę prisijungti prie atitinkamų JT konvencijų;

| (7) | Komisija, kartu su valstybėmis narėmis ir vyriausiuoju įgaliotiniu, turėtų skatinti atsakingą elgesį kosmose ir kosminėje erdvėje
  , visų pirma ieškant sprendimų, kaip išvengti kosminių šiukšlių plitimo,
  ir apsvarstyti galimybę prisijungti prie atitinkamų JT konvencijų
  , įskaitant Sutartį dėl valstybių veiklos principų tyrinėjant ir naudojant kosminę erdvę, įskaitant Mėnulį ir kitus dangaus kūnus (Kosminės erdvės sutartis)
  ; |
| --- | --- |

(7)

Komisija, kartu su valstybėmis narėmis ir vyriausiuoju įgaliotiniu, turėtų skatinti atsakingą elgesį kosmose ir kosminėje erdvėje
  , visų pirma ieškant sprendimų, kaip išvengti kosminių šiukšlių plitimo,
  ir apsvarstyti galimybę prisijungti prie atitinkamų JT konvencijų
  , įskaitant Sutartį dėl valstybių veiklos principų tyrinėjant ir naudojant kosminę erdvę, įskaitant Mėnulį ir kitus dangaus kūnus (Kosminės erdvės sutartis)
  ;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | Programa siekiama panašių tikslų kaip ir kitomis Sąjungos programomis, visų pirma programa „Europos horizontas“, fondu „InvestEU“, Europos gynybos fondu ir pagal Reglamentą (ES) [Bendrųjų nuostatų reglamentas] įsteigtais fondais. Todėl pagal tas programas turėtų būti numatytas sudėtinis finansavimas, su sąlyga, kad jose nurodytos tos pačios
  veiklos
  išlaidos, visų pirma numatant papildomo finansavimo pagal Sąjungos programas nuostatas, kai tai yra leidžiama pagal valdymo tvarką: arba iš eilės, arba pakaitomis, arba derinant lėšas, įskaitant bendram veiksmų finansavimui, sudarant sąlygas, kai įmanoma, inovacijų partnerystei ir derinimo operacijoms vykdyti. Todėl Programos įgyvendinimo laikotarpiu Komisija turėtų skatinti sinergiją su kitomis susijusiomis Sąjungos programomis, nes taip būtų sudarytos sąlygos, kai įmanoma, naudotis rizikos finansų, inovacijų partnerystės, derinamojo ar sudėtinio finansavimo galimybėmis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

Programa siekiama panašių tikslų kaip ir kitomis Sąjungos programomis, visų pirma programa „Europos horizontas“, fondu „InvestEU“, Europos gynybos fondu ir pagal Reglamentą (ES) [Bendrųjų nuostatų reglamentas] įsteigtais fondais. Todėl pagal tas programas turėtų būti numatytas sudėtinis finansavimas, su sąlyga, kad jose nurodytos tos pačios
  veiklos
  išlaidos, visų pirma numatant papildomo finansavimo pagal Sąjungos programas nuostatas, kai tai yra leidžiama pagal valdymo tvarką: arba iš eilės, arba pakaitomis, arba derinant lėšas, įskaitant bendram veiksmų finansavimui, sudarant sąlygas, kai įmanoma, inovacijų partnerystei ir derinimo operacijoms vykdyti. Todėl Programos įgyvendinimo laikotarpiu Komisija turėtų skatinti sinergiją su kitomis susijusiomis Sąjungos programomis, nes taip būtų sudarytos sąlygos, kai įmanoma, naudotis rizikos finansų, inovacijų partnerystės, derinamojo ar sudėtinio finansavimo galimybėmis;

| (8) | Programa siekiama panašių tikslų kaip ir kitomis Sąjungos programomis, visų pirma programa „Europos horizontas“, fondu „InvestEU“, Europos gynybos fondu ir pagal Reglamentą (ES) [Bendrųjų nuostatų reglamentas] įsteigtais fondais. Todėl pagal tas programas turėtų būti numatytas sudėtinis finansavimas, su sąlyga, kad jose nurodytos tos pačios išlaidos, visų pirma numatant papildomo finansavimo pagal Sąjungos programas nuostatas, kai tai yra leidžiama pagal valdymo tvarką: arba iš eilės, arba pakaitomis, arba derinant lėšas, įskaitant bendram veiksmų finansavimui, sudarant sąlygas, kai įmanoma, inovacijų partnerystei ir derinimo operacijoms vykdyti. Todėl Programos įgyvendinimo laikotarpiu Komisija turėtų skatinti sinergiją su kitomis susijusiomis Sąjungos programomis, nes taip būtų sudarytos sąlygos, kai įmanoma, naudotis rizikos finansų, inovacijų partnerystės, derinamojo ar sudėtinio finansavimo galimybėmis
  . Svarbu užtikrinti pagal programą „Europos horizontas“ ir kitas Sąjungos programas bei šios Programos komponentus sukurtų sprendimų tęstinumą; |
| --- | --- |

(8)

Programa siekiama panašių tikslų kaip ir kitomis Sąjungos programomis, visų pirma programa „Europos horizontas“, fondu „InvestEU“, Europos gynybos fondu ir pagal Reglamentą (ES) [Bendrųjų nuostatų reglamentas] įsteigtais fondais. Todėl pagal tas programas turėtų būti numatytas sudėtinis finansavimas, su sąlyga, kad jose nurodytos tos pačios išlaidos, visų pirma numatant papildomo finansavimo pagal Sąjungos programas nuostatas, kai tai yra leidžiama pagal valdymo tvarką: arba iš eilės, arba pakaitomis, arba derinant lėšas, įskaitant bendram veiksmų finansavimui, sudarant sąlygas, kai įmanoma, inovacijų partnerystei ir derinimo operacijoms vykdyti. Todėl Programos įgyvendinimo laikotarpiu Komisija turėtų skatinti sinergiją su kitomis susijusiomis Sąjungos programomis, nes taip būtų sudarytos sąlygos, kai įmanoma, naudotis rizikos finansų, inovacijų partnerystės, derinamojo ar sudėtinio finansavimo galimybėmis
  . Svarbu užtikrinti pagal programą „Europos horizontas“ ir kitas Sąjungos programas bei šios Programos komponentus sukurtų sprendimų tęstinumą;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10a) | Sąjungos kosmoso sektoriuje dirba apie 200 000 specialistų. Todėl būtina toliau plėtoti pažangiausią to sektoriaus infrastruktūrą ir taip skatinti pirmesnės ir tolesnės grandies sektorių ekonominę veiklą. Be to, siekiant užtikrinti Europos kosmoso pramonės konkurencingumą ateityje, pagal Programą turėtų būti remiamas su kosmosu susijusių aukšto lygio įgūdžių plėtojimas ir remiama švietimo ir mokymo veikla su kosmosu susijusiose srityse, ypatingą dėmesį skiriant mergaitėms ir moterims, kad būtų visapusiškai išnaudotas Sąjungos piliečių potencialas šioje srityje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10a)

Sąjungos kosmoso sektoriuje dirba apie 200 000 specialistų. Todėl būtina toliau plėtoti pažangiausią to sektoriaus infrastruktūrą ir taip skatinti pirmesnės ir tolesnės grandies sektorių ekonominę veiklą. Be to, siekiant užtikrinti Europos kosmoso pramonės konkurencingumą ateityje, pagal Programą turėtų būti remiamas su kosmosu susijusių aukšto lygio įgūdžių plėtojimas ir remiama švietimo ir mokymo veikla su kosmosu susijusiose srityse, ypatingą dėmesį skiriant mergaitėms ir moterims, kad būtų visapusiškai išnaudotas Sąjungos piliečių potencialas šioje srityje;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13a) | Programa turėtų padėti išnaudoti kosmoso ir transporto sektorių sąveiką, atsižvelgiant į tai, kad kosmoso technologijos yra strategiškai svarbios siekiant užtikrinti, kad sausumos, jūrų, oro ir kosmoso transportas taptų pažangesnis, veiksmingesnis, saugesnis, saugesnis, tvaresnis ir labiau integruotas, o augantis novatoriškas transporto sektorius padidins naujoviškų ir modernių kosmoso technologijų paklausą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

Programa turėtų padėti išnaudoti kosmoso ir transporto sektorių sąveiką, atsižvelgiant į tai, kad kosmoso technologijos yra strategiškai svarbios siekiant užtikrinti, kad sausumos, jūrų, oro ir kosmoso transportas taptų pažangesnis, veiksmingesnis, saugesnis, saugesnis, tvaresnis ir labiau integruotas, o augantis novatoriškas transporto sektorius padidins naujoviškų ir modernių kosmoso technologijų paklausą;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | visas vykdant
  Programą
  gautas pajamas turėtų gauti Sąjunga, kad būtų iš dalies kompensuotos ankstesnės jos investicijos, ir tos pajamos turėtų būti naudojamos Programos
  tikslams
  paremti. Dėl tos pačios priežasties turėtų būti numatyta galimybė pajamų paskirstymo sistemą nustatyti su privačiojo sektoriaus įmonėmis sudarytose sutartyse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

visas vykdant
  Programą
  gautas pajamas turėtų gauti Sąjunga, kad būtų iš dalies kompensuotos ankstesnės jos investicijos, ir tos pajamos turėtų būti naudojamos Programos
  tikslams
  paremti. Dėl tos pačios priežasties turėtų būti numatyta galimybė pajamų paskirstymo sistemą nustatyti su privačiojo sektoriaus įmonėmis sudarytose sutartyse;

| (14) | visas vykdant
  Programos komponentus
  gautas pajamas turėtų gauti Sąjunga, kad būtų iš dalies kompensuotos ankstesnės jos investicijos, ir tos pajamos turėtų būti naudojamos Programos
  tikslų įvykdymui
  paremti. Dėl tos pačios priežasties turėtų būti numatyta galimybė pajamų paskirstymo sistemą nustatyti su privačiojo sektoriaus įmonėmis sudarytose sutartyse; |
| --- | --- |

(14)

visas vykdant
  Programos komponentus
  gautas pajamas turėtų gauti Sąjunga, kad būtų iš dalies kompensuotos ankstesnės jos investicijos, ir tos pajamos turėtų būti naudojamos Programos
  tikslų įvykdymui
  paremti. Dėl tos pačios priežasties turėtų būti numatyta galimybė pajamų paskirstymo sistemą nustatyti su privačiojo sektoriaus įmonėmis sudarytose sutartyse;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | Programa grindžiama sudėtingomis ir nuolat besikeičiančiomis technologijomis. Dėl priklausomumo nuo tokių technologijų kyla netikrumų ir rizikos sudarant viešojo pirkimo sutartis pagal šią programą, nes jos susijusios su ilgalaikiais įsipareigojimais dėl įrangos arba paslaugų. Todėl be Finansiniame reglamente nustatytų taisyklių turi būti nustatytos ir konkrečios priemonės dėl viešojo pirkimo sutarčių. Todėl turėtų būti numatyta galimybė sudaryti sąlyginę dalinę sutartį, laikantis tam tikrų sąlygų padaryti sutarties vykdymo pakeitimą arba nustatyti mažiausią subrangos lygį. Galiausiai, dėl Programos komponentams būdingų su technologijomis susijusių netikrumų, viešųjų pirkimų kainos ne visada gali būti tiksliai nustatytos, todėl turėtų būti numatyta galimybė sutartis sudaryti nenurodant konkrečios ir galutinės kainos ir įtraukiant Sąjungos finansinių interesų apsaugos sąlygas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

Programa grindžiama sudėtingomis ir nuolat besikeičiančiomis technologijomis. Dėl priklausomumo nuo tokių technologijų kyla netikrumų ir rizikos sudarant viešojo pirkimo sutartis pagal šią programą, nes jos susijusios su ilgalaikiais įsipareigojimais dėl įrangos arba paslaugų. Todėl be Finansiniame reglamente nustatytų taisyklių turi būti nustatytos ir konkrečios priemonės dėl viešojo pirkimo sutarčių. Todėl turėtų būti numatyta galimybė sudaryti sąlyginę dalinę sutartį, laikantis tam tikrų sąlygų padaryti sutarties vykdymo pakeitimą arba nustatyti mažiausią subrangos lygį. Galiausiai, dėl Programos komponentams būdingų su technologijomis susijusių netikrumų, viešųjų pirkimų kainos ne visada gali būti tiksliai nustatytos, todėl turėtų būti numatyta galimybė sutartis sudaryti nenurodant konkrečios ir galutinės kainos ir įtraukiant Sąjungos finansinių interesų apsaugos sąlygas;

| (16) | Programa grindžiama sudėtingomis ir nuolat besikeičiančiomis technologijomis. Dėl priklausomumo nuo tokių technologijų kyla netikrumų ir rizikos sudarant viešojo pirkimo sutartis pagal šią programą, nes jos susijusios su ilgalaikiais įsipareigojimais dėl įrangos arba paslaugų. Todėl be Finansiniame reglamente nustatytų taisyklių turi būti nustatytos ir konkrečios priemonės dėl viešojo pirkimo sutarčių. Todėl turėtų būti numatyta galimybė sudaryti sąlyginę dalinę sutartį, laikantis tam tikrų sąlygų padaryti sutarties vykdymo pakeitimą arba nustatyti mažiausią subrangos lygį
  , visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir pradedančiosioms įmonėms
  . Galiausiai, dėl Programos komponentams būdingų su technologijomis susijusių netikrumų, viešųjų pirkimų kainos ne visada gali būti tiksliai nustatytos, todėl turėtų būti numatyta galimybė sutartis sudaryti nenurodant konkrečios ir galutinės kainos ir įtraukiant Sąjungos finansinių interesų apsaugos sąlygas; |
| --- | --- |

(16)

Programa grindžiama sudėtingomis ir nuolat besikeičiančiomis technologijomis. Dėl priklausomumo nuo tokių technologijų kyla netikrumų ir rizikos sudarant viešojo pirkimo sutartis pagal šią programą, nes jos susijusios su ilgalaikiais įsipareigojimais dėl įrangos arba paslaugų. Todėl be Finansiniame reglamente nustatytų taisyklių turi būti nustatytos ir konkrečios priemonės dėl viešojo pirkimo sutarčių. Todėl turėtų būti numatyta galimybė sudaryti sąlyginę dalinę sutartį, laikantis tam tikrų sąlygų padaryti sutarties vykdymo pakeitimą arba nustatyti mažiausią subrangos lygį
  , visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir pradedančiosioms įmonėms
  . Galiausiai, dėl Programos komponentams būdingų su technologijomis susijusių netikrumų, viešųjų pirkimų kainos ne visada gali būti tiksliai nustatytos, todėl turėtų būti numatyta galimybė sutartis sudaryti nenurodant konkrečios ir galutinės kainos ir įtraukiant Sąjungos finansinių interesų apsaugos sąlygas;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

25 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (25) | patikimam Programos viešajam valdymui užtikrinti reikia aiškiai paskirstyti įvairių susijusių subjektų pareigas ir užduotis, kad būtų vengiama veiklos dubliavimosi, išlaidų viršijimo ir vėlavimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25)

patikimam Programos viešajam valdymui užtikrinti reikia aiškiai paskirstyti įvairių susijusių subjektų pareigas ir užduotis, kad būtų vengiama veiklos dubliavimosi, išlaidų viršijimo ir vėlavimo;

| (25) | patikimam Programos viešajam valdymui užtikrinti reikia aiškiai paskirstyti įvairių susijusių subjektų pareigas ir užduotis, kad būtų vengiama veiklos dubliavimosi, išlaidų viršijimo ir vėlavimo
  , ir reikėtų siekti pirmenybę teikti esamos Europos infrastruktūros naudojimui ir Europos profesinių ir pramoninių sektorių plėtojimui
  ; |
| --- | --- |

(25)

patikimam Programos viešajam valdymui užtikrinti reikia aiškiai paskirstyti įvairių susijusių subjektų pareigas ir užduotis, kad būtų vengiama veiklos dubliavimosi, išlaidų viršijimo ir vėlavimo
  , ir reikėtų siekti pirmenybę teikti esamos Europos infrastruktūros naudojimui ir Europos profesinių ir pramoninių sektorių plėtojimui
  ;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

25 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (25a) | Kosmoso programos yra orientuotos į naudotojus ir todėl jas įgyvendinant ir plėtojant būtina užtikrinti nuolatinį veiksmingą naudotojų atstovų dalyvavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25a)

Kosmoso programos yra orientuotos į naudotojus ir todėl jas įgyvendinant ir plėtojant būtina užtikrinti nuolatinį veiksmingą naudotojų atstovų dalyvavimą;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

26 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (26) | valstybės narės seniai vykdo veiklą kosmoso srityje. Jos turi kosmosui skirtas sistemas, infrastruktūrą ir nacionalines agentūras bei įstaigas. Todėl jos gali gerokai prisidėti prie Programos, ypač jos įgyvendinimo, ir turėtų būti įpareigotos visapusiškai bendradarbiauti su Sąjunga, kad skatintų Programos paslaugų ir taikomųjų programų naudojimą. Komisijai turėtų būti sudarytos sąlygos sutelkti valstybių narių turimas priemones, ji galėtų valstybėms narėms patikėti nereguliuojamojo pobūdžio užduotis, susijusias su Programos vykdymu, ir naudotis jų pagalba. Be to, atitinkamos valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių, kad užtikrintų antžeminių stočių apsaugą savo teritorijoje. Be to, valstybės narės ir Komisija turėtų dirbti kartu ir bendradarbiauti su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis ir priežiūros institucijomis, kad užtikrintų galimybes
  saugiai
  naudotis
  dažniu
  ,
  kurio
  reikia Programai, siekiant visapusiškai išplėtoti ir įdiegti teikiamomis paslaugomis grindžiamas taikomąsias programas, laikantis 2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 243/2012/ES, kuriuo nustatoma daugiametė radijo spektro politikos programa (15), reikalavimų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26)

valstybės narės seniai vykdo veiklą kosmoso srityje. Jos turi kosmosui skirtas sistemas, infrastruktūrą ir nacionalines agentūras bei įstaigas. Todėl jos gali gerokai prisidėti prie Programos, ypač jos įgyvendinimo, ir turėtų būti įpareigotos visapusiškai bendradarbiauti su Sąjunga, kad skatintų Programos paslaugų ir taikomųjų programų naudojimą. Komisijai turėtų būti sudarytos sąlygos sutelkti valstybių narių turimas priemones, ji galėtų valstybėms narėms patikėti nereguliuojamojo pobūdžio užduotis, susijusias su Programos vykdymu, ir naudotis jų pagalba. Be to, atitinkamos valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių, kad užtikrintų antžeminių stočių apsaugą savo teritorijoje. Be to, valstybės narės ir Komisija turėtų dirbti kartu ir bendradarbiauti su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis ir priežiūros institucijomis, kad užtikrintų galimybes
  saugiai
  naudotis
  dažniu
  ,
  kurio
  reikia Programai, siekiant visapusiškai išplėtoti ir įdiegti teikiamomis paslaugomis grindžiamas taikomąsias programas, laikantis 2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 243/2012/ES, kuriuo nustatoma daugiametė radijo spektro politikos programa (15), reikalavimų;

| (26) | valstybės narės seniai vykdo veiklą kosmoso srityje. Jos turi kosmosui skirtas sistemas, infrastruktūrą ir nacionalines agentūras bei įstaigas. Todėl jos gali gerokai prisidėti prie Programos, ypač jos įgyvendinimo, ir turėtų būti įpareigotos visapusiškai bendradarbiauti su Sąjunga, kad skatintų Programos paslaugų ir taikomųjų programų naudojimą. Komisijai turėtų būti sudarytos sąlygos sutelkti valstybių narių turimas priemones, ji galėtų valstybėms narėms patikėti nereguliuojamojo pobūdžio užduotis, susijusias su Programos vykdymu, ir naudotis jų pagalba. Be to, atitinkamos valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių, kad užtikrintų antžeminių stočių apsaugą savo teritorijoje. Be to, valstybės narės ir Komisija turėtų dirbti kartu ir bendradarbiauti su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis ir priežiūros institucijomis, kad užtikrintų galimybes naudotis
  tinkamai apsaugotais dažniais
  ,
  kurių
  reikia Programai, siekiant visapusiškai išplėtoti ir įdiegti teikiamomis paslaugomis grindžiamas taikomąsias programas, laikantis 2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 243/2012/ES, kuriuo nustatoma daugiametė radijo spektro politikos programa (15), reikalavimų; |
| --- | --- |

(26)

valstybės narės seniai vykdo veiklą kosmoso srityje. Jos turi kosmosui skirtas sistemas, infrastruktūrą ir nacionalines agentūras bei įstaigas. Todėl jos gali gerokai prisidėti prie Programos, ypač jos įgyvendinimo, ir turėtų būti įpareigotos visapusiškai bendradarbiauti su Sąjunga, kad skatintų Programos paslaugų ir taikomųjų programų naudojimą. Komisijai turėtų būti sudarytos sąlygos sutelkti valstybių narių turimas priemones, ji galėtų valstybėms narėms patikėti nereguliuojamojo pobūdžio užduotis, susijusias su Programos vykdymu, ir naudotis jų pagalba. Be to, atitinkamos valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių, kad užtikrintų antžeminių stočių apsaugą savo teritorijoje. Be to, valstybės narės ir Komisija turėtų dirbti kartu ir bendradarbiauti su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis ir priežiūros institucijomis, kad užtikrintų galimybes naudotis
  tinkamai apsaugotais dažniais
  ,
  kurių
  reikia Programai, siekiant visapusiškai išplėtoti ir įdiegti teikiamomis paslaugomis grindžiamas taikomąsias programas, laikantis 2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 243/2012/ES, kuriuo nustatoma daugiametė radijo spektro politikos programa (15), reikalavimų;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

27 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (27) | kadangi Komisija remia bendruosius Sąjungos interesus, jai pavesta
  įgyvendinti Programą
  , prisiimti bendrą atsakomybę ir skatinti jos naudojimą. Siekiant optimaliau panaudoti skirtingų suinteresuotųjų subjektų išteklius ir žinias, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė deleguoti tam tikras užduotis. Be to, Komisija gali geriausiai nustatyti, kokių pagrindinių
  techninių ir veiklos specifikacijų
  reikia sistemų ir paslaugų raidai įgyvendinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(27)

kadangi Komisija remia bendruosius Sąjungos interesus, jai pavesta
  įgyvendinti Programą
  , prisiimti bendrą atsakomybę ir skatinti jos naudojimą. Siekiant optimaliau panaudoti skirtingų suinteresuotųjų subjektų išteklius ir žinias, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė deleguoti tam tikras užduotis. Be to, Komisija gali geriausiai nustatyti, kokių pagrindinių
  techninių ir veiklos specifikacijų
  reikia sistemų ir paslaugų raidai įgyvendinti;

| (27) | kadangi Komisija remia bendruosius Sąjungos interesus, jai pavesta
  prižiūrėti Programos įgyvendinimą
  , prisiimti bendrą atsakomybę ir skatinti jos naudojimą. Siekiant optimaliau panaudoti skirtingų suinteresuotųjų subjektų išteklius ir žinias, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė deleguoti tam tikras užduotis. Be to, Komisija gali geriausiai nustatyti, kokių pagrindinių
  reikalavimų
  reikia sistemų ir paslaugų raidai įgyvendinti; |
| --- | --- |

(27)

kadangi Komisija remia bendruosius Sąjungos interesus, jai pavesta
  prižiūrėti Programos įgyvendinimą
  , prisiimti bendrą atsakomybę ir skatinti jos naudojimą. Siekiant optimaliau panaudoti skirtingų suinteresuotųjų subjektų išteklius ir žinias, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė deleguoti tam tikras užduotis. Be to, Komisija gali geriausiai nustatyti, kokių pagrindinių
  reikalavimų
  reikia sistemų ir paslaugų raidai įgyvendinti;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

28 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (28) | Europos Sąjungos kosmoso programos agentūros (toliau – Agentūra), kuri pakeičia Reglamentu (ES) Nr. 912/
  2012
  įsteigtą Europos GNSS agentūrą ir perima jos teises bei pareigas, misija – prisidėti prie Programos įgyvendinimo, visų pirma saugumo
  srityje. Todėl Agentūrai turėtų būti pavestos tam tikros su programos saugumu ir skatinimu
  susijusios užduotys. Visų pirma, atsižvelgiant į Agentūros patirtį saugumo srityje, Agentūrai turėtų būti pavestos visų Sąjungos veiksmų kosmoso sektoriuje saugumo akreditavimo užduotys. Be to, ji turėtų atlikti užduotis, kurias Komisija jai patiki vienu ar keliais įgaliojimų susitarimais, į kuriuos būtų įtrauktos įvairios kitos su Programa susijusios konkrečios užduotys; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28)

Europos Sąjungos kosmoso programos agentūros (toliau – Agentūra), kuri pakeičia Reglamentu (ES) Nr. 912/
  2012
  įsteigtą Europos GNSS agentūrą ir perima jos teises bei pareigas, misija – prisidėti prie Programos įgyvendinimo, visų pirma saugumo
  srityje. Todėl Agentūrai turėtų būti pavestos tam tikros su programos saugumu ir skatinimu
  susijusios užduotys. Visų pirma, atsižvelgiant į Agentūros patirtį saugumo srityje, Agentūrai turėtų būti pavestos visų Sąjungos veiksmų kosmoso sektoriuje saugumo akreditavimo užduotys. Be to, ji turėtų atlikti užduotis, kurias Komisija jai patiki vienu ar keliais įgaliojimų susitarimais, į kuriuos būtų įtrauktos įvairios kitos su Programa susijusios konkrečios užduotys;

| (28) | Europos Sąjungos kosmoso programos agentūros (toliau – Agentūra), kuri pakeičia Reglamentu (ES) Nr. 912/
  2010
  įsteigtą Europos GNSS agentūrą ir perima jos teises bei pareigas, misija – prisidėti prie Programos įgyvendinimo, visų pirma saugumo
  , kibernetinio saugumo ir paslaugų bei galutinės grandies sektoriaus plėtojimo srityse. Todėl su šiomis sritimis
  susijusios užduotys
  turėtų būti pavestos Agentūrai
  . Visų pirma, atsižvelgiant į Agentūros patirtį saugumo srityje, Agentūrai turėtų būti pavestos visų Sąjungos veiksmų kosmoso sektoriuje saugumo akreditavimo užduotys
  . Atsižvelgiant į teigiamus rezultatus skatinant naudotojų suinteresuotumą programomis GALILEO ir EGNOS bei jų naudojimą rinkoje ir siekiant skatinti programas kaip vieną rinkinį, Agentūrai taip pat turėtų būti patikėta imtis programos „Copernicus“ skatinimo ir komercializacijos veiklos.
  Be to, ji turėtų atlikti užduotis, kurias Komisija jai patiki vienu ar keliais įgaliojimų susitarimais, į kuriuos būtų įtrauktos įvairios kitos su Programa susijusios konkrečios užduotys; |
| --- | --- |

(28)

Europos Sąjungos kosmoso programos agentūros (toliau – Agentūra), kuri pakeičia Reglamentu (ES) Nr. 912/
  2010
  įsteigtą Europos GNSS agentūrą ir perima jos teises bei pareigas, misija – prisidėti prie Programos įgyvendinimo, visų pirma saugumo
  , kibernetinio saugumo ir paslaugų bei galutinės grandies sektoriaus plėtojimo srityse. Todėl su šiomis sritimis
  susijusios užduotys
  turėtų būti pavestos Agentūrai
  . Visų pirma, atsižvelgiant į Agentūros patirtį saugumo srityje, Agentūrai turėtų būti pavestos visų Sąjungos veiksmų kosmoso sektoriuje saugumo akreditavimo užduotys
  . Atsižvelgiant į teigiamus rezultatus skatinant naudotojų suinteresuotumą programomis GALILEO ir EGNOS bei jų naudojimą rinkoje ir siekiant skatinti programas kaip vieną rinkinį, Agentūrai taip pat turėtų būti patikėta imtis programos „Copernicus“ skatinimo ir komercializacijos veiklos.
  Be to, ji turėtų atlikti užduotis, kurias Komisija jai patiki vienu ar keliais įgaliojimų susitarimais, į kuriuos būtų įtrauktos įvairios kitos su Programa susijusios konkrečios užduotys;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

29 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (29) | Europos kosmoso agentūra, 2004 m. sudariusi bendrąjį susitarimą su Europos bendrija, yra daug praktinės patirties kosmoso srityje turinti tarptautinė organizacija. Todėl ji yra svarbi programos įgyvendinimo partnerė ir su ja reikėtų užmegzti atitinkamus santykius. Šiuo atžvilgiu, laikantis Finansinio reglamento nuostatų, svarbu su Europos kosmoso agentūra sudaryti finansinės partnerystės pagrindų susitarimą, kuriuo būtų reglamentuoti visi Komisijos, Agentūros ir Europos kosmoso agentūros finansiniai ryšiai ir užtikrintas jų nuoseklumas bei atitiktis su Europos kosmoso agentūra sudarytam bendrajam susitarimui, visų pirma jo 5 straipsniui.
  Tačiau,
  kadangi Europos kosmoso agentūra nėra Sąjungos įstaiga ir jai netaikoma Sąjungos teisė, siekiant apsaugoti Sąjungos ir jos valstybių narių interesus, būtina, kad
  toks susitarimas
  būtų
  taikomas su sąlyga, kad
  Europos kosmoso
  agentūroje bus nustatytos tinkamos
  veiklos
  taisyklės
  . Į susitarimą taip pat turėtų būti įtrauktos visos nuostatos, būtinos Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(29)

Europos kosmoso agentūra, 2004 m. sudariusi bendrąjį susitarimą su Europos bendrija, yra daug praktinės patirties kosmoso srityje turinti tarptautinė organizacija. Todėl ji yra svarbi programos įgyvendinimo partnerė ir su ja reikėtų užmegzti atitinkamus santykius. Šiuo atžvilgiu, laikantis Finansinio reglamento nuostatų, svarbu su Europos kosmoso agentūra sudaryti finansinės partnerystės pagrindų susitarimą, kuriuo būtų reglamentuoti visi Komisijos, Agentūros ir Europos kosmoso agentūros finansiniai ryšiai ir užtikrintas jų nuoseklumas bei atitiktis su Europos kosmoso agentūra sudarytam bendrajam susitarimui, visų pirma jo 5 straipsniui.
  Tačiau,
  kadangi Europos kosmoso agentūra nėra Sąjungos įstaiga ir jai netaikoma Sąjungos teisė, siekiant apsaugoti Sąjungos ir jos valstybių narių interesus, būtina, kad
  toks susitarimas
  būtų
  taikomas su sąlyga, kad
  Europos kosmoso
  agentūroje bus nustatytos tinkamos
  veiklos
  taisyklės
  . Į susitarimą taip pat turėtų būti įtrauktos visos nuostatos, būtinos Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti;

| (29) | Europos kosmoso agentūra, 2004 m. sudariusi bendrąjį susitarimą su Europos bendrija, yra daug praktinės patirties kosmoso srityje turinti tarptautinė organizacija. Todėl ji yra svarbi programos įgyvendinimo partnerė ir su ja reikėtų užmegzti atitinkamus santykius. Šiuo atžvilgiu, laikantis Finansinio reglamento nuostatų, svarbu su Europos kosmoso agentūra sudaryti finansinės partnerystės pagrindų susitarimą, kuriuo būtų reglamentuoti visi Komisijos, Agentūros ir Europos kosmoso agentūros finansiniai ryšiai ir užtikrintas jų nuoseklumas bei atitiktis su Europos kosmoso agentūra sudarytam bendrajam susitarimui, visų pirma jo 5 straipsniui. Kadangi Europos kosmoso agentūra nėra Sąjungos įstaiga ir jai netaikoma Sąjungos teisė, siekiant apsaugoti Sąjungos ir jos valstybių narių interesus, būtina, kad
  tokiame susitarime
  būtų
  numatyti tinkami
  Europos kosmoso
  agentūros
  veiklos
  taisyklių reikalavimai
  . Į susitarimą taip pat turėtų būti įtrauktos visos nuostatos, būtinos Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti; |
| --- | --- |

(29)

Europos kosmoso agentūra, 2004 m. sudariusi bendrąjį susitarimą su Europos bendrija, yra daug praktinės patirties kosmoso srityje turinti tarptautinė organizacija. Todėl ji yra svarbi programos įgyvendinimo partnerė ir su ja reikėtų užmegzti atitinkamus santykius. Šiuo atžvilgiu, laikantis Finansinio reglamento nuostatų, svarbu su Europos kosmoso agentūra sudaryti finansinės partnerystės pagrindų susitarimą, kuriuo būtų reglamentuoti visi Komisijos, Agentūros ir Europos kosmoso agentūros finansiniai ryšiai ir užtikrintas jų nuoseklumas bei atitiktis su Europos kosmoso agentūra sudarytam bendrajam susitarimui, visų pirma jo 5 straipsniui. Kadangi Europos kosmoso agentūra nėra Sąjungos įstaiga ir jai netaikoma Sąjungos teisė, siekiant apsaugoti Sąjungos ir jos valstybių narių interesus, būtina, kad
  tokiame susitarime
  būtų
  numatyti tinkami
  Europos kosmoso
  agentūros
  veiklos
  taisyklių reikalavimai
  . Į susitarimą taip pat turėtų būti įtrauktos visos nuostatos, būtinos Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

31 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (31) | siekiant GOVSATCOM valdymo struktūroje atspindėti naudotojų atstovavimą ir sujungti nacionalinio
  ir civilinio bei karinio
  lygmens naudotojų poreikius, atitinkami Sąjungos subjektai, turintys glaudžius ryšius su naudotojais, pavyzdžiui, Europos
  gynybos agentūra, Europos
  sienų ir pakrančių apsaugos agentūra, Europos jūrų saugumo agentūra, Europos žuvininkystės kontrolės agentūra, Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra,
  Karinių misijų planavimo ir vykdymo centras,
  Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centras ir Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras, turėtų koordinuoti konkrečioms naudotojų grupėms skirtas funkcijas. Agentūra
  ir Europos gynybos agentūra
  apibendrintu lygmeniu turėtų
  atitinkamai
  atstovauti
  civilinių ir karinių
  naudotojų
  bendruomenėms
  ir gali stebėti naudojimą, paklausą ir atitiktį reikalavimams, besikeičiančius poreikius ir reikalavimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(31)

siekiant GOVSATCOM valdymo struktūroje atspindėti naudotojų atstovavimą ir sujungti nacionalinio
  ir civilinio bei karinio
  lygmens naudotojų poreikius, atitinkami Sąjungos subjektai, turintys glaudžius ryšius su naudotojais, pavyzdžiui, Europos
  gynybos agentūra, Europos
  sienų ir pakrančių apsaugos agentūra, Europos jūrų saugumo agentūra, Europos žuvininkystės kontrolės agentūra, Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra,
  Karinių misijų planavimo ir vykdymo centras,
  Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centras ir Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras, turėtų koordinuoti konkrečioms naudotojų grupėms skirtas funkcijas. Agentūra
  ir Europos gynybos agentūra
  apibendrintu lygmeniu turėtų
  atitinkamai
  atstovauti
  civilinių ir karinių
  naudotojų
  bendruomenėms
  ir gali stebėti naudojimą, paklausą ir atitiktį reikalavimams, besikeičiančius poreikius ir reikalavimus;

| (31) | siekiant GOVSATCOM valdymo struktūroje atspindėti naudotojų atstovavimą ir sujungti nacionalinio lygmens naudotojų poreikius, atitinkami Sąjungos subjektai, turintys glaudžius ryšius su naudotojais, pavyzdžiui, Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra, Europos jūrų saugumo agentūra, Europos žuvininkystės kontrolės agentūra, Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra, Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centras ir Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras, turėtų koordinuoti konkrečioms naudotojų grupėms skirtas funkcijas. Agentūra apibendrintu lygmeniu turėtų atstovauti naudotojų
  bendruomenei
  ir gali stebėti naudojimą, paklausą ir atitiktį reikalavimams, besikeičiančius poreikius ir reikalavimus; |
| --- | --- |

(31)

siekiant GOVSATCOM valdymo struktūroje atspindėti naudotojų atstovavimą ir sujungti nacionalinio lygmens naudotojų poreikius, atitinkami Sąjungos subjektai, turintys glaudžius ryšius su naudotojais, pavyzdžiui, Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra, Europos jūrų saugumo agentūra, Europos žuvininkystės kontrolės agentūra, Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra, Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centras ir Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras, turėtų koordinuoti konkrečioms naudotojų grupėms skirtas funkcijas. Agentūra apibendrintu lygmeniu turėtų atstovauti naudotojų
  bendruomenei
  ir gali stebėti naudojimą, paklausą ir atitiktį reikalavimams, besikeičiančius poreikius ir reikalavimus;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

36 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (36) | siekiant užtikrinti saugų informacijos platinimą, turėtų būti nustatytos atitinkamos taisyklės, kuriomis būtų užtikrintas skirtingiems viešiesiems ir privatiesiems subjektams, taip pat fiziniams asmenims, dalyvaujantiems įgyvendinant Programą, taikomų saugumo taisyklių lygiavertiškumas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(36)

siekiant užtikrinti saugų informacijos platinimą, turėtų būti nustatytos atitinkamos taisyklės, kuriomis būtų užtikrintas skirtingiems viešiesiems ir privatiesiems subjektams, taip pat fiziniams asmenims, dalyvaujantiems įgyvendinant Programą, taikomų saugumo taisyklių lygiavertiškumas;

| (36) | siekiant užtikrinti saugų informacijos platinimą, turėtų būti nustatytos atitinkamos taisyklės, kuriomis būtų užtikrintas skirtingiems viešiesiems ir privatiesiems subjektams, taip pat fiziniams asmenims, dalyvaujantiems įgyvendinant Programą, taikomų saugumo taisyklių lygiavertiškumas
  , nustatant skirtingo lygio prieigą prie informacijos ir prieigos prie informacijos saugumą
  ; |
| --- | --- |

(36)

siekiant užtikrinti saugų informacijos platinimą, turėtų būti nustatytos atitinkamos taisyklės, kuriomis būtų užtikrintas skirtingiems viešiesiems ir privatiesiems subjektams, taip pat fiziniams asmenims, dalyvaujantiems įgyvendinant Programą, taikomų saugumo taisyklių lygiavertiškumas
  , nustatant skirtingo lygio prieigą prie informacijos ir prieigos prie informacijos saugumą
  ;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

36 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (36a) | Europos kosmoso infrastruktūros antžeminiai ir kosmoso objektai yra labai svarbūs užtikrinant sistemų veikimo tęstinumą ir jų veiksmingą gebėjimą nuolatos vykdyti užduotis ir teikti reikiamas paslaugas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(36a)

Europos kosmoso infrastruktūros antžeminiai ir kosmoso objektai yra labai svarbūs užtikrinant sistemų veikimo tęstinumą ir jų veiksmingą gebėjimą nuolatos vykdyti užduotis ir teikti reikiamas paslaugas;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

38 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (38) | vis daugiau pagrindinių ekonomikos sektorių, visų pirma transporto, telekomunikacijų, žemės ūkio ir energetikos, dažniau naudoja palydovines navigacijos sistemas
  , jau nekalbant apie sinergiją su
  Sąjungos ir jos valstybių narių
  saugumo ir gynybos veikla
  . Todėl absoliuti palydovinės navigacijos kontrolė turėtų Sąjungai užtikrinti technologinį nepriklausomumą, be kita ko ilgainiui infrastruktūros įrangos komponentų, ir strateginį savarankiškumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(38)

vis daugiau pagrindinių ekonomikos sektorių, visų pirma transporto, telekomunikacijų, žemės ūkio ir energetikos, dažniau naudoja palydovines navigacijos sistemas
  , jau nekalbant apie sinergiją su
  Sąjungos ir jos valstybių narių
  saugumo ir gynybos veikla
  . Todėl absoliuti palydovinės navigacijos kontrolė turėtų Sąjungai užtikrinti technologinį nepriklausomumą, be kita ko ilgainiui infrastruktūros įrangos komponentų, ir strateginį savarankiškumą;

| (38) | vis daugiau pagrindinių ekonomikos sektorių, visų pirma transporto, telekomunikacijų, žemės ūkio ir energetikos, dažniau naudoja palydovines navigacijos sistemas
  . Palydovinei navigacijai taip pat tenka svarbus vaidmuo užtikrinant
  Sąjungos ir jos valstybių narių
  saugumą
  . Todėl absoliuti palydovinės navigacijos kontrolė turėtų Sąjungai užtikrinti technologinį nepriklausomumą, be kita ko ilgainiui infrastruktūros įrangos komponentų, ir strateginį savarankiškumą; |
| --- | --- |

(38)

vis daugiau pagrindinių ekonomikos sektorių, visų pirma transporto, telekomunikacijų, žemės ūkio ir energetikos, dažniau naudoja palydovines navigacijos sistemas
  . Palydovinei navigacijai taip pat tenka svarbus vaidmuo užtikrinant
  Sąjungos ir jos valstybių narių
  saugumą
  . Todėl absoliuti palydovinės navigacijos kontrolė turėtų Sąjungai užtikrinti technologinį nepriklausomumą, be kita ko ilgainiui infrastruktūros įrangos komponentų, ir strateginį savarankiškumą;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

40 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (40) | EGNOS tikslas – gerinti veikiančių pasaulinės palydovinės navigacijos sistemų, visų pirma sistemos GALILEO, siunčiamų atvirų signalų kokybę. EGNOS paslaugos pirmiausia turėtų apimti tas valstybių narių teritorijas, kurios geografiniu požiūriu yra Europoje, šiuo tikslu įskaitant Azorų salas, Kanarų salas ir Madeirą, siekiant tas teritorijas aprėpti iki 2025 m. pabaigos. Atsižvelgiant į technines galimybes ir gyvybės apsaugos paslaugą bei remiantis tarptautiniais susitarimais, EGNOS paslaugų geografinė aprėptis galėtų būti išplėsta į kitus pasaulio regionus. Nepažeidžiant Reglamento [2018/
  XXXX] [EASA reglamentas]
  ir būtino GALILEO paslaugų kokybės stebėjimo aviacijos tikslais, reikėtų pažymėti, kad, nors GALILEO siunčiami signalai gali būti veiksmingai naudojami orlaivių padėčiai nustatyti, oro eismo valdymo (OEV) paslaugas ir oro navigacijos paslaugas (ONP) gali teikti tik vietinės arba regioninės signalo tikslinimo sistemos, kaip antai EGNOS Europoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(40)

EGNOS tikslas – gerinti veikiančių pasaulinės palydovinės navigacijos sistemų, visų pirma sistemos GALILEO, siunčiamų atvirų signalų kokybę. EGNOS paslaugos pirmiausia turėtų apimti tas valstybių narių teritorijas, kurios geografiniu požiūriu yra Europoje, šiuo tikslu įskaitant Azorų salas, Kanarų salas ir Madeirą, siekiant tas teritorijas aprėpti iki 2025 m. pabaigos. Atsižvelgiant į technines galimybes ir gyvybės apsaugos paslaugą bei remiantis tarptautiniais susitarimais, EGNOS paslaugų geografinė aprėptis galėtų būti išplėsta į kitus pasaulio regionus. Nepažeidžiant Reglamento [2018/
  XXXX] [EASA reglamentas]
  ir būtino GALILEO paslaugų kokybės stebėjimo aviacijos tikslais, reikėtų pažymėti, kad, nors GALILEO siunčiami signalai gali būti veiksmingai naudojami orlaivių padėčiai nustatyti, oro eismo valdymo (OEV) paslaugas ir oro navigacijos paslaugas (ONP) gali teikti tik vietinės arba regioninės signalo tikslinimo sistemos, kaip antai EGNOS Europoje;

| (40) | EGNOS tikslas – gerinti veikiančių pasaulinės palydovinės navigacijos sistemų, visų pirma sistemos GALILEO, siunčiamų atvirų signalų kokybę. EGNOS paslaugos pirmiausia turėtų apimti tas valstybių narių teritorijas, kurios geografiniu požiūriu yra Europoje, šiuo tikslu įskaitant Azorų salas, Kanarų salas ir Madeirą, siekiant tas teritorijas aprėpti iki 2025 m. pabaigos. Atsižvelgiant į technines galimybes ir gyvybės apsaugos paslaugą bei remiantis tarptautiniais susitarimais, EGNOS paslaugų geografinė aprėptis galėtų būti išplėsta į kitus pasaulio regionus. Nepažeidžiant
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamento
  (ES)
  2018/
  1139

   (1a) ir būtino GALILEO paslaugų kokybės
  ir saugumo veiksmingumo
  stebėjimo aviacijos tikslais, reikėtų pažymėti, kad, nors GALILEO siunčiami signalai gali būti veiksmingai naudojami orlaivių padėčiai nustatyti, oro eismo valdymo (OEV) paslaugas ir oro navigacijos paslaugas (ONP) gali teikti tik vietinės arba regioninės signalo tikslinimo sistemos, kaip antai EGNOS Europoje; |
| --- | --- |

(40)

EGNOS tikslas – gerinti veikiančių pasaulinės palydovinės navigacijos sistemų, visų pirma sistemos GALILEO, siunčiamų atvirų signalų kokybę. EGNOS paslaugos pirmiausia turėtų apimti tas valstybių narių teritorijas, kurios geografiniu požiūriu yra Europoje, šiuo tikslu įskaitant Azorų salas, Kanarų salas ir Madeirą, siekiant tas teritorijas aprėpti iki 2025 m. pabaigos. Atsižvelgiant į technines galimybes ir gyvybės apsaugos paslaugą bei remiantis tarptautiniais susitarimais, EGNOS paslaugų geografinė aprėptis galėtų būti išplėsta į kitus pasaulio regionus. Nepažeidžiant
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamento
  (ES)
  2018/
  1139

   (1a) ir būtino GALILEO paslaugų kokybės
  ir saugumo veiksmingumo
  stebėjimo aviacijos tikslais, reikėtų pažymėti, kad, nors GALILEO siunčiami signalai gali būti veiksmingai naudojami orlaivių padėčiai nustatyti, oro eismo valdymo (OEV) paslaugas ir oro navigacijos paslaugas (ONP) gali teikti tik vietinės arba regioninės signalo tikslinimo sistemos, kaip antai EGNOS Europoje;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

40 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (40a) | EGNOS gali pasitarnauti tiksliajam ūkininkavimui ir padėti Europos ūkininkams panaikinti atliekas, sumažinti pernelyg didelį trąšų ir herbicidų naudojimą ir optimizuoti pasėlių derlių. EGNOS jau naudojasi daug naudotojų, tačiau žemės ūkio technikos, suderinamos su navigacijos technologija, vienetų skaičius yra labiau ribotas. Šį klausimą reikėtų išspręsti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(40a)

EGNOS gali pasitarnauti tiksliajam ūkininkavimui ir padėti Europos ūkininkams panaikinti atliekas, sumažinti pernelyg didelį trąšų ir herbicidų naudojimą ir optimizuoti pasėlių derlių. EGNOS jau naudojasi daug naudotojų, tačiau žemės ūkio technikos, suderinamos su navigacijos technologija, vienetų skaičius yra labiau ribotas. Šį klausimą reikėtų išspręsti;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

41 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (41) | labai svarbu užtikrinti sistemų GALILEO ir EGNOS paslaugų tęstinumą, tvarumą ir prieinamumą ateityje. Atsižvelgiant į besikeičiančią aplinką ir sparčiai besivystančią rinką, reikėtų toliau plėtoti šias paslaugas ir kurti naujos kartos sistemas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(41)

labai svarbu užtikrinti sistemų GALILEO ir EGNOS paslaugų tęstinumą, tvarumą ir prieinamumą ateityje. Atsižvelgiant į besikeičiančią aplinką ir sparčiai besivystančią rinką, reikėtų toliau plėtoti šias paslaugas ir kurti naujos kartos sistemas;

| (41) | labai svarbu užtikrinti sistemų GALILEO ir EGNOS paslaugų tęstinumą, tvarumą
  , saugumą, tikslumą
  ir prieinamumą ateityje. Atsižvelgiant į besikeičiančią aplinką ir sparčiai besivystančią rinką, reikėtų toliau plėtoti šias paslaugas ir kurti naujos kartos sistemas; |
| --- | --- |

(41)

labai svarbu užtikrinti sistemų GALILEO ir EGNOS paslaugų tęstinumą, tvarumą
  , saugumą, tikslumą
  ir prieinamumą ateityje. Atsižvelgiant į besikeičiančią aplinką ir sparčiai besivystančią rinką, reikėtų toliau plėtoti šias paslaugas ir kurti naujos kartos sistemas;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

44 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (44a) | siekiant paremti naudojimąsi EGNOS ir GALILEO teikiamomis paslaugomis ir galutinės grandies paslaugų sektorių, ypač transporto sektorių, kompetentingos institucijos turėtų tarptautiniu lygmeniu parengti bendrus standartus ir sertifikavimo tvarką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(44a)

siekiant paremti naudojimąsi EGNOS ir GALILEO teikiamomis paslaugomis ir galutinės grandies paslaugų sektorių, ypač transporto sektorių, kompetentingos institucijos turėtų tarptautiniu lygmeniu parengti bendrus standartus ir sertifikavimo tvarką;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

45 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (45) | atsižvelgiant į antžeminės infrastruktūros svarbą sistemoms GALILEO ir EGNOS ir šios infrastruktūros poveikį jų saugumui, už infrastruktūros vietos nustatymą turėtų būti atsakinga Komisija. Sistemų antžeminės infrastruktūros diegimas turėtų likti atviras ir skaidrus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(45)

atsižvelgiant į antžeminės infrastruktūros svarbą sistemoms GALILEO ir EGNOS ir šios infrastruktūros poveikį jų saugumui, už infrastruktūros vietos nustatymą turėtų būti atsakinga Komisija. Sistemų antžeminės infrastruktūros diegimas turėtų likti atviras ir skaidrus;

Išbraukta.

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

46 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (46) | siekiant užtikrinti kuo didesnę GALILEO ir EGNOS teikiamą socialinę ir ekonominę naudą, visų pirma saugumo srityje, reikėtų
  skatinti naudotis
  EGNOS ir GALILEO
  paslaugomis kitose
  Sąjungos politikos
  srityse, kai tai pagrįsta ir naudinga
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(46)

siekiant užtikrinti kuo didesnę GALILEO ir EGNOS teikiamą socialinę ir ekonominę naudą, visų pirma saugumo srityje, reikėtų
  skatinti naudotis
  EGNOS ir GALILEO
  paslaugomis kitose
  Sąjungos politikos
  srityse, kai tai pagrįsta ir naudinga
  ;

| (46) | siekiant užtikrinti kuo didesnę GALILEO ir EGNOS teikiamą socialinę ir ekonominę naudą, visų pirma saugumo srityje, reikėtų
  , jei įmanoma,
  EGNOS ir GALILEO
  paslaugas integruoti į kitas
  Sąjungos politikos
  sritis. Šių paslaugų naudojimo visose valstybėse narėse skatinimas taip pat yra svarbus etapas
  ; |
| --- | --- |

(46)

siekiant užtikrinti kuo didesnę GALILEO ir EGNOS teikiamą socialinę ir ekonominę naudą, visų pirma saugumo srityje, reikėtų
  , jei įmanoma,
  EGNOS ir GALILEO
  paslaugas integruoti į kitas
  Sąjungos politikos
  sritis. Šių paslaugų naudojimo visose valstybėse narėse skatinimas taip pat yra svarbus etapas
  ;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

47 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (47) | pagal programą „Copernicus“ turėtų būti užtikrinta savarankiška prieiga prie aplinkos srities žinių ir pagrindinių Žemės stebėjimo ir geoinformacijos paslaugų technologijų, taip sudarant sąlygas Sąjungai savarankiškai priimti sprendimus ir imtis veiksmų aplinkos, klimato
  kaitos
  ,
  civilinės saugos
  ,
  saugumo
  , taip pat skaitmeninės ekonomikos srityse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(47)

pagal programą „Copernicus“ turėtų būti užtikrinta savarankiška prieiga prie aplinkos srities žinių ir pagrindinių Žemės stebėjimo ir geoinformacijos paslaugų technologijų, taip sudarant sąlygas Sąjungai savarankiškai priimti sprendimus ir imtis veiksmų aplinkos, klimato
  kaitos
  ,
  civilinės saugos
  ,
  saugumo
  , taip pat skaitmeninės ekonomikos srityse;

| (47) | pagal programą „Copernicus“ turėtų būti užtikrinta savarankiška prieiga prie aplinkos srities žinių ir pagrindinių Žemės stebėjimo ir geoinformacijos paslaugų technologijų, taip sudarant sąlygas Sąjungai savarankiškai priimti sprendimus ir imtis veiksmų aplinkos,
  įskaitant žemės ūkį, biologinę įvairovę, žemės naudojimą, miškininkystę, kaimo plėtrą ir žuvininkystę,
  klimato
  kaitą, kultūros paveldo objektus
  ,
  civilinę saugą
  ,
  saugumą, įskaitant infrastruktūros saugumą
  , taip pat skaitmeninės ekonomikos srityse; |
| --- | --- |

(47)

pagal programą „Copernicus“ turėtų būti užtikrinta savarankiška prieiga prie aplinkos srities žinių ir pagrindinių Žemės stebėjimo ir geoinformacijos paslaugų technologijų, taip sudarant sąlygas Sąjungai savarankiškai priimti sprendimus ir imtis veiksmų aplinkos,
  įskaitant žemės ūkį, biologinę įvairovę, žemės naudojimą, miškininkystę, kaimo plėtrą ir žuvininkystę,
  klimato
  kaitą, kultūros paveldo objektus
  ,
  civilinę saugą
  ,
  saugumą, įskaitant infrastruktūros saugumą
  , taip pat skaitmeninės ekonomikos srityse;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

48 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (48) | programa „Copernicus“ turėtų būti įgyvendinama remiantis veikla ir pasiekimais bei užtikrinant tos veiklos ir pasiekimų tęstinumą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 377/2014, kuriuo nustatoma Sąjungos Žemės stebėjimo ir stebėsenos programa („Copernicus“) (17), taip pat Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 911/2010 dėl Europos Žemės stebėsenos programos (GMES) ir jos pradinės praktinės veiklos (18), kuriuo nustatyta ankstesnės globalios aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos (GMES) programa ir pradinės veiklos įgyvendinimo taisyklės, ir atsižvelgiant į naujausias mokslinių tyrimų, technologijų pažangos ir inovacijų, darančių poveikį Žemės stebėjimo sričiai, tendencijas, taip pat į didžiųjų duomenų analizės ir dirbtinio intelekto pokyčius ir į susijusias Sąjungos strategijas ir iniciatyvas (19). Kiek įmanoma, įgyvendinant programą reikėtų naudotis valstybių narių, Europos kosmoso agentūros, EUMETSAT (20) ir kitų subjektų, įskaitant komercines iniciatyvas Europoje, turimais stebėjimo kosmose pajėgumais ir taip plėtoti perspektyvų Europos komercinį kosmoso sektorių. Kai įmanoma ir tikslinga, taip pat reikėtų pasinaudoti daugiausia valstybių narių pagal Direktyvą 2007/2/EB (21) pateiktais turimais in situ ir papildomais duomenimis. Komisija turėtų bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir Europos aplinkos agentūra, kad užtikrintų programai „Copernicus“ reikalingą veiksmingą prieigą prie in situ duomenų rinkinių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(48)

programa „Copernicus“ turėtų būti įgyvendinama remiantis veikla ir pasiekimais bei užtikrinant tos veiklos ir pasiekimų tęstinumą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 377/2014, kuriuo nustatoma Sąjungos Žemės stebėjimo ir stebėsenos programa („Copernicus“) (17), taip pat Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 911/2010 dėl Europos Žemės stebėsenos programos (GMES) ir jos pradinės praktinės veiklos (18), kuriuo nustatyta ankstesnės globalios aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos (GMES) programa ir pradinės veiklos įgyvendinimo taisyklės, ir atsižvelgiant į naujausias mokslinių tyrimų, technologijų pažangos ir inovacijų, darančių poveikį Žemės stebėjimo sričiai, tendencijas, taip pat į didžiųjų duomenų analizės ir dirbtinio intelekto pokyčius ir į susijusias Sąjungos strategijas ir iniciatyvas (19). Kiek įmanoma, įgyvendinant programą reikėtų naudotis valstybių narių, Europos kosmoso agentūros, EUMETSAT (20) ir kitų subjektų, įskaitant komercines iniciatyvas Europoje, turimais stebėjimo kosmose pajėgumais ir taip plėtoti perspektyvų Europos komercinį kosmoso sektorių. Kai įmanoma ir tikslinga, taip pat reikėtų pasinaudoti daugiausia valstybių narių pagal Direktyvą 2007/2/EB (21) pateiktais turimais in situ ir papildomais duomenimis. Komisija turėtų bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir Europos aplinkos agentūra, kad užtikrintų programai „Copernicus“ reikalingą veiksmingą prieigą prie in situ duomenų rinkinių;

| (48) | esami pajėgumai turėtų būti grindžiami ir papildomi naujais ištekliais, kurie gali būti plėtojami bendrai atsakingų subjektų. Šiuo tikslu Komisija turėtų glaudžiai bendradarbiauti su Europos kosmoso agentūra, valstybėmis narėmis ir, kai taikoma, kitais subjektais, turinčiais atitinkamos erdvės ir in situ turto.
  Programa „Copernicus“ turėtų būti įgyvendinama remiantis veikla ir pasiekimais bei užtikrinant tos veiklos ir pasiekimų tęstinumą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 377/2014, kuriuo nustatoma Sąjungos Žemės stebėjimo ir stebėsenos programa („Copernicus“) (17), taip pat Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 911/2010 dėl Europos Žemės stebėsenos programos (GMES) ir jos pradinės praktinės veiklos (18), kuriuo nustatyta ankstesnės globalios aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos (GMES) programa ir pradinės veiklos įgyvendinimo taisyklės, ir atsižvelgiant į naujausias mokslinių tyrimų, technologijų pažangos ir inovacijų, darančių poveikį Žemės stebėjimo sričiai, tendencijas, taip pat į didžiųjų duomenų analizės ir dirbtinio intelekto pokyčius ir į susijusias Sąjungos strategijas ir iniciatyvas (19). Kiek įmanoma, įgyvendinant programą reikėtų naudotis valstybių narių, Europos kosmoso agentūros, EUMETSAT (20) ir kitų subjektų, įskaitant komercines iniciatyvas Europoje, turimais stebėjimo kosmose pajėgumais ir taip plėtoti perspektyvų Europos komercinį kosmoso sektorių. Kai įmanoma ir tikslinga, taip pat reikėtų pasinaudoti daugiausia valstybių narių pagal Direktyvą 2007/2/EB (21) pateiktais turimais in situ ir papildomais duomenimis. Komisija turėtų bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir Europos aplinkos agentūra, kad užtikrintų programai „Copernicus“ reikalingą veiksmingą prieigą prie in situ duomenų rinkinių; |
| --- | --- |

(48)

esami pajėgumai turėtų būti grindžiami ir papildomi naujais ištekliais, kurie gali būti plėtojami bendrai atsakingų subjektų. Šiuo tikslu Komisija turėtų glaudžiai bendradarbiauti su Europos kosmoso agentūra, valstybėmis narėmis ir, kai taikoma, kitais subjektais, turinčiais atitinkamos erdvės ir in situ turto.
  Programa „Copernicus“ turėtų būti įgyvendinama remiantis veikla ir pasiekimais bei užtikrinant tos veiklos ir pasiekimų tęstinumą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 377/2014, kuriuo nustatoma Sąjungos Žemės stebėjimo ir stebėsenos programa („Copernicus“) (17), taip pat Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 911/2010 dėl Europos Žemės stebėsenos programos (GMES) ir jos pradinės praktinės veiklos (18), kuriuo nustatyta ankstesnės globalios aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos (GMES) programa ir pradinės veiklos įgyvendinimo taisyklės, ir atsižvelgiant į naujausias mokslinių tyrimų, technologijų pažangos ir inovacijų, darančių poveikį Žemės stebėjimo sričiai, tendencijas, taip pat į didžiųjų duomenų analizės ir dirbtinio intelekto pokyčius ir į susijusias Sąjungos strategijas ir iniciatyvas (19). Kiek įmanoma, įgyvendinant programą reikėtų naudotis valstybių narių, Europos kosmoso agentūros, EUMETSAT (20) ir kitų subjektų, įskaitant komercines iniciatyvas Europoje, turimais stebėjimo kosmose pajėgumais ir taip plėtoti perspektyvų Europos komercinį kosmoso sektorių. Kai įmanoma ir tikslinga, taip pat reikėtų pasinaudoti daugiausia valstybių narių pagal Direktyvą 2007/2/EB (21) pateiktais turimais in situ ir papildomais duomenimis. Komisija turėtų bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir Europos aplinkos agentūra, kad užtikrintų programai „Copernicus“ reikalingą veiksmingą prieigą prie in situ duomenų rinkinių;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

49 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (49a) | būtina visapusiškai išnaudoti visas programos „Copernicus“ Sąjungos visuomenei ir ekonomikai teikiamas galimybes, už tiesioginės naudos gavėjų ribų, aktyviau taikant naudotojų gausinimo priemones, ir tam reikalingi papildomi veiksmai, kad duomenis galėtų naudoti ne specialistai ir taip būtų skatinamas ekonomikos augimas, darbo vietų kūrimas ir žinių perdavimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(49a)

būtina visapusiškai išnaudoti visas programos „Copernicus“ Sąjungos visuomenei ir ekonomikai teikiamas galimybes, už tiesioginės naudos gavėjų ribų, aktyviau taikant naudotojų gausinimo priemones, ir tam reikalingi papildomi veiksmai, kad duomenis galėtų naudoti ne specialistai ir taip būtų skatinamas ekonomikos augimas, darbo vietų kūrimas ir žinių perdavimas;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

52 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (52) | kalbant apie duomenų įsigijimą, vykdant veiklą pagal programą „Copernicus“ turėtų būti siekiama užbaigti plėtoti ir išlaikyti esamą kosmoso infrastruktūrą, pasirengti ilgalaikiam palydovų pakeitimui pasibaigus eksploatacijos laikui, taip pat pradėti naujas misijas, kurių objektas būtų naujos stebėjimo sistemos, siekiant padėti išspręsti visuotinę klimato kaitos problemą (pvz., išmetamo antropogeninės kilmės CO2 ir kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio stebėsena). Vykdant veiklą pagal programą „Copernicus“ turėtų būti plečiama jos visuotinė stebėsena virš poliarinių sričių ir remiamas aplinkosaugos reikalavimų laikymosi užtikrinimas, teisės aktais nustatyta aplinkos stebėsena, pranešimų teikimas ir novatoriškos aplinkos sričių prietaikos (pvz., pasėlių stebėsenos, vandentvarkos ir sustiprintos priešgaisrinės stebėsenos). Vykdydama šią veiklą programa „Copernicus“ turėtų pasiekti sverto poveikį ir maksimaliai pasinaudoti ankstesnio finansavimo laikotarpio (2014–2020 m.) investicijomis, kartu išnagrinėdama naujus veiklos ir verslo modelius, kuriais būtų galima dar labiau papildyti programos „Copernicus“ pajėgumus. Programa „Copernicus“ taip pat turėtų būti grindžiama sėkminga partneryste su valstybėmis narėmis, kad jos saugumo aspektas būtų toliau plėtojamas taikant tinkamus valdymo mechanizmus ir siekiant reaguoti į kintančius vartotojų poreikius saugumo srityje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(52)

kalbant apie duomenų įsigijimą, vykdant veiklą pagal programą „Copernicus“ turėtų būti siekiama užbaigti plėtoti ir išlaikyti esamą kosmoso infrastruktūrą, pasirengti ilgalaikiam palydovų pakeitimui pasibaigus eksploatacijos laikui, taip pat pradėti naujas misijas, kurių objektas būtų naujos stebėjimo sistemos, siekiant padėti išspręsti visuotinę klimato kaitos problemą (pvz., išmetamo antropogeninės kilmės CO2 ir kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio stebėsena). Vykdant veiklą pagal programą „Copernicus“ turėtų būti plečiama jos visuotinė stebėsena virš poliarinių sričių ir remiamas aplinkosaugos reikalavimų laikymosi užtikrinimas, teisės aktais nustatyta aplinkos stebėsena, pranešimų teikimas ir novatoriškos aplinkos sričių prietaikos (pvz., pasėlių stebėsenos, vandentvarkos ir sustiprintos priešgaisrinės stebėsenos). Vykdydama šią veiklą programa „Copernicus“ turėtų pasiekti sverto poveikį ir maksimaliai pasinaudoti ankstesnio finansavimo laikotarpio (2014–2020 m.) investicijomis, kartu išnagrinėdama naujus veiklos ir verslo modelius, kuriais būtų galima dar labiau papildyti programos „Copernicus“ pajėgumus. Programa „Copernicus“ taip pat turėtų būti grindžiama sėkminga partneryste su valstybėmis narėmis, kad jos saugumo aspektas būtų toliau plėtojamas taikant tinkamus valdymo mechanizmus ir siekiant reaguoti į kintančius vartotojų poreikius saugumo srityje;

| (52) | kalbant apie duomenų įsigijimą, vykdant veiklą pagal programą „Copernicus“ turėtų būti siekiama užbaigti plėtoti ir išlaikyti esamą kosmoso infrastruktūrą, pasirengti ilgalaikiam palydovų pakeitimui pasibaigus eksploatacijos laikui, taip pat pradėti naujas misijas, kurių
  įvykdomumą šiuo metu tyrinėja Europos kosmoso agentūra ir kurių
  objektas būtų naujos stebėjimo sistemos, siekiant padėti išspręsti visuotinę klimato kaitos problemą (pvz., išmetamo antropogeninės kilmės CO2 ir kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio stebėsena). Vykdant veiklą pagal programą „Copernicus“ turėtų būti plečiama jos visuotinė stebėsena virš poliarinių sričių ir remiamas aplinkosaugos reikalavimų laikymosi užtikrinimas, teisės aktais nustatyta aplinkos stebėsena, pranešimų teikimas ir novatoriškos aplinkos sričių prietaikos (pvz., pasėlių stebėsenos, vandentvarkos ir sustiprintos priešgaisrinės stebėsenos). Vykdydama šią veiklą programa „Copernicus“ turėtų pasiekti sverto poveikį ir maksimaliai pasinaudoti ankstesnio finansavimo laikotarpio (2014–2020 m.) investicijomis, kartu išnagrinėdama naujus veiklos ir verslo modelius, kuriais būtų galima dar labiau papildyti programos „Copernicus“ pajėgumus. Programa „Copernicus“ taip pat turėtų būti grindžiama sėkminga partneryste su valstybėmis narėmis, kad jos saugumo aspektas būtų toliau plėtojamas taikant tinkamus valdymo mechanizmus ir siekiant reaguoti į kintančius vartotojų poreikius saugumo srityje; |
| --- | --- |

(52)

kalbant apie duomenų įsigijimą, vykdant veiklą pagal programą „Copernicus“ turėtų būti siekiama užbaigti plėtoti ir išlaikyti esamą kosmoso infrastruktūrą, pasirengti ilgalaikiam palydovų pakeitimui pasibaigus eksploatacijos laikui, taip pat pradėti naujas misijas, kurių
  įvykdomumą šiuo metu tyrinėja Europos kosmoso agentūra ir kurių
  objektas būtų naujos stebėjimo sistemos, siekiant padėti išspręsti visuotinę klimato kaitos problemą (pvz., išmetamo antropogeninės kilmės CO2 ir kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio stebėsena). Vykdant veiklą pagal programą „Copernicus“ turėtų būti plečiama jos visuotinė stebėsena virš poliarinių sričių ir remiamas aplinkosaugos reikalavimų laikymosi užtikrinimas, teisės aktais nustatyta aplinkos stebėsena, pranešimų teikimas ir novatoriškos aplinkos sričių prietaikos (pvz., pasėlių stebėsenos, vandentvarkos ir sustiprintos priešgaisrinės stebėsenos). Vykdydama šią veiklą programa „Copernicus“ turėtų pasiekti sverto poveikį ir maksimaliai pasinaudoti ankstesnio finansavimo laikotarpio (2014–2020 m.) investicijomis, kartu išnagrinėdama naujus veiklos ir verslo modelius, kuriais būtų galima dar labiau papildyti programos „Copernicus“ pajėgumus. Programa „Copernicus“ taip pat turėtų būti grindžiama sėkminga partneryste su valstybėmis narėmis, kad jos saugumo aspektas būtų toliau plėtojamas taikant tinkamus valdymo mechanizmus ir siekiant reaguoti į kintančius vartotojų poreikius saugumo srityje;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

53 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (53) | vykdant duomenų ir informacijos tvarkymo funkciją programa „Copernicus“ turėtų užtikrinti ilgalaikį pagrindinių „Copernicus“ paslaugų tvarumą ir tolesnę plėtrą, teikti informaciją, kad būtų atsižvelgiama į viešojo sektoriaus poreikius ir Sąjungos tarptautiniais įsipareigojimais įtvirtintus poreikius, ir kuo labiau padidinti komercinio panaudojimo galimybes. Visų pirma, pagal programą „Copernicus“ vietos, nacionaliniu, Europos ir pasauliniu lygiu turėtų būti teikiama informacija apie atmosferos būklę; informacija apie vandenynų būklę; informacija, kuria remiamasi vykdant žemės paviršiaus stebėseną ir įgyvendinant, vietos, nacionalinę ir Sąjungos politiką; informacija, kuria remiamasi taikant prisitaikymo prie klimato kaitos ir klimato kaitos švelninimo priemones; geoerdvinė informacija, kuria remiamasi ekstremaliųjų situacijų valdymo, be kita ko, vykdant prevencinę veiklą, aplinkosaugos reikalavimų laikymosi užtikrinimo ir civilinės saugos srityse, įskaitant paramą Sąjungos išorės veiksmams. Komisija turėtų nustatyti atitinkamas sutartines sąlygas, kuriomis skatinamas paslaugų teikimo tvarumas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(53)

vykdant duomenų ir informacijos tvarkymo funkciją programa „Copernicus“ turėtų užtikrinti ilgalaikį pagrindinių „Copernicus“ paslaugų tvarumą ir tolesnę plėtrą, teikti informaciją, kad būtų atsižvelgiama į viešojo sektoriaus poreikius ir Sąjungos tarptautiniais įsipareigojimais įtvirtintus poreikius, ir kuo labiau padidinti komercinio panaudojimo galimybes. Visų pirma, pagal programą „Copernicus“ vietos, nacionaliniu, Europos ir pasauliniu lygiu turėtų būti teikiama informacija apie atmosferos būklę; informacija apie vandenynų būklę; informacija, kuria remiamasi vykdant žemės paviršiaus stebėseną ir įgyvendinant, vietos, nacionalinę ir Sąjungos politiką; informacija, kuria remiamasi taikant prisitaikymo prie klimato kaitos ir klimato kaitos švelninimo priemones; geoerdvinė informacija, kuria remiamasi ekstremaliųjų situacijų valdymo, be kita ko, vykdant prevencinę veiklą, aplinkosaugos reikalavimų laikymosi užtikrinimo ir civilinės saugos srityse, įskaitant paramą Sąjungos išorės veiksmams. Komisija turėtų nustatyti atitinkamas sutartines sąlygas, kuriomis skatinamas paslaugų teikimo tvarumas;

| (53) | vykdant duomenų ir informacijos tvarkymo funkciją programa „Copernicus“ turėtų užtikrinti ilgalaikį pagrindinių „Copernicus“ paslaugų tvarumą ir tolesnę plėtrą, teikti informaciją, kad būtų atsižvelgiama į viešojo sektoriaus poreikius ir Sąjungos tarptautiniais įsipareigojimais įtvirtintus poreikius, ir kuo labiau padidinti komercinio panaudojimo galimybes. Visų pirma, pagal programą „Copernicus“ vietos, nacionaliniu, Europos ir pasauliniu lygiu turėtų būti teikiama informacija apie atmosferos būklę
  , įskaitant oro kokybę
  ; informacija apie vandenynų būklę; informacija, kuria remiamasi vykdant žemės paviršiaus stebėseną ir įgyvendinant, vietos, nacionalinę ir Sąjungos politiką; informacija, kuria remiamasi taikant prisitaikymo prie klimato kaitos ir klimato kaitos švelninimo priemones; geoerdvinė informacija, kuria remiamasi ekstremaliųjų situacijų valdymo, be kita ko, vykdant prevencinę veiklą, aplinkosaugos reikalavimų laikymosi užtikrinimo ir civilinės saugos srityse, įskaitant paramą Sąjungos išorės veiksmams. Komisija turėtų nustatyti atitinkamas sutartines sąlygas, kuriomis skatinamas paslaugų teikimo tvarumas; |
| --- | --- |

(53)

vykdant duomenų ir informacijos tvarkymo funkciją programa „Copernicus“ turėtų užtikrinti ilgalaikį pagrindinių „Copernicus“ paslaugų tvarumą ir tolesnę plėtrą, teikti informaciją, kad būtų atsižvelgiama į viešojo sektoriaus poreikius ir Sąjungos tarptautiniais įsipareigojimais įtvirtintus poreikius, ir kuo labiau padidinti komercinio panaudojimo galimybes. Visų pirma, pagal programą „Copernicus“ vietos, nacionaliniu, Europos ir pasauliniu lygiu turėtų būti teikiama informacija apie atmosferos būklę
  , įskaitant oro kokybę
  ; informacija apie vandenynų būklę; informacija, kuria remiamasi vykdant žemės paviršiaus stebėseną ir įgyvendinant, vietos, nacionalinę ir Sąjungos politiką; informacija, kuria remiamasi taikant prisitaikymo prie klimato kaitos ir klimato kaitos švelninimo priemones; geoerdvinė informacija, kuria remiamasi ekstremaliųjų situacijų valdymo, be kita ko, vykdant prevencinę veiklą, aplinkosaugos reikalavimų laikymosi užtikrinimo ir civilinės saugos srityse, įskaitant paramą Sąjungos išorės veiksmams. Komisija turėtų nustatyti atitinkamas sutartines sąlygas, kuriomis skatinamas paslaugų teikimo tvarumas;

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

54 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (54a) | tvariai siekiant programos „Copernicus“ tikslų, galėtų būti įsteigtas komitetas (toliau – programos „Copernicus“ pakomitetis), kuris padėtų Komisijai užtikrinti Sąjungos, naudotojų forumo, valstybių narių ir tarpvyriausybinių organizacijų, taip pat privačiojo sektoriaus indėlio į programą „Copernicus“ koordinavimą, kuo geriau panaudojant esamus pajėgumus ir nustatant trūkumus, kuriuos reikėtų pašalinti Sąjungos lygiu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(54a)

tvariai siekiant programos „Copernicus“ tikslų, galėtų būti įsteigtas komitetas (toliau – programos „Copernicus“ pakomitetis), kuris padėtų Komisijai užtikrinti Sąjungos, naudotojų forumo, valstybių narių ir tarpvyriausybinių organizacijų, taip pat privačiojo sektoriaus indėlio į programą „Copernicus“ koordinavimą, kuo geriau panaudojant esamus pajėgumus ir nustatant trūkumus, kuriuos reikėtų pašalinti Sąjungos lygiu.

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

55 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (55) | teikiant „Copernicus“ paslaugas visuomenei, turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos jomis naudotis, nes naudotojai galėtų numatyti, kokios paslaugos teikiamos, jų raidą, ir bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir kitomis šalimis. Šiuo tikslu
  Komisija
  ir
  subjektai, kuriems pavestos užduotys,
  turėtų palaikyti glaudų ryšį su įvairiomis visos Europos naudotojų bendruomenėmis toliau plėtodami „Copernicus“ paslaugų ir informacijos portfelį, siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į kintančius viešojo sektoriaus ir politikos poreikius, taigi būtų kuo labiau padidintas Žemės stebėjimo duomenų naudojimas. Komisija ir valstybės narės turėtų bendradarbiauti, kad sukurtų programos „Copernicus“in situ komponentą ir sudarytų palankesnes sąlygas „Copernicus“ paslaugoms tobulinti skirtiems in situ duomenų rinkiniams kartu su kosmoso duomenų rinkiniais integruoti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(55)

teikiant „Copernicus“ paslaugas visuomenei, turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos jomis naudotis, nes naudotojai galėtų numatyti, kokios paslaugos teikiamos, jų raidą, ir bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir kitomis šalimis. Šiuo tikslu
  Komisija
  ir
  subjektai, kuriems pavestos užduotys,
  turėtų palaikyti glaudų ryšį su įvairiomis visos Europos naudotojų bendruomenėmis toliau plėtodami „Copernicus“ paslaugų ir informacijos portfelį, siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į kintančius viešojo sektoriaus ir politikos poreikius, taigi būtų kuo labiau padidintas Žemės stebėjimo duomenų naudojimas. Komisija ir valstybės narės turėtų bendradarbiauti, kad sukurtų programos „Copernicus“in situ komponentą ir sudarytų palankesnes sąlygas „Copernicus“ paslaugoms tobulinti skirtiems in situ duomenų rinkiniams kartu su kosmoso duomenų rinkiniais integruoti;

| (55) | teikiant „Copernicus“ paslaugas visuomenei, turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos jomis naudotis, nes naudotojai galėtų numatyti, kokios paslaugos teikiamos, jų raidą, ir bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir kitomis šalimis. Šiuo tikslu
  Agentūra
  ir
  programos „Copernicus“ įgaliotieji subjektai
  turėtų palaikyti glaudų ryšį su įvairiomis visos Europos naudotojų bendruomenėmis toliau plėtodami „Copernicus“ paslaugų ir informacijos portfelį, siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į kintančius viešojo sektoriaus ir politikos poreikius, taigi būtų kuo labiau padidintas Žemės stebėjimo duomenų naudojimas
  siekiant Europos piliečių interesų
  . Komisija ir valstybės narės turėtų bendradarbiauti, kad sukurtų programos „Copernicus“in situ komponentą ir sudarytų palankesnes sąlygas „Copernicus“ paslaugoms tobulinti skirtiems in situ duomenų rinkiniams kartu su kosmoso duomenų rinkiniais integruoti; |
| --- | --- |

(55)

teikiant „Copernicus“ paslaugas visuomenei, turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos jomis naudotis, nes naudotojai galėtų numatyti, kokios paslaugos teikiamos, jų raidą, ir bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir kitomis šalimis. Šiuo tikslu
  Agentūra
  ir
  programos „Copernicus“ įgaliotieji subjektai
  turėtų palaikyti glaudų ryšį su įvairiomis visos Europos naudotojų bendruomenėmis toliau plėtodami „Copernicus“ paslaugų ir informacijos portfelį, siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į kintančius viešojo sektoriaus ir politikos poreikius, taigi būtų kuo labiau padidintas Žemės stebėjimo duomenų naudojimas
  siekiant Europos piliečių interesų
  . Komisija ir valstybės narės turėtų bendradarbiauti, kad sukurtų programos „Copernicus“in situ komponentą ir sudarytų palankesnes sąlygas „Copernicus“ paslaugoms tobulinti skirtiems in situ duomenų rinkiniams kartu su kosmoso duomenų rinkiniais integruoti;

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

56 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (56a) | valstybės narės, Komisija ir atsakingieji subjektai turėtų reguliariai rengti informacines kampanijas apie programos „Copernicus“ naudą, suteikiant visiems potencialiems naudotojams prieigą prie atitinkamos informacijos ir duomenų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(56a)

valstybės narės, Komisija ir atsakingieji subjektai turėtų reguliariai rengti informacines kampanijas apie programos „Copernicus“ naudą, suteikiant visiems potencialiems naudotojams prieigą prie atitinkamos informacijos ir duomenų;

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

57 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (57a) | programos „Copernicus“ klimato kaitos paslaugos, nors tebevyksta bandomasis etapas, jau davė teigiamų rezultatų, nes 2015–2016 m. naudotojų skaičius padvigubėjo. Visos klimato kaitos paslaugos turėtų pradėti veikti kuo greičiau, kad būtų nuolat teikiami duomenys, būtini veiksmingam klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemonių įgyvendinimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(57a)

programos „Copernicus“ klimato kaitos paslaugos, nors tebevyksta bandomasis etapas, jau davė teigiamų rezultatų, nes 2015–2016 m. naudotojų skaičius padvigubėjo. Visos klimato kaitos paslaugos turėtų pradėti veikti kuo greičiau, kad būtų nuolat teikiami duomenys, būtini veiksmingam klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemonių įgyvendinimui;

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

59 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (59) | siekiant skatinti ir palengvinti vietos valdžios institucijų, mažųjų ir vidutinių įmonių, mokslininkų ir tyrėjų pastangas naudotis Žemės stebėjimo duomenimis ir technologijomis, vykdant naudotojų gausinimo veiklą turėtų būti skatinama specializuotų programos „Copernicus“ duomenų paskirstymo tinklų, įskaitant nacionalines ir regionines įstaigas, veikla. Šiuo tikslu Komisija ir valstybės narės turėtų siekti sukurti tampresnes sąsajas tarp programos „Copernicus“ ir Sąjungos bei nacionalinės politikos, kad būtų didinama komercinių prietaikų bei paslaugų paklausa, o bendrovėms, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir pradedančiosioms įmonėms, būtų sudaromos sąlygos kurti prietaikas, grindžiamas „Copernicus“ duomenimis ir informacija, siekiant Europoje sukurti konkurencingą Žemės stebėjimo duomenų ekosistemą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(59)

siekiant skatinti ir palengvinti vietos valdžios institucijų, mažųjų ir vidutinių įmonių, mokslininkų ir tyrėjų pastangas naudotis Žemės stebėjimo duomenimis ir technologijomis, vykdant naudotojų gausinimo veiklą turėtų būti skatinama specializuotų programos „Copernicus“ duomenų paskirstymo tinklų, įskaitant nacionalines ir regionines įstaigas, veikla. Šiuo tikslu Komisija ir valstybės narės turėtų siekti sukurti tampresnes sąsajas tarp programos „Copernicus“ ir Sąjungos bei nacionalinės politikos, kad būtų didinama komercinių prietaikų bei paslaugų paklausa, o bendrovėms, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir pradedančiosioms įmonėms, būtų sudaromos sąlygos kurti prietaikas, grindžiamas „Copernicus“ duomenimis ir informacija, siekiant Europoje sukurti konkurencingą Žemės stebėjimo duomenų ekosistemą;

| (59) | siekiant skatinti ir palengvinti vietos
  ir regioninių
  valdžios institucijų, mažųjų ir vidutinių įmonių, mokslininkų ir tyrėjų pastangas naudotis Žemės stebėjimo duomenimis ir technologijomis, vykdant naudotojų gausinimo veiklą turėtų būti skatinama specializuotų programos „Copernicus“ duomenų paskirstymo tinklų, įskaitant nacionalines ir regionines įstaigas, veikla. Šiuo tikslu Komisija ir valstybės narės turėtų siekti sukurti tampresnes sąsajas tarp programos „Copernicus“ ir Sąjungos bei nacionalinės politikos, kad būtų didinama komercinių prietaikų bei paslaugų paklausa, o bendrovėms, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir pradedančiosioms įmonėms, būtų sudaromos sąlygos kurti prietaikas, grindžiamas „Copernicus“ duomenimis ir informacija, siekiant Europoje sukurti konkurencingą Žemės stebėjimo duomenų ekosistemą; |
| --- | --- |

(59)

siekiant skatinti ir palengvinti vietos
  ir regioninių
  valdžios institucijų, mažųjų ir vidutinių įmonių, mokslininkų ir tyrėjų pastangas naudotis Žemės stebėjimo duomenimis ir technologijomis, vykdant naudotojų gausinimo veiklą turėtų būti skatinama specializuotų programos „Copernicus“ duomenų paskirstymo tinklų, įskaitant nacionalines ir regionines įstaigas, veikla. Šiuo tikslu Komisija ir valstybės narės turėtų siekti sukurti tampresnes sąsajas tarp programos „Copernicus“ ir Sąjungos bei nacionalinės politikos, kad būtų didinama komercinių prietaikų bei paslaugų paklausa, o bendrovėms, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir pradedančiosioms įmonėms, būtų sudaromos sąlygos kurti prietaikas, grindžiamas „Copernicus“ duomenimis ir informacija, siekiant Europoje sukurti konkurencingą Žemės stebėjimo duomenų ekosistemą;

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

59 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (59a) | atsižvelgiant į dideles galimybes, kurias palydovinės nuotraukos teikia tvariam ir efektyviam išteklių valdymui, pvz., laiku teikiant patikimą informaciją apie pasėlių ir dirvožemio sąlygas, ši paslauga turėtų būti toliau gerinama, kad būtų patenkinti galutinių naudotojų poreikiai ir būtų užtikrinamas duomenų siejimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(59a)

atsižvelgiant į dideles galimybes, kurias palydovinės nuotraukos teikia tvariam ir efektyviam išteklių valdymui, pvz., laiku teikiant patikimą informaciją apie pasėlių ir dirvožemio sąlygas, ši paslauga turėtų būti toliau gerinama, kad būtų patenkinti galutinių naudotojų poreikiai ir būtų užtikrinamas duomenų siejimas;

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

62 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (62) | atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos prašymus,
  2014 m. balandžio 16 d.
  Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 541/2014/ES
  , kuriuo nustatoma kosmoso stebėjimo ir sekimo rėmimo programa

   (24), Sąjunga nustatė kosmoso stebėjimo ir sekimo rėmimo programą (SST). Kosminės šiukšlės tapo didele grėsme kosmoso srities veiklos saugumui, saugai ir tvarumui. Todėl SST atlieka labai svarbų vaidmenį užtikrinant Programos komponentų tęstinumą ir jų indėlį į Sąjungos politiką. Siekdama taikyti kosminių šiukšlių plitimo prevencines priemones, SST padeda užtikrinti tvarią ir garantuotą prieigą prie kosmoso, kaip bendrų pasaulinių išteklių, ir naudojimąsi juo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(62)

atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos prašymus,
  2014 m. balandžio 16 d.
  Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 541/2014/ES
  , kuriuo nustatoma kosmoso stebėjimo ir sekimo rėmimo programa

   (24), Sąjunga nustatė kosmoso stebėjimo ir sekimo rėmimo programą (SST). Kosminės šiukšlės tapo didele grėsme kosmoso srities veiklos saugumui, saugai ir tvarumui. Todėl SST atlieka labai svarbų vaidmenį užtikrinant Programos komponentų tęstinumą ir jų indėlį į Sąjungos politiką. Siekdama taikyti kosminių šiukšlių plitimo prevencines priemones, SST padeda užtikrinti tvarią ir garantuotą prieigą prie kosmoso, kaip bendrų pasaulinių išteklių, ir naudojimąsi juo;

| (62) | atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos prašymus, Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 541/2014/ES (24) Sąjunga nustatė kosmoso stebėjimo ir sekimo rėmimo programą (SST). Kosminės šiukšlės tapo didele grėsme kosmoso srities veiklos saugumui, saugai ir tvarumui. Todėl SST atlieka labai svarbų vaidmenį užtikrinant Programos komponentų tęstinumą ir jų indėlį į Sąjungos politiką. Siekdama taikyti kosminių šiukšlių plitimo prevencines priemones, SST padeda užtikrinti tvarią ir garantuotą prieigą prie kosmoso, kaip bendrų pasaulinių išteklių, ir naudojimąsi juo
  . SST taip pat siekiama palengvinti Europos Žemės orbitos valymo projektų rengimą; |
| --- | --- |

(62)

atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos prašymus, Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 541/2014/ES (24) Sąjunga nustatė kosmoso stebėjimo ir sekimo rėmimo programą (SST). Kosminės šiukšlės tapo didele grėsme kosmoso srities veiklos saugumui, saugai ir tvarumui. Todėl SST atlieka labai svarbų vaidmenį užtikrinant Programos komponentų tęstinumą ir jų indėlį į Sąjungos politiką. Siekdama taikyti kosminių šiukšlių plitimo prevencines priemones, SST padeda užtikrinti tvarią ir garantuotą prieigą prie kosmoso, kaip bendrų pasaulinių išteklių, ir naudojimąsi juo
  . SST taip pat siekiama palengvinti Europos Žemės orbitos valymo projektų rengimą;

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

63 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (63) | SST turėtų toliau gerinti SST pajėgumų veiklą ir didinti savarankiškumą. Tuo tikslu turėtų būti sukurtas autonominis Europos kosmoso objektų katalogas, grindžiamas SST jutiklių tinklo duomenimis. SST taip pat turėtų toliau remti SST paslaugų valdymą ir teikimą. Kadangi SST yra į naudotojus orientuota sistema, reikėtų įdiegti tinkamus mechanizmus informacijai apie naudotojų poreikius, įskaitant susijusius su saugumu, rinkti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(63)

SST turėtų toliau gerinti SST pajėgumų veiklą ir didinti savarankiškumą. Tuo tikslu turėtų būti sukurtas autonominis Europos kosmoso objektų katalogas, grindžiamas SST jutiklių tinklo duomenimis. SST taip pat turėtų toliau remti SST paslaugų valdymą ir teikimą. Kadangi SST yra į naudotojus orientuota sistema, reikėtų įdiegti tinkamus mechanizmus informacijai apie naudotojų poreikius, įskaitant susijusius su saugumu, rinkti;

| (63) | SST turėtų toliau gerinti SST pajėgumų veiklą ir didinti savarankiškumą. Tuo tikslu turėtų būti sukurtas autonominis Europos kosmoso objektų katalogas, grindžiamas SST jutiklių tinklo duomenimis.
  Šis katalogas galėtų remtis kitų kosmoso srityje pažengusių tautų pavyzdžiu ir suteikti prieigą prie kai kurių jo turimų duomenų nekomerciniais ir mokslinių tyrimų tikslais.
  SST taip pat turėtų toliau remti SST paslaugų valdymą ir teikimą. Kadangi SST yra į naudotojus orientuota sistema, reikėtų įdiegti tinkamus mechanizmus informacijai apie naudotojų poreikius, įskaitant susijusius su saugumu
  ir aktualios informacijos perdavimu viešosioms institucijoms ir iš jų
  , rinkti
  , siekiant pagerinti sistemos veiksmingumą
  ; |
| --- | --- |

(63)

SST turėtų toliau gerinti SST pajėgumų veiklą ir didinti savarankiškumą. Tuo tikslu turėtų būti sukurtas autonominis Europos kosmoso objektų katalogas, grindžiamas SST jutiklių tinklo duomenimis.
  Šis katalogas galėtų remtis kitų kosmoso srityje pažengusių tautų pavyzdžiu ir suteikti prieigą prie kai kurių jo turimų duomenų nekomerciniais ir mokslinių tyrimų tikslais.
  SST taip pat turėtų toliau remti SST paslaugų valdymą ir teikimą. Kadangi SST yra į naudotojus orientuota sistema, reikėtų įdiegti tinkamus mechanizmus informacijai apie naudotojų poreikius, įskaitant susijusius su saugumu
  ir aktualios informacijos perdavimu viešosioms institucijoms ir iš jų
  , rinkti
  , siekiant pagerinti sistemos veiksmingumą
  ;

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

67 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (67) | be to, SST turėtų papildyti esamas rizikos mažinimo priemones, pavyzdžiui, Kosminės erdvės taikaus naudojimo komiteto (COPUOS) Kosminių šiukšlių kiekio mažinimo gaires ir Ilgalaikio veiklos kosminėje erdvėje tvarumo gaires ar kitas iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti veiklos kosminėje erdvėje saugą, saugumą ir tvarumą. siekdama, kad būtų sumažinta susidūrimų rizika, SST taip pat siektų sinergijos su kosminių šiukšlių
  aktyvaus šalinimo ir pasyvinimo priemonių iniciatyvomis
  . SST turėtų padėti užtikrinti, kad kosminė erdvė būtų naudojama ir tyrinėjama taikiais tikslais. Išaugęs kosmoso srities veiklos mastas gali turėti įtakos tarptautinėms eismo kosmose valdymo iniciatyvoms. Sąjunga turėtų stebėti tuos pokyčius ir gali į juos atsižvelgti atlikdama dabartinės DFP laikotarpio vidurio vertinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(67)

be to, SST turėtų papildyti esamas rizikos mažinimo priemones, pavyzdžiui, Kosminės erdvės taikaus naudojimo komiteto (COPUOS) Kosminių šiukšlių kiekio mažinimo gaires ir Ilgalaikio veiklos kosminėje erdvėje tvarumo gaires ar kitas iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti veiklos kosminėje erdvėje saugą, saugumą ir tvarumą. siekdama, kad būtų sumažinta susidūrimų rizika, SST taip pat siektų sinergijos su kosminių šiukšlių
  aktyvaus šalinimo ir pasyvinimo priemonių iniciatyvomis
  . SST turėtų padėti užtikrinti, kad kosminė erdvė būtų naudojama ir tyrinėjama taikiais tikslais. Išaugęs kosmoso srities veiklos mastas gali turėti įtakos tarptautinėms eismo kosmose valdymo iniciatyvoms. Sąjunga turėtų stebėti tuos pokyčius ir gali į juos atsižvelgti atlikdama dabartinės DFP laikotarpio vidurio vertinimą;

| (67) | be to, SST turėtų papildyti esamas rizikos mažinimo priemones, pavyzdžiui, Kosminės erdvės taikaus naudojimo komiteto (COPUOS) Kosminių šiukšlių kiekio mažinimo gaires ir Ilgalaikio veiklos kosminėje erdvėje tvarumo gaires ar kitas iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti veiklos kosminėje erdvėje saugą, saugumą ir tvarumą. Siekdama, kad būtų sumažinta susidūrimų rizika, SST taip pat siektų sinergijos su
  iniciatyvomis, kuriomis siekiama skatinti aktyviam
  kosminių šiukšlių
  šalinimui skirtų technologinių sistemų kūrimą ir diegimą
  . SST turėtų padėti užtikrinti, kad kosminė erdvė būtų naudojama ir tyrinėjama taikiais tikslais. Išaugęs kosmoso srities veiklos mastas gali turėti įtakos tarptautinėms eismo kosmose valdymo iniciatyvoms. Sąjunga turėtų stebėti tuos pokyčius ir gali į juos atsižvelgti atlikdama dabartinės DFP laikotarpio vidurio vertinimą; |
| --- | --- |

(67)

be to, SST turėtų papildyti esamas rizikos mažinimo priemones, pavyzdžiui, Kosminės erdvės taikaus naudojimo komiteto (COPUOS) Kosminių šiukšlių kiekio mažinimo gaires ir Ilgalaikio veiklos kosminėje erdvėje tvarumo gaires ar kitas iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti veiklos kosminėje erdvėje saugą, saugumą ir tvarumą. Siekdama, kad būtų sumažinta susidūrimų rizika, SST taip pat siektų sinergijos su
  iniciatyvomis, kuriomis siekiama skatinti aktyviam
  kosminių šiukšlių
  šalinimui skirtų technologinių sistemų kūrimą ir diegimą
  . SST turėtų padėti užtikrinti, kad kosminė erdvė būtų naudojama ir tyrinėjama taikiais tikslais. Išaugęs kosmoso srities veiklos mastas gali turėti įtakos tarptautinėms eismo kosmose valdymo iniciatyvoms. Sąjunga turėtų stebėti tuos pokyčius ir gali į juos atsižvelgti atlikdama dabartinės DFP laikotarpio vidurio vertinimą;

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

70 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (70) | ekstremalūs ir dideli kosmoso meteorologiniai įvykiai gali kelti grėsmę piliečių saugai ir sutrikdyti kosminės ir antžeminės infrastruktūros eksploatavimą. Todėl pagal Programą turėtų būti sukurta kosmoso meteorologijos funkcija, kuria būtų siekiama įvertinti kosmoso meteorologinių įvykių keliamą riziką ir atitinkamus naudotojų poreikius, didinti informuotumą apie kosmoso meteorologinių įvykių keliamą riziką, užtikrinti, kad būtų teikiamos į naudotojus orientuotos kosmoso meteorologinės paslaugos, taip pat pagerinti valstybių narių pajėgumus teikti kosmoso meteorologines paslaugas. Komisija turėtų teikti pirmenybę sektoriams, kuriuose turi būti teikiamos funkcinės kosmoso meteorologinės paslaugos, atsižvelgdama į naudotojų poreikius, riziką ir technologinį išbaigtumą. Ilguoju laikotarpiu gali būti atsižvelgiama ir į kitų sektorių poreikius. Paslaugoms Sąjungos lygmeniu pagal naudotojų poreikius teikti reikės tikslinės, koordinuotos ir nuolatinės mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, siekiant remti kosmoso meteorologinių paslaugų raidą. Kosmoso meteorologinės paslaugos turėtų būti teikiamos remiantis esamais nacionaliniais ir Sąjungos pajėgumais, taip pat sudarant sąlygas plačiu mastu dalyvauti valstybėms narėms ir privačiajam sektoriui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(70)

ekstremalūs ir dideli kosmoso meteorologiniai įvykiai gali kelti grėsmę piliečių saugai ir sutrikdyti kosminės ir antžeminės infrastruktūros eksploatavimą. Todėl pagal Programą turėtų būti sukurta kosmoso meteorologijos funkcija, kuria būtų siekiama įvertinti kosmoso meteorologinių įvykių keliamą riziką ir atitinkamus naudotojų poreikius, didinti informuotumą apie kosmoso meteorologinių įvykių keliamą riziką, užtikrinti, kad būtų teikiamos į naudotojus orientuotos kosmoso meteorologinės paslaugos, taip pat pagerinti valstybių narių pajėgumus teikti kosmoso meteorologines paslaugas. Komisija turėtų teikti pirmenybę sektoriams, kuriuose turi būti teikiamos funkcinės kosmoso meteorologinės paslaugos, atsižvelgdama į naudotojų poreikius, riziką ir technologinį išbaigtumą. Ilguoju laikotarpiu gali būti atsižvelgiama ir į kitų sektorių poreikius. Paslaugoms Sąjungos lygmeniu pagal naudotojų poreikius teikti reikės tikslinės, koordinuotos ir nuolatinės mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, siekiant remti kosmoso meteorologinių paslaugų raidą. Kosmoso meteorologinės paslaugos turėtų būti teikiamos remiantis esamais nacionaliniais ir Sąjungos pajėgumais, taip pat sudarant sąlygas plačiu mastu dalyvauti valstybėms narėms ir privačiajam sektoriui;

| (70) | ekstremalūs ir dideli kosmoso meteorologiniai įvykiai gali kelti grėsmę piliečių saugai ir sutrikdyti kosminės ir antžeminės infrastruktūros eksploatavimą. Todėl pagal Programą turėtų būti sukurta kosmoso meteorologijos funkcija, kuria būtų siekiama įvertinti kosmoso meteorologinių įvykių keliamą riziką ir atitinkamus naudotojų poreikius, didinti informuotumą apie kosmoso meteorologinių įvykių keliamą riziką, užtikrinti, kad būtų teikiamos į naudotojus orientuotos kosmoso meteorologinės paslaugos, taip pat pagerinti valstybių narių pajėgumus teikti kosmoso meteorologines paslaugas. Komisija turėtų teikti pirmenybę sektoriams, kuriuose turi būti teikiamos funkcinės kosmoso meteorologinės paslaugos, atsižvelgdama į naudotojų poreikius, riziką ir technologinį išbaigtumą. Ilguoju laikotarpiu gali būti atsižvelgiama ir į kitų sektorių poreikius. Paslaugoms Sąjungos lygmeniu pagal naudotojų poreikius teikti reikės tikslinės, koordinuotos ir nuolatinės mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, siekiant remti kosmoso meteorologinių paslaugų raidą. Kosmoso meteorologinės paslaugos turėtų būti teikiamos remiantis esamais nacionaliniais ir Sąjungos pajėgumais, taip pat sudarant sąlygas plačiu mastu dalyvauti valstybėms narėms
  , tarptautinėms organizacijoms
  ir privačiajam sektoriui; |
| --- | --- |

(70)

ekstremalūs ir dideli kosmoso meteorologiniai įvykiai gali kelti grėsmę piliečių saugai ir sutrikdyti kosminės ir antžeminės infrastruktūros eksploatavimą. Todėl pagal Programą turėtų būti sukurta kosmoso meteorologijos funkcija, kuria būtų siekiama įvertinti kosmoso meteorologinių įvykių keliamą riziką ir atitinkamus naudotojų poreikius, didinti informuotumą apie kosmoso meteorologinių įvykių keliamą riziką, užtikrinti, kad būtų teikiamos į naudotojus orientuotos kosmoso meteorologinės paslaugos, taip pat pagerinti valstybių narių pajėgumus teikti kosmoso meteorologines paslaugas. Komisija turėtų teikti pirmenybę sektoriams, kuriuose turi būti teikiamos funkcinės kosmoso meteorologinės paslaugos, atsižvelgdama į naudotojų poreikius, riziką ir technologinį išbaigtumą. Ilguoju laikotarpiu gali būti atsižvelgiama ir į kitų sektorių poreikius. Paslaugoms Sąjungos lygmeniu pagal naudotojų poreikius teikti reikės tikslinės, koordinuotos ir nuolatinės mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, siekiant remti kosmoso meteorologinių paslaugų raidą. Kosmoso meteorologinės paslaugos turėtų būti teikiamos remiantis esamais nacionaliniais ir Sąjungos pajėgumais, taip pat sudarant sąlygas plačiu mastu dalyvauti valstybėms narėms
  , tarptautinėms organizacijoms
  ir privačiajam sektoriui;

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

73 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (73) | GOVSATCOM yra į naudotojus orientuota programa, turinti didelį saugumo aspektą. Naudojimo scenarijai gali būti analizuojami atsižvelgiant į tris pagrindines grupes: krizių valdymą,
  kuris gali apimti civilines ir karines bendras saugumo ir gynybos misijas ir operacijas,
  gaivalines ir žmogaus sukeltas nelaimes, humanitarines krizes ir ekstremaliąsias situacijas jūroje; stebėjimą, kuris gali apimti sienų stebėjimą, pasienio stebėjimą, jūrų sienos stebėjimą, jūrų stebėjimą, neteisėtos prekybos stebėjimą, ir pagrindinę infrastruktūrą, kuri gali apimti diplomatinį tinklą, policijos ryšius, ypatingos svarbos infrastruktūros objektus (pvz., energetikos, transporto, vandens barjerų) ir kosmoso infrastruktūrą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(73)

GOVSATCOM yra į naudotojus orientuota programa, turinti didelį saugumo aspektą. Naudojimo scenarijai gali būti analizuojami atsižvelgiant į tris pagrindines grupes: krizių valdymą,
  kuris gali apimti civilines ir karines bendras saugumo ir gynybos misijas ir operacijas,
  gaivalines ir žmogaus sukeltas nelaimes, humanitarines krizes ir ekstremaliąsias situacijas jūroje; stebėjimą, kuris gali apimti sienų stebėjimą, pasienio stebėjimą, jūrų sienos stebėjimą, jūrų stebėjimą, neteisėtos prekybos stebėjimą, ir pagrindinę infrastruktūrą, kuri gali apimti diplomatinį tinklą, policijos ryšius, ypatingos svarbos infrastruktūros objektus (pvz., energetikos, transporto, vandens barjerų) ir kosmoso infrastruktūrą;

| (73) | GOVSATCOM yra į naudotojus orientuota programa, turinti didelį saugumo aspektą. Naudojimo scenarijai gali būti analizuojami atsižvelgiant į tris pagrindines grupes: krizių valdymą, gaivalines ir žmogaus sukeltas nelaimes, humanitarines krizes ir ekstremaliąsias situacijas jūroje; stebėjimą, kuris gali apimti sienų stebėjimą, pasienio stebėjimą, jūrų sienos stebėjimą, jūrų stebėjimą, neteisėtos prekybos stebėjimą, ir pagrindinę infrastruktūrą, kuri gali apimti diplomatinį tinklą, policijos ryšius,
  skaitmeninę infrastruktūrą (pvz., duomenų centrus, serverius),
  ypatingos svarbos infrastruktūros objektus (pvz., energetikos, transporto, vandens barjerų
  , pvz., užtvankų
  ) ir kosmoso infrastruktūrą; |
| --- | --- |

(73)

GOVSATCOM yra į naudotojus orientuota programa, turinti didelį saugumo aspektą. Naudojimo scenarijai gali būti analizuojami atsižvelgiant į tris pagrindines grupes: krizių valdymą, gaivalines ir žmogaus sukeltas nelaimes, humanitarines krizes ir ekstremaliąsias situacijas jūroje; stebėjimą, kuris gali apimti sienų stebėjimą, pasienio stebėjimą, jūrų sienos stebėjimą, jūrų stebėjimą, neteisėtos prekybos stebėjimą, ir pagrindinę infrastruktūrą, kuri gali apimti diplomatinį tinklą, policijos ryšius,
  skaitmeninę infrastruktūrą (pvz., duomenų centrus, serverius),
  ypatingos svarbos infrastruktūros objektus (pvz., energetikos, transporto, vandens barjerų
  , pvz., užtvankų
  ) ir kosmoso infrastruktūrą;

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

78 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (78) | naudotojų įranga palydovinio ryšio naudotojams yra labai svarbi veiklos sąsaja. ES GOVSATCOM metodas
  leidžia daugumai naudotojų
  esamą naudotojų įrangą naudoti ir GOVSATCOM paslaugoms
  , jei jie naudojasi Sąjungos technologijomis
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(78)

naudotojų įranga palydovinio ryšio naudotojams yra labai svarbi veiklos sąsaja. ES GOVSATCOM metodas
  leidžia daugumai naudotojų
  esamą naudotojų įrangą naudoti ir GOVSATCOM paslaugoms
  , jei jie naudojasi Sąjungos technologijomis
  ;

| (78) | naudotojų įranga palydovinio ryšio naudotojams yra labai svarbi veiklos sąsaja. ES GOVSATCOM metodas
  turėtų suteikti naudotojams galimybę
  esamą naudotojų įrangą naudoti ir GOVSATCOM paslaugoms; |
| --- | --- |

(78)

naudotojų įranga palydovinio ryšio naudotojams yra labai svarbi veiklos sąsaja. ES GOVSATCOM metodas
  turėtų suteikti naudotojams galimybę
  esamą naudotojų įrangą naudoti ir GOVSATCOM paslaugoms;

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

86 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (86) | Programai skirtai infrastruktūrai gali prireikti papildomų mokslinių tyrimų ir inovacijų, kurie gali būti remiami pagal programą „Europos horizontas“, siekiant nuoseklumo su šios srities veikla, kurią vykdo Europos kosmoso agentūra. Sinergija su programa „Europos horizontas“ turėtų užtikrinti, kad kosmoso sektoriaus mokslinių tyrimų ir inovacijų poreikiai būtų įvardyti ir nustatyti kaip strateginio mokslinių tyrimų ir inovacijų planavimo proceso dalis. Pagal Programą laisvai suteikti palydovų duomenys ir paslaugos bus naudojami, be kita ko, pagal programą „Europos horizontas“, ieškant pažangių sprendimų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje,
  visų pirma
  susijusių su
  tvariu aprūpinimu maistu ir gamtos ištekliais, klimato stebėsena, pažangiaisiais miestais, automatizuotais automobiliais, saugumu ir nelaimių valdymu
  . Vykdant strateginį planavimo procesą pagal programą „Europos horizontas“ bus nustatyta mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, kurią vykdant turėtų būti naudojami Sąjungos nuosavybe esantys infrastruktūros objektai, kaip antai GALILEO, EGNOS ir „Copernicus“ infrastruktūra. Mokslinių tyrimų infrastruktūra, visų pirma in situ stebėjimo tinklai, bus esminiai in situ stebėjimo infrastruktūros elementai, kurie sudarys sąlygas „Copernicus“ paslaugoms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(86)

Programai skirtai infrastruktūrai gali prireikti papildomų mokslinių tyrimų ir inovacijų, kurie gali būti remiami pagal programą „Europos horizontas“, siekiant nuoseklumo su šios srities veikla, kurią vykdo Europos kosmoso agentūra. Sinergija su programa „Europos horizontas“ turėtų užtikrinti, kad kosmoso sektoriaus mokslinių tyrimų ir inovacijų poreikiai būtų įvardyti ir nustatyti kaip strateginio mokslinių tyrimų ir inovacijų planavimo proceso dalis. Pagal Programą laisvai suteikti palydovų duomenys ir paslaugos bus naudojami, be kita ko, pagal programą „Europos horizontas“, ieškant pažangių sprendimų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje,
  visų pirma
  susijusių su
  tvariu aprūpinimu maistu ir gamtos ištekliais, klimato stebėsena, pažangiaisiais miestais, automatizuotais automobiliais, saugumu ir nelaimių valdymu
  . Vykdant strateginį planavimo procesą pagal programą „Europos horizontas“ bus nustatyta mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, kurią vykdant turėtų būti naudojami Sąjungos nuosavybe esantys infrastruktūros objektai, kaip antai GALILEO, EGNOS ir „Copernicus“ infrastruktūra. Mokslinių tyrimų infrastruktūra, visų pirma in situ stebėjimo tinklai, bus esminiai in situ stebėjimo infrastruktūros elementai, kurie sudarys sąlygas „Copernicus“ paslaugoms;

| (86) | Programai skirtai infrastruktūrai gali prireikti papildomų mokslinių tyrimų ir inovacijų, kurie gali būti remiami pagal programą „Europos horizontas“, siekiant nuoseklumo su šios srities veikla, kurią vykdo Europos kosmoso agentūra. Sinergija su programa „Europos horizontas“ turėtų užtikrinti, kad kosmoso sektoriaus mokslinių tyrimų ir inovacijų poreikiai būtų įvardyti ir nustatyti kaip strateginio mokslinių tyrimų ir inovacijų planavimo proceso dalis.
  Svarbu užtikrinti pagal programą „Europos horizontas“ ir atsižvelgiant į Programos komponentų veikimą sukurtų sprendimų tęstinumą.
  Pagal Programą laisvai suteikti palydovų duomenys ir paslaugos bus naudojami, be kita ko, pagal programą „Europos horizontas“, ieškant pažangių sprendimų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, susijusių su
  pagrindinėmis Europos politikos sritimis
  . Vykdant strateginį planavimo procesą pagal programą „Europos horizontas“ bus nustatyta mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, kurią vykdant turėtų būti naudojami Sąjungos nuosavybe esantys infrastruktūros objektai, kaip antai GALILEO, EGNOS ir „Copernicus“ infrastruktūra. Mokslinių tyrimų infrastruktūra, visų pirma in situ stebėjimo tinklai, bus esminiai in situ stebėjimo infrastruktūros elementai, kurie sudarys sąlygas „Copernicus“ paslaugoms. |
| --- | --- |

(86)

Programai skirtai infrastruktūrai gali prireikti papildomų mokslinių tyrimų ir inovacijų, kurie gali būti remiami pagal programą „Europos horizontas“, siekiant nuoseklumo su šios srities veikla, kurią vykdo Europos kosmoso agentūra. Sinergija su programa „Europos horizontas“ turėtų užtikrinti, kad kosmoso sektoriaus mokslinių tyrimų ir inovacijų poreikiai būtų įvardyti ir nustatyti kaip strateginio mokslinių tyrimų ir inovacijų planavimo proceso dalis.
  Svarbu užtikrinti pagal programą „Europos horizontas“ ir atsižvelgiant į Programos komponentų veikimą sukurtų sprendimų tęstinumą.
  Pagal Programą laisvai suteikti palydovų duomenys ir paslaugos bus naudojami, be kita ko, pagal programą „Europos horizontas“, ieškant pažangių sprendimų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, susijusių su
  pagrindinėmis Europos politikos sritimis
  . Vykdant strateginį planavimo procesą pagal programą „Europos horizontas“ bus nustatyta mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, kurią vykdant turėtų būti naudojami Sąjungos nuosavybe esantys infrastruktūros objektai, kaip antai GALILEO, EGNOS ir „Copernicus“ infrastruktūra. Mokslinių tyrimų infrastruktūra, visų pirma in situ stebėjimo tinklai, bus esminiai in situ stebėjimo infrastruktūros elementai, kurie sudarys sąlygas „Copernicus“ paslaugoms.

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

87 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (87) | Reglamentu (ES) Nr. 912/2010 įsteigta Sąjungos agentūra, vadinama Europos GNSS agentūra, galinti valdyti tam tikrus GALILEO ir EGNOS palydovinės navigacijos programų aspektus. Šiame reglamente visų pirma numatyta, kad Europos GNSS agentūrai bus pavestos naujos užduotys, susijusios ne tik su GALILEO ir EGNOS, bet ir su kitais Programos komponentais, ypač saugumo akreditavimu. Todėl Europos GNSS agentūros pavadinimas, užduotys ir organizaciniai aspektai turi būti atitinkamai pritaikyti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(87)

Reglamentu (ES) Nr. 912/2010 įsteigta Sąjungos agentūra, vadinama Europos GNSS agentūra, galinti valdyti tam tikrus GALILEO ir EGNOS palydovinės navigacijos programų aspektus. Šiame reglamente visų pirma numatyta, kad Europos GNSS agentūrai bus pavestos naujos užduotys, susijusios ne tik su GALILEO ir EGNOS, bet ir su kitais Programos komponentais, ypač saugumo akreditavimu. Todėl Europos GNSS agentūros pavadinimas, užduotys ir organizaciniai aspektai turi būti atitinkamai pritaikyti;

| (87) | Reglamentu (ES) Nr. 912/2010 įsteigta Sąjungos agentūra, vadinama Europos GNSS agentūra, galinti valdyti tam tikrus GALILEO ir EGNOS palydovinės navigacijos programų aspektus. Šiame reglamente visų pirma numatyta, kad Europos GNSS agentūrai bus pavestos naujos užduotys, susijusios ne tik su GALILEO ir EGNOS, bet ir su kitais Programos komponentais, ypač saugumo akreditavimu
  ir kibernetiniu saugumu
  . Todėl Europos GNSS agentūros pavadinimas, užduotys ir organizaciniai aspektai turi būti atitinkamai pritaikyti; |
| --- | --- |

(87)

Reglamentu (ES) Nr. 912/2010 įsteigta Sąjungos agentūra, vadinama Europos GNSS agentūra, galinti valdyti tam tikrus GALILEO ir EGNOS palydovinės navigacijos programų aspektus. Šiame reglamente visų pirma numatyta, kad Europos GNSS agentūrai bus pavestos naujos užduotys, susijusios ne tik su GALILEO ir EGNOS, bet ir su kitais Programos komponentais, ypač saugumo akreditavimu
  ir kibernetiniu saugumu
  . Todėl Europos GNSS agentūros pavadinimas, užduotys ir organizaciniai aspektai turi būti atitinkamai pritaikyti;

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

88 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (88) | atsižvelgiant į išplėstą jos aprėptį, o tai nebebus tik GALILEO ir EGNOS, Europos GNSS agentūra nuo šiol turėtų būti pakeista. Vis dėlto Agentūra turėtų užtikrinti Europos GNSS agentūros veiklos tęstinumą, taip pat tęstinumą teisių ir pareigų, darbuotojų bei priimtų sprendimų galiojimo atžvilgiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(88)

atsižvelgiant į išplėstą jos aprėptį, o tai nebebus tik GALILEO ir EGNOS, Europos GNSS agentūra nuo šiol turėtų būti pakeista. Vis dėlto Agentūra turėtų užtikrinti Europos GNSS agentūros veiklos tęstinumą, taip pat tęstinumą teisių ir pareigų, darbuotojų bei priimtų sprendimų galiojimo atžvilgiu;

| (88) | atsižvelgiant į išplėstą jos aprėptį, o tai nebebus tik GALILEO ir EGNOS, Europos GNSS agentūra nuo šiol turėtų būti pakeista.
  Pavesdama užduotis Agentūrai, Komisija turėtų užtikrinti tinkamą šių užduočių valdymo ir vykdymo finansavimą, įskaitant pakankamus žmogiškuosius ir finansinius išteklius.
  Vis dėlto Agentūra turėtų užtikrinti Europos GNSS agentūros veiklos tęstinumą, taip pat tęstinumą teisių ir pareigų, darbuotojų bei priimtų sprendimų galiojimo atžvilgiu; |
| --- | --- |

(88)

atsižvelgiant į išplėstą jos aprėptį, o tai nebebus tik GALILEO ir EGNOS, Europos GNSS agentūra nuo šiol turėtų būti pakeista.
  Pavesdama užduotis Agentūrai, Komisija turėtų užtikrinti tinkamą šių užduočių valdymo ir vykdymo finansavimą, įskaitant pakankamus žmogiškuosius ir finansinius išteklius.
  Vis dėlto Agentūra turėtų užtikrinti Europos GNSS agentūros veiklos tęstinumą, taip pat tęstinumą teisių ir pareigų, darbuotojų bei priimtų sprendimų galiojimo atžvilgiu;

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2) | kosmoso meteorologiniai įvykiai – natūralūs tarp Saulės ir Žemės esančios kosminės aplinkos pokyčiai, įskaitant Saulės žybsnius, Saulės energijos daleles, Saulės vėją ir vainikinės masės išsiveržimą, kurie gali sukelti saulės audras (geomagnetines audras, Saulės spinduliuotės audras ir jonosferos trikdžius), galinčias paveikti Žemę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2)

kosmoso meteorologiniai įvykiai – natūralūs tarp Saulės ir Žemės esančios kosminės aplinkos pokyčiai, įskaitant Saulės žybsnius, Saulės energijos daleles, Saulės vėją ir vainikinės masės išsiveržimą, kurie gali sukelti saulės audras (geomagnetines audras, Saulės spinduliuotės audras ir jonosferos trikdžius), galinčias paveikti Žemę;

| 2) | kosmoso meteorologiniai įvykiai – natūralūs tarp Saulės ir Žemės esančios kosminės aplinkos pokyčiai, įskaitant Saulės žybsnius, Saulės energijos daleles, Saulės vėją ir vainikinės masės išsiveržimą, kurie gali sukelti saulės audras (geomagnetines audras, Saulės spinduliuotės audras ir jonosferos trikdžius), galinčias paveikti Žemę
  ar kosmoso infrastruktūrą
  ; |
| --- | --- |

2)

kosmoso meteorologiniai įvykiai – natūralūs tarp Saulės ir Žemės esančios kosminės aplinkos pokyčiai, įskaitant Saulės žybsnius, Saulės energijos daleles, Saulės vėją ir vainikinės masės išsiveržimą, kurie gali sukelti saulės audras (geomagnetines audras, Saulės spinduliuotės audras ir jonosferos trikdžius), galinčias paveikti Žemę
  ar kosmoso infrastruktūrą
  ;

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 5 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5) | informuotumas apie padėtį kosmose (SSA) –
  kompleksinis
  pagrindinių kosmoso pavojų, apimančių palydovų ir kosminių šiukšlių susidūrimus, kosmoso meteorologinių reiškinių ir šalia Žemės skriejančių objektų
  vertinimas
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5)

informuotumas apie padėtį kosmose (SSA) –
  kompleksinis
  pagrindinių kosmoso pavojų, apimančių palydovų ir kosminių šiukšlių susidūrimus, kosmoso meteorologinių reiškinių ir šalia Žemės skriejančių objektų
  vertinimas
  ;

| 5) | informuotumas apie padėtį kosmose (SSA) – pagrindinių kosmoso pavojų, apimančių palydovų ir kosminių šiukšlių susidūrimus, kosmoso meteorologinių reiškinių ir šalia Žemės skriejančių objektų
  išsamus pažinimas ir suvokimas
  ; |
| --- | --- |

5)

informuotumas apie padėtį kosmose (SSA) – pagrindinių kosmoso pavojų, apimančių palydovų ir kosminių šiukšlių susidūrimus, kosmoso meteorologinių reiškinių ir šalia Žemės skriejančių objektų
  išsamus pažinimas ir suvokimas
  ;

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6) | derinimo operacija – ES biudžeto lėšomis remiami veiksmai, įskaitant atliekamus derinimo priemonėmis pagal Finansinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį, kuriais negrąžintinos paramos formos ir (arba) ES biudžeto finansinės priemonės derinamos su plėtros ar kitų viešųjų finansų įstaigų, taip pat komercinių finansų įstaigų ir investuotojų teikiamos grąžintinos paramos formomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

6)

derinimo operacija – ES biudžeto lėšomis remiami veiksmai, įskaitant atliekamus derinimo priemonėmis pagal Finansinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį, kuriais negrąžintinos paramos formos ir (arba) ES biudžeto finansinės priemonės derinamos su plėtros ar kitų viešųjų finansų įstaigų, taip pat komercinių finansų įstaigų ir investuotojų teikiamos grąžintinos paramos formomis;

| 6) | derinimo operacija – ES biudžeto lėšomis remiami veiksmai, įskaitant atliekamus derinimo priemonėmis pagal Finansinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį, kuriais negrąžintinos paramos formos ir (arba) ES biudžeto finansinės priemonės
  ir (arba) biudžeto garantijos
  derinamos su plėtros ar kitų viešųjų finansų įstaigų, taip pat komercinių finansų įstaigų ir investuotojų teikiamos grąžintinos paramos formomis; |
| --- | --- |

6)

derinimo operacija – ES biudžeto lėšomis remiami veiksmai, įskaitant atliekamus derinimo priemonėmis pagal Finansinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį, kuriais negrąžintinos paramos formos ir (arba) ES biudžeto finansinės priemonės
  ir (arba) biudžeto garantijos
  derinamos su plėtros ar kitų viešųjų finansų įstaigų, taip pat komercinių finansų įstaigų ir investuotojų teikiamos grąžintinos paramos formomis;

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 10 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 10) | SST duomenys – SST jutiklių nustatyti kosminių objektų fiziniai parametrai arba kosminių objektų orbitos parametrai, gauti iš SST jutiklių stebėjimo, vykdyto pagal kosmoso stebėjimo ir sekimo (SST) komponentą, rezultatų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

10)

SST duomenys – SST jutiklių nustatyti kosminių objektų fiziniai parametrai arba kosminių objektų orbitos parametrai, gauti iš SST jutiklių stebėjimo, vykdyto pagal kosmoso stebėjimo ir sekimo (SST) komponentą, rezultatų;

| 10) | SST duomenys – SST jutiklių nustatyti kosminių objektų
  , įskaitant kosmines šiukšles,
  fiziniai parametrai arba kosminių objektų orbitos parametrai, gauti iš SST jutiklių stebėjimo, vykdyto pagal kosmoso stebėjimo ir sekimo (SST) komponentą, rezultatų; |
| --- | --- |

10)

SST duomenys – SST jutiklių nustatyti kosminių objektų
  , įskaitant kosmines šiukšles,
  fiziniai parametrai arba kosminių objektų orbitos parametrai, gauti iš SST jutiklių stebėjimo, vykdyto pagal kosmoso stebėjimo ir sekimo (SST) komponentą, rezultatų;

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 14 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 14a) | programos „Copernicus“ trečiųjų šalių informacija – vykdant programos „Copernicus“ veiklą leidžiama ir pateikiama naudoti informacija, gauta ne iš „Copernicus“ palydovų „Sentinel“, o iš kitų iš šaltinių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

14a)

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 23 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| pagrindiniai programos „Copernicus“ naudotojai – naudotojai, kurie naudojasi programos „Copernicus“ duomenimis ir programos „Copernicus“ informacija ir kuriems tenka papildoma funkcija valdyti programos „Copernicus“ raidą; šie naudotojai yra Sąjungos institucijos bei įstaigos ir Europos nacionalinės arba regioninės viešosios įstaigos, kurioms patikėta teikti viešąsias paslaugas, susijusias su aplinkos, civilinės saugos, saugos ar saugumo politikos apibrėžimu, įgyvendinimu, vykdymo užtikrinimu ar stebėsena; | pagrindiniai programos „Copernicus“ naudotojai – naudotojai, kurie naudojasi programos „Copernicus“ duomenimis ir programos „Copernicus“ informacija ir kuriems tenka papildoma funkcija valdyti programos „Copernicus“ raidą; šie naudotojai yra Sąjungos institucijos bei įstaigos ir Europos nacionalinės arba regioninės viešosios įstaigos, kurioms patikėta teikti viešąsias paslaugas, susijusias su aplinkos, civilinės saugos, saugos
  , įskaitant infrastruktūros saugą,
  ar saugumo politikos apibrėžimu, įgyvendinimu, vykdymo užtikrinimu ar stebėsena; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

pagrindiniai programos „Copernicus“ naudotojai – naudotojai, kurie naudojasi programos „Copernicus“ duomenimis ir programos „Copernicus“ informacija ir kuriems tenka papildoma funkcija valdyti programos „Copernicus“ raidą; šie naudotojai yra Sąjungos institucijos bei įstaigos ir Europos nacionalinės arba regioninės viešosios įstaigos, kurioms patikėta teikti viešąsias paslaugas, susijusias su aplinkos, civilinės saugos, saugos ar saugumo politikos apibrėžimu, įgyvendinimu, vykdymo užtikrinimu ar stebėsena;

pagrindiniai programos „Copernicus“ naudotojai – naudotojai, kurie naudojasi programos „Copernicus“ duomenimis ir programos „Copernicus“ informacija ir kuriems tenka papildoma funkcija valdyti programos „Copernicus“ raidą; šie naudotojai yra Sąjungos institucijos bei įstaigos ir Europos nacionalinės arba regioninės viešosios įstaigos, kurioms patikėta teikti viešąsias paslaugas, susijusias su aplinkos, civilinės saugos, saugos
  , įskaitant infrastruktūros saugą,
  ar saugumo politikos apibrėžimu, įgyvendinimu, vykdymo užtikrinimu ar stebėsena;

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 23 punkto 2 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | pagrindinės „Copernicus“ paslaugos – operatyvinės paslaugos, suskirstytos į duomenų ir informacijos apdorojimo komponentą arba paslaugų komponentą, kurios yra aktualios visoms valstybėms narėms ir Sąjungai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

pagrindinės „Copernicus“ paslaugos – operatyvinės paslaugos, suskirstytos į duomenų ir informacijos apdorojimo komponentą arba paslaugų komponentą, kurios yra aktualios visoms valstybėms narėms ir Sąjungai;

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 23 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 23a) | kosmoso sektorius apima



  pradinės grandies sektorių, kurį sudaro kosmoso veiklos sistemos kūrimas ir kosmoso tyrimai;




  galutinės grandies sektorių, kuri sudaro su palydovų duomenų naudojimu susijusi veikla, siekiant kurti galutiniams naudotojams skirtus produktus ir paslaugas, susijusius su kosmosu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

23a)

pradinės grandies sektorių, kurį sudaro kosmoso veiklos sistemos kūrimas ir kosmoso tyrimai;

galutinės grandies sektorių, kuri sudaro su palydovų duomenų naudojimu susijusi veikla, siekiant kurti galutiniams naudotojams skirtus produktus ir paslaugas, susijusius su kosmosu.

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | civilinių institucijų kontroliuojama autonominė civilinė globali palydovinė navigacijos sistema (GNSS), kurią sudaro palydovų sistema ir antžeminių centrų be stočių tinklas, teikianti padėties nustatymo, navigacijos ir laiko matavimo paslaugas, į kurią yra
  visiškai
  integruoti saugumo poreikiai ir reikalavimai (toliau – GALILEO); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

civilinių institucijų kontroliuojama autonominė civilinė globali palydovinė navigacijos sistema (GNSS), kurią sudaro palydovų sistema ir antžeminių centrų be stočių tinklas, teikianti padėties nustatymo, navigacijos ir laiko matavimo paslaugas, į kurią yra
  visiškai
  integruoti saugumo poreikiai ir reikalavimai (toliau – GALILEO);

| a) | civilinių institucijų kontroliuojama autonominė civilinė globali palydovinė navigacijos sistema (GNSS), kurią sudaro palydovų sistema ir antžeminių centrų be stočių tinklas, teikianti padėties nustatymo, navigacijos ir laiko matavimo paslaugas, į kurią
  , kai tikslinga,
  yra integruoti saugumo poreikiai ir reikalavimai (toliau – GALILEO); |
| --- | --- |

a)

civilinių institucijų kontroliuojama autonominė civilinė globali palydovinė navigacijos sistema (GNSS), kurią sudaro palydovų sistema ir antžeminių centrų be stočių tinklas, teikianti padėties nustatymo, navigacijos ir laiko matavimo paslaugas, į kurią
  , kai tikslinga,
  yra integruoti saugumo poreikiai ir reikalavimai (toliau – GALILEO);

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | civilinių institucijų kontroliuojama autonominė, į naudotojus orientuota Žemės stebėjimo sistema, teikianti geografinės informacijos duomenis ir paslaugas, kurią sudaro palydovai, antžeminė infrastruktūra, duomenų ir informacijos apdorojimo įranga ir paskirstymo infrastruktūra, į kurią yra visiškai integruoti saugumo poreikiai ir reikalavimai (toliau – „Copernicus“); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

c)

civilinių institucijų kontroliuojama autonominė, į naudotojus orientuota Žemės stebėjimo sistema, teikianti geografinės informacijos duomenis ir paslaugas, kurią sudaro palydovai, antžeminė infrastruktūra, duomenų ir informacijos apdorojimo įranga ir paskirstymo infrastruktūra, į kurią yra visiškai integruoti saugumo poreikiai ir reikalavimai (toliau – „Copernicus“);

| c) | civilinių institucijų kontroliuojama autonominė, į naudotojus orientuota Žemės stebėjimo sistema, teikianti geografinės informacijos duomenis ir paslaugas,
  grindžiamas nemokamų ir atvirų duomenų politika,
  kurią sudaro palydovai, antžeminė infrastruktūra, duomenų ir informacijos apdorojimo įranga ir paskirstymo infrastruktūra, į kurią yra visiškai integruoti saugumo poreikiai ir reikalavimai (toliau – „Copernicus“); |
| --- | --- |

c)

civilinių institucijų kontroliuojama autonominė, į naudotojus orientuota Žemės stebėjimo sistema, teikianti geografinės informacijos duomenis ir paslaugas,
  grindžiamas nemokamų ir atvirų duomenų politika,
  kurią sudaro palydovai, antžeminė infrastruktūra, duomenų ir informacijos apdorojimo įranga ir paskirstymo infrastruktūra, į kurią yra visiškai integruoti saugumo poreikiai ir reikalavimai (toliau – „Copernicus“);

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | kosmoso stebėjimo ir sekimo sistema, kurios tikslas – pagerinti, valdyti ir teikti duomenis, informaciją ir paslaugas, susijusias su aktyvių ir neaktyvių erdvėlaivių
  , atsiskyrusių raketos pakopų,
  kosminių šiukšlių
  ir jų nuolaužų
  , skriejančių Žemės orbitoje, stebėjimu ir sekimu, ir kurias papildo stebėjimo parametrai, susiję su kosmoso meteorologinių įvykių ir šalia Žemės skriejančių objektų, artėjančių prie Žemės, keliamos rizikos stebėsena (toliau – SST); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

d)

kosmoso stebėjimo ir sekimo sistema, kurios tikslas – pagerinti, valdyti ir teikti duomenis, informaciją ir paslaugas, susijusias su aktyvių ir neaktyvių erdvėlaivių
  , atsiskyrusių raketos pakopų,
  kosminių šiukšlių
  ir jų nuolaužų
  , skriejančių Žemės orbitoje, stebėjimu ir sekimu, ir kurias papildo stebėjimo parametrai, susiję su kosmoso meteorologinių įvykių ir šalia Žemės skriejančių objektų, artėjančių prie Žemės, keliamos rizikos stebėsena (toliau – SST);

| d) | kosmoso stebėjimo ir sekimo sistema, kurios tikslas – pagerinti, valdyti ir teikti duomenis, informaciją ir paslaugas, susijusias su aktyvių ir neaktyvių erdvėlaivių
  ir
  kosminių šiukšlių, skriejančių Žemės orbitoje, stebėjimu ir sekimu, ir kurias papildo stebėjimo parametrai, susiję su kosmoso meteorologinių įvykių ir šalia Žemės skriejančių objektų, artėjančių prie Žemės, keliamos rizikos stebėsena (toliau – SST); |
| --- | --- |

d)

kosmoso stebėjimo ir sekimo sistema, kurios tikslas – pagerinti, valdyti ir teikti duomenis, informaciją ir paslaugas, susijusias su aktyvių ir neaktyvių erdvėlaivių
  ir
  kosminių šiukšlių, skriejančių Žemės orbitoje, stebėjimu ir sekimu, ir kurias papildo stebėjimo parametrai, susiję su kosmoso meteorologinių įvykių ir šalia Žemės skriejančių objektų, artėjančių prie Žemės, keliamos rizikos stebėsena (toliau – SST);

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Programoje taip pat numatytos priemonės,
  užtikrinančios veiksmingą prieigą
  prie kosmoso
  vykdant Programą
  ir
  skatinančios inovatyvų
  kosmoso
  sektorių
  . | Programoje taip pat numatytos priemonės,
  kuriomis užtikrinama savarankiška prieiga
  prie kosmoso
  , kovojama su kibernetinėmis grėsmėmis, skatinamas inovatyvus ir konkurencingas pradinės grandies
  ir
  galutinės grandies
  kosmoso
  sektorius ir remiama kosmoso diplomatija
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Programoje taip pat numatytos priemonės,
  užtikrinančios veiksmingą prieigą
  prie kosmoso
  vykdant Programą
  ir
  skatinančios inovatyvų
  kosmoso
  sektorių
  .

Programoje taip pat numatytos priemonės,
  kuriomis užtikrinama savarankiška prieiga
  prie kosmoso
  , kovojama su kibernetinėmis grėsmėmis, skatinamas inovatyvus ir konkurencingas pradinės grandies
  ir
  galutinės grandies
  kosmoso
  sektorius ir remiama kosmoso diplomatija
  .

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Bendrieji Programos tikslai: | 1.   
  Nustatomi šie
  bendrieji Programos tikslai: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Bendrieji Programos tikslai:

1.   
  Nustatomi šie
  bendrieji Programos tikslai:

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies a punktas

4 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | nepertraukiamai ir, kai įmanoma, pasauliniu lygiu teikti arba prisidėti teikiant kokybiškus ir naujausius ir, kai tinkama, saugius kosmoso srities duomenis, informaciją ir paslaugas, atitinkančius esamus ir būsimus poreikius ir galinčius atitikti Sąjungos politikos prioritetus, įskaitant klimato kaitos
  , saugumo
  ir
  gynybos sritis
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

nepertraukiamai ir, kai įmanoma, pasauliniu lygiu teikti arba prisidėti teikiant kokybiškus ir naujausius ir, kai tinkama, saugius kosmoso srities duomenis, informaciją ir paslaugas, atitinkančius esamus ir būsimus poreikius ir galinčius atitikti Sąjungos politikos prioritetus, įskaitant klimato kaitos
  , saugumo
  ir
  gynybos sritis
  ;

, saugumo

gynybos sritis

| a) | nepertraukiamai ir, kai įmanoma, pasauliniu lygiu teikti arba prisidėti teikiant kokybiškus ir naujausius ir, kai tinkama, saugius kosmoso srities duomenis, informaciją ir paslaugas, atitinkančius esamus ir būsimus poreikius ir galinčius atitikti Sąjungos politikos prioritetus, įskaitant klimato kaitos
  sritį; remti Sąjungos
  ir
  jos valstybių narių pajėgumą nepriklausomai priimti įrodymais grindžiamus sprendimus
  ; |
| --- | --- |

a)

nepertraukiamai ir, kai įmanoma, pasauliniu lygiu teikti arba prisidėti teikiant kokybiškus ir naujausius ir, kai tinkama, saugius kosmoso srities duomenis, informaciją ir paslaugas, atitinkančius esamus ir būsimus poreikius ir galinčius atitikti Sąjungos politikos prioritetus, įskaitant klimato kaitos
  sritį; remti Sąjungos
  ir
  jos valstybių narių pajėgumą nepriklausomai priimti įrodymais grindžiamus sprendimus
  ;

sritį; remti Sąjungos

jos valstybių narių pajėgumą nepriklausomai priimti įrodymais grindžiamus sprendimus

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies b punktas

4 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | užtikrinti kuo didesnę socialinę ir ekonominę naudą,
  be kita ko
  , skatinant kuo platesnį Programos komponentų teikiamų duomenų, informacijos ir paslaugų naudojimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

užtikrinti kuo didesnę socialinę ir ekonominę naudą,
  be kita ko
  , skatinant kuo platesnį Programos komponentų teikiamų duomenų, informacijos ir paslaugų naudojimą;

be kita ko

| b) | užtikrinti kuo didesnę socialinę ir ekonominę naudą,
  visų pirma stiprinant Europos tolesnės grandies sektorių, tokiu būdu sudarant sąlygas ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui Sąjungoje
  ,
  ir
  skatinant kuo platesnį
  naudojimąsi paslaugomis ir
  Programos komponentų teikiamų duomenų, informacijos ir paslaugų naudojimą
  Sąjungoje ir už jos ribų
  ; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti kuo didesnę socialinę ir ekonominę naudą,
  visų pirma stiprinant Europos tolesnės grandies sektorių, tokiu būdu sudarant sąlygas ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui Sąjungoje
  ,
  ir
  skatinant kuo platesnį
  naudojimąsi paslaugomis ir
  Programos komponentų teikiamų duomenų, informacijos ir paslaugų naudojimą
  Sąjungoje ir už jos ribų
  ;

visų pirma stiprinant Europos tolesnės grandies sektorių, tokiu būdu sudarant sąlygas ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui Sąjungoje

ir

naudojimąsi paslaugomis ir

Sąjungoje ir už jos ribų

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies c punktas

4 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | didinti Sąjungos ir jos valstybių narių saugumą,
  veiksmų laisvę
  ir strateginį savarankiškumą, visų pirma
  technologijų
  ir
  įrodymais grindžiamų sprendimų priėmimo srityse
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

didinti Sąjungos ir jos valstybių narių saugumą,
  veiksmų laisvę
  ir strateginį savarankiškumą, visų pirma
  technologijų
  ir
  įrodymais grindžiamų sprendimų priėmimo srityse
  ;

veiksmų laisvę

technologijų

įrodymais grindžiamų sprendimų priėmimo srityse

| c) | didinti Sąjungos ir jos valstybių narių saugumą,
  įskaitant kibernetinį saugumą,
  ir
  stiprinti
  strateginį savarankiškumą, visų pirma
  pramonės
  ir
  technologijų srityse
  ; |
| --- | --- |

c)

didinti Sąjungos ir jos valstybių narių saugumą,
  įskaitant kibernetinį saugumą,
  ir
  stiprinti
  strateginį savarankiškumą, visų pirma
  pramonės
  ir
  technologijų srityse
  ;

įskaitant kibernetinį saugumą,

stiprinti

pramonės

technologijų srityse

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies c a punktas (naujas)

4 straipsnio 1 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | stiprinti Europos pramonės ir mokslo ekosistemą kosmoso srityje, sukuriant nuoseklią sistemą, apjungiančią Europos kompetencijas mokymų ir praktinės patirties srityse, aukšto lygio projektavimo, gamybos pajėgumų plėtojimą ir strateginę viziją, kuri būtina šiame vis labiau konkuruojančiame sektoriuje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

stiprinti Europos pramonės ir mokslo ekosistemą kosmoso srityje, sukuriant nuoseklią sistemą, apjungiančią Europos kompetencijas mokymų ir praktinės patirties srityse, aukšto lygio projektavimo, gamybos pajėgumų plėtojimą ir strateginę viziją, kuri būtina šiame vis labiau konkuruojančiame sektoriuje;

stiprinti Europos pramonės ir mokslo ekosistemą kosmoso srityje, sukuriant nuoseklią sistemą, apjungiančią Europos kompetencijas mokymų ir praktinės patirties srityse, aukšto lygio projektavimo, gamybos pajėgumų plėtojimą ir strateginę viziją, kuri būtina šiame vis labiau konkuruojančiame sektoriuje;

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies d punktas

4 straipsnio 1 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | remti Sąjungos, kaip kosmoso sektoriuje pirmaujančios veikėjos, vaidmenį tarptautinėje arenoje ir stiprinti jos vaidmenį sprendžiant pasaulinius uždavinius ir remiant pasaulines iniciatyvas, įskaitant
  klimato kaitos ir
  tvaraus vystymosi
  sritis
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

remti Sąjungos, kaip kosmoso sektoriuje pirmaujančios veikėjos, vaidmenį tarptautinėje arenoje ir stiprinti jos vaidmenį sprendžiant pasaulinius uždavinius ir remiant pasaulines iniciatyvas, įskaitant
  klimato kaitos ir
  tvaraus vystymosi
  sritis
  .

klimato kaitos ir

sritis

| d) | remti Sąjungos, kaip kosmoso sektoriuje pirmaujančios veikėjos, vaidmenį tarptautinėje arenoje ir stiprinti jos vaidmenį sprendžiant pasaulinius uždavinius ir remiant pasaulines iniciatyvas, įskaitant tvaraus vystymosi
  sritį
  . |
| --- | --- |

d)

remti Sąjungos, kaip kosmoso sektoriuje pirmaujančios veikėjos, vaidmenį tarptautinėje arenoje ir stiprinti jos vaidmenį sprendžiant pasaulinius uždavinius ir remiant pasaulines iniciatyvas, įskaitant tvaraus vystymosi
  sritį
  .

sritį

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies d a punktas (naujas)

4 straipsnio 1 dalies d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | stiprinti Sąjungos kosmoso diplomatiją ir skatinti tarptautinį bendradarbiavimą, siekiant didinti informuotumą apie kosmosą, kaip bendrą žmonijos paveldą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

stiprinti Sąjungos kosmoso diplomatiją ir skatinti tarptautinį bendradarbiavimą, siekiant didinti informuotumą apie kosmosą, kaip bendrą žmonijos paveldą;

stiprinti Sąjungos kosmoso diplomatiją ir skatinti tarptautinį bendradarbiavimą, siekiant didinti informuotumą apie kosmosą, kaip bendrą žmonijos paveldą;

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies d b punktas (naujas)

4 straipsnio 1 dalies d b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | db) | reklamuoti Sąjungos technologijas ir pramonę, taip pat skatinti abipusiškumo principą ir sąžiningą konkurenciją tarptautiniu lygmeniu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

db)

db)

reklamuoti Sąjungos technologijas ir pramonę, taip pat skatinti abipusiškumo principą ir sąžiningą konkurenciją tarptautiniu lygmeniu;

reklamuoti Sąjungos technologijas ir pramonę, taip pat skatinti abipusiškumo principą ir sąžiningą konkurenciją tarptautiniu lygmeniu;

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies d c punktas (naujas)

4 straipsnio 1 dalies d c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | dc) | didinti Sąjungos ir jos valstybių narių saugą įvairiose srityse, kaip antai transportas (aviacija, įskaitant bepiločius orlaivius, geležinkelių transportas, jūrų laivyba, kelių transportas, autonominis vairavimas), infrastruktūros kūrimas ir stebėjimas, žemės paviršiaus stebėjimas ir aplinka. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

dc)

dc)

didinti Sąjungos ir jos valstybių narių saugą įvairiose srityse, kaip antai transportas (aviacija, įskaitant bepiločius orlaivius, geležinkelių transportas, jūrų laivyba, kelių transportas, autonominis vairavimas), infrastruktūros kūrimas ir stebėjimas, žemės paviršiaus stebėjimas ir aplinka.

didinti Sąjungos ir jos valstybių narių saugą įvairiose srityse, kaip antai transportas (aviacija, įskaitant bepiločius orlaivius, geležinkelių transportas, jūrų laivyba, kelių transportas, autonominis vairavimas), infrastruktūros kūrimas ir stebėjimas, žemės paviršiaus stebėjimas ir aplinka.

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies a punktas

4 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | GALILEO ir EGNOS: teikti pačias moderniausias ir, kai tinkama, saugias padėties nustatymo, navigacijos ir laiko nustatymo paslaugas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

GALILEO ir EGNOS: teikti pačias moderniausias ir, kai tinkama, saugias padėties nustatymo, navigacijos ir laiko nustatymo paslaugas;

| a) | GALILEO ir EGNOS: teikti
  ilgalaikes ir tęstines
  pačias moderniausias ir, kai tinkama, saugias padėties nustatymo, navigacijos ir laiko nustatymo paslaugas; |
| --- | --- |

a)

GALILEO ir EGNOS: teikti
  ilgalaikes ir tęstines
  pačias moderniausias ir, kai tinkama, saugias padėties nustatymo, navigacijos ir laiko nustatymo paslaugas;

ilgalaikes ir tęstines

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies b punktas

4 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | „Copernicus“: ilguoju laikotarpiu teikti tikslius ir patikimus Žemės stebėjimo duomenis ir informaciją, kuria remiamas Sąjungos ir jos valstybių narių
  aplinkos, klimato kaitos, žemės ūkio
  ir
  kaimo plėtros, civilinės saugos, saugos ir saugumo sričių politikos, taip pat skaitmeninės ekonomikos
  įgyvendinimas ir stebėsena; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

„Copernicus“: ilguoju laikotarpiu teikti tikslius ir patikimus Žemės stebėjimo duomenis ir informaciją, kuria remiamas Sąjungos ir jos valstybių narių
  aplinkos, klimato kaitos, žemės ūkio
  ir
  kaimo plėtros, civilinės saugos, saugos ir saugumo sričių politikos, taip pat skaitmeninės ekonomikos
  įgyvendinimas ir stebėsena;

aplinkos, klimato kaitos, žemės ūkio

kaimo plėtros, civilinės saugos, saugos ir saugumo sričių politikos, taip pat skaitmeninės ekonomikos

| b) | „Copernicus“: ilguoju laikotarpiu teikti tikslius ir patikimus Žemės stebėjimo duomenis ir informaciją, kuria remiamas Sąjungos ir jos valstybių narių
  į naudotojus orientuotos politikos
  ir
  veiksmų
  įgyvendinimas ir stebėsena; |
| --- | --- |

b)

„Copernicus“: ilguoju laikotarpiu teikti tikslius ir patikimus Žemės stebėjimo duomenis ir informaciją, kuria remiamas Sąjungos ir jos valstybių narių
  į naudotojus orientuotos politikos
  ir
  veiksmų
  įgyvendinimas ir stebėsena;

į naudotojus orientuotos politikos

veiksmų

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies c punktas

4 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | informuotumas apie padėtį kosmose (SSA): stiprinti SST pajėgumus stebėti, sekti ir identifikuoti kosminius objektus, stebėti kosmoso meteorologinius reiškinius ir planuoti bei jungti į tinklą valstybių narių su šalia Žemės skriejančiais objektais susijusius pajėgumus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

informuotumas apie padėtį kosmose (SSA): stiprinti SST pajėgumus stebėti, sekti ir identifikuoti kosminius objektus, stebėti kosmoso meteorologinius reiškinius ir planuoti bei jungti į tinklą valstybių narių su šalia Žemės skriejančiais objektais susijusius pajėgumus;

| c) | informuotumas apie padėtį kosmose (SSA): stiprinti SST pajėgumus stebėti, sekti ir identifikuoti kosminius objektus
  ir kosmines šiukšles
  , stebėti kosmoso meteorologinius reiškinius ir planuoti bei jungti į tinklą valstybių narių su šalia Žemės skriejančiais objektais susijusius pajėgumus; |
| --- | --- |

c)

informuotumas apie padėtį kosmose (SSA): stiprinti SST pajėgumus stebėti, sekti ir identifikuoti kosminius objektus
  ir kosmines šiukšles
  , stebėti kosmoso meteorologinius reiškinius ir planuoti bei jungti į tinklą valstybių narių su šalia Žemės skriejančiais objektais susijusius pajėgumus;

ir kosmines šiukšles

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies e punktas

4 straipsnio 2 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | prisidėti teikiant, kai to reikia siekiant tenkinti Programos poreikius,
  savarankiškus, saugius ir ekonomiškai efektyvius prieigos prie kosmoso pajėgumus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

prisidėti teikiant, kai to reikia siekiant tenkinti Programos poreikius,
  savarankiškus, saugius ir ekonomiškai efektyvius prieigos prie kosmoso pajėgumus;

prisidėti teikiant, kai to reikia siekiant tenkinti Programos poreikius,

| e) | užtikrinti
  savarankiškus, saugius ir ekonomiškai efektyvius prieigos prie kosmoso pajėgumus; |
| --- | --- |

e)

užtikrinti
  savarankiškus, saugius ir ekonomiškai efektyvius prieigos prie kosmoso pajėgumus;

užtikrinti

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies f punktas

4 straipsnio 2 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | remti
  ir
  stiprinti
  Sąjungos
  aktyvių ar norinčių tapti aktyviais tame sektoriuje juridinių
  ir
  fizinių asmenų konkurencingumą, verslumą, įgūdžius ir pajėgumus kurti naujoves,
  visų
  pirma atsižvelgiant į mažųjų
  ir
  vidutinių įmonių bei pradedančiųjų įmonių poziciją ir poreikius
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

remti
  ir
  stiprinti
  Sąjungos
  aktyvių ar norinčių tapti aktyviais tame sektoriuje juridinių
  ir
  fizinių asmenų konkurencingumą, verslumą, įgūdžius ir pajėgumus kurti naujoves,
  visų
  pirma atsižvelgiant į mažųjų
  ir
  vidutinių įmonių bei pradedančiųjų įmonių poziciją ir poreikius
  .

remti

stiprinti

aktyvių ar norinčių tapti aktyviais tame sektoriuje juridinių

fizinių asmenų konkurencingumą, verslumą, įgūdžius ir pajėgumus kurti naujoves,

pirma atsižvelgiant į mažųjų

vidutinių įmonių bei pradedančiųjų įmonių poziciją ir poreikius

| f) | skatinti stiprios
  ir
  konkurencingos
  Sąjungos
  kosmoso ekonomikos plėtrą
  ir
  suteikti kuo daugiau galimybių
  visų
  dydžių
  ir
  visų Sąjungos regionų įmonėms
  . |
| --- | --- |

f)

skatinti stiprios
  ir
  konkurencingos
  Sąjungos
  kosmoso ekonomikos plėtrą
  ir
  suteikti kuo daugiau galimybių
  visų
  dydžių
  ir
  visų Sąjungos regionų įmonėms
  .

skatinti stiprios

konkurencingos

kosmoso ekonomikos plėtrą

suteikti kuo daugiau galimybių

dydžių

visų Sąjungos regionų įmonėms

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

5 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal šią Programą remiama: | Pagal šią Programą
  , užtikrinant sąveiką su kitomis Sąjungos ir Europos kosmoso agentūros programomis ir finansavimo planais,
  remiama: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pagal šią Programą remiama:

Pagal šią Programą
  , užtikrinant sąveiką su kitomis Sąjungos ir Europos kosmoso agentūros programomis ir finansavimo planais,
  remiama:

, užtikrinant sąveiką su kitomis Sąjungos ir Europos kosmoso agentūros programomis ir finansavimo planais,

Pakeitimas 78

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 pastraipos a punktas

5 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | paleidimo paslaugų pagal
  Programos poreikius teikimas
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

paleidimo paslaugų pagal
  Programos poreikius teikimas
  ;

Programos poreikius teikimas

| a) | paleidimo paslaugų
  , įskaitant Sąjungai ir kitiems subjektams teikiamas kompleksines paleidimo paslaugas, Programai ir kitiems subjektams, jų prašymu, teikimas atsižvelgiant į esminius Sąjungos saugumo interesus
  pagal
  25 straipsnį, siekiant didinti Europos paleidimo įrenginių ir pramonės šakų konkurencingumą pasaulinėje rinkoje
  ; |
| --- | --- |

a)

paleidimo paslaugų
  , įskaitant Sąjungai ir kitiems subjektams teikiamas kompleksines paleidimo paslaugas, Programai ir kitiems subjektams, jų prašymu, teikimas atsižvelgiant į esminius Sąjungos saugumo interesus
  pagal
  25 straipsnį, siekiant didinti Europos paleidimo įrenginių ir pramonės šakų konkurencingumą pasaulinėje rinkoje
  ;

, įskaitant Sąjungai ir kitiems subjektams teikiamas kompleksines paleidimo paslaugas, Programai ir kitiems subjektams, jų prašymu, teikimas atsižvelgiant į esminius Sąjungos saugumo interesus

25 straipsnį, siekiant didinti Europos paleidimo įrenginių ir pramonės šakų konkurencingumą pasaulinėje rinkoje

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 pastraipos b punktas

5 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | plėtros veikla, susijusi su savarankiška, patikima ir ekonomiškai efektyvia prieiga prie kosmoso; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

plėtros veikla, susijusi su savarankiška, patikima ir ekonomiškai efektyvia prieiga prie kosmoso;

| b) | plėtros veikla, susijusi su savarankiška, patikima ir ekonomiškai efektyvia prieiga prie kosmoso
  , įskaitant alternatyvias paleidimo technologijas ir inovatyvias sistemas arba paslaugas, atsižvelgiant į esminius Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo interesus pagal 25 straipsnį
  ; |
| --- | --- |

b)

plėtros veikla, susijusi su savarankiška, patikima ir ekonomiškai efektyvia prieiga prie kosmoso
  , įskaitant alternatyvias paleidimo technologijas ir inovatyvias sistemas arba paslaugas, atsižvelgiant į esminius Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo interesus pagal 25 straipsnį
  ;

, įskaitant alternatyvias paleidimo technologijas ir inovatyvias sistemas arba paslaugas, atsižvelgiant į esminius Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo interesus pagal 25 straipsnį

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 pastraipos c punktas

5 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | kai to reikia
  pagal
  Programos
  poreikius
  ,
  būtini kosmoso
  antžeminės infrastruktūros
  pakeitimai
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

kai to reikia
  pagal
  Programos
  poreikius
  ,
  būtini kosmoso
  antžeminės infrastruktūros
  pakeitimai
  .

pagal

poreikius

būtini kosmoso

pakeitimai

| c) | kai to reikia
  siekiant
  Programos
  tikslų
  ,
  būtina remti
  antžeminės infrastruktūros
  , įskaitant raketų paleidimo aikšteles ir mokslinių tyrimų centrus, priežiūrą, pakeitimus ir plėtrą
  . |
| --- | --- |

c)

kai to reikia
  siekiant
  Programos
  tikslų
  ,
  būtina remti
  antžeminės infrastruktūros
  , įskaitant raketų paleidimo aikšteles ir mokslinių tyrimų centrus, priežiūrą, pakeitimus ir plėtrą
  .

siekiant

tikslų

būtina remti

, įskaitant raketų paleidimo aikšteles ir mokslinių tyrimų centrus, priežiūrą, pakeitimus ir plėtrą

Pakeitimas 81

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio pavadinimas

6 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Veiksmai, kuriais remiamas inovatyvus Sąjungos kosmoso sektorius | Veiksmai, kuriais remiamas inovatyvus
  ir konkurencingas
  Sąjungos kosmoso sektorius |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Veiksmai, kuriais remiamas inovatyvus Sąjungos kosmoso sektorius

Veiksmai, kuriais remiamas inovatyvus
  ir konkurencingas
  Sąjungos kosmoso sektorius

ir konkurencingas

Pakeitimas 82

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 pastraipos a punktas

6 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | inovacijų veikla siekiant kuo geriau panaudoti kosmines technologijas, infrastruktūrą ar paslaugas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

inovacijų veikla siekiant kuo geriau panaudoti kosmines technologijas, infrastruktūrą ar paslaugas;

| a) | inovacijų veikla siekiant
  kurti ir
  kuo geriau panaudoti kosmines technologijas, infrastruktūrą ar paslaugas; |
| --- | --- |

a)

inovacijų veikla siekiant
  kurti ir
  kuo geriau panaudoti kosmines technologijas, infrastruktūrą ar paslaugas;

kurti ir

Pakeitimas 83

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 pastraipos a a punktas (naujas)

6 straipsnio 1 pastraipos a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | tinkamos priemonės, skirtos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos inovacinių sprendimų diegimui palengvinti, visų pirma pasitelkiant sąveiką su kitais Sąjungos fondais, pvz., programa „Europos horizontas“ ir „InvestEU“, siekiant remti visų Programos komponentų galutinės grandies sektorių plėtrą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

tinkamos priemonės, skirtos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos inovacinių sprendimų diegimui palengvinti, visų pirma pasitelkiant sąveiką su kitais Sąjungos fondais, pvz., programa „Europos horizontas“ ir „InvestEU“, siekiant remti visų Programos komponentų galutinės grandies sektorių plėtrą;

tinkamos priemonės, skirtos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos inovacinių sprendimų diegimui palengvinti, visų pirma pasitelkiant sąveiką su kitais Sąjungos fondais, pvz., programa „Europos horizontas“ ir „InvestEU“, siekiant remti visų Programos komponentų galutinės grandies sektorių plėtrą;

Pakeitimas 84

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 pastraipos a b punktas (naujas)

6 straipsnio 1 pastraipos a b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ab) | Europos kosmoso sektoriaus stiprinimas eksporto rinkose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ab)

ab)

Europos kosmoso sektoriaus stiprinimas eksporto rinkose;

Europos kosmoso sektoriaus stiprinimas eksporto rinkose;

Pakeitimas 85

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 pastraipos b punktas

6 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | su kosmosu susijusios inovacijų partnerystės kūrimas siekiant kurti inovatyvius produktus ar paslaugas ir vėliau įsigyti sukurtus produktus ar paslaugas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

su kosmosu susijusios inovacijų partnerystės kūrimas siekiant kurti inovatyvius produktus ar paslaugas ir vėliau įsigyti sukurtus produktus ar paslaugas;

| b) | su kosmosu susijusios inovacijų partnerystės kūrimas siekiant kurti inovatyvius produktus ar paslaugas ir vėliau įsigyti sukurtus produktus ar paslaugas
  Programos poreikiams tenkinti
  ; |
| --- | --- |

b)

su kosmosu susijusios inovacijų partnerystės kūrimas siekiant kurti inovatyvius produktus ar paslaugas ir vėliau įsigyti sukurtus produktus ar paslaugas
  Programos poreikiams tenkinti
  ;

Programos poreikiams tenkinti

Pakeitimas 86

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 pastraipos b a punktas (naujas)

6 straipsnio 1 pastraipos b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | sąveikių duomenimis grindžiamų kosmoso sprendimų, skirtų viešosioms paslaugoms, kūrimas, bandymas, įdiegimas ir panaudojimas, inovacijų skatinimas ir bendrų sistemų kūrimas, siekiant visapusiškai išnaudoti viešųjų administracijų piliečiams ir įmonėms teikiamų paslaugų potencialą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

sąveikių duomenimis grindžiamų kosmoso sprendimų, skirtų viešosioms paslaugoms, kūrimas, bandymas, įdiegimas ir panaudojimas, inovacijų skatinimas ir bendrų sistemų kūrimas, siekiant visapusiškai išnaudoti viešųjų administracijų piliečiams ir įmonėms teikiamų paslaugų potencialą;

sąveikių duomenimis grindžiamų kosmoso sprendimų, skirtų viešosioms paslaugoms, kūrimas, bandymas, įdiegimas ir panaudojimas, inovacijų skatinimas ir bendrų sistemų kūrimas, siekiant visapusiškai išnaudoti viešųjų administracijų piliečiams ir įmonėms teikiamų paslaugų potencialą;

Pakeitimas 87

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 pastraipos c punktas

6 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | verslumas, nuo ankstyvojo veiklos etapo iki veiklos išplėtimo, pagal 21 straipsnį ir kitas nuostatas dėl galimybės gauti finansavimą, kaip nurodyta 18 straipsnyje ir III antraštinės dalies I skyriuje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

verslumas, nuo ankstyvojo veiklos etapo iki veiklos išplėtimo, pagal 21 straipsnį ir kitas nuostatas dėl galimybės gauti finansavimą, kaip nurodyta 18 straipsnyje ir III antraštinės dalies I skyriuje;

| c) | verslumas,
  be kita ko,
  nuo ankstyvojo veiklos etapo iki veiklos išplėtimo, pagal 21 straipsnį ir kitas nuostatas dėl galimybės gauti finansavimą, kaip nurodyta 18 straipsnyje ir III antraštinės dalies I skyriuje; |
| --- | --- |

c)

verslumas,
  be kita ko,
  nuo ankstyvojo veiklos etapo iki veiklos išplėtimo, pagal 21 straipsnį ir kitas nuostatas dėl galimybės gauti finansavimą, kaip nurodyta 18 straipsnyje ir III antraštinės dalies I skyriuje;

be kita ko,

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 pastraipos d punktas

6 straipsnio 1 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | įmonių
  bendradarbiavimas kosmoso centrų forma,
  kuriuose
  regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis susiburtų kosmoso ir skaitmeninio sektorių veiklos vykdytojai bei naudotojai ir būtų teikiama parama piliečiams ir įmonėms siekiant skatinti verslumą ir įgūdžius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

įmonių
  bendradarbiavimas kosmoso centrų forma,
  kuriuose
  regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis susiburtų kosmoso ir skaitmeninio sektorių veiklos vykdytojai bei naudotojai ir būtų teikiama parama piliečiams ir įmonėms siekiant skatinti verslumą ir įgūdžius;

įmonių

kuriuose

| d) | bendradarbiavimas kosmoso centrų
  tinklo
  forma,
  visų pirma
  regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis
  , kuriame
  susiburtų kosmoso ir skaitmeninio sektorių veiklos vykdytojai bei naudotojai ir būtų teikiama parama
  , įranga ir paslaugos
  piliečiams ir įmonėms siekiant skatinti verslumą ir įgūdžius;
  skatinti kosmoso centrų ir pagal programą „Skaitmeninė Europa“ įsteigtų skaitmeninių inovacijų centrų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

d)

bendradarbiavimas kosmoso centrų
  tinklo
  forma,
  visų pirma
  regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis
  , kuriame
  susiburtų kosmoso ir skaitmeninio sektorių veiklos vykdytojai bei naudotojai ir būtų teikiama parama
  , įranga ir paslaugos
  piliečiams ir įmonėms siekiant skatinti verslumą ir įgūdžius;
  skatinti kosmoso centrų ir pagal programą „Skaitmeninė Europa“ įsteigtų skaitmeninių inovacijų centrų bendradarbiavimą;

tinklo

visų pirma

, kuriame

, įranga ir paslaugos

skatinti kosmoso centrų ir pagal programą „Skaitmeninė Europa“ įsteigtų skaitmeninių inovacijų centrų bendradarbiavimą;

Pakeitimas 89

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 pastraipos d a punktas (naujas)

6 straipsnio 1 pastraipos d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | galimas pirma sutartimi grindžiamo požiūrio įgyvendinimo strategijos sukūrimas, dalyvaujant visiems susijusiems viešojo ir privačiojo sektorių veiklos vykdytojams, kad būtų remiamas kosmoso sektoriaus pradedančiųjų įmonių plėtojimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

galimas pirma sutartimi grindžiamo požiūrio įgyvendinimo strategijos sukūrimas, dalyvaujant visiems susijusiems viešojo ir privačiojo sektorių veiklos vykdytojams, kad būtų remiamas kosmoso sektoriaus pradedančiųjų įmonių plėtojimas.

galimas pirma sutartimi grindžiamo požiūrio įgyvendinimo strategijos sukūrimas, dalyvaujant visiems susijusiems viešojo ir privačiojo sektorių veiklos vykdytojams, kad būtų remiamas kosmoso sektoriaus pradedančiųjų įmonių plėtojimas.

Pakeitimas 90

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 pastraipos d b punktas (naujas)

6 straipsnio 1 pastraipos d b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | db) | sinergija su transporto, kosmoso ir skaitmeniniais sektoriais siekiant skatinti platesnį naujų technologijų naudojimą (pavyzdžiui, e. skambučių, skaitmeninio tachografo, eismo priežiūros ir valdymo, savarankiško vairavimo, nepilotuojamų transporto priemonių ir bepiločių orlaivių) ir patenkinti saugaus ir sklandaus sujungimo, tvirtos padėties nustatymo, derinimo ir sąveikos poreikius, taip didinant transporto paslaugų ir pramonės konkurencingumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

db)

db)

sinergija su transporto, kosmoso ir skaitmeniniais sektoriais siekiant skatinti platesnį naujų technologijų naudojimą (pavyzdžiui, e. skambučių, skaitmeninio tachografo, eismo priežiūros ir valdymo, savarankiško vairavimo, nepilotuojamų transporto priemonių ir bepiločių orlaivių) ir patenkinti saugaus ir sklandaus sujungimo, tvirtos padėties nustatymo, derinimo ir sąveikos poreikius, taip didinant transporto paslaugų ir pramonės konkurencingumą;

sinergija su transporto, kosmoso ir skaitmeniniais sektoriais siekiant skatinti platesnį naujų technologijų naudojimą (pavyzdžiui, e. skambučių, skaitmeninio tachografo, eismo priežiūros ir valdymo, savarankiško vairavimo, nepilotuojamų transporto priemonių ir bepiločių orlaivių) ir patenkinti saugaus ir sklandaus sujungimo, tvirtos padėties nustatymo, derinimo ir sąveikos poreikius, taip didinant transporto paslaugų ir pramonės konkurencingumą;

Pakeitimas 91

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 pastraipos e punktas

6 straipsnio 1 pastraipos e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | švietimo ir mokymo veiklos teikimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

švietimo ir mokymo veiklos teikimas;

| e) | švietimo ir mokymo veiklos teikimas
  siekiant ugdyti su kosmosu susijusius aukšto lygio įgūdžius
  ; |
| --- | --- |

e)

švietimo ir mokymo veiklos teikimas
  siekiant ugdyti su kosmosu susijusius aukšto lygio įgūdžius
  ;

siekiant ugdyti su kosmosu susijusius aukšto lygio įgūdžius

Pakeitimas 92

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 pastraipos f punktas

6 straipsnio 1 pastraipos f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | galimybė naudotis apdorojimo ir bandymų infrastruktūra; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

galimybė naudotis apdorojimo ir bandymų infrastruktūra;

| f) | galimybė
  privačiojo ir viešojo sektorių specialistams, studentams ir verslininkams
  naudotis apdorojimo ir bandymų infrastruktūra; |
| --- | --- |

f)

galimybė
  privačiojo ir viešojo sektorių specialistams, studentams ir verslininkams
  naudotis apdorojimo ir bandymų infrastruktūra;

privačiojo ir viešojo sektorių specialistams, studentams ir verslininkams

Pakeitimas 93

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 2 dalies c punktas

7 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | trečiajai valstybei ar tarptautinei organizacijai nesuteikiama galių priimti sprendimus dėl programos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

trečiajai valstybei ar tarptautinei organizacijai nesuteikiama galių priimti sprendimus dėl programos;

| c) | trečiajai valstybei ar tarptautinei organizacijai nesuteikiama galių priimti sprendimus dėl programos
  arba, jei tikslinga, prieiga prie neskelbtinos ir įslaptintos informacijos
  ; |
| --- | --- |

c)

trečiajai valstybei ar tarptautinei organizacijai nesuteikiama galių priimti sprendimus dėl programos
  arba, jei tikslinga, prieiga prie neskelbtinos ir įslaptintos informacijos
  ;

arba, jei tikslinga, prieiga prie neskelbtinos ir įslaptintos informacijos

Pakeitimas 94

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 2 dalies d a punktas (naujas)

7 straipsnio 2 dalies d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | išsaugoti, kai taikytina, strateginiai ir suverenūs Sąjungos interesai visose susijusiose srityse, įskaitant Europos technologinį arba pramoninį strateginį savarankiškumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

išsaugoti, kai taikytina, strateginiai ir suverenūs Sąjungos interesai visose susijusiose srityse, įskaitant Europos technologinį arba pramoninį strateginį savarankiškumą;

išsaugoti, kai taikytina, strateginiai ir suverenūs Sąjungos interesai visose susijusiose srityse, įskaitant Europos technologinį arba pramoninį strateginį savarankiškumą;

Pakeitimas 95

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 3 dalis

9 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Komisija imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad visuose susitarimuose, sutartyse ar kituose sandėriuose, susijusiuose su
  pirmoje
  dalyje nurodyta veikla, būtų nuostatos, kuriomis nustatoma tinkama tokio turto nuosavybės tvarka, o c punkto atveju – kad Sąjunga galėtų laisvai naudotis PVI imtuvais pagal Sprendimą 1104/2011/ES. | 3.   Komisija imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad visuose susitarimuose, sutartyse ar kituose sandėriuose, susijusiuose su
  antroje
  dalyje nurodyta veikla, būtų nuostatos, kuriomis nustatoma tinkama tokio turto nuosavybės tvarka, o c punkto atveju – kad Sąjunga galėtų laisvai
  naudotis ir galėtų suteikti teisę
  naudotis PVI imtuvais pagal Sprendimą 1104/2011/ES. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Komisija imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad visuose susitarimuose, sutartyse ar kituose sandėriuose, susijusiuose su
  pirmoje
  dalyje nurodyta veikla, būtų nuostatos, kuriomis nustatoma tinkama tokio turto nuosavybės tvarka, o c punkto atveju – kad Sąjunga galėtų laisvai naudotis PVI imtuvais pagal Sprendimą 1104/2011/ES.

3.   Komisija imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad visuose susitarimuose, sutartyse ar kituose sandėriuose, susijusiuose su
  antroje
  dalyje nurodyta veikla, būtų nuostatos, kuriomis nustatoma tinkama tokio turto nuosavybės tvarka, o c punkto atveju – kad Sąjunga galėtų laisvai
  naudotis ir galėtų suteikti teisę
  naudotis PVI imtuvais pagal Sprendimą 1104/2011/ES.

Pakeitimas 96

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 pastraipa

10 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Programos komponentų teikiamos paslaugos, duomenys ir informacija teikiamos be jokios aiškios ar numanomos garantijos dėl jų kokybės, tikslumo, prieinamumo, patikimumo, greičio ir tinkamumo bet kuriam tikslui. Tuo tikslus Komisija imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad šių paslaugų, duomenų ir informacijos naudotojai būtų tinkamu būdu informuoti apie tai, kad tokios garantijos nėra. | Programos komponentų teikiamos paslaugos, duomenys ir informacija teikiamos be jokios aiškios ar numanomos garantijos dėl jų kokybės, tikslumo, prieinamumo, patikimumo, greičio ir tinkamumo bet kuriam tikslui
  , nebent tokia garantija atitinkamoms teikiamoms paslaugoms reikalaujama pagal taikytinus Sąjungos teisės aktus
  . Tuo tikslus Komisija imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad šių paslaugų, duomenų ir informacijos naudotojai būtų tinkamu būdu informuoti apie tai, kad tokios garantijos nėra. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Programos komponentų teikiamos paslaugos, duomenys ir informacija teikiamos be jokios aiškios ar numanomos garantijos dėl jų kokybės, tikslumo, prieinamumo, patikimumo, greičio ir tinkamumo bet kuriam tikslui. Tuo tikslus Komisija imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad šių paslaugų, duomenų ir informacijos naudotojai būtų tinkamu būdu informuoti apie tai, kad tokios garantijos nėra.

Programos komponentų teikiamos paslaugos, duomenys ir informacija teikiamos be jokios aiškios ar numanomos garantijos dėl jų kokybės, tikslumo, prieinamumo, patikimumo, greičio ir tinkamumo bet kuriam tikslui
  , nebent tokia garantija atitinkamoms teikiamoms paslaugoms reikalaujama pagal taikytinus Sąjungos teisės aktus
  . Tuo tikslus Komisija imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad šių paslaugų, duomenų ir informacijos naudotojai būtų tinkamu būdu informuoti apie tai, kad tokios garantijos nėra.

, nebent tokia garantija atitinkamoms teikiamoms paslaugoms reikalaujama pagal taikytinus Sąjungos teisės aktus

Pakeitimas 97

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

11 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra [
  16
  ] mlrd. EUR dabartinėmis kainomis. | Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra [
  16,9
  ] mlrd. EUR dabartinėmis kainomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra [
  16
  ] mlrd. EUR dabartinėmis kainomis.

16

Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra [
  16,9
  ] mlrd. EUR dabartinėmis kainomis.

16,9

Pakeitimas 98

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos b punktas

11 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | „Copernicus“: [
  5,8
  ] mlrd. EUR; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

„Copernicus“: [
  5,8
  ] mlrd. EUR;

5,8

| b) | „Copernicus“: [
  6
  ] mlrd. EUR; |
| --- | --- |

b)

„Copernicus“: [
  6
  ] mlrd. EUR;

6

Pakeitimas 99

Pakeitimas 99

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos c punktas

11 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | SSA/GOVSATCOM: [0,5 ] mlrd. EUR. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

SSA/GOVSATCOM: [0,5 ] mlrd. EUR.

| c) | SSA/GOVSATCOM: [1,2 ] mlrd. EUR. |
| --- | --- |

c)

SSA/GOVSATCOM: [1,2 ] mlrd. EUR.

Pakeitimas 100

Pakeitimas 100

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 2 dalis

11 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   3
  straipsnyje
  numatyta kompleksinė veikla finansuojama pagal Programos komponentus. | 2.   3
  , 5 ir 6 straipsniuose
  numatyta kompleksinė veikla finansuojama pagal Programos komponentus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   3
  straipsnyje
  numatyta kompleksinė veikla finansuojama pagal Programos komponentus.

2.   3
  , 5 ir 6 straipsniuose
  numatyta kompleksinė veikla finansuojama pagal Programos komponentus.

Pakeitimas 101

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 pastraipos a punktas

14 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | visose valstybėse narėse
  visoje tiekimo grandinėje skatinti kuo platesnio masto ir atviresnį galimų pradedančiųjų įmonių, naujų rinkos dalyvių ir mažųjų bei vidutinių įmonių
  ir kitų ekonominės veiklos vykdytojų
  dalyvavimą, be kita ko, reikalaujant konkurso dalyvius naudoti subrangos veiklą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

visose valstybėse narėse
  visoje tiekimo grandinėje skatinti kuo platesnio masto ir atviresnį galimų pradedančiųjų įmonių, naujų rinkos dalyvių ir mažųjų bei vidutinių įmonių
  ir kitų ekonominės veiklos vykdytojų
  dalyvavimą, be kita ko, reikalaujant konkurso dalyvius naudoti subrangos veiklą;

visose valstybėse narėse

ir kitų ekonominės veiklos vykdytojų

| a) | visoje Sąjungoje ir
  visoje tiekimo grandinėje skatinti kuo platesnio masto ir atviresnį
  visų ekonominės veiklos vykdytojų ir visų pirma
  galimų pradedančiųjų įmonių, naujų rinkos dalyvių ir mažųjų bei vidutinių įmonių dalyvavimą, be kita ko, reikalaujant konkurso dalyvius naudoti subrangos veiklą; |
| --- | --- |

a)

visoje Sąjungoje ir
  visoje tiekimo grandinėje skatinti kuo platesnio masto ir atviresnį
  visų ekonominės veiklos vykdytojų ir visų pirma
  galimų pradedančiųjų įmonių, naujų rinkos dalyvių ir mažųjų bei vidutinių įmonių dalyvavimą, be kita ko, reikalaujant konkurso dalyvius naudoti subrangos veiklą;

visoje Sąjungoje ir

visų ekonominės veiklos vykdytojų ir visų pirma

Pakeitimas 102

Pakeitimas 102

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 pastraipos d punktas

14 straipsnio 1 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | skatinti
  Sąjungos savarankiškumą, visų pirma technologijų prasme; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

skatinti
  Sąjungos savarankiškumą, visų pirma technologijų prasme;

skatinti

| d) | visoje vertės grandinėje skatinti
  Sąjungos
  strateginį
  savarankiškumą, visų pirma
  pramonės ir
  technologijų prasme; |
| --- | --- |

d)

visoje vertės grandinėje skatinti
  Sąjungos
  strateginį
  savarankiškumą, visų pirma
  pramonės ir
  technologijų prasme;

visoje vertės grandinėje skatinti

strateginį

pramonės ir

Pakeitimas 103

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 pastraipos d a punktas (naujas)

14 straipsnio 1 pastraipos d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | vadovautis tokiais principais: atvira prieiga ir sąžininga konkurencija visoje pramoninio tiekimo grandinėje, viešųjų pirkimų konkursai rengiami laiku pateikiant skaidrią informaciją, aiški informacija apie taikytinas viešųjų pirkimų taisykles ir atrankos bei skyrimo kriterijus, ir aiškus bet kokios kitos svarbios informacijos, kuria sudaromos vienodos sąlygos visiems potencialiems pasiūlymų teikėjams, pateikimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

vadovautis tokiais principais: atvira prieiga ir sąžininga konkurencija visoje pramoninio tiekimo grandinėje, viešųjų pirkimų konkursai rengiami laiku pateikiant skaidrią informaciją, aiški informacija apie taikytinas viešųjų pirkimų taisykles ir atrankos bei skyrimo kriterijus, ir aiškus bet kokios kitos svarbios informacijos, kuria sudaromos vienodos sąlygos visiems potencialiems pasiūlymų teikėjams, pateikimas;

vadovautis tokiais principais: atvira prieiga ir sąžininga konkurencija visoje pramoninio tiekimo grandinėje, viešųjų pirkimų konkursai rengiami laiku pateikiant skaidrią informaciją, aiški informacija apie taikytinas viešųjų pirkimų taisykles ir atrankos bei skyrimo kriterijus, ir aiškus bet kokios kitos svarbios informacijos, kuria sudaromos vienodos sąlygos visiems potencialiems pasiūlymų teikėjams, pateikimas;

Pakeitimas 104

Pakeitimas 104

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 1 dalis

17 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Siekiant paskatinti naujus rinkos dalyvius, mažąsias ir vidutines įmones bei pradedančiąsias įmones ir kuo labiau išplėsti geografinę aprėptį kartu apsaugant Sąjungos strateginį savarankiškumą, perkančioji organizacija
  gali
  reikalauti, kad konkurso dalyvis atitinkamų lygių subrangos pagrindais sutarties dalį konkurso tvarka pavestų vykdyti bendrovėms, nepriklausančioms konkurso dalyvių grupei. | 1.   Siekiant paskatinti naujus rinkos dalyvius,
  visų pirma
  mažąsias ir vidutines įmones bei pradedančiąsias įmones ir kuo labiau išplėsti geografinę aprėptį kartu apsaugant Sąjungos strateginį savarankiškumą, perkančioji organizacija
  stengiasi
  reikalauti, kad konkurso dalyvis atitinkamų lygių subrangos pagrindais sutarties dalį konkurso tvarka pavestų vykdyti bendrovėms, nepriklausančioms konkurso dalyvių grupei. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Siekiant paskatinti naujus rinkos dalyvius, mažąsias ir vidutines įmones bei pradedančiąsias įmones ir kuo labiau išplėsti geografinę aprėptį kartu apsaugant Sąjungos strateginį savarankiškumą, perkančioji organizacija
  gali
  reikalauti, kad konkurso dalyvis atitinkamų lygių subrangos pagrindais sutarties dalį konkurso tvarka pavestų vykdyti bendrovėms, nepriklausančioms konkurso dalyvių grupei.

1.   Siekiant paskatinti naujus rinkos dalyvius,
  visų pirma
  mažąsias ir vidutines įmones bei pradedančiąsias įmones ir kuo labiau išplėsti geografinę aprėptį kartu apsaugant Sąjungos strateginį savarankiškumą, perkančioji organizacija
  stengiasi
  reikalauti, kad konkurso dalyvis atitinkamų lygių subrangos pagrindais sutarties dalį konkurso tvarka pavestų vykdyti bendrovėms, nepriklausančioms konkurso dalyvių grupei.

Pakeitimas 105

Pakeitimas 105

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 2 dalis

17 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Perkančioji organizacija reikiamą sutarties dalį, kuri būtų pavedama vykdyti
  subrangovams
  , nurodo intervalu nuo mažiausios iki didžiausios procentinės dalies. | 2.   Perkančioji organizacija reikiamą sutarties dalį, kuri būtų pavedama
  pagal subrangos sutartis
  vykdyti
  pramonės atstovams visais lygmenimis pagal 1 dalį
  , nurodo intervalu nuo mažiausios iki didžiausios procentinės dalies. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Perkančioji organizacija reikiamą sutarties dalį, kuri būtų pavedama vykdyti
  subrangovams
  , nurodo intervalu nuo mažiausios iki didžiausios procentinės dalies.

2.   Perkančioji organizacija reikiamą sutarties dalį, kuri būtų pavedama
  pagal subrangos sutartis
  vykdyti
  pramonės atstovams visais lygmenimis pagal 1 dalį
  , nurodo intervalu nuo mažiausios iki didžiausios procentinės dalies.

Pakeitimas 106

Pakeitimas 106

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 3 dalis

17 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Konkurso dalyvis turi pagrįsti visus atvejus, jei nukrypstama nuo 1 dalyje nurodyto reikalavimo. | 3.   Konkurso dalyvis turi pagrįsti visus atvejus, jei nukrypstama nuo 1 dalyje nurodyto reikalavimo
  , o perkančioji organizacija – juos įvertinti
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Konkurso dalyvis turi pagrįsti visus atvejus, jei nukrypstama nuo 1 dalyje nurodyto reikalavimo.

3.   Konkurso dalyvis turi pagrįsti visus atvejus, jei nukrypstama nuo 1 dalyje nurodyto reikalavimo
  , o perkančioji organizacija – juos įvertinti
  .

Pakeitimas 107

Pakeitimas 107

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 2 pastraipa

19 straipsnio 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendro kvietimo atveju nustatomos bendros pasiūlymų atrankos ir vertinimo procedūros. Procedūrose
  turi dalyvauti
  kiekvienos šalies paskirta proporcingai sudaryta ekspertų grupė. | Bendro kvietimo atveju nustatomos bendros pasiūlymų atrankos ir vertinimo procedūros. Procedūrose
  dalyvauja
  kiekvienos šalies paskirta proporcingai sudaryta ekspertų grupė.
  Tokie ekspertai neteikia vertinimo, konsultacijų ar pagalbos klausimais, kurių atžvilgiu jie turi interesų konfliktą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Bendro kvietimo atveju nustatomos bendros pasiūlymų atrankos ir vertinimo procedūros. Procedūrose
  turi dalyvauti
  kiekvienos šalies paskirta proporcingai sudaryta ekspertų grupė.

turi dalyvauti

Bendro kvietimo atveju nustatomos bendros pasiūlymų atrankos ir vertinimo procedūros. Procedūrose
  dalyvauja
  kiekvienos šalies paskirta proporcingai sudaryta ekspertų grupė.
  Tokie ekspertai neteikia vertinimo, konsultacijų ar pagalbos klausimais, kurių atžvilgiu jie turi interesų konfliktą.

dalyvauja

Tokie ekspertai neteikia vertinimo, konsultacijų ar pagalbos klausimais, kurių atžvilgiu jie turi interesų konfliktą.

Pakeitimas 108

Pakeitimas 108

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 1 dalis

24 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Be to, kas nustatyta Finansinio reglamento [165 straipsnio] nuostatomis, Komisija
  ir
  Agentūra gali vykdyti bendras pirkimų procedūras kartu su Europos kosmoso agentūra ar kitomis tarptautinėmis organizacijomis, dalyvaujančiomis įgyvendinant Programos komponentus. | 1.   Be to, kas nustatyta Finansinio reglamento [165 straipsnio] nuostatomis, Komisija
  arba
  Agentūra gali vykdyti bendras pirkimų procedūras kartu su Europos kosmoso agentūra ar kitomis tarptautinėmis organizacijomis, dalyvaujančiomis įgyvendinant Programos komponentus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Be to, kas nustatyta Finansinio reglamento [165 straipsnio] nuostatomis, Komisija
  ir
  Agentūra gali vykdyti bendras pirkimų procedūras kartu su Europos kosmoso agentūra ar kitomis tarptautinėmis organizacijomis, dalyvaujančiomis įgyvendinant Programos komponentus.

1.   Be to, kas nustatyta Finansinio reglamento [165 straipsnio] nuostatomis, Komisija
  arba
  Agentūra gali vykdyti bendras pirkimų procedūras kartu su Europos kosmoso agentūra ar kitomis tarptautinėmis organizacijomis, dalyvaujančiomis įgyvendinant Programos komponentus.

Pakeitimas 110

Pakeitimas 110

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 1 pastraipos a punktas

27 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | griežtas subjektų, dalyvaujančių įgyvendinant Programą, užduočių ir atsakomybės paskirstymas, visų pirma tarp valstybių narių, Komisijos, Agentūros ir Europos kosmoso agentūros; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

griežtas subjektų, dalyvaujančių įgyvendinant Programą, užduočių ir atsakomybės paskirstymas, visų pirma tarp valstybių narių, Komisijos, Agentūros ir Europos kosmoso agentūros;

| a) | griežtas subjektų, dalyvaujančių įgyvendinant Programą, užduočių ir atsakomybės paskirstymas, visų pirma tarp valstybių narių, Komisijos, Agentūros ir Europos kosmoso agentūros
  , remiantis kiekvieno subjekto kompetencijomis, didinant skaidrumą, veiksmingumą ir sąnaudų veiksmingumą ir vengiant veiklos dubliavimo
  ; |
| --- | --- |

a)

griežtas subjektų, dalyvaujančių įgyvendinant Programą, užduočių ir atsakomybės paskirstymas, visų pirma tarp valstybių narių, Komisijos, Agentūros ir Europos kosmoso agentūros
  , remiantis kiekvieno subjekto kompetencijomis, didinant skaidrumą, veiksmingumą ir sąnaudų veiksmingumą ir vengiant veiklos dubliavimo
  ;

, remiantis kiekvieno subjekto kompetencijomis, didinant skaidrumą, veiksmingumą ir sąnaudų veiksmingumą ir vengiant veiklos dubliavimo

Pakeitimas 111

Pakeitimas 111

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 1 pastraipos b punktas

27 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | griežta Programos kontrolė, įskaitant užtikrinimą, kad visi subjektai pagal jų atitinkamas
  kompetencijos
  sritis griežtai laikytųsi nuostatų dėl išlaidų ir
  vykdymo terminų
  pagal šį reglamentą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

griežta Programos kontrolė, įskaitant užtikrinimą, kad visi subjektai pagal jų atitinkamas
  kompetencijos
  sritis griežtai laikytųsi nuostatų dėl išlaidų ir
  vykdymo terminų
  pagal šį reglamentą;

kompetencijos

vykdymo terminų

| b) | griežta Programos kontrolė, įskaitant užtikrinimą, kad visi subjektai pagal jų atitinkamas
  atsakomybės
  sritis griežtai laikytųsi nuostatų dėl išlaidų ir
  techninės kokybės
  pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

b)

griežta Programos kontrolė, įskaitant užtikrinimą, kad visi subjektai pagal jų atitinkamas
  atsakomybės
  sritis griežtai laikytųsi nuostatų dėl išlaidų ir
  techninės kokybės
  pagal šį reglamentą;

atsakomybės

techninės kokybės

Pakeitimas 112

Pakeitimas 112

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 1 pastraipos d punktas

27 straipsnio 1 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | sisteminis požiūris į Programos komponentų teikiamų paslaugų naudotojų poreikius, taip pat su tomis paslaugomis susijusius mokslinius ir technologinius pokyčius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

sisteminis požiūris į Programos komponentų teikiamų paslaugų naudotojų poreikius, taip pat su tomis paslaugomis susijusius mokslinius ir technologinius pokyčius;

| d) | sisteminis požiūris į Programos komponentų teikiamų paslaugų naudotojų poreikius, taip pat su tomis paslaugomis susijusius mokslinius ir technologinius pokyčius
  , be kita ko, nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis konsultuojantis su patariamuoju naudotojų forumu
  ; |
| --- | --- |

d)

sisteminis požiūris į Programos komponentų teikiamų paslaugų naudotojų poreikius, taip pat su tomis paslaugomis susijusius mokslinius ir technologinius pokyčius
  , be kita ko, nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis konsultuojantis su patariamuoju naudotojų forumu
  ;

, be kita ko, nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis konsultuojantis su patariamuoju naudotojų forumu

Pakeitimas 113

Pakeitimas 113

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 2 dalis

28 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisija arba, jei tai 30 straipsnyje nurodytos
  užduoty
  , Agentūra konkrečias užduotis gali
  pavest
  valstybėms narėms arba nacionalinėms agentūros arba tų valstybių narių
  ar nacionalinių agentūrų
  grupėms. Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų sklandų Programos veikimą ir jos naudojimo skatinimą, be kita ko, padėdamos apsaugoti šiai programai reikalingus dažnius. | 2.   Komisija arba, jei tai 30 straipsnyje nurodytos
  užduotys
  , Agentūra
  pagal konkrečiam atvejui skirtą susitarimą
  konkrečias užduotis gali
  pavesti
  valstybėms narėms arba nacionalinėms agentūros arba tų valstybių narių grupėms. Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų sklandų Programos veikimą ir jos naudojimo skatinimą, be kita ko, padėdamos
  tinkamai
  apsaugoti šiai programai reikalingus dažnius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Komisija arba, jei tai 30 straipsnyje nurodytos
  užduoty
  , Agentūra konkrečias užduotis gali
  pavest
  valstybėms narėms arba nacionalinėms agentūros arba tų valstybių narių
  ar nacionalinių agentūrų
  grupėms. Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų sklandų Programos veikimą ir jos naudojimo skatinimą, be kita ko, padėdamos apsaugoti šiai programai reikalingus dažnius.

2.   Komisija arba, jei tai 30 straipsnyje nurodytos
  užduotys
  , Agentūra
  pagal konkrečiam atvejui skirtą susitarimą
  konkrečias užduotis gali
  pavesti
  valstybėms narėms arba nacionalinėms agentūros arba tų valstybių narių grupėms. Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų sklandų Programos veikimą ir jos naudojimo skatinimą, be kita ko, padėdamos
  tinkamai
  apsaugoti šiai programai reikalingus dažnius.

Pakeitimas 114

Pakeitimas 114

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 2 a dalis (nauja)

28 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Valstybės narės aktyviai ir koordinuotai konsultuojasi su galutinių naudotojų bendruomenėmis, visų pirma dėl GALILEO, EGNOS ir „Copernicus“, be kita ko, pasitelkdamos patariamuosius naudotojų forumus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Valstybės narės aktyviai ir koordinuotai konsultuojasi su galutinių naudotojų bendruomenėmis, visų pirma dėl GALILEO, EGNOS ir „Copernicus“, be kita ko, pasitelkdamos patariamuosius naudotojų forumus.

Pakeitimas 115

Pakeitimas 115

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 1 dalis

29 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisijai tenka visa atsakomybė už Programos įgyvendinimą
  , įskaitant įgyvendinimą
  saugumo srityje. Vadovaudamasi šiuo reglamentu ji nustato Programos prioritetus ir ilgalaikę raidą ir prižiūri jos įgyvendinimą tinkamai atsižvelgdama į jos poveikį kitoms Sąjungos politikos kryptims. | 1.   Komisijai tenka visa atsakomybė už Programos įgyvendinimą
  ir atsakomybė
  saugumo srityje
  už Programos komponentus, kurie nėra patikėti Agentūrai pagal 30 straipsnį
  . Vadovaudamasi šiuo reglamentu ji nustato Programos prioritetus ir ilgalaikę raidą ir prižiūri jos įgyvendinimą tinkamai atsižvelgdama į jos poveikį kitoms Sąjungos politikos kryptims. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Komisijai tenka visa atsakomybė už Programos įgyvendinimą
  , įskaitant įgyvendinimą
  saugumo srityje. Vadovaudamasi šiuo reglamentu ji nustato Programos prioritetus ir ilgalaikę raidą ir prižiūri jos įgyvendinimą tinkamai atsižvelgdama į jos poveikį kitoms Sąjungos politikos kryptims.

1.   Komisijai tenka visa atsakomybė už Programos įgyvendinimą
  ir atsakomybė
  saugumo srityje
  už Programos komponentus, kurie nėra patikėti Agentūrai pagal 30 straipsnį
  . Vadovaudamasi šiuo reglamentu ji nustato Programos prioritetus ir ilgalaikę raidą ir prižiūri jos įgyvendinimą tinkamai atsižvelgdama į jos poveikį kitoms Sąjungos politikos kryptims.

Pakeitimas 116

Pakeitimas 116

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 2 dalis

29 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisija valdo Programos komponentą, jei toks valdymas nepavestas
  kitam subjektui
  . | 2.   Komisija valdo Programos komponentą, jei toks valdymas nepavestas
  kitiems 30, 31 ir 32 straipsniuose nurodytiems subjektams
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Komisija valdo Programos komponentą, jei toks valdymas nepavestas
  kitam subjektui
  .

2.   Komisija valdo Programos komponentą, jei toks valdymas nepavestas
  kitiems 30, 31 ir 32 straipsniuose nurodytiems subjektams
  .

Pakeitimas 117

Pakeitimas 117

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 3 dalis

29 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Komisija užtikrina aiškų užduočių paskirstymą tarp įvairių subjektų, dalyvaujančių Programoje, ir koordinuoja tų subjektų veiklą. | 3.   Komisija užtikrina aiškų užduočių paskirstymą tarp įvairių subjektų, dalyvaujančių Programoje, ir koordinuoja tų subjektų veiklą
  ir užtikrina visapusišką Sąjungos interesų apsaugą, patikimą jos lėšų valdymą ir jos taisyklių, ypač susijusių su viešaisiais pirkimais, taikymą
  .
  Todėl Komisija su Agentūra ir Europos kosmoso agentūra sudaro finansinės partnerystės pagrindų susitarimą, susijusį su abiem subjektams patikėtomis užduotimis, kaip nurodyta 31a straipsnyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Komisija užtikrina aiškų užduočių paskirstymą tarp įvairių subjektų, dalyvaujančių Programoje, ir koordinuoja tų subjektų veiklą.

3.   Komisija užtikrina aiškų užduočių paskirstymą tarp įvairių subjektų, dalyvaujančių Programoje, ir koordinuoja tų subjektų veiklą
  ir užtikrina visapusišką Sąjungos interesų apsaugą, patikimą jos lėšų valdymą ir jos taisyklių, ypač susijusių su viešaisiais pirkimais, taikymą
  .
  Todėl Komisija su Agentūra ir Europos kosmoso agentūra sudaro finansinės partnerystės pagrindų susitarimą, susijusį su abiem subjektams patikėtomis užduotimis, kaip nurodyta 31a straipsnyje.

Pakeitimas 118

Pakeitimas 118

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 3 a dalis (nauja)

29 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija pagal 105 straipsnį priima deleguotuosius aktus dėl specialios nuostatos dėl kosmoso meteorologinių reiškinių ir su šalia Žemės skriejančiais objektais susijusios sistemos funkcijos veikimo ir valdymo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Komisija pagal 105 straipsnį priima deleguotuosius aktus dėl specialios nuostatos dėl kosmoso meteorologinių reiškinių ir su šalia Žemės skriejančiais objektais susijusios sistemos funkcijos veikimo ir valdymo.

Pakeitimas 119

Pakeitimas 119

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

29 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kai tai būtina sklandžiam Programos veikimui ir sklandžiam Programos komponentų teikiamų paslaugų teikimui, Komisija, priimdama
  įgyvendinimo
  aktus ir pasikonsultavusi su naudotojais ir visomis kitomis atitinkamomis suinteresuotomis šalimis,
  nustato technines ir veiklos specifikacijas
  ,
  reikalingas
  tų komponentų ir jų teikiamų paslaugų įgyvendinimui ir raidai. Nustatydama
  tas technines ir veiklos specifikacijas
  , Komisija vengia sumažinti bendrą saugumo lygį ir laikosi atgalinio suderinamumo reikalavimo. | Kai tai būtina sklandžiam Programos veikimui ir sklandžiam Programos komponentų teikiamų paslaugų teikimui, Komisija, priimdama
  deleguotuosius
  aktus ir pasikonsultavusi su naudotojais ir visomis kitomis atitinkamomis suinteresuotomis šalimis,
  įskaitant galutinės grandies sektorių, nustato aukštus reikalavimus
  ,
  reikalingus
  tų komponentų ir jų teikiamų paslaugų įgyvendinimui ir raidai. Nustatydama
  tuos aukštus reikalavimus
  , Komisija vengia sumažinti bendrą saugumo lygį ir laikosi atgalinio suderinamumo reikalavimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kai tai būtina sklandžiam Programos veikimui ir sklandžiam Programos komponentų teikiamų paslaugų teikimui, Komisija, priimdama
  įgyvendinimo
  aktus ir pasikonsultavusi su naudotojais ir visomis kitomis atitinkamomis suinteresuotomis šalimis,
  nustato technines ir veiklos specifikacijas
  ,
  reikalingas
  tų komponentų ir jų teikiamų paslaugų įgyvendinimui ir raidai. Nustatydama
  tas technines ir veiklos specifikacijas
  , Komisija vengia sumažinti bendrą saugumo lygį ir laikosi atgalinio suderinamumo reikalavimo.

įgyvendinimo

nustato technines ir veiklos specifikacijas

reikalingas

tas technines ir veiklos specifikacijas

Kai tai būtina sklandžiam Programos veikimui ir sklandžiam Programos komponentų teikiamų paslaugų teikimui, Komisija, priimdama
  deleguotuosius
  aktus ir pasikonsultavusi su naudotojais ir visomis kitomis atitinkamomis suinteresuotomis šalimis,
  įskaitant galutinės grandies sektorių, nustato aukštus reikalavimus
  ,
  reikalingus
  tų komponentų ir jų teikiamų paslaugų įgyvendinimui ir raidai. Nustatydama
  tuos aukštus reikalavimus
  , Komisija vengia sumažinti bendrą saugumo lygį ir laikosi atgalinio suderinamumo reikalavimo.

deleguotuosius

įskaitant galutinės grandies sektorių, nustato aukštus reikalavimus

reikalingus

tuos aukštus reikalavimus

Pakeitimas 120

Pakeitimas 120

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

29 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Tie
  įgyvendinimo
  aktai priimami
  laikantis 107 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros
  . | Tie
  deleguotieji
  aktai priimami
  pagal 21 straipsnį
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Tie
  įgyvendinimo
  aktai priimami
  laikantis 107 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros
  .

įgyvendinimo

laikantis 107 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros

Tie
  deleguotieji
  aktai priimami
  pagal 21 straipsnį
  .

deleguotieji

pagal 21 straipsnį

Pakeitimas 121

Pakeitimas 121

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 5 dalis

29 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Komisija
  skatina ir
  užtikrina Programos
  komponentų teikiamų duomenų
  ir
  paslaugų įsisavinimą ir naudojimą viešajame
  ir
  privačiajame sektoriuose
  ,
  be kita ko
  ,
  remdama tinkamą tų paslaugų vystymą
  ir
  užtikrindama stabilią ilgalaikę aplinką
  .
  Ji kurią įvairių Programos komponentų prietaikų sinergiją. Ji užtikrina Programos ir kitų Sąjungos veiksmų
  ir
  programų papildomumą, nuoseklumą
  ,
  sinergiją
  ir
  ryšius. | 5.   Komisija užtikrina Programos ir
  kitų Sąjungos veiksmų
  ir
  programų papildomumą
  ,
  nuoseklumą
  ,
  sinergiją
  ir
  ryšius
  .
  Ji, glaudžiai bendradarbiaudama su Agentūra ir, kai tinkama, su Europos kosmoso agentūra ir „Copernicus“ įgaliotaisiais subjektais, remia ir padeda: |
| | — | vykdyti veiklą, susijusią su Programos komponentų teikiamų paslaugų diegimu ir naudojimu Sąjungos viešajame ir privačiajame sektoriuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Komisija
  skatina ir
  užtikrina Programos
  komponentų teikiamų duomenų
  ir
  paslaugų įsisavinimą ir naudojimą viešajame
  ir
  privačiajame sektoriuose
  ,
  be kita ko
  ,
  remdama tinkamą tų paslaugų vystymą
  ir
  užtikrindama stabilią ilgalaikę aplinką
  .
  Ji kurią įvairių Programos komponentų prietaikų sinergiją. Ji užtikrina Programos ir kitų Sąjungos veiksmų
  ir
  programų papildomumą, nuoseklumą
  ,
  sinergiją
  ir
  ryšius.

5.   Komisija užtikrina Programos ir
  kitų Sąjungos veiksmų
  ir
  programų papildomumą
  ,
  nuoseklumą
  ,
  sinergiją
  ir
  ryšius
  .
  Ji, glaudžiai bendradarbiaudama su Agentūra ir, kai tinkama, su Europos kosmoso agentūra ir „Copernicus“ įgaliotaisiais subjektais, remia ir padeda:

—

vykdyti veiklą, susijusią su Programos komponentų teikiamų paslaugų diegimu ir naudojimu Sąjungos viešajame ir privačiajame sektoriuose;

vykdyti veiklą, susijusią su Programos komponentų teikiamų paslaugų diegimu ir naudojimu Sąjungos viešajame ir privačiajame sektoriuose;

| — | plėtoti prietaikų sinergiją; |
| --- | --- |

—

plėtoti prietaikų sinergiją;

plėtoti prietaikų sinergiją;

| — | tinkamai plėtoti tas paslaugas; |
| --- | --- |

—

tinkamai plėtoti tas paslaugas;

tinkamai plėtoti tas paslaugas;

| — | užtikrinti stabilią ilgalaikę aplinką. |
| --- | --- |

—

užtikrinti stabilią ilgalaikę aplinką.

užtikrinti stabilią ilgalaikę aplinką.

Pakeitimas 122

Pakeitimas 122

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 6 dalis

29 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Kai tinkama, ji užtikrina Programos derinimą su kosmoso sektoriuje Sąjungos, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis vykdoma veikla. Ji skatina valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą ir jų technologinių pajėgumų bei pokyčių kosmoso srityje konvergenciją. | 6.   Kai tinkama, ji
  , bendradarbiaudama su Agentūra ir Europos kosmoso agentūra,
  užtikrina Programos derinimą su kosmoso sektoriuje Sąjungos, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis vykdoma veikla. Ji skatina valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą ir jų technologinių pajėgumų bei pokyčių kosmoso srityje konvergenciją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Kai tinkama, ji užtikrina Programos derinimą su kosmoso sektoriuje Sąjungos, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis vykdoma veikla. Ji skatina valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą ir jų technologinių pajėgumų bei pokyčių kosmoso srityje konvergenciją.

6.   Kai tinkama, ji
  , bendradarbiaudama su Agentūra ir Europos kosmoso agentūra,
  užtikrina Programos derinimą su kosmoso sektoriuje Sąjungos, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis vykdoma veikla. Ji skatina valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą ir jų technologinių pajėgumų bei pokyčių kosmoso srityje konvergenciją.

Pakeitimas 123

Pakeitimas 123

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

30 straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | skatinti ir užtikrinti Programos komponentų teikiamų duomenų ir paslaugų įsisavinimą ir naudojimą, įskaitant galutinės grandies taikmenų ir paslaugų kūrimą remiantis Programos komponentais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

skatinti ir užtikrinti Programos komponentų teikiamų duomenų ir paslaugų įsisavinimą ir naudojimą, įskaitant galutinės grandies taikmenų ir paslaugų kūrimą remiantis Programos komponentais;

skatinti ir užtikrinti Programos komponentų teikiamų duomenų ir paslaugų įsisavinimą ir naudojimą, įskaitant galutinės grandies taikmenų ir paslaugų kūrimą remiantis Programos komponentais;

Pakeitimas 124

Pakeitimas 124

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 1 dalies b b punktas (naujas)

30 straipsnio 1 dalies b b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | bb) | vykdyti veiksmus pagal 6 straipsnį remiant inovatyvų Sąjungos kosmoso sektorių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

bb)

bb)

vykdyti veiksmus pagal 6 straipsnį remiant inovatyvų Sąjungos kosmoso sektorių;

vykdyti veiksmus pagal 6 straipsnį remiant inovatyvų Sąjungos kosmoso sektorių;

Pakeitimas 125

Pakeitimas 125

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 1 dalies b c punktas (naujas)

30 straipsnio 1 dalies b c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | bc) | remti galimybes gauti finansavimą taikant fondų finansines priemones, teikiamas pagal III antraštinę dalį, taip pat bendradarbiaujant su EIB ir taikant finansines priemones, kurias konkrečiai MVĮ nustatė EIB; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

bc)

bc)

remti galimybes gauti finansavimą taikant fondų finansines priemones, teikiamas pagal III antraštinę dalį, taip pat bendradarbiaujant su EIB ir taikant finansines priemones, kurias konkrečiai MVĮ nustatė EIB;

remti galimybes gauti finansavimą taikant fondų finansines priemones, teikiamas pagal III antraštinę dalį, taip pat bendradarbiaujant su EIB ir taikant finansines priemones, kurias konkrečiai MVĮ nustatė EIB;

Pakeitimas 126

Pakeitimas 126

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 1 dalies c punktas

30 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | vykdyti ryšių palaikymo ir skatinimo veiklą bei veiklą, susijusią su GALILEO ir
  EGNOS
  teikiamų paslaugų komercializacija; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

vykdyti ryšių palaikymo ir skatinimo veiklą bei veiklą, susijusią su GALILEO ir
  EGNOS
  teikiamų paslaugų komercializacija;

EGNOS

| c) | vykdyti ryšių palaikymo ir skatinimo veiklą bei veiklą, susijusią su
  visų pirma
  GALILEO
  , EGNOS
  ir
  „Copernicus“
  teikiamų paslaugų komercializacija; |
| --- | --- |

c)

vykdyti ryšių palaikymo ir skatinimo veiklą bei veiklą, susijusią su
  visų pirma
  GALILEO
  , EGNOS
  ir
  „Copernicus“
  teikiamų paslaugų komercializacija;

visų pirma

, EGNOS

„Copernicus“

Pakeitimas 127

Pakeitimas 127

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 1 dalies c a punktas (naujas)

30 straipsnio 1 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | susijusios su GALILEO ir EGNOS: GALILEO ir EGNOS valdymas, kaip nurodyta 43 straipsnyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

susijusios su GALILEO ir EGNOS: GALILEO ir EGNOS valdymas, kaip nurodyta 43 straipsnyje;

susijusios su GALILEO ir EGNOS: GALILEO ir EGNOS valdymas, kaip nurodyta 43 straipsnyje;

Pakeitimas 128

Pakeitimas 128

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 1 dalies d punktas

30 straipsnio 1 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | teikti Komisijai technines ekspertines žinias. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

teikti Komisijai technines ekspertines žinias.

| d) | teikti Komisijai technines ekspertines žinias
  , vengiant dubliavimosi su EKA užduotimis pagal 27 ir 31 straipsnius
  . |
| --- | --- |

d)

teikti Komisijai technines ekspertines žinias
  , vengiant dubliavimosi su EKA užduotimis pagal 27 ir 31 straipsnius
  .

, vengiant dubliavimosi su EKA užduotimis pagal 27 ir 31 straipsnius

Pakeitimas 129

Pakeitimas 129

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 2 dalies a punktas

30 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | EGNOS ir GALILEO naudojimo valdymas, kaip nurodyta 43 straipsnyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

a)

EGNOS ir GALILEO naudojimo valdymas, kaip nurodyta 43 straipsnyje;

EGNOS ir GALILEO naudojimo valdymas, kaip nurodyta 43 straipsnyje;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 130

Pakeitimas 130

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 2 dalies b a punktas (naujas)

30 straipsnio 2 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | teikti Komisijai rekomendacijas dėl kosmoso srities prioritetų programoje „Europos horizontas“ ir dalyvauti ją įgyvendinant; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

teikti Komisijai rekomendacijas dėl kosmoso srities prioritetų programoje „Europos horizontas“ ir dalyvauti ją įgyvendinant;

teikti Komisijai rekomendacijas dėl kosmoso srities prioritetų programoje „Europos horizontas“ ir dalyvauti ją įgyvendinant;

Pakeitimas 131

Pakeitimas 131

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 2 dalies c punktas

30 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | veiklos, susijusios su Programos komponentais grindžiamų tolesnės grandies prietaikų ir paslaugų vystymu, vykdymas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

c)

veiklos, susijusios su Programos komponentais grindžiamų tolesnės grandies prietaikų ir paslaugų vystymu, vykdymas.

veiklos, susijusios su Programos komponentais grindžiamų tolesnės grandies prietaikų ir paslaugų vystymu, vykdymas.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 132

Pakeitimas 132

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 3 dalis

30 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Komisija Agentūrai gali pavesti kitas užduotis,
  įskaitant ryšių palaikymo, duomenų reklamos
  ir
  komercializacijos veiklą, taip pat informavimo veiklą ir kitą veiklą, susijusią su ne GALILEO ir EGNOS, o kitų
  Programos
  komponentų naudotojų gausinimu
  . | 3.   Komisija Agentūrai gali pavesti kitas užduotis,
  vengiant dubliavimosi
  ir
  užtikrinant veiksmingesnį
  Programos
  tikslų įgyvendinimą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Komisija Agentūrai gali pavesti kitas užduotis,
  įskaitant ryšių palaikymo, duomenų reklamos
  ir
  komercializacijos veiklą, taip pat informavimo veiklą ir kitą veiklą, susijusią su ne GALILEO ir EGNOS, o kitų
  Programos
  komponentų naudotojų gausinimu
  .

3.   Komisija Agentūrai gali pavesti kitas užduotis,
  vengiant dubliavimosi
  ir
  užtikrinant veiksmingesnį
  Programos
  tikslų įgyvendinimą
  .

Pakeitimas 133

Pakeitimas 133

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 3 a dalis (nauja)

30 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Savo užduočių vykdymo tikslu Agentūra gali pasirašyti partnerystės susitarimus arba kitokius susitarimus su nacionalinėmis kosmoso agentūromis, nacionalinių kosmoso agentūrų grupe ar kitais subjektais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Savo užduočių vykdymo tikslu Agentūra gali pasirašyti partnerystės susitarimus arba kitokius susitarimus su nacionalinėmis kosmoso agentūromis, nacionalinių kosmoso agentūrų grupe ar kitais subjektais.

Pakeitimas 134

Pakeitimas 134

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 4 dalis

30 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   2 ir 3 dalyje nurodytas užduotis Komisija paveda sudarydama susitarimą dėl įnašo pagal Finansinio reglamento [2 straipsnio 18 dalį ir VI antraštinę dalį]. | 4.   2 ir 3 dalyje nurodytas užduotis Komisija paveda sudarydama susitarimą dėl įnašo pagal Finansinio reglamento [2 straipsnio 18 dalį ir VI antraštinę dalį]
  ir pagal šio reglamento 102 straipsnio 6 dalį atlieka šių užduočių, visų pirma susijusių su „Copernicus“ komponentu, peržiūrą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   2 ir 3 dalyje nurodytas užduotis Komisija paveda sudarydama susitarimą dėl įnašo pagal Finansinio reglamento [2 straipsnio 18 dalį ir VI antraštinę dalį].

4.   2 ir 3 dalyje nurodytas užduotis Komisija paveda sudarydama susitarimą dėl įnašo pagal Finansinio reglamento [2 straipsnio 18 dalį ir VI antraštinę dalį]
  ir pagal šio reglamento 102 straipsnio 6 dalį atlieka šių užduočių, visų pirma susijusių su „Copernicus“ komponentu, peržiūrą
  .

Pakeitimas 135

Pakeitimas 135

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 4 a dalis (nauja)

30 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Pavesdama užduotis Agentūrai, Komisija užtikrina tinkamą šių užduočių valdymo ir vykdymo finansavimą, įskaitant pakankamus žmogiškuosius ir administracinius išteklius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Pavesdama užduotis Agentūrai, Komisija užtikrina tinkamą šių užduočių valdymo ir vykdymo finansavimą, įskaitant pakankamus žmogiškuosius ir administracinius išteklius.

Pakeitimas 136

Pakeitimas 136

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 1 dalies a punktas

31 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | susijusios su programa „Copernicus“: „Copernicus“ kosmoso infrastruktūros vystymas, projektavimas ir kūrimas, įskaitant tos infrastruktūros operacijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

susijusios su programa „Copernicus“: „Copernicus“ kosmoso infrastruktūros vystymas, projektavimas ir kūrimas, įskaitant tos infrastruktūros operacijas;

| a) | susijusios su programa „Copernicus“: „Copernicus“ kosmoso
  ir antžeminės
  infrastruktūros vystymas, projektavimas ir kūrimas, įskaitant tos infrastruktūros operacijas; |
| --- | --- |

a)

susijusios su programa „Copernicus“: „Copernicus“ kosmoso
  ir antžeminės
  infrastruktūros vystymas, projektavimas ir kūrimas, įskaitant tos infrastruktūros operacijas;

ir antžeminės

Pakeitimas 137

Pakeitimas 137

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 1 dalies b punktas

31 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | susijusios su GALILEO ir EGNOS: sistemų
  raida
  ,
  antžeminio
  segmento
  vystymas
  ir
  palydovų projektavimas bei kūrimas
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

susijusios su GALILEO ir EGNOS: sistemų
  raida
  ,
  antžeminio
  segmento
  vystymas
  ir
  palydovų projektavimas bei kūrimas
  ;

raida

antžeminio

vystymas

palydovų projektavimas bei kūrimas

| b) | susijusios su GALILEO ir EGNOS:
  parama Agentūrai vykdant pagrindines užduotis. Kai tai yra numatyta konkrečiuose Agentūros ir Europos kosmoso agentūros susitarimuose, – antžeminio segmento
  sistemų
  raidos
  ,
  projektavimo ir vystymo ir kosmoso
  segmento
  projektavimo
  ir
  vystymo paslaugų pirkimas Agentūros vardu
  ; |
| --- | --- |

b)

susijusios su GALILEO ir EGNOS:
  parama Agentūrai vykdant pagrindines užduotis. Kai tai yra numatyta konkrečiuose Agentūros ir Europos kosmoso agentūros susitarimuose, – antžeminio segmento
  sistemų
  raidos
  ,
  projektavimo ir vystymo ir kosmoso
  segmento
  projektavimo
  ir
  vystymo paslaugų pirkimas Agentūros vardu
  ;

parama Agentūrai vykdant pagrindines užduotis. Kai tai yra numatyta konkrečiuose Agentūros ir Europos kosmoso agentūros susitarimuose, – antžeminio segmento

raidos

projektavimo ir vystymo ir kosmoso

projektavimo

vystymo paslaugų pirkimas Agentūros vardu

Pakeitimas 138

Pakeitimas 138

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 1 dalies c punktas

31 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | susijusios su visais Programos komponentais – mokslinių tyrimų ir plėtros veikla
  jos kompetencijos srityse
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

susijusios su visais Programos komponentais – mokslinių tyrimų ir plėtros veikla
  jos kompetencijos srityse
  .

jos kompetencijos srityse

| c) | susijusios su visais Programos komponentais – mokslinių tyrimų ir plėtros veikla
  , susijusi su Programos komponentų infrastruktūra
  . |
| --- | --- |

c)

susijusios su visais Programos komponentais – mokslinių tyrimų ir plėtros veikla
  , susijusi su Programos komponentų infrastruktūra
  .

, susijusi su Programos komponentų infrastruktūra

Pakeitimas 139

Pakeitimas 139

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 1 dalies c a punktas (naujas)

31 straipsnio 1 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimo ir jų technologinių pajėgumų bei pokyčių kosmoso segmento srityje konvergencijos skatinimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimo ir jų technologinių pajėgumų bei pokyčių kosmoso segmento srityje konvergencijos skatinimas.

valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimo ir jų technologinių pajėgumų bei pokyčių kosmoso segmento srityje konvergencijos skatinimas.

Pakeitimas 140

Pakeitimas 140

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 2 dalis

31 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.
     
  Komisija su Agentūra ir Europos kosmoso agentūra sudaro finansinės partnerystės pagrindų susitarimą, kaip nustatyta Finansinio reglamento [130 straipsnyje]. Tame finansinės partnerystės pagrindų susitarime: | Išbraukta. |
| — | aiškiai apibrėžiamos Europos kosmoso agentūros atsakomybė ir pareigos, susijusios su Programa; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.
     
  Komisija su Agentūra ir Europos kosmoso agentūra sudaro finansinės partnerystės pagrindų susitarimą, kaip nustatyta Finansinio reglamento [130 straipsnyje]. Tame finansinės partnerystės pagrindų susitarime:

Išbraukta.

Išbraukta.

—

aiškiai apibrėžiamos Europos kosmoso agentūros atsakomybė ir pareigos, susijusios su Programa;

aiškiai apibrėžiamos Europos kosmoso agentūros atsakomybė ir pareigos, susijusios su Programa;

| — | reikalaujama, kad Europos kosmoso agentūra laikytųsi Sąjungos programos saugumo taisyklių, visų pirma dėl įslaptintos informacijos tvarkymo; |
| --- | --- |

—

reikalaujama, kad Europos kosmoso agentūra laikytųsi Sąjungos programos saugumo taisyklių, visų pirma dėl įslaptintos informacijos tvarkymo;

reikalaujama, kad Europos kosmoso agentūra laikytųsi Sąjungos programos saugumo taisyklių, visų pirma dėl įslaptintos informacijos tvarkymo;

| — | nustatomos Europos kosmoso agentūrai patikėtų lėšų valdymo sąlygos, visų pirma susijusios su viešaisiais pirkimais, valdymo procedūros, tikėtini rezultatai, vertinami pagal veiklos rodiklius, taikytinos priemonės, jei susitarimai įgyvendinami nepakankamai ar nesąžiningai išlaidų, vykdymo terminų ir rezultatų požiūriu, taip pat ryšių palaikymo strategija ir taisyklės dėl viso materialiojo ir nematerialiojo turto nuosavybės; šios sąlygos atitinka šio reglamento III ir V antraštines dalis ir Finansinį reglamentą; |
| --- | --- |

—

nustatomos Europos kosmoso agentūrai patikėtų lėšų valdymo sąlygos, visų pirma susijusios su viešaisiais pirkimais, valdymo procedūros, tikėtini rezultatai, vertinami pagal veiklos rodiklius, taikytinos priemonės, jei susitarimai įgyvendinami nepakankamai ar nesąžiningai išlaidų, vykdymo terminų ir rezultatų požiūriu, taip pat ryšių palaikymo strategija ir taisyklės dėl viso materialiojo ir nematerialiojo turto nuosavybės; šios sąlygos atitinka šio reglamento III ir V antraštines dalis ir Finansinį reglamentą;

nustatomos Europos kosmoso agentūrai patikėtų lėšų valdymo sąlygos, visų pirma susijusios su viešaisiais pirkimais, valdymo procedūros, tikėtini rezultatai, vertinami pagal veiklos rodiklius, taikytinos priemonės, jei susitarimai įgyvendinami nepakankamai ar nesąžiningai išlaidų, vykdymo terminų ir rezultatų požiūriu, taip pat ryšių palaikymo strategija ir taisyklės dėl viso materialiojo ir nematerialiojo turto nuosavybės; šios sąlygos atitinka šio reglamento III ir V antraštines dalis ir Finansinį reglamentą;

| — | reikalaujama, kad Komisija ir, atitinkamais atvejais, Agentūra dalyvautų Europos kosmoso agentūros pasiūlymų vertinimo valdybos posėdžiuose, susijusiuose su Programa; |
| --- | --- |

—

reikalaujama, kad Komisija ir, atitinkamais atvejais, Agentūra dalyvautų Europos kosmoso agentūros pasiūlymų vertinimo valdybos posėdžiuose, susijusiuose su Programa;

reikalaujama, kad Komisija ir, atitinkamais atvejais, Agentūra dalyvautų Europos kosmoso agentūros pasiūlymų vertinimo valdybos posėdžiuose, susijusiuose su Programa;

| — | nustatomos stebėsenos ir kontrolės priemonės, kurios, be kita ko, visų pirma yra išlaidų planavimo sistema, sistemingas Komisijos arba, kai tinkama, Agentūros informavimas apie išlaidas ir vykdymo terminus, o numatyto biudžeto, veiklos rezultatų ir vykdymo terminų neatitikimo atveju – taisomieji veiksmai, kuriais užtikrinamas paskirtų užduočių įvykdymas neviršijant paskirto biudžeto, ir baudos Europos kosmoso agentūrai, jei ji yra tiesiogiai atsakinga dėl šio neatitikimo; |
| --- | --- |

—

nustatomos stebėsenos ir kontrolės priemonės, kurios, be kita ko, visų pirma yra išlaidų planavimo sistema, sistemingas Komisijos arba, kai tinkama, Agentūros informavimas apie išlaidas ir vykdymo terminus, o numatyto biudžeto, veiklos rezultatų ir vykdymo terminų neatitikimo atveju – taisomieji veiksmai, kuriais užtikrinamas paskirtų užduočių įvykdymas neviršijant paskirto biudžeto, ir baudos Europos kosmoso agentūrai, jei ji yra tiesiogiai atsakinga dėl šio neatitikimo;

nustatomos stebėsenos ir kontrolės priemonės, kurios, be kita ko, visų pirma yra išlaidų planavimo sistema, sistemingas Komisijos arba, kai tinkama, Agentūros informavimas apie išlaidas ir vykdymo terminus, o numatyto biudžeto, veiklos rezultatų ir vykdymo terminų neatitikimo atveju – taisomieji veiksmai, kuriais užtikrinamas paskirtų užduočių įvykdymas neviršijant paskirto biudžeto, ir baudos Europos kosmoso agentūrai, jei ji yra tiesiogiai atsakinga dėl šio neatitikimo;

| — | nustatomi atlyginimo Europos kosmoso agentūrai, kuris yra proporcingas vykdytinų užduočių sudėtingumui ir atitinka rinkos kainas, ir mokesčių kitiems dalyvaujantiems subjektams, įskaitant Sąjungą, kurie, kai tinkama, gali būti grindžiami veiklos rodikliais, principai; tie mokesčiai neapima bendrų pridėtinių išlaidų, kurios nėra susijusios su Europos kosmoso agentūrai Sąjungos pavesta veikla. |
| --- | --- |

—

nustatomi atlyginimo Europos kosmoso agentūrai, kuris yra proporcingas vykdytinų užduočių sudėtingumui ir atitinka rinkos kainas, ir mokesčių kitiems dalyvaujantiems subjektams, įskaitant Sąjungą, kurie, kai tinkama, gali būti grindžiami veiklos rodikliais, principai; tie mokesčiai neapima bendrų pridėtinių išlaidų, kurios nėra susijusios su Europos kosmoso agentūrai Sąjungos pavesta veikla.

nustatomi atlyginimo Europos kosmoso agentūrai, kuris yra proporcingas vykdytinų užduočių sudėtingumui ir atitinka rinkos kainas, ir mokesčių kitiems dalyvaujantiems subjektams, įskaitant Sąjungą, kurie, kai tinkama, gali būti grindžiami veiklos rodikliais, principai; tie mokesčiai neapima bendrų pridėtinių išlaidų, kurios nėra susijusios su Europos kosmoso agentūrai Sąjungos pavesta veikla.

Pakeitimas 141

Pakeitimas 141

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 3 dalis

31 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.
     
  2 dalyje nurodyto finansinės partnerystės pagrindų susitarimo sudarymas priklauso nuo to, ar Europos kosmoso agentūroje sukurtos vidaus struktūros, ir nuo veiklos metodo, visų pirma priimant sprendimus, valdymo metodų ir atsakomybės, kurie leidžia užtikrinti maksimalią Sąjungos interesų apsaugą ir laikytis jos sprendimų, įskaitant sprendimus dėl Europos kosmoso agentūros finansuojamos veiklos, kuri daro poveikį Programai. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.
     
  2 dalyje nurodyto finansinės partnerystės pagrindų susitarimo sudarymas priklauso nuo to, ar Europos kosmoso agentūroje sukurtos vidaus struktūros, ir nuo veiklos metodo, visų pirma priimant sprendimus, valdymo metodų ir atsakomybės, kurie leidžia užtikrinti maksimalią Sąjungos interesų apsaugą ir laikytis jos sprendimų, įskaitant sprendimus dėl Europos kosmoso agentūros finansuojamos veiklos, kuri daro poveikį Programai.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 142

Pakeitimas 142

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 4 dalis

31 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.
     
  Nedarant poveikio 4 dalyje nurodytam finansinės partnerystės pagrindų susitarimui, Komisija arba Agentūra gali prašyti Europos kosmoso agentūros suteikti techninių ekspertinių žinių ir informacijos, reikalingos užduotims, kurios joms paskirtos šiuo reglamentu, atlikti. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.
     
  Nedarant poveikio 4 dalyje nurodytam finansinės partnerystės pagrindų susitarimui, Komisija arba Agentūra gali prašyti Europos kosmoso agentūros suteikti techninių ekspertinių žinių ir informacijos, reikalingos užduotims, kurios joms paskirtos šiuo reglamentu, atlikti.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 143

Pakeitimas 143

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 a straipsnis (naujas)

31 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 31a straipsnis |
| | Finansinės partnerystės pagrindų susitarimas |
| | 1.
     
  Komisija su Agentūra ir Europos kosmoso agentūra sudaro finansinės partnerystės pagrindų susitarimą, kaip nustatyta Finansinio reglamento [130 straipsnyje]. Tame finansinės partnerystės pagrindų susitarime: |
| | a) | aiškiai apibrėžiamos Komisijos, Agentūros ir Europos kosmoso agentūros funkcijos, atsakomybės sritys ir pareigos, susijusios su Programa; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

31a straipsnis

31a straipsnis

Finansinės partnerystės pagrindų susitarimas

Finansinės partnerystės pagrindų susitarimas

1.
     
  Komisija su Agentūra ir Europos kosmoso agentūra sudaro finansinės partnerystės pagrindų susitarimą, kaip nustatyta Finansinio reglamento [130 straipsnyje]. Tame finansinės partnerystės pagrindų susitarime:

a)

a)

aiškiai apibrėžiamos Komisijos, Agentūros ir Europos kosmoso agentūros funkcijos, atsakomybės sritys ir pareigos, susijusios su Programa;

aiškiai apibrėžiamos Komisijos, Agentūros ir Europos kosmoso agentūros funkcijos, atsakomybės sritys ir pareigos, susijusios su Programa;

| b) | aiškiai apibrėžiamos Programos komponentų įgyvendinimo koordinavimo ir kontrolės priemonės, atsižvelgiant į Komisijos funkcijas ir pareigas vykdyti bendrą Programos komponentų koordinavimą; |
| --- | --- |

b)

b)

aiškiai apibrėžiamos Programos komponentų įgyvendinimo koordinavimo ir kontrolės priemonės, atsižvelgiant į Komisijos funkcijas ir pareigas vykdyti bendrą Programos komponentų koordinavimą;

aiškiai apibrėžiamos Programos komponentų įgyvendinimo koordinavimo ir kontrolės priemonės, atsižvelgiant į Komisijos funkcijas ir pareigas vykdyti bendrą Programos komponentų koordinavimą;

| c) | reikalaujama, kad Europos kosmoso agentūra laikytųsi Sąjungos programos saugumo taisyklių, visų pirma dėl įslaptintos informacijos tvarkymo; |
| --- | --- |

c)

c)

reikalaujama, kad Europos kosmoso agentūra laikytųsi Sąjungos programos saugumo taisyklių, visų pirma dėl įslaptintos informacijos tvarkymo;

reikalaujama, kad Europos kosmoso agentūra laikytųsi Sąjungos programos saugumo taisyklių, visų pirma dėl įslaptintos informacijos tvarkymo;

| d) | nustatomos Europos kosmoso agentūrai patikėtų lėšų valdymo sąlygos, visų pirma susijusios su Sąjungos viešųjų pirkimų taisyklių taikymu, kai pirkimai vykdomi Sąjungos vardu ir jos naudai, valdymo procedūros, tikėtini rezultatai, vertinami pagal veiklos rodiklius, taikytinos priemonės, jei susitarimai įgyvendinami nepakankamai ar nesąžiningai išlaidų, vykdymo terminų ir rezultatų požiūriu, taip pat ryšių palaikymo strategija ir taisyklės dėl viso materialiojo ir nematerialiojo turto nuosavybės; šios sąlygos atitinka šio reglamento III ir V antraštines dalis ir Finansinį reglamentą; |
| --- | --- |

d)

d)

nustatomos Europos kosmoso agentūrai patikėtų lėšų valdymo sąlygos, visų pirma susijusios su Sąjungos viešųjų pirkimų taisyklių taikymu, kai pirkimai vykdomi Sąjungos vardu ir jos naudai, valdymo procedūros, tikėtini rezultatai, vertinami pagal veiklos rodiklius, taikytinos priemonės, jei susitarimai įgyvendinami nepakankamai ar nesąžiningai išlaidų, vykdymo terminų ir rezultatų požiūriu, taip pat ryšių palaikymo strategija ir taisyklės dėl viso materialiojo ir nematerialiojo turto nuosavybės; šios sąlygos atitinka šio reglamento III ir V antraštines dalis ir Finansinį reglamentą;

nustatomos Europos kosmoso agentūrai patikėtų lėšų valdymo sąlygos, visų pirma susijusios su Sąjungos viešųjų pirkimų taisyklių taikymu, kai pirkimai vykdomi Sąjungos vardu ir jos naudai, valdymo procedūros, tikėtini rezultatai, vertinami pagal veiklos rodiklius, taikytinos priemonės, jei susitarimai įgyvendinami nepakankamai ar nesąžiningai išlaidų, vykdymo terminų ir rezultatų požiūriu, taip pat ryšių palaikymo strategija ir taisyklės dėl viso materialiojo ir nematerialiojo turto nuosavybės; šios sąlygos atitinka šio reglamento III ir V antraštines dalis ir Finansinį reglamentą;

| e) | reikalaujama, kad Komisija ir, atitinkamais atvejais, Agentūra dalyvautų Europos kosmoso agentūros pasiūlymų vertinimo valdybos posėdžiuose, susijusiuose su Programa, kai pastaroji pagal 1a dalį vykdo viešuosius pirkimus Sąjungos vardu ir jos naudai; |
| --- | --- |

e)

e)

reikalaujama, kad Komisija ir, atitinkamais atvejais, Agentūra dalyvautų Europos kosmoso agentūros pasiūlymų vertinimo valdybos posėdžiuose, susijusiuose su Programa, kai pastaroji pagal 1a dalį vykdo viešuosius pirkimus Sąjungos vardu ir jos naudai;

reikalaujama, kad Komisija ir, atitinkamais atvejais, Agentūra dalyvautų Europos kosmoso agentūros pasiūlymų vertinimo valdybos posėdžiuose, susijusiuose su Programa, kai pastaroji pagal 1a dalį vykdo viešuosius pirkimus Sąjungos vardu ir jos naudai;

| f) | nustatomos stebėsenos ir kontrolės priemonės, kurios, be kita ko, visų pirma yra išlaidų planavimo sistema, sistemingas Komisijos arba, kai tinkama, Agentūros informavimas apie išlaidas ir vykdymo terminus, o numatyto biudžeto, veiklos rezultatų ir vykdymo terminų neatitikimo atveju – taisomieji veiksmai, kuriais užtikrinamas paskirtų užduočių įvykdymas neviršijant paskirto biudžeto, ir baudos Europos kosmoso agentūrai, jei ji yra tiesiogiai atsakinga dėl šio neatitikimo; |
| --- | --- |

f)

f)

nustatomos stebėsenos ir kontrolės priemonės, kurios, be kita ko, visų pirma yra išlaidų planavimo sistema, sistemingas Komisijos arba, kai tinkama, Agentūros informavimas apie išlaidas ir vykdymo terminus, o numatyto biudžeto, veiklos rezultatų ir vykdymo terminų neatitikimo atveju – taisomieji veiksmai, kuriais užtikrinamas paskirtų užduočių įvykdymas neviršijant paskirto biudžeto, ir baudos Europos kosmoso agentūrai, jei ji yra tiesiogiai atsakinga dėl šio neatitikimo;

nustatomos stebėsenos ir kontrolės priemonės, kurios, be kita ko, visų pirma yra išlaidų planavimo sistema, sistemingas Komisijos arba, kai tinkama, Agentūros informavimas apie išlaidas ir vykdymo terminus, o numatyto biudžeto, veiklos rezultatų ir vykdymo terminų neatitikimo atveju – taisomieji veiksmai, kuriais užtikrinamas paskirtų užduočių įvykdymas neviršijant paskirto biudžeto, ir baudos Europos kosmoso agentūrai, jei ji yra tiesiogiai atsakinga dėl šio neatitikimo;

| g) | nustatomi atlyginimo Europos kosmoso agentūrai, kuris yra proporcingas vykdytinų užduočių sudėtingumui ir atitinka rinkos kainas, ir mokesčių kitiems dalyvaujantiems subjektams, įskaitant Sąjungą, kurie, kai tinkama, gali būti grindžiami veiklos rodikliais, principai, atsižvelgiant į šios agentūros, kaip viešojo subjekto, sąnaudų modelį; tie mokesčiai neapima bendrų pridėtinių išlaidų, kurios nėra susijusios su Europos kosmoso agentūrai Sąjungos pavesta veikla. |
| --- | --- |

g)

g)

nustatomi atlyginimo Europos kosmoso agentūrai, kuris yra proporcingas vykdytinų užduočių sudėtingumui ir atitinka rinkos kainas, ir mokesčių kitiems dalyvaujantiems subjektams, įskaitant Sąjungą, kurie, kai tinkama, gali būti grindžiami veiklos rodikliais, principai, atsižvelgiant į šios agentūros, kaip viešojo subjekto, sąnaudų modelį; tie mokesčiai neapima bendrų pridėtinių išlaidų, kurios nėra susijusios su Europos kosmoso agentūrai Sąjungos pavesta veikla.

nustatomi atlyginimo Europos kosmoso agentūrai, kuris yra proporcingas vykdytinų užduočių sudėtingumui ir atitinka rinkos kainas, ir mokesčių kitiems dalyvaujantiems subjektams, įskaitant Sąjungą, kurie, kai tinkama, gali būti grindžiami veiklos rodikliais, principai, atsižvelgiant į šios agentūros, kaip viešojo subjekto, sąnaudų modelį; tie mokesčiai neapima bendrų pridėtinių išlaidų, kurios nėra susijusios su Europos kosmoso agentūrai Sąjungos pavesta veikla.

| h) | reikalaujama, kad Europos kosmoso agentūra užtikrintų visapusišką Sąjungos interesų ir jos sprendimų apsaugą – dėl šiuos priežasties Europos kosmoso agentūrai gali tekti pakoreguoti savo sprendimų priėmimo procesą, valdymo metodus ir nuostatas dėl atsakomybės. |
| --- | --- |

h)

h)

reikalaujama, kad Europos kosmoso agentūra užtikrintų visapusišką Sąjungos interesų ir jos sprendimų apsaugą – dėl šiuos priežasties Europos kosmoso agentūrai gali tekti pakoreguoti savo sprendimų priėmimo procesą, valdymo metodus ir nuostatas dėl atsakomybės.

reikalaujama, kad Europos kosmoso agentūra užtikrintų visapusišką Sąjungos interesų ir jos sprendimų apsaugą – dėl šiuos priežasties Europos kosmoso agentūrai gali tekti pakoreguoti savo sprendimų priėmimo procesą, valdymo metodus ir nuostatas dėl atsakomybės.

2.
     
  Nedarant poveikio 31a straipsnyje nurodytam finansinės partnerystės pagrindų susitarimui, Komisija arba Agentūra gali prašyti Europos kosmoso agentūros suteikti techninių ekspertinių žinių ir informacijos, reikalingos užduotims, kurios joms paskirtos šiuo reglamentu, atlikti. Tokių prašymų ir jų vykdymo sąlygos nustatomos bendru sutarimu.

Pakeitimas 144

Pakeitimas 144

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

32 straipsnio pavadinimas

32 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kitų subjektų vaidmuo | EUMETSAT ir
  kitų subjektų vaidmuo |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kitų subjektų vaidmuo

EUMETSAT ir
  kitų subjektų vaidmuo

EUMETSAT ir

Pakeitimas 145

Pakeitimas 145

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

32 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

32 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisija, sudarydama susitarimus dėl įnašo, gali visiškai arba iš dalies pavesti
  Programos komponentų
  įgyvendinimą kitiems subjektams, nei nurodytieji 30 ir 31 straipsniuose, įskaitant: | 1.   Komisija, sudarydama susitarimus dėl įnašo, gali visiškai arba iš dalies pavesti
  šių užduočių
  įgyvendinimą kitiems subjektams, nei nurodytieji 30 ir 31 straipsniuose, įskaitant: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Komisija, sudarydama susitarimus dėl įnašo, gali visiškai arba iš dalies pavesti
  Programos komponentų
  įgyvendinimą kitiems subjektams, nei nurodytieji 30 ir 31 straipsniuose, įskaitant:

1.   Komisija, sudarydama susitarimus dėl įnašo, gali visiškai arba iš dalies pavesti
  šių užduočių
  įgyvendinimą kitiems subjektams, nei nurodytieji 30 ir 31 straipsniuose, įskaitant:

Pakeitimas 146

Pakeitimas 146

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

32 straipsnio 1 dalies a punktas

32 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | programos „Copernicus“ kosmoso infrastruktūros ar jos dalių eksploatavimą, kuris gali būti pavestas Europos meteorologinių palydovų eksploatacijos organizacijai (EUMETSAT); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

programos „Copernicus“ kosmoso infrastruktūros ar jos dalių eksploatavimą, kuris gali būti pavestas Europos meteorologinių palydovų eksploatacijos organizacijai (EUMETSAT);

| a) | programos „Copernicus“ kosmoso infrastruktūros ar jos dalių
  atnaujinimą ir
  eksploatavimą, kuris gali būti pavestas Europos meteorologinių palydovų eksploatacijos organizacijai (EUMETSAT); |
| --- | --- |

a)

programos „Copernicus“ kosmoso infrastruktūros ar jos dalių
  atnaujinimą ir
  eksploatavimą, kuris gali būti pavestas Europos meteorologinių palydovų eksploatacijos organizacijai (EUMETSAT);

atnaujinimą ir

Pakeitimas 147

Pakeitimas 147

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

32 straipsnio 1 dalies b punktas

32 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | programos „Copernicus“ paslaugų ar jų dalių įgyvendinimą atitinkamoms agentūroms, įstaigoms ar organizacijoms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

programos „Copernicus“ paslaugų ar jų dalių įgyvendinimą atitinkamoms agentūroms, įstaigoms ar organizacijoms.

| b) | programos „Copernicus“ paslaugų ar jų dalių įgyvendinimą atitinkamoms agentūroms, įstaigoms ar organizacijoms
  , kurios taip pat tvarko atitinkamą trečiųjų šalių informacijos rinkimą
  . |
| --- | --- |

b)

programos „Copernicus“ paslaugų ar jų dalių įgyvendinimą atitinkamoms agentūroms, įstaigoms ar organizacijoms
  , kurios taip pat tvarko atitinkamą trečiųjų šalių informacijos rinkimą
  .

, kurios taip pat tvarko atitinkamą trečiųjų šalių informacijos rinkimą

Pakeitimas 148

Pakeitimas 148

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

32 straipsnio 2 a dalis (nauja)

32 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Įgyvendindama Programą, Komisija atsižvelgia į Jungtinio tyrimų centro mokslines ir technines rekomendacijas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Įgyvendindama Programą, Komisija atsižvelgia į Jungtinio tyrimų centro mokslines ir technines rekomendacijas.

Pakeitimas 149

Pakeitimas 149

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

33 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

33 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Programos saugumas
  turėtų būti
  grindžiamas šiais principais: | Programos saugumas grindžiamas šiais principais: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Programos saugumas
  turėtų būti
  grindžiamas šiais principais:

turėtų būti

Programos saugumas grindžiamas šiais principais:

Pakeitimas 150

Pakeitimas 150

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

33 straipsnio 1 pastraipos a punktas

33 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | atsižvelgiama į valstybių narių patirtį saugumo srityje ir remiamasi jų geriausios praktikos pavyzdžiais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

atsižvelgiama į valstybių narių patirtį saugumo srityje ir remiamasi jų geriausios praktikos pavyzdžiais;

| a) | atsižvelgiama į valstybių narių patirtį saugumo srityje ir remiamasi jų geriausios praktikos pavyzdžiais
  ir nacionaliniais įstatymais
  ; |
| --- | --- |

a)

atsižvelgiama į valstybių narių patirtį saugumo srityje ir remiamasi jų geriausios praktikos pavyzdžiais
  ir nacionaliniais įstatymais
  ;

ir nacionaliniais įstatymais

Pakeitimas 151

Pakeitimas 151

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

33 straipsnio 1 pastraipos a a punktas (naujas)

33 straipsnio 1 pastraipos a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | atsižvelgiama į GALILEO, EGNOS ir „Copernicus“ veikimo srityje įgytą patirtį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

atsižvelgiama į GALILEO, EGNOS ir „Copernicus“ veikimo srityje įgytą patirtį;

atsižvelgiama į GALILEO, EGNOS ir „Copernicus“ veikimo srityje įgytą patirtį;

Pakeitimas 152

Pakeitimas 152

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

34 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija savo kompetencijos
  srityje
  užtikrina aukštą saugumo lygį, visų pirma dėl: | Komisija
  ir Agentūra
  savo kompetencijos
  srityse
  užtikrina aukštą saugumo lygį, visų pirma dėl: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija savo kompetencijos
  srityje
  užtikrina aukštą saugumo lygį, visų pirma dėl:

srityje

Komisija
  ir Agentūra
  savo kompetencijos
  srityse
  užtikrina aukštą saugumo lygį, visų pirma dėl:

ir Agentūra

srityse

Pakeitimas 153

Pakeitimas 153

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

34 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Tuo
  tikslus
  Komisija
  užtikrina
  ,
  kad būtų atlikta kiekvieno
  Programos komponento rizikos ir grėsmių
  analizė
  . Remdamasi šia rizikos ir grėsmių analize,
  priimdama įgyvendinimo aktus
  ,
  ji
  nustato kiekvieno Programos komponento
  bendrus
  saugumo reikalavimus. Tai darydama Komisija atsižvelgia į tų reikalavimų poveikį sklandžiam to komponento veikimui, visų pirma išlaidų, rizikos valdymo ir vykdymo terminų požiūriu, ir užtikrina, kad nesumažėtų bendras saugumo lygis ar nebūtų pakenkta tuo komponentu grindžiamos esamos įrangos veikimui. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 107 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. | Tuo
  tikslu
  Komisija
  , konsultuodamasi su galutiniais naudotojais valstybėse narėse ir susijusiais subjektais
  ,
  administruojančiais tam tikro
  Programos komponento
  įgyvendinimą, atlieka „Copernicus“, SST ir GOVSATCOM komponentų
  rizikos ir grėsmių
  analizę. Agentūra atlieka GALILEO ir EGNOS komponentų rizikos ir grėsmių analizę
  . Remdamasi šia rizikos ir grėsmių analize,
  Komisija, konsultuodamasi su galutiniais naudotojais valstybėse narėse ir susijusiais subjektais
  ,
  administruojančiais tam tikro Programos komponento įgyvendinimą,
  nustato kiekvieno Programos komponento saugumo reikalavimus. Tai darydama Komisija atsižvelgia į tų reikalavimų poveikį sklandžiam to komponento veikimui, visų pirma išlaidų, rizikos valdymo ir vykdymo terminų požiūriu, ir užtikrina, kad nesumažėtų bendras saugumo lygis ar nebūtų pakenkta tuo komponentu grindžiamos esamos įrangos veikimui
  . Bendrais saugumo reikalavimais nustatomos procedūros, kuriomis turi būti vadovaujamasi visais atvejais, kai komponento veikimas gali daryti neigiamą poveikį Sąjungos ar jos valstybės narių saugumui.
  Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 107 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Tuo
  tikslus
  Komisija
  užtikrina
  ,
  kad būtų atlikta kiekvieno
  Programos komponento rizikos ir grėsmių
  analizė
  . Remdamasi šia rizikos ir grėsmių analize,
  priimdama įgyvendinimo aktus
  ,
  ji
  nustato kiekvieno Programos komponento
  bendrus
  saugumo reikalavimus. Tai darydama Komisija atsižvelgia į tų reikalavimų poveikį sklandžiam to komponento veikimui, visų pirma išlaidų, rizikos valdymo ir vykdymo terminų požiūriu, ir užtikrina, kad nesumažėtų bendras saugumo lygis ar nebūtų pakenkta tuo komponentu grindžiamos esamos įrangos veikimui. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 107 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

tikslus

užtikrina

kad būtų atlikta kiekvieno

analizė

priimdama įgyvendinimo aktus

ji

bendrus

Tuo
  tikslu
  Komisija
  , konsultuodamasi su galutiniais naudotojais valstybėse narėse ir susijusiais subjektais
  ,
  administruojančiais tam tikro
  Programos komponento
  įgyvendinimą, atlieka „Copernicus“, SST ir GOVSATCOM komponentų
  rizikos ir grėsmių
  analizę. Agentūra atlieka GALILEO ir EGNOS komponentų rizikos ir grėsmių analizę
  . Remdamasi šia rizikos ir grėsmių analize,
  Komisija, konsultuodamasi su galutiniais naudotojais valstybėse narėse ir susijusiais subjektais
  ,
  administruojančiais tam tikro Programos komponento įgyvendinimą,
  nustato kiekvieno Programos komponento saugumo reikalavimus. Tai darydama Komisija atsižvelgia į tų reikalavimų poveikį sklandžiam to komponento veikimui, visų pirma išlaidų, rizikos valdymo ir vykdymo terminų požiūriu, ir užtikrina, kad nesumažėtų bendras saugumo lygis ar nebūtų pakenkta tuo komponentu grindžiamos esamos įrangos veikimui
  . Bendrais saugumo reikalavimais nustatomos procedūros, kuriomis turi būti vadovaujamasi visais atvejais, kai komponento veikimas gali daryti neigiamą poveikį Sąjungos ar jos valstybės narių saugumui.
  Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 107 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

tikslu

, konsultuodamasi su galutiniais naudotojais valstybėse narėse ir susijusiais subjektais

administruojančiais tam tikro

įgyvendinimą, atlieka „Copernicus“, SST ir GOVSATCOM komponentų

analizę. Agentūra atlieka GALILEO ir EGNOS komponentų rizikos ir grėsmių analizę

Komisija, konsultuodamasi su galutiniais naudotojais valstybėse narėse ir susijusiais subjektais

administruojančiais tam tikro Programos komponento įgyvendinimą,

. Bendrais saugumo reikalavimais nustatomos procedūros, kuriomis turi būti vadovaujamasi visais atvejais, kai komponento veikimas gali daryti neigiamą poveikį Sąjungos ar jos valstybės narių saugumui.

Pakeitimas 154

Pakeitimas 154

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 2 dalis

34 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Už Programos komponento valdymą atsakingam subjektui
  tenka atsakomybė už
  to komponento
  saugumo valdymą
  , jis tuo tikslu atlieka rizikos
  ir
  grėsmių analizę ir
  vykdo visą būtiną veiklą, kad būtų užtikrintas ir stebimas
  to komponento
  saugumas, visų pirma
  nustatydamas
  technines specifikacijas ir veiklos procedūras, be to,
  jis vykdo
  jų atitikties 1
  dalyje
  nurodytiems bendriems saugumo reikalavimams stebėseną. | 2.   
  Komisijai
  tenka atsakomybė už
  „Copernicus“, SSA ir GOVSATCOM komponentų
  saugumo valdymą
  . Agentūra yra atsakinga už GALILEO
  ir
  EGNOS komponentų saugumo valdymą. Tuo tikslu jos
  vykdo visą būtiną veiklą, kad būtų užtikrintas ir stebimas
  komponentų, už kuriuos jos atsakingos,
  saugumas, visų pirma
  nustatydamos
  technines specifikacijas ir veiklos procedūras, be to,
  jos turi vykdyti
  jų atitikties 1
  dalies trečioje pastraipoje
  nurodytiems bendriems saugumo reikalavimams stebėseną. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Už Programos komponento valdymą atsakingam subjektui
  tenka atsakomybė už
  to komponento
  saugumo valdymą
  , jis tuo tikslu atlieka rizikos
  ir
  grėsmių analizę ir
  vykdo visą būtiną veiklą, kad būtų užtikrintas ir stebimas
  to komponento
  saugumas, visų pirma
  nustatydamas
  technines specifikacijas ir veiklos procedūras, be to,
  jis vykdo
  jų atitikties 1
  dalyje
  nurodytiems bendriems saugumo reikalavimams stebėseną.

2.   
  Komisijai
  tenka atsakomybė už
  „Copernicus“, SSA ir GOVSATCOM komponentų
  saugumo valdymą
  . Agentūra yra atsakinga už GALILEO
  ir
  EGNOS komponentų saugumo valdymą. Tuo tikslu jos
  vykdo visą būtiną veiklą, kad būtų užtikrintas ir stebimas
  komponentų, už kuriuos jos atsakingos,
  saugumas, visų pirma
  nustatydamos
  technines specifikacijas ir veiklos procedūras, be to,
  jos turi vykdyti
  jų atitikties 1
  dalies trečioje pastraipoje
  nurodytiems bendriems saugumo reikalavimams stebėseną.

Pakeitimas 155

Pakeitimas 155

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 3 dalies įžanginė dalis

34 straipsnio 3 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Agentūra: | 3.   
  Be to,
  Agentūra: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Agentūra:

3.   
  Be to,
  Agentūra:

Pakeitimas 156

Pakeitimas 156

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 3 dalies d a punktas (naujas)

34 straipsnio 3 dalies d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | užtikrina Programos kibernetinį saugumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

užtikrina Programos kibernetinį saugumą;

užtikrina Programos kibernetinį saugumą;

Pakeitimas 157

Pakeitimas 157

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 4 dalies a punktas

34 straipsnio 4 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | imasi priemonių, kurios yra bent lygiavertės priemonėms, būtinoms Europos ypatingos svarbos infrastruktūroms apsaugoti, kaip apibrėžta 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyvoje 2008/114/EB dėl Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektų nustatymo ir priskyrimo jiems bei būtinybės gerinti jų apsaugą vertinimo (29), ir priemonėms, būtinoms jų pačių nacionalinėms ypatingos svarbos infrastruktūroms apsaugoti, siekiant užtikrinti antžeminę infrastruktūrą, kuri yra neatskiriama Programos dalis ir yra jų teritorijoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

imasi priemonių, kurios yra bent lygiavertės priemonėms, būtinoms Europos ypatingos svarbos infrastruktūroms apsaugoti, kaip apibrėžta 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyvoje 2008/114/EB dėl Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektų nustatymo ir priskyrimo jiems bei būtinybės gerinti jų apsaugą vertinimo (29), ir priemonėms, būtinoms jų pačių nacionalinėms ypatingos svarbos infrastruktūroms apsaugoti, siekiant užtikrinti antžeminę infrastruktūrą, kuri yra neatskiriama Programos dalis ir yra jų teritorijoje;

29

| a) | imasi priemonių, kurios yra bent lygiavertės priemonėms, būtinoms Europos ypatingos svarbos infrastruktūroms apsaugoti, kaip apibrėžta 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyvoje 2008/114/EB dėl Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektų nustatymo ir priskyrimo jiems bei būtinybės gerinti jų apsaugą vertinimo (29), ir priemonėms, būtinoms jų pačių nacionalinėms ypatingos svarbos infrastruktūroms apsaugoti, siekiant užtikrinti antžeminę infrastruktūrą, kuri yra neatskiriama Programos dalis ir yra jų teritorijoje; |
| --- | --- |

a)

imasi priemonių, kurios yra bent lygiavertės priemonėms, būtinoms Europos ypatingos svarbos infrastruktūroms apsaugoti, kaip apibrėžta 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyvoje 2008/114/EB dėl Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektų nustatymo ir priskyrimo jiems bei būtinybės gerinti jų apsaugą vertinimo (29), ir priemonėms, būtinoms jų pačių nacionalinėms ypatingos svarbos infrastruktūroms apsaugoti, siekiant užtikrinti antžeminę infrastruktūrą, kuri yra neatskiriama Programos dalis ir yra jų teritorijoje;

29

Pakeitimas 158

Pakeitimas 158

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 5 dalis

34 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Programoje dalyvaujantys subjektai imasi visų būtinų priemonių, kad būtų užtikrintas Programos saugumas. | 5.   Programoje dalyvaujantys subjektai imasi visų būtinų priemonių,
  taip pat atsižvelgiant į rizikos analizėje nustatytas problemas,
  kad būtų užtikrintas Programos saugumas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Programoje dalyvaujantys subjektai imasi visų būtinų priemonių, kad būtų užtikrintas Programos saugumas.

5.   Programoje dalyvaujantys subjektai imasi visų būtinų priemonių,
  taip pat atsižvelgiant į rizikos analizėje nustatytas problemas,
  kad būtų užtikrintas Programos saugumas.

Pakeitimas 159

Pakeitimas 159

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

38 straipsnio 2 dalis

38 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Europos kosmoso agentūros atstovas kviečiamas dalyvauti Saugumo akreditavimo valdybos posėdžiuose stebėtojo teisėmis. Išimties tvarka Sąjungos agentūrų, trečiųjų valstybių ar tarptautinių organizacijų atstovai taip pat gali būti pakviesti stebėtojų teisėmis dalyvauti šiuose posėdžiuose
  dėl tiesiogiai su tomis trečiosiomis šalimis ar tarptautinėmis organizacijomis susijusių klausimų
  , visų pirma dėl klausimų, susijusių su jiems priklausančia ar jų teritorijoje įsteigta infrastruktūra. Toks trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų atstovų dalyvavimas ir šio dalyvavimo sąlygos nustatomos atitinkamuose susitarimuose ir turi atitikti Saugumo akreditavimo valdybos darbo tvarkos taisykles. | 2.   Europos kosmoso agentūros atstovas kviečiamas dalyvauti Saugumo akreditavimo valdybos posėdžiuose stebėtojo teisėmis. Išimties tvarka Sąjungos agentūrų, trečiųjų valstybių ar tarptautinių organizacijų atstovai taip pat gali būti pakviesti stebėtojų teisėmis dalyvauti šiuose posėdžiuose, visų pirma, dėl klausimų, susijusių su jiems priklausančia ar jų teritorijoje įsteigta infrastruktūra.
  Taigi
  toks trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų atstovų dalyvavimas ir šio dalyvavimo sąlygos nustatomos atitinkamuose susitarimuose ir turi atitikti Saugumo akreditavimo valdybos darbo tvarkos taisykles. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Europos kosmoso agentūros atstovas kviečiamas dalyvauti Saugumo akreditavimo valdybos posėdžiuose stebėtojo teisėmis. Išimties tvarka Sąjungos agentūrų, trečiųjų valstybių ar tarptautinių organizacijų atstovai taip pat gali būti pakviesti stebėtojų teisėmis dalyvauti šiuose posėdžiuose
  dėl tiesiogiai su tomis trečiosiomis šalimis ar tarptautinėmis organizacijomis susijusių klausimų
  , visų pirma dėl klausimų, susijusių su jiems priklausančia ar jų teritorijoje įsteigta infrastruktūra. Toks trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų atstovų dalyvavimas ir šio dalyvavimo sąlygos nustatomos atitinkamuose susitarimuose ir turi atitikti Saugumo akreditavimo valdybos darbo tvarkos taisykles.

2.   Europos kosmoso agentūros atstovas kviečiamas dalyvauti Saugumo akreditavimo valdybos posėdžiuose stebėtojo teisėmis. Išimties tvarka Sąjungos agentūrų, trečiųjų valstybių ar tarptautinių organizacijų atstovai taip pat gali būti pakviesti stebėtojų teisėmis dalyvauti šiuose posėdžiuose, visų pirma, dėl klausimų, susijusių su jiems priklausančia ar jų teritorijoje įsteigta infrastruktūra.
  Taigi
  toks trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų atstovų dalyvavimas ir šio dalyvavimo sąlygos nustatomos atitinkamuose susitarimuose ir turi atitikti Saugumo akreditavimo valdybos darbo tvarkos taisykles.

Pakeitimas 160

Pakeitimas 160

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

43 straipsnio 1 pastraipos b punktas

43 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | antžeminės infrastruktūros, visų pirma tinklų, aikštelių ir pagalbinės įrangos, valdymas, priežiūra, nuolatinis tobulinimas, plėtojimas ir apsauga, įskaitant atnaujinimus ir nusidėvėjimo valdymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

antžeminės infrastruktūros, visų pirma tinklų, aikštelių ir pagalbinės įrangos, valdymas, priežiūra, nuolatinis tobulinimas, plėtojimas ir apsauga, įskaitant atnaujinimus ir nusidėvėjimo valdymą;

| b) | antžeminės infrastruktūros,
  įskaitant infrastruktūros, esančios už Sąjungos teritorijos ribų, tačiau būtinos norint užtikrinti, kad GALILEO ir EGNOS visapusiškai aprėptų valstybių narių teritorijas, kurios geografiniu požiūriu yra Europoje,
  visų pirma tinklų, aikštelių ir pagalbinės įrangos, valdymas, priežiūra, nuolatinis tobulinimas, plėtojimas ir apsauga, , įskaitant atnaujinimus ir nusidėvėjimo valdymą; |
| --- | --- |

b)

antžeminės infrastruktūros,
  įskaitant infrastruktūros, esančios už Sąjungos teritorijos ribų, tačiau būtinos norint užtikrinti, kad GALILEO ir EGNOS visapusiškai aprėptų valstybių narių teritorijas, kurios geografiniu požiūriu yra Europoje,
  visų pirma tinklų, aikštelių ir pagalbinės įrangos, valdymas, priežiūra, nuolatinis tobulinimas, plėtojimas ir apsauga, , įskaitant atnaujinimus ir nusidėvėjimo valdymą;

įskaitant infrastruktūros, esančios už Sąjungos teritorijos ribų, tačiau būtinos norint užtikrinti, kad GALILEO ir EGNOS visapusiškai aprėptų valstybių narių teritorijas, kurios geografiniu požiūriu yra Europoje,

Pakeitimas 161

Pakeitimas 161

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

43 straipsnio 1 pastraipos c punktas

43 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | būsimos kartos sistemų kūrimas ir GALILEO bei EGNOS paslaugų vystymas, nepažeidžiant būsimų sprendimų dėl Sąjungos finansinių perspektyvų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

būsimos kartos sistemų kūrimas ir GALILEO bei EGNOS paslaugų vystymas, nepažeidžiant būsimų sprendimų dėl Sąjungos finansinių perspektyvų;

| c) | būsimos kartos sistemų kūrimas ir GALILEO bei EGNOS paslaugų vystymas, nepažeidžiant būsimų sprendimų dėl Sąjungos finansinių perspektyvų
  , atsižvelgiant į atitinkamų suinteresuotųjų subjektų poreikius
  ; |
| --- | --- |

c)

būsimos kartos sistemų kūrimas ir GALILEO bei EGNOS paslaugų vystymas, nepažeidžiant būsimų sprendimų dėl Sąjungos finansinių perspektyvų
  , atsižvelgiant į atitinkamų suinteresuotųjų subjektų poreikius
  ;

, atsižvelgiant į atitinkamų suinteresuotųjų subjektų poreikius

Pakeitimas 162

Pakeitimas 162

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

43 straipsnio 1 pastraipos c a punktas (naujas)

43 straipsnio 1 pastraipos c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | parama pagrindinių technologinių elementų, pavyzdžiui, su GALILEO sistemomis suderinamų lustų rinkinių ir imtuvų, kūrimui ir vystymui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

parama pagrindinių technologinių elementų, pavyzdžiui, su GALILEO sistemomis suderinamų lustų rinkinių ir imtuvų, kūrimui ir vystymui;

parama pagrindinių technologinių elementų, pavyzdžiui, su GALILEO sistemomis suderinamų lustų rinkinių ir imtuvų, kūrimui ir vystymui;

Pakeitimas 163

Pakeitimas 163

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

43 straipsnio 1 pastraipos c b punktas (naujas)

43 straipsnio 1 pastraipos c b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cb) | parama kuriant GALILEO ir EGNOS galutinės grandies prietaikas ir integruotas galutinės grandies prietaikas, naudojant tiek EGNOS ir (arba) GALILEO, tiek „Copernicus“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

cb)

cb)

parama kuriant GALILEO ir EGNOS galutinės grandies prietaikas ir integruotas galutinės grandies prietaikas, naudojant tiek EGNOS ir (arba) GALILEO, tiek „Copernicus“;

parama kuriant GALILEO ir EGNOS galutinės grandies prietaikas ir integruotas galutinės grandies prietaikas, naudojant tiek EGNOS ir (arba) GALILEO, tiek „Copernicus“;

Pakeitimas 164

Pakeitimas 164

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

43 straipsnio 1 pastraipos e punktas

43 straipsnio 1 pastraipos e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | GALILEO ir EGNOS paslaugų teikimas ir rinkos plėtra; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

GALILEO ir EGNOS paslaugų teikimas ir rinkos plėtra;

| e) | GALILEO ir EGNOS paslaugų teikimas ir rinkos plėtra
  , visų pirma siekiant kuo labiau padidinti socialinę ir ekonominę naudą, nurodytą 4 straipsnio 1 dalyje
  ; |
| --- | --- |

e)

GALILEO ir EGNOS paslaugų teikimas ir rinkos plėtra
  , visų pirma siekiant kuo labiau padidinti socialinę ir ekonominę naudą, nurodytą 4 straipsnio 1 dalyje
  ;

, visų pirma siekiant kuo labiau padidinti socialinę ir ekonominę naudą, nurodytą 4 straipsnio 1 dalyje

Pakeitimas 165

Pakeitimas 165

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

45 straipsnio 1 dalies c punktas

45 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | žmogaus gyvybės apsaugos paslauga (angl. SoL), kuri tiesioginiam naudotojui teikiama netaikant mokesčio ir kuria teikiama padėties nustatymo ir sinchronizacijos informacija, atitinkanti griežtus tęstinumo, prieinamumo ir
  tikslumo
  reikalavimus
  ir turinti
  patikimumo funkciją, perspėjančią naudotojus, kuriems saugumas yra ypač svarbus, apie bet kokio pobūdžio triktį arba apie GALILEO ir kitų GNSS skleidžiamus ir veikimo zonoje pagerinamus signalus, kad viršijamas leidžiamas nuokrypis, visų pirma civilinės aviacijos sektoriuje, kai teikiamos oro navigacijos paslaugos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

žmogaus gyvybės apsaugos paslauga (angl. SoL), kuri tiesioginiam naudotojui teikiama netaikant mokesčio ir kuria teikiama padėties nustatymo ir sinchronizacijos informacija, atitinkanti griežtus tęstinumo, prieinamumo ir
  tikslumo
  reikalavimus
  ir turinti
  patikimumo funkciją, perspėjančią naudotojus, kuriems saugumas yra ypač svarbus, apie bet kokio pobūdžio triktį arba apie GALILEO ir kitų GNSS skleidžiamus ir veikimo zonoje pagerinamus signalus, kad viršijamas leidžiamas nuokrypis, visų pirma civilinės aviacijos sektoriuje, kai teikiamos oro navigacijos paslaugos.

tikslumo

ir turinti

| c) | žmogaus gyvybės apsaugos paslauga (angl. SoL), kuri tiesioginiam naudotojui teikiama netaikant mokesčio ir kuria teikiama padėties nustatymo ir sinchronizacijos informacija, atitinkanti griežtus tęstinumo, prieinamumo
  , tikslumo
  ir
  patikimumo
  reikalavimus
  . Minėtoji paslauga laikantis EASA reglamento norint užtikrinti aviacijos saugumo reikalavimų laikymąsi, įskaitant
  patikimumo funkciją, perspėjančią naudotojus, kuriems saugumas yra ypač svarbus, apie bet kokio pobūdžio triktį arba apie GALILEO ir kitų GNSS skleidžiamus ir veikimo zonoje pagerinamus signalus, kad viršijamas leidžiamas nuokrypis, visų pirma civilinės aviacijos sektoriuje, kai teikiamos oro navigacijos paslaugos. |
| --- | --- |

c)

žmogaus gyvybės apsaugos paslauga (angl. SoL), kuri tiesioginiam naudotojui teikiama netaikant mokesčio ir kuria teikiama padėties nustatymo ir sinchronizacijos informacija, atitinkanti griežtus tęstinumo, prieinamumo
  , tikslumo
  ir
  patikimumo
  reikalavimus
  . Minėtoji paslauga laikantis EASA reglamento norint užtikrinti aviacijos saugumo reikalavimų laikymąsi, įskaitant
  patikimumo funkciją, perspėjančią naudotojus, kuriems saugumas yra ypač svarbus, apie bet kokio pobūdžio triktį arba apie GALILEO ir kitų GNSS skleidžiamus ir veikimo zonoje pagerinamus signalus, kad viršijamas leidžiamas nuokrypis, visų pirma civilinės aviacijos sektoriuje, kai teikiamos oro navigacijos paslaugos.

, tikslumo

patikimumo

. Minėtoji paslauga laikantis EASA reglamento norint užtikrinti aviacijos saugumo reikalavimų laikymąsi, įskaitant

Pakeitimas 166

Pakeitimas 166

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

45 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

45 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1 dalyje nurodytos paslaugos pirmučiausia teikiamos valstybių narių teritorijose, kurios geografiniu požiūriu yra Europoje. | 1 dalyje nurodytos paslaugos pirmučiausia teikiamos valstybių narių teritorijose, kurios geografiniu požiūriu yra Europoje
  , siekiant žemynines teritorijas apimti iki 2023 m. pabaigos, o visas teritorijas – iki 2025 m. pabaigos
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1 dalyje nurodytos paslaugos pirmučiausia teikiamos valstybių narių teritorijose, kurios geografiniu požiūriu yra Europoje.

1 dalyje nurodytos paslaugos pirmučiausia teikiamos valstybių narių teritorijose, kurios geografiniu požiūriu yra Europoje
  , siekiant žemynines teritorijas apimti iki 2023 m. pabaigos, o visas teritorijas – iki 2025 m. pabaigos
  .

, siekiant žemynines teritorijas apimti iki 2023 m. pabaigos, o visas teritorijas – iki 2025 m. pabaigos

Pakeitimas 167

Pakeitimas 167

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

45 straipsnio 3 dalis

45 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Tokio aprėpties išplėtimo sąnaudoms, įskaitant su tais regionais susijusias veiklos išlaidas, padengti nenaudojamos 11 straipsnyje nurodytos lėšos. Taip išplėtus aprėptį neturėtų sutrikti 1 dalyje nurodytų paslaugų teikimas valstybių narių teritorijose, kurios geografiniu požiūriu yra Europoje. | 3.   Tokio aprėpties išplėtimo sąnaudoms, įskaitant su tais regionais susijusias veiklos išlaidas, padengti nenaudojamos 11 straipsnyje nurodytos lėšos
  , bet Komisija turi apsvarstyti galimybę pasinaudoti partnerystės programomis ir susitarimais bei, jei taikoma, konkrečios finansinės priemonės, kuria ji būtų remiama, parengimą
  . Taip išplėtus aprėptį neturėtų sutrikti 1 dalyje nurodytų paslaugų teikimas valstybių narių teritorijose, kurios geografiniu požiūriu yra Europoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Tokio aprėpties išplėtimo sąnaudoms, įskaitant su tais regionais susijusias veiklos išlaidas, padengti nenaudojamos 11 straipsnyje nurodytos lėšos. Taip išplėtus aprėptį neturėtų sutrikti 1 dalyje nurodytų paslaugų teikimas valstybių narių teritorijose, kurios geografiniu požiūriu yra Europoje.

3.   Tokio aprėpties išplėtimo sąnaudoms, įskaitant su tais regionais susijusias veiklos išlaidas, padengti nenaudojamos 11 straipsnyje nurodytos lėšos
  , bet Komisija turi apsvarstyti galimybę pasinaudoti partnerystės programomis ir susitarimais bei, jei taikoma, konkrečios finansinės priemonės, kuria ji būtų remiama, parengimą
  . Taip išplėtus aprėptį neturėtų sutrikti 1 dalyje nurodytų paslaugų teikimas valstybių narių teritorijose, kurios geografiniu požiūriu yra Europoje.

Pakeitimas 168

Pakeitimas 168

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

47 straipsnio pavadinimas

47 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Suderinamumas
  ir
  sąveikumas | Suderinamumas, sąveikumas
  ir standartizacija |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Suderinamumas
  ir
  sąveikumas

ir

Suderinamumas, sąveikumas
  ir standartizacija

ir standartizacija

Pakeitimas 169

Pakeitimas 169

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

47 straipsnio 2 dalis

47 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   GALILEO bei EGNOS ir jų paslaugos turi būti suderintos ir sąveikios su kitomis palydovinės navigacijos sistemomis ir įprastinėmis radionavigacinėmis priemonėmis, jei reikiami suderinamumo ir sąveikumo reikalavimai yra nustatyti tarptautiniuose susitarimuose. | 2.   GALILEO bei EGNOS ir jų paslaugos turi būti
  tarpusavyje
  suderintos ir sąveikios su kitomis palydovinės navigacijos sistemomis ir įprastinėmis radionavigacinėmis priemonėmis, jei reikiami suderinamumo ir sąveikumo reikalavimai yra nustatyti tarptautiniuose susitarimuose. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   GALILEO bei EGNOS ir jų paslaugos turi būti suderintos ir sąveikios su kitomis palydovinės navigacijos sistemomis ir įprastinėmis radionavigacinėmis priemonėmis, jei reikiami suderinamumo ir sąveikumo reikalavimai yra nustatyti tarptautiniuose susitarimuose.

2.   GALILEO bei EGNOS ir jų paslaugos turi būti
  tarpusavyje
  suderintos ir sąveikios su kitomis palydovinės navigacijos sistemomis ir įprastinėmis radionavigacinėmis priemonėmis, jei reikiami suderinamumo ir sąveikumo reikalavimai yra nustatyti tarptautiniuose susitarimuose.

Pakeitimas 170

Pakeitimas 170

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

47 straipsnio 2 a dalis (nauja)

47 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Turi būti siekiama, kad GALILEO ir EGNOS atitiktų tarptautinius standartus ir sertifikavimo reikalavimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Turi būti siekiama, kad GALILEO ir EGNOS atitiktų tarptautinius standartus ir sertifikavimo reikalavimus.

Pakeitimas 171

Pakeitimas 171

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

48 straipsnio 1 dalis

48 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Programos „Copernicus“ įgyvendinimas grindžiamas ankstesnėmis Sąjungos investicijomis ir tam tikrais atvejais valstybių narių nacionaliniais ir regioniniais pajėgumais, atsižvelgiant į lyginamuosius duomenis ir informaciją teikiančių komercinių paslaugų teikėjų pajėgumus ir konkurencingumo bei rinkos plėtros skatinimo būtinumą. | 1.   Programos „Copernicus“ įgyvendinimas grindžiamas ankstesnėmis Sąjungos
  , Europos kosmoso agentūros ir EUMETSAT
  investicijomis ir tam tikrais atvejais valstybių narių nacionaliniais ir regioniniais pajėgumais, atsižvelgiant į lyginamuosius duomenis ir informaciją teikiančių komercinių paslaugų teikėjų pajėgumus ir konkurencingumo bei rinkos plėtros skatinimo būtinumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Programos „Copernicus“ įgyvendinimas grindžiamas ankstesnėmis Sąjungos investicijomis ir tam tikrais atvejais valstybių narių nacionaliniais ir regioniniais pajėgumais, atsižvelgiant į lyginamuosius duomenis ir informaciją teikiančių komercinių paslaugų teikėjų pajėgumus ir konkurencingumo bei rinkos plėtros skatinimo būtinumą.

1.   Programos „Copernicus“ įgyvendinimas grindžiamas ankstesnėmis Sąjungos
  , Europos kosmoso agentūros ir EUMETSAT
  investicijomis ir tam tikrais atvejais valstybių narių nacionaliniais ir regioniniais pajėgumais, atsižvelgiant į lyginamuosius duomenis ir informaciją teikiančių komercinių paslaugų teikėjų pajėgumus ir konkurencingumo bei rinkos plėtros skatinimo būtinumą.

Pakeitimas 172

Pakeitimas 172

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

48 straipsnio 2 dalis

48 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Programos „Copernicus“ duomenys ir informacija
  teikiami taikant
  visapusiškų, nemokamų ir atvirų duomenų
  politiką
  . | 2.   Programos „Copernicus“ duomenys ir informacija
  , pagrįsti
  visapusiškų, nemokamų ir atvirų duomenų
  politika
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Programos „Copernicus“ duomenys ir informacija
  teikiami taikant
  visapusiškų, nemokamų ir atvirų duomenų
  politiką
  .

2.   Programos „Copernicus“ duomenys ir informacija
  , pagrįsti
  visapusiškų, nemokamų ir atvirų duomenų
  politika
  .

Pakeitimas 173

Pakeitimas 173

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

48 straipsnio 3 dalies a punkto 1 įtrauka

48 straipsnio 3 dalies a punkto 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | programos „Copernicus“ palydovų „Sentinel“ kūrimas ir
  operacijos
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

programos „Copernicus“ palydovų „Sentinel“ kūrimas ir
  operacijos
  ;

operacijos

| — | programos „Copernicus“ palydovų „Sentinel“ kūrimas ir
  naudojimas
  ; |
| --- | --- |

—

programos „Copernicus“ palydovų „Sentinel“ kūrimas ir
  naudojimas
  ;

naudojimas

Pakeitimas 174

Pakeitimas 174

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

48 straipsnio 3 dalies c punktas

48 straipsnio 3 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | duomenų prieigos ir paskirstymo komponentą, į kurį įtraukta infrastruktūra ir paslaugos, kuriomis siekiama užtikrinti programos „Copernicus“ duomenų ir informacijos kaupimą, peržiūrą, prieigą, paskirstymą ir panaudojimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

duomenų prieigos ir paskirstymo komponentą, į kurį įtraukta infrastruktūra ir paslaugos, kuriomis siekiama užtikrinti programos „Copernicus“ duomenų ir informacijos kaupimą, peržiūrą, prieigą, paskirstymą ir panaudojimą;

| c) | duomenų prieigos ir paskirstymo komponentą, į kurį įtraukta infrastruktūra ir paslaugos, kuriomis siekiama užtikrinti programos „Copernicus“ duomenų ir informacijos kaupimą,
  ilgalaikį archyvavimą,
  peržiūrą, prieigą, paskirstymą ir panaudojimą
  vartotojui patogiu būdu
  ; |
| --- | --- |

c)

duomenų prieigos ir paskirstymo komponentą, į kurį įtraukta infrastruktūra ir paslaugos, kuriomis siekiama užtikrinti programos „Copernicus“ duomenų ir informacijos kaupimą,
  ilgalaikį archyvavimą,
  peržiūrą, prieigą, paskirstymą ir panaudojimą
  vartotojui patogiu būdu
  ;

ilgalaikį archyvavimą,

vartotojui patogiu būdu

Pakeitimas 175

Pakeitimas 175

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

48 straipsnio 3 dalies d punktas

48 straipsnio 3 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | naudotojų suinteresuotumo didinimo ir rinkos plėtros komponentą pagal 29 straipsnio 5 dalį, į kurį įtraukta atitinkama veikla, ištekliai ir paslaugos, kuriais skatinama naudotis programa „Copernicus“, jos duomenimis ir paslaugomis visais lygiais, kad socialinė ir ekonominė nauda, nurodyta 4 straipsnio 1 dalyje, būtų kuo didesnė. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

naudotojų suinteresuotumo didinimo ir rinkos plėtros komponentą pagal 29 straipsnio 5 dalį, į kurį įtraukta atitinkama veikla, ištekliai ir paslaugos, kuriais skatinama naudotis programa „Copernicus“, jos duomenimis ir paslaugomis visais lygiais, kad socialinė ir ekonominė nauda, nurodyta 4 straipsnio 1 dalyje, būtų kuo didesnė.

| d) | naudotojų suinteresuotumo didinimo
  , pajėgumų didinimo
  ir rinkos plėtros komponentą pagal 29 straipsnio 5 dalį, į kurį įtraukta atitinkama veikla, ištekliai ir paslaugos, kuriais skatinama naudotis programa „Copernicus“, jos duomenimis ir paslaugomis visais lygiais, kad socialinė ir ekonominė nauda, nurodyta 4 straipsnio 1 dalyje, būtų kuo didesnė. |
| --- | --- |

d)

naudotojų suinteresuotumo didinimo
  , pajėgumų didinimo
  ir rinkos plėtros komponentą pagal 29 straipsnio 5 dalį, į kurį įtraukta atitinkama veikla, ištekliai ir paslaugos, kuriais skatinama naudotis programa „Copernicus“, jos duomenimis ir paslaugomis visais lygiais, kad socialinė ir ekonominė nauda, nurodyta 4 straipsnio 1 dalyje, būtų kuo didesnė.

, pajėgumų didinimo

Pakeitimas 176

Pakeitimas 176

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

48 straipsnio 4 dalis

48 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Programa „Copernicus“ skatina tarptautinį stebėjimo sistemų koordinavimą ir keitimąsi susijusiais duomenimis siekiant stiprinti jos pasaulinį aspektą ir papildomumą, atsižvelgiant į 
  galiojančius
  tarptautinius susitarimus ir koordinavimo procesus. | 4.   Programa „Copernicus“ skatina tarptautinį stebėjimo sistemų koordinavimą ir keitimąsi susijusiais duomenimis siekiant stiprinti jos pasaulinį aspektą ir papildomumą, atsižvelgiant į 
  esamus ir būsimus
  tarptautinius susitarimus ir koordinavimo procesus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Programa „Copernicus“ skatina tarptautinį stebėjimo sistemų koordinavimą ir keitimąsi susijusiais duomenimis siekiant stiprinti jos pasaulinį aspektą ir papildomumą, atsižvelgiant į 
  galiojančius
  tarptautinius susitarimus ir koordinavimo procesus.

4.   Programa „Copernicus“ skatina tarptautinį stebėjimo sistemų koordinavimą ir keitimąsi susijusiais duomenimis siekiant stiprinti jos pasaulinį aspektą ir papildomumą, atsižvelgiant į 
  esamus ir būsimus
  tarptautinius susitarimus ir koordinavimo procesus.

Pakeitimas 177

Pakeitimas 177

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

49 straipsnio pavadinimas

49 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Duomenų įsigijimas | Reikalavimus atitinkantys veiksmai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Duomenų įsigijimas

Duomenų įsigijimas

Reikalavimus atitinkantys veiksmai

Reikalavimus atitinkantys veiksmai

Pakeitimas 178

Pakeitimas 178

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

49 straipsnio 1 pastraipos a punktas

49 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | veiksmai, kuriais siekiama užtikrinti esamų palydovų „Sentinel“ misijų tęstinumą ir kitų palydovų „Sentinel“ kūrimą, paleidimą, priežiūrą ir naudojimą, išplečiant stebėjimo aprėptį
  ir teikiant prioritetą
  : išmetamų antropogeninės kilmės CO2 ir kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų stebėsenos pajėgumui, numatant poliarinių sričių aprėptį ir sudarant sąlygas taikyti inovatyvias aplinkos sričių taikomąsias programas žemės bei miškų ūkio ir vandentvarkos srityse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

veiksmai, kuriais siekiama užtikrinti esamų palydovų „Sentinel“ misijų tęstinumą ir kitų palydovų „Sentinel“ kūrimą, paleidimą, priežiūrą ir naudojimą, išplečiant stebėjimo aprėptį
  ir teikiant prioritetą
  : išmetamų antropogeninės kilmės CO2 ir kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų stebėsenos pajėgumui, numatant poliarinių sričių aprėptį ir sudarant sąlygas taikyti inovatyvias aplinkos sričių taikomąsias programas žemės bei miškų ūkio ir vandentvarkos srityse;

ir teikiant prioritetą

2

| a) | veiksmai, kuriais siekiama užtikrinti esamų palydovų „Sentinel“ misijų tęstinumą ir kitų palydovų „Sentinel“ kūrimą, paleidimą, priežiūrą ir naudojimą, išplečiant stebėjimo aprėptį
  , pvz.
  : išmetamų antropogeninės kilmės CO2 ir kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų stebėsenos pajėgumui, numatant poliarinių sričių aprėptį ir sudarant sąlygas taikyti inovatyvias aplinkos sričių taikomąsias programas žemės bei miškų ūkio ir vandentvarkos srityse; |
| --- | --- |

a)

veiksmai, kuriais siekiama užtikrinti esamų palydovų „Sentinel“ misijų tęstinumą ir kitų palydovų „Sentinel“ kūrimą, paleidimą, priežiūrą ir naudojimą, išplečiant stebėjimo aprėptį
  , pvz.
  : išmetamų antropogeninės kilmės CO2 ir kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų stebėsenos pajėgumui, numatant poliarinių sričių aprėptį ir sudarant sąlygas taikyti inovatyvias aplinkos sričių taikomąsias programas žemės bei miškų ūkio ir vandentvarkos srityse;

, pvz.

2

Pakeitimas 179

Pakeitimas 179

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

49 straipsnio 1 pastraipos b punktas

49 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | veiksmai, kuriais suteikiama prieiga prie programos „Copernicus“ paslaugoms teikti reikalingų arba
  Sąjungos institucijų
  ,
  agentūrų ir decentralizuotų tarnybų naudojamų trečiųjų šalių duomenų
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

veiksmai, kuriais suteikiama prieiga prie programos „Copernicus“ paslaugoms teikti reikalingų arba
  Sąjungos institucijų
  ,
  agentūrų ir decentralizuotų tarnybų naudojamų trečiųjų šalių duomenų
  ;

Sąjungos institucijų

agentūrų ir decentralizuotų tarnybų naudojamų trečiųjų šalių duomenų

| b) | veiksmai, kuriais suteikiama prieiga prie programos „Copernicus“ paslaugoms teikti reikalingų arba
  pagrindiniams naudotojams naudoti skirtų duomenų, teikiant pirmenybę valstybių narių viešųjų subjektų
  ,
  pavyzdžiui, nacionalinių agentūrų, teikiamiems ir (arba) finansuojamiems duomenims
  ; |
| --- | --- |

b)

veiksmai, kuriais suteikiama prieiga prie programos „Copernicus“ paslaugoms teikti reikalingų arba
  pagrindiniams naudotojams naudoti skirtų duomenų, teikiant pirmenybę valstybių narių viešųjų subjektų
  ,
  pavyzdžiui, nacionalinių agentūrų, teikiamiems ir (arba) finansuojamiems duomenims
  ;

pagrindiniams naudotojams naudoti skirtų duomenų, teikiant pirmenybę valstybių narių viešųjų subjektų

pavyzdžiui, nacionalinių agentūrų, teikiamiems ir (arba) finansuojamiems duomenims

Pakeitimas 180

Pakeitimas 180

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

49 straipsnio 1 pastraipos c a punktas (naujas)

49 straipsnio 1 pastraipos c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | parama atitinkamų galutinės grandies taikmenų ir paslaugų, skirtų programai „Copernicus“, kūrimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

parama atitinkamų galutinės grandies taikmenų ir paslaugų, skirtų programai „Copernicus“, kūrimui;

parama atitinkamų galutinės grandies taikmenų ir paslaugų, skirtų programai „Copernicus“, kūrimui;

Pakeitimas 181

Pakeitimas 181

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

50 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

50 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal programą „Copernicus“ vykdomi veiksmai, kuriais remiamos šios paslaugos: | Pagal programą „Copernicus“ vykdomi veiksmai, kuriais remiamos šios
  pagrindinės
  paslaugos: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pagal programą „Copernicus“ vykdomi veiksmai, kuriais remiamos šios paslaugos:

Pagal programą „Copernicus“ vykdomi veiksmai, kuriais remiamos šios
  pagrindinės
  paslaugos:

pagrindinės

Pakeitimas 182

Pakeitimas 182

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

50 straipsnio 1 pastraipos a punkto 3 įtrauka

50 straipsnio 1 pastraipos a punkto 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | žemės paviršiaus ir žemės ūkio stebėsena siekiant informuoti apie žemės dangą, žemės naudojimą ir žemės naudojimo pokyčius,
  miestų vietoves
  , vidaus vandenų kiekį ir kokybę, miškus, žemės ūkio ir kitus gamtos išteklius, bioįvairovę ir kriosferą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

žemės paviršiaus ir žemės ūkio stebėsena siekiant informuoti apie žemės dangą, žemės naudojimą ir žemės naudojimo pokyčius,
  miestų vietoves
  , vidaus vandenų kiekį ir kokybę, miškus, žemės ūkio ir kitus gamtos išteklius, bioįvairovę ir kriosferą;

miestų vietoves

| — | žemės paviršiaus ir žemės ūkio stebėsena siekiant informuoti apie žemės dangą, žemės naudojimą ir žemės naudojimo pokyčius,
  dirvožemio kokybę, dykumėjimą, kultūros paveldo objektus
  , vidaus vandenų kiekį ir kokybę, miškus
  , o ypač miškų naikinimą
  , žemės ūkio ir kitus gamtos išteklius, bioįvairovę ir kriosferą
  . Valstybės narės galės naudotis iš žemės ūkio paskirties žemės gaunama informacija ir duomenimis apie žemės dangos ir žemės ūkio paskirties žemės naudojimo lygį ir toliau mažinti su žemės ūkio subsidijų suteikimu susijusią administracinę naštą; |
| --- | --- |

—

žemės paviršiaus ir žemės ūkio stebėsena siekiant informuoti apie žemės dangą, žemės naudojimą ir žemės naudojimo pokyčius,
  dirvožemio kokybę, dykumėjimą, kultūros paveldo objektus
  , vidaus vandenų kiekį ir kokybę, miškus
  , o ypač miškų naikinimą
  , žemės ūkio ir kitus gamtos išteklius, bioįvairovę ir kriosferą
  . Valstybės narės galės naudotis iš žemės ūkio paskirties žemės gaunama informacija ir duomenimis apie žemės dangos ir žemės ūkio paskirties žemės naudojimo lygį ir toliau mažinti su žemės ūkio subsidijų suteikimu susijusią administracinę naštą;

dirvožemio kokybę, dykumėjimą, kultūros paveldo objektus

, o ypač miškų naikinimą

. Valstybės narės galės naudotis iš žemės ūkio paskirties žemės gaunama informacija ir duomenimis apie žemės dangos ir žemės ūkio paskirties žemės naudojimo lygį ir toliau mažinti su žemės ūkio subsidijų suteikimu susijusią administracinę naštą;

Pakeitimas 183

Pakeitimas 183

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

50 straipsnio 1 pastraipos a punkto 4 a įtrauka (nauja)

50 straipsnio 1 pastraipos a punkto 4 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | žemės ūkio paskirties žemės, kuriai reikia drėkinimo, lauko kultūrų prognozių ir žemės naudojimo žemėlapių sudarymas ir geresnio aprūpinimo maistu ir maisto kokybės užtikrinimas saugant aplinką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

žemės ūkio paskirties žemės, kuriai reikia drėkinimo, lauko kultūrų prognozių ir žemės naudojimo žemėlapių sudarymas ir geresnio aprūpinimo maistu ir maisto kokybės užtikrinimas saugant aplinką;

žemės ūkio paskirties žemės, kuriai reikia drėkinimo, lauko kultūrų prognozių ir žemės naudojimo žemėlapių sudarymas ir geresnio aprūpinimo maistu ir maisto kokybės užtikrinimas saugant aplinką;

Pakeitimas 184

Pakeitimas 184

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

50 straipsnio 1 pastraipos a punkto 4 b įtrauka (nauja)

50 straipsnio 1 pastraipos a punkto 4 b įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | žuvininkystės veiklos stebėsena, siekiant užtikrinti geresnį aprūpinimą maistu ir maisto kokybę saugant aplinką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

žuvininkystės veiklos stebėsena, siekiant užtikrinti geresnį aprūpinimą maistu ir maisto kokybę saugant aplinką;

žuvininkystės veiklos stebėsena, siekiant užtikrinti geresnį aprūpinimą maistu ir maisto kokybę saugant aplinką;

Pakeitimas 185

Pakeitimas 185

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

50 straipsnio 1 pastraipos a a punktas (naujas)

50 straipsnio 1 pastraipos a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | parama stebėsenai įgyvendinant Sąjungos politiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

parama stebėsenai įgyvendinant Sąjungos politiką;

parama stebėsenai įgyvendinant Sąjungos politiką;

Pakeitimas 186

Pakeitimas 186

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

53 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

53 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| SST komponento remiama veikla: | SST programa siekiama palaipsniui suteikti Sąjungai autonominius SST pajėgumus. |
| | SST komponento remiama veikla: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

SST komponento remiama veikla:

SST programa siekiama palaipsniui suteikti Sąjungai autonominius SST pajėgumus.

SST programa siekiama palaipsniui suteikti Sąjungai autonominius SST pajėgumus.

SST komponento remiama veikla:

Pakeitimas 187

Pakeitimas 187

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

53 straipsnio 1 pastraipos a punktas

53 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | valstybių narių antžeminių ir (arba) kosmoso jutiklių tinklo nustatymas, kūrimas ir naudojimas, įskaitant Europos kosmoso agentūros ir
  Sąjungos sukurtus
  jutiklius, skirtus objektams
  nacionaliniu lygiu
  stebėti ir sekti ir prie 55 straipsnyje nurodytų naudotojų poreikių pritaikytam Europos kosminių objektų katalogui sudaryti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

valstybių narių antžeminių ir (arba) kosmoso jutiklių tinklo nustatymas, kūrimas ir naudojimas, įskaitant Europos kosmoso agentūros ir
  Sąjungos sukurtus
  jutiklius, skirtus objektams
  nacionaliniu lygiu
  stebėti ir sekti ir prie 55 straipsnyje nurodytų naudotojų poreikių pritaikytam Europos kosminių objektų katalogui sudaryti;

Sąjungos sukurtus

nacionaliniu lygiu

| a) | valstybių narių
  arba Sąjungos
  antžeminių ir (arba) kosmoso jutiklių tinklo nustatymas, kūrimas ir naudojimas, įskaitant Europos kosmoso agentūros
  sukurtus
  ir
  nacionaliniu lygiu naudojamus Sąjungos
  jutiklius, skirtus objektams stebėti ir sekti ir prie 55 straipsnyje nurodytų naudotojų poreikių pritaikytam Europos kosminių objektų katalogui sudaryti; |
| --- | --- |

a)

valstybių narių
  arba Sąjungos
  antžeminių ir (arba) kosmoso jutiklių tinklo nustatymas, kūrimas ir naudojimas, įskaitant Europos kosmoso agentūros
  sukurtus
  ir
  nacionaliniu lygiu naudojamus Sąjungos
  jutiklius, skirtus objektams stebėti ir sekti ir prie 55 straipsnyje nurodytų naudotojų poreikių pritaikytam Europos kosminių objektų katalogui sudaryti;

arba Sąjungos

sukurtus

nacionaliniu lygiu naudojamus Sąjungos

Pakeitimas 188

Pakeitimas 188

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

56 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

56 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės, norinčios prisidėti prie 54 straipsnyje nurodytų paslaugų teikimo, Komisijai pateikia bendrą pasiūlymą, kuriame įrodo, kad paisoma šių kriterijų: | Valstybės narės, norinčios prisidėti prie 54 straipsnyje nurodytų paslaugų teikimo, Komisijai pateikia
  atskirą arba
  bendrą pasiūlymą, kuriame įrodo, kad paisoma šių kriterijų: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės, norinčios prisidėti prie 54 straipsnyje nurodytų paslaugų teikimo, Komisijai pateikia bendrą pasiūlymą, kuriame įrodo, kad paisoma šių kriterijų:

Valstybės narės, norinčios prisidėti prie 54 straipsnyje nurodytų paslaugų teikimo, Komisijai pateikia
  atskirą arba
  bendrą pasiūlymą, kuriame įrodo, kad paisoma šių kriterijų:

atskirą arba

Pakeitimas 189

Pakeitimas 189

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

57 straipsnio 8 dalis

57 straipsnio 8 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8.   Komisija priima
  įgyvendinimo
  aktus
  , kuriais nustato išsamias
  valstybių narių dalyvavimo SST organizacinės sistemos veikloje
  taisykles
  . Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 107 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. | 8.   Komisija
  pagal 105 straipsnį
  priima
  deleguotuosius
  aktus
  dėl specialios nuostatos dėl išsamių
  valstybių narių dalyvavimo SST organizacinės sistemos veikloje
  taisyklių
  . Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 107 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8.   Komisija priima
  įgyvendinimo
  aktus
  , kuriais nustato išsamias
  valstybių narių dalyvavimo SST organizacinės sistemos veikloje
  taisykles
  . Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 107 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

8.   Komisija
  pagal 105 straipsnį
  priima
  deleguotuosius
  aktus
  dėl specialios nuostatos dėl išsamių
  valstybių narių dalyvavimo SST organizacinės sistemos veikloje
  taisyklių
  . Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 107 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Pakeitimas 190

Pakeitimas 190

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

58 a straipsnis (naujas)

58 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 58a straipsnis




  Pasiūlos ir poreikių stebėsena įgyvendinant SST




  Iki 2024 m. gruodžio 31 d. Komisija įvertina SST komponento įgyvendinimą, visų pirma naudotojų poreikių, susijusių su antžeminių ir kosmoso jutiklių pajėgumais, pokyčius ir užbaigia Europos katalogo, numatyto 53 straipsnio 1a dalyje, rengimą.




  Atliekant vertinimą visų pirma išnagrinėjami papildomos kosmoso ir antžeminės infrastruktūros sukūrimo poreikiai.




  Prireikus kartu su vertinimu pateikiamas atitinkamas pasiūlymas dėl papildomos kosmoso ir antžeminės infrastruktūros sukūrimo pagal SST komponentą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

58a straipsnis

Pasiūlos ir poreikių stebėsena įgyvendinant SST

Iki 2024 m. gruodžio 31 d. Komisija įvertina SST komponento įgyvendinimą, visų pirma naudotojų poreikių, susijusių su antžeminių ir kosmoso jutiklių pajėgumais, pokyčius ir užbaigia Europos katalogo, numatyto 53 straipsnio 1a dalyje, rengimą.

Atliekant vertinimą visų pirma išnagrinėjami papildomos kosmoso ir antžeminės infrastruktūros sukūrimo poreikiai.

Prireikus kartu su vertinimu pateikiamas atitinkamas pasiūlymas dėl papildomos kosmoso ir antžeminės infrastruktūros sukūrimo pagal SST komponentą.

Pakeitimas 191

Pakeitimas 191

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

60 straipsnio 1 dalies c a punktas (naujas)

60 straipsnio 1 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | Europos šalia Žemės skriejančių objektų katalogo sudarymas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

Europos šalia Žemės skriejančių objektų katalogo sudarymas.

Europos šalia Žemės skriejančių objektų katalogo sudarymas.

Pakeitimas 192

Pakeitimas 192

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

61 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

61 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Į GOVSATCOM komponentą įtraukti palydovinio ryšio pajėgumai ir paslaugos sujungiami į bendrą Sąjungos palydovinio ryšio pajėgumų ir paslaugų tinklą. Šis komponentas
  apima
  : | Į GOVSATCOM komponentą įtraukti palydovinio ryšio pajėgumai ir paslaugos sujungiami į bendrą Sąjungos palydovinio ryšio pajėgumų ir paslaugų tinklą
  , laikantis tinkamų saugumo reikalavimų
  . Šis komponentas
  gali apimti
  : |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Į GOVSATCOM komponentą įtraukti palydovinio ryšio pajėgumai ir paslaugos sujungiami į bendrą Sąjungos palydovinio ryšio pajėgumų ir paslaugų tinklą. Šis komponentas
  apima
  :

apima

Į GOVSATCOM komponentą įtraukti palydovinio ryšio pajėgumai ir paslaugos sujungiami į bendrą Sąjungos palydovinio ryšio pajėgumų ir paslaugų tinklą
  , laikantis tinkamų saugumo reikalavimų
  . Šis komponentas
  gali apimti
  :

, laikantis tinkamų saugumo reikalavimų

gali apimti

Pakeitimas 193

Pakeitimas 193

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

61 straipsnio 1 pastraipos a punktas

61 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | antžeminio segmento infrastruktūros objektų kūrimą, konstravimą ir naudojimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

antžeminio segmento infrastruktūros objektų kūrimą, konstravimą ir naudojimą;

| a) | antžeminio
  ir kosmoso
  segmento infrastruktūros objektų kūrimą, konstravimą ir naudojimą; |
| --- | --- |

a)

antžeminio
  ir kosmoso
  segmento infrastruktūros objektų kūrimą, konstravimą ir naudojimą;

ir kosmoso

Pakeitimas 194

Pakeitimas 194

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

62 straipsnio 3 dalis

62 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtinamas GOVSATCOM paslaugų portfelis kaip palydovinio ryšio pajėgumų bei paslaugų rūšių ir jų ypatumų sąrašas, įskaitant geografinę aprėptį, dažnius, dažnių juostos plotį, naudotojų įrangą ir saugumo požymius. Minėtos priemonės grindžiamos 1 dalyje nurodytais veiklos ir saugumo reikalavimais
  , pirmenybę teikiant Sąjungos lygmens naudotojams teikiamoms paslaugoms
  . Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 107 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. | 3.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtinamas GOVSATCOM paslaugų portfelis kaip palydovinio ryšio pajėgumų bei paslaugų rūšių ir jų ypatumų sąrašas, įskaitant geografinę aprėptį, dažnius, dažnių juostos plotį, naudotojų įrangą ir saugumo požymius. Minėtos priemonės grindžiamos 1 dalyje nurodytais veiklos ir saugumo reikalavimais. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 107 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtinamas GOVSATCOM paslaugų portfelis kaip palydovinio ryšio pajėgumų bei paslaugų rūšių ir jų ypatumų sąrašas, įskaitant geografinę aprėptį, dažnius, dažnių juostos plotį, naudotojų įrangą ir saugumo požymius. Minėtos priemonės grindžiamos 1 dalyje nurodytais veiklos ir saugumo reikalavimais
  , pirmenybę teikiant Sąjungos lygmens naudotojams teikiamoms paslaugoms
  . Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 107 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

3.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtinamas GOVSATCOM paslaugų portfelis kaip palydovinio ryšio pajėgumų bei paslaugų rūšių ir jų ypatumų sąrašas, įskaitant geografinę aprėptį, dažnius, dažnių juostos plotį, naudotojų įrangą ir saugumo požymius. Minėtos priemonės grindžiamos 1 dalyje nurodytais veiklos ir saugumo reikalavimais. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 107 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Pakeitimas 195

Pakeitimas 195

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

62 straipsnio 3 a dalis (nauja)

62 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Taikant 3 dalyje nurodytą paslaugų portfelį, atsižvelgiama į šiuo metu parduodamas paslaugas, kad nebūtų iškreipta konkurencija vidaus rinkoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Taikant 3 dalyje nurodytą paslaugų portfelį, atsižvelgiama į šiuo metu parduodamas paslaugas, kad nebūtų iškreipta konkurencija vidaus rinkoje.

Pakeitimas 196

Pakeitimas 196

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

63 straipsnio 1 pastraipos b punktas

63 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | tinkamai įgalioti juridiniai asmenys, teikiantys palydovinio ryšio pajėgumus ar paslaugas laikydamiesi 36 straipsnyje nustatytos saugumo akreditavimo procedūros
  ir 34 straipsnio 1 dalyje nurodytų konkrečių GOVSATCOM komponento saugumo reikalavimų
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

tinkamai įgalioti juridiniai asmenys, teikiantys palydovinio ryšio pajėgumus ar paslaugas laikydamiesi 36 straipsnyje nustatytos saugumo akreditavimo procedūros
  ir 34 straipsnio 1 dalyje nurodytų konkrečių GOVSATCOM komponento saugumo reikalavimų
  .

ir 34 straipsnio 1 dalyje nurodytų konkrečių GOVSATCOM komponento saugumo reikalavimų

| b) | tinkamai įgalioti juridiniai asmenys, teikiantys palydovinio ryšio pajėgumus ar paslaugas laikydamiesi 36 straipsnyje nustatytos saugumo akreditavimo procedūros. |
| --- | --- |

b)

tinkamai įgalioti juridiniai asmenys, teikiantys palydovinio ryšio pajėgumus ar paslaugas laikydamiesi 36 straipsnyje nustatytos saugumo akreditavimo procedūros.

Pakeitimas 197

Pakeitimas 197

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

63 straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

63 straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | šio komponento palydovinio ryšio pajėgumų ar paslaugų teikėjai laikosi pagal 34 straipsnio 1 dalį nustatytų konkrečių GOVSATCOM komponento saugumo reikalavimų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

šio komponento palydovinio ryšio pajėgumų ar paslaugų teikėjai laikosi pagal 34 straipsnio 1 dalį nustatytų konkrečių GOVSATCOM komponento saugumo reikalavimų.

šio komponento palydovinio ryšio pajėgumų ar paslaugų teikėjai laikosi pagal 34 straipsnio 1 dalį nustatytų konkrečių GOVSATCOM komponento saugumo reikalavimų.

Pakeitimas 198

Pakeitimas 198

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

65 straipsnio 1 dalis

65 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   GOVSATCOM dalyviai dalijasi sutelktais palydovinio ryšio pajėgumais, paslaugomis ir naudotojų įranga ir nustato prioritetus, atsižvelgdami į Sąjungos ir valstybių narių lygmens naudotojų atliktą saugumo rizikos analizę.
  Dalydamiesi ištekliais ir nustatydami prioritetus pirmenybę jie teikia Sąjungos lygmens naudotojams. | 1.   GOVSATCOM dalyviai dalijasi sutelktais palydovinio ryšio pajėgumais, paslaugomis ir naudotojų įranga ir nustato prioritetus, atsižvelgdami į Sąjungos ir valstybių narių lygmens naudotojų atliktą saugumo rizikos analizę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   GOVSATCOM dalyviai dalijasi sutelktais palydovinio ryšio pajėgumais, paslaugomis ir naudotojų įranga ir nustato prioritetus, atsižvelgdami į Sąjungos ir valstybių narių lygmens naudotojų atliktą saugumo rizikos analizę.
  Dalydamiesi ištekliais ir nustatydami prioritetus pirmenybę jie teikia Sąjungos lygmens naudotojams.

1.   GOVSATCOM dalyviai dalijasi sutelktais palydovinio ryšio pajėgumais, paslaugomis ir naudotojų įranga ir nustato prioritetus, atsižvelgdami į Sąjungos ir valstybių narių lygmens naudotojų atliktą saugumo rizikos analizę.

Pakeitimas 199

Pakeitimas 199

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

66 straipsnio 1 a dalis (nauja)

66 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  GOVSATCOM centrai atsižvelgia į šiuo metu parduodamas paslaugas, kad nebūtų iškreipta konkurencija vidaus rinkoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  GOVSATCOM centrai atsižvelgia į šiuo metu parduodamas paslaugas, kad nebūtų iškreipta konkurencija vidaus rinkoje.

Pakeitimas 200

Pakeitimas 200

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

69 straipsnio 1 pastraipa

69 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Iki 2024 m. pabaigos Komisija įvertina GOVSATCOM komponento įgyvendinimą, visų pirma naudotojų poreikių, susijusių su palydovinio ryšio pajėgumais, pokyčius. Atliekant vertinimą visų pirma išnagrinėjami papildomos kosmoso infrastruktūros sukūrimo poreikiai. Prireikus kartu su vertinimu pateikiamas pasiūlymas dėl papildomos kosmoso infrastruktūros sukūrimo pagal GOVSATCOM komponentą. | Iki 2024 m. pabaigos Komisija
  , bendradarbiaudama su atsakingomis įstaigomis,
  įvertina GOVSATCOM komponento įgyvendinimą, visų pirma naudotojų poreikių, susijusių su palydovinio ryšio pajėgumais, pokyčius. Atliekant vertinimą visų pirma išnagrinėjami papildomos kosmoso infrastruktūros sukūrimo poreikiai. Prireikus kartu su vertinimu pateikiamas pasiūlymas dėl papildomos kosmoso infrastruktūros sukūrimo pagal GOVSATCOM komponentą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Iki 2024 m. pabaigos Komisija įvertina GOVSATCOM komponento įgyvendinimą, visų pirma naudotojų poreikių, susijusių su palydovinio ryšio pajėgumais, pokyčius. Atliekant vertinimą visų pirma išnagrinėjami papildomos kosmoso infrastruktūros sukūrimo poreikiai. Prireikus kartu su vertinimu pateikiamas pasiūlymas dėl papildomos kosmoso infrastruktūros sukūrimo pagal GOVSATCOM komponentą.

Iki 2024 m. pabaigos Komisija
  , bendradarbiaudama su atsakingomis įstaigomis,
  įvertina GOVSATCOM komponento įgyvendinimą, visų pirma naudotojų poreikių, susijusių su palydovinio ryšio pajėgumais, pokyčius. Atliekant vertinimą visų pirma išnagrinėjami papildomos kosmoso infrastruktūros sukūrimo poreikiai. Prireikus kartu su vertinimu pateikiamas pasiūlymas dėl papildomos kosmoso infrastruktūros sukūrimo pagal GOVSATCOM komponentą.

, bendradarbiaudama su atsakingomis įstaigomis,

Pakeitimas 201

Pakeitimas 201

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

71 straipsnio 1 pastraipa

71 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Agentūros būstinė yra Prahoje (Čekijos Respublika). | Agentūros būstinė yra Prahoje (Čekijos Respublika).
  Kaip nustatyta 79 straipsnio 2 dalį, atsižvelgiant į Programos poreikius, gali būti įsteigti Agentūros vietos skyriai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Agentūros būstinė yra Prahoje (Čekijos Respublika).

Agentūros būstinė yra Prahoje (Čekijos Respublika).
  Kaip nustatyta 79 straipsnio 2 dalį, atsižvelgiant į Programos poreikius, gali būti įsteigti Agentūros vietos skyriai.

Kaip nustatyta 79 straipsnio 2 dalį, atsižvelgiant į Programos poreikius, gali būti įsteigti Agentūros vietos skyriai.

Pakeitimas 202

Pakeitimas 202

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

73 straipsnio 4 dalis

73 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Administracinės valdybos nariai ir jų pakaitiniai nariai skiriami atsižvelgiant į jų žinias apie Agentūros
  pagrindines
  užduotis, taip pat į valdymo, administracinio darbo ir biudžeto valdymo įgūdžius. Europos Parlamentas, Komisija ir valstybės narės, siekdami užtikrinti Administracinės valdybos veiklos tęstinumą, turi dėti pastangas, kad jų atstovų kaita valdyboje būtų ribota. Visos šalys siekia, kad Administracinėje valdyboje būtų tinkama vyrų ir moterų pusiausvyra. | 4.   Administracinės valdybos nariai ir jų pakaitiniai nariai skiriami atsižvelgiant į jų žinias apie Agentūros užduotis, taip pat į valdymo, administracinio darbo ir biudžeto valdymo įgūdžius. Europos Parlamentas, Komisija ir valstybės narės, siekdami užtikrinti Administracinės valdybos veiklos tęstinumą, turi dėti pastangas, kad jų atstovų kaita valdyboje būtų ribota. Visos šalys siekia, kad Administracinėje valdyboje būtų tinkama vyrų ir moterų pusiausvyra. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Administracinės valdybos nariai ir jų pakaitiniai nariai skiriami atsižvelgiant į jų žinias apie Agentūros
  pagrindines
  užduotis, taip pat į valdymo, administracinio darbo ir biudžeto valdymo įgūdžius. Europos Parlamentas, Komisija ir valstybės narės, siekdami užtikrinti Administracinės valdybos veiklos tęstinumą, turi dėti pastangas, kad jų atstovų kaita valdyboje būtų ribota. Visos šalys siekia, kad Administracinėje valdyboje būtų tinkama vyrų ir moterų pusiausvyra.

4.   Administracinės valdybos nariai ir jų pakaitiniai nariai skiriami atsižvelgiant į jų žinias apie Agentūros užduotis, taip pat į valdymo, administracinio darbo ir biudžeto valdymo įgūdžius. Europos Parlamentas, Komisija ir valstybės narės, siekdami užtikrinti Administracinės valdybos veiklos tęstinumą, turi dėti pastangas, kad jų atstovų kaita valdyboje būtų ribota. Visos šalys siekia, kad Administracinėje valdyboje būtų tinkama vyrų ir moterų pusiausvyra.

Pakeitimas 203

Pakeitimas 203

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

73 straipsnio 5 dalis

73 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Administracinės valdybos nariai ir jų pakaitiniai nariai skiriami ketverių metų kadencijai, kuri gali būti pratęsiama
  vieną kartą
  . | 5.   Administracinės valdybos nariai ir jų pakaitiniai nariai skiriami ketverių metų kadencijai, kuri gali būti pratęsiama. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Administracinės valdybos nariai ir jų pakaitiniai nariai skiriami ketverių metų kadencijai, kuri gali būti pratęsiama
  vieną kartą
  .

5.   Administracinės valdybos nariai ir jų pakaitiniai nariai skiriami ketverių metų kadencijai, kuri gali būti pratęsiama.

Pakeitimas 204

Pakeitimas 204

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

75 straipsnio 3 dalis

75 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Administracinė valdyba eilinius posėdžius rengia du kartus per metus. Be to, valdyba rengia posėdžius jos pirmininko iniciatyva arba ne mažiau kaip trečdalio jos narių prašymu. | 3.   Administracinė valdyba eilinius posėdžius rengia
  bent
  du kartus per metus. Be to, valdyba rengia posėdžius jos pirmininko iniciatyva arba ne mažiau kaip trečdalio jos narių prašymu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Administracinė valdyba eilinius posėdžius rengia du kartus per metus. Be to, valdyba rengia posėdžius jos pirmininko iniciatyva arba ne mažiau kaip trečdalio jos narių prašymu.

3.   Administracinė valdyba eilinius posėdžius rengia
  bent
  du kartus per metus. Be to, valdyba rengia posėdžius jos pirmininko iniciatyva arba ne mažiau kaip trečdalio jos narių prašymu.

Pakeitimas 205

Pakeitimas 205

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

75 straipsnio 5 dalis

75 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   [Jeigu kuris nors Programos komponentas yra susijęs su slapta nacionaline infrastruktūra, posėdžiuose ir Administracinės valdybos svarstymuose
  , taip pat balsuojant gali dalyvauti
  tik tų valstybių narių, kurioms priklauso minėta infrastruktūra, atstovai
  ir Komisijos atstovas
  . Jeigu Administracinės valdybos pirmininkas nėra vienos iš valstybių narių, kurioms priklauso minėta infrastruktūra, atstovas,
  jis pakeičiamas
  valstybės narės, kuriai priklauso minėta infrastruktūra, atstovu.] | 5.   [Jeigu kuris nors Programos komponentas yra susijęs su slapta nacionaline infrastruktūra, posėdžiuose ir Administracinės valdybos svarstymuose
  gali dalyvauti valstybių narių atstovai ir Komisijos atstovas, tačiau balsuojant dalyvauja
  tik tų valstybių narių, kurioms priklauso minėta infrastruktūra, atstovai. Jeigu Administracinės valdybos pirmininkas
  (-ė)
  nėra vienos iš valstybių narių, kurioms priklauso minėta infrastruktūra, atstovas,
  ji(s) pakeičiama(-s)
  valstybės narės, kuriai priklauso minėta infrastruktūra, atstovu
  (-e)
  .] |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   [Jeigu kuris nors Programos komponentas yra susijęs su slapta nacionaline infrastruktūra, posėdžiuose ir Administracinės valdybos svarstymuose
  , taip pat balsuojant gali dalyvauti
  tik tų valstybių narių, kurioms priklauso minėta infrastruktūra, atstovai
  ir Komisijos atstovas
  . Jeigu Administracinės valdybos pirmininkas nėra vienos iš valstybių narių, kurioms priklauso minėta infrastruktūra, atstovas,
  jis pakeičiamas
  valstybės narės, kuriai priklauso minėta infrastruktūra, atstovu.]

5.   [Jeigu kuris nors Programos komponentas yra susijęs su slapta nacionaline infrastruktūra, posėdžiuose ir Administracinės valdybos svarstymuose
  gali dalyvauti valstybių narių atstovai ir Komisijos atstovas, tačiau balsuojant dalyvauja
  tik tų valstybių narių, kurioms priklauso minėta infrastruktūra, atstovai. Jeigu Administracinės valdybos pirmininkas
  (-ė)
  nėra vienos iš valstybių narių, kurioms priklauso minėta infrastruktūra, atstovas,
  ji(s) pakeičiama(-s)
  valstybės narės, kuriai priklauso minėta infrastruktūra, atstovu
  (-e)
  .]

Pakeitimas 206

Pakeitimas 206

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

77 straipsnio 2 dalies a a punktas (naujas)

77 straipsnio 2 dalies a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | ne vėliau kaip iki Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 312 straipsnyje numatytos daugiametės finansinės programos pirmųjų metų birželio 30 d. priima viso daugiametės finansinės programos laikotarpio Agentūros darbo programą, į ją be pakeitimų įtraukusi Saugumo akreditavimo valdybos pagal 80 straipsnio a punktą parengtą dalį ir gavusi Komisijos nuomonę. Dėl daugiametės darbo programos konsultuojamasi su Europos Parlamentu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

ne vėliau kaip iki Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 312 straipsnyje numatytos daugiametės finansinės programos pirmųjų metų birželio 30 d. priima viso daugiametės finansinės programos laikotarpio Agentūros darbo programą, į ją be pakeitimų įtraukusi Saugumo akreditavimo valdybos pagal 80 straipsnio a punktą parengtą dalį ir gavusi Komisijos nuomonę. Dėl daugiametės darbo programos konsultuojamasi su Europos Parlamentu;

ne vėliau kaip iki Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 312 straipsnyje numatytos daugiametės finansinės programos pirmųjų metų birželio 30 d. priima viso daugiametės finansinės programos laikotarpio Agentūros darbo programą, į ją be pakeitimų įtraukusi Saugumo akreditavimo valdybos pagal 80 straipsnio a punktą parengtą dalį ir gavusi Komisijos nuomonę. Dėl daugiametės darbo programos konsultuojamasi su Europos Parlamentu;

Pakeitimas 207

Pakeitimas 207

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

77 straipsnio 2 dalies d a punktas (naujas)

77 straipsnio 2 dalies d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | tvirtina pramoninių kontraktų skaidrumo taisykles ir nuolat apie juos informuoja vykdomąjį direktorių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

tvirtina pramoninių kontraktų skaidrumo taisykles ir nuolat apie juos informuoja vykdomąjį direktorių;

tvirtina pramoninių kontraktų skaidrumo taisykles ir nuolat apie juos informuoja vykdomąjį direktorių;

Pakeitimas 208

Pakeitimas 208

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

79 straipsnio 1 dalies c a punktas (naujas)

79 straipsnio 1 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | laikosi skaidrumo taisyklių bei pramoninių sutarčių ir informuoja administracinę valdybą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

laikosi skaidrumo taisyklių bei pramoninių sutarčių ir informuoja administracinę valdybą;

laikosi skaidrumo taisyklių bei pramoninių sutarčių ir informuoja administracinę valdybą;

Pakeitimas 209

Pakeitimas 209

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

79 straipsnio 2 dalis

79 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Vykdomasis direktorius sprendžia, ar būtina, kad vienoje arba daugiau valstybių narių dirbtų vienas arba daugiau Agentūros darbuotojų, kad Agentūros užduotys būtų vykdomos veiksmingai ir efektyviai. Prieš nuspręsdamas įsteigti vietos skyrių vykdomasis direktorius gauna išankstinį Komisijos, Administracinės valdybos ir susijusios (-ių) valstybės (-ių) narės (-ių) pritarimą. Veiklos, kurią vykdys vietos skyrius, sritis sprendime nustatoma taip, kad būtų išvengta nebūtinų išlaidų ir Agentūros administracinių funkcijų dubliavimosi. Gali prireikti su susijusia (-iomis) valstybe (-ėmis) nare (-ėmis) sudaryti susitarimą dėl būstinės. | 2.   Vykdomasis direktorius sprendžia, ar būtina, kad vienoje arba daugiau valstybių narių dirbtų vienas arba daugiau Agentūros darbuotojų, kad Agentūros užduotys būtų vykdomos veiksmingai ir efektyviai. Prieš nuspręsdamas įsteigti vietos skyrių vykdomasis direktorius gauna išankstinį Administracinės valdybos ir susijusios (-ių) valstybės (-ių) narės (-ių) pritarimą. Veiklos, kurią vykdys vietos skyrius, sritis sprendime nustatoma taip, kad būtų išvengta nebūtinų išlaidų ir Agentūros administracinių funkcijų dubliavimosi. Gali prireikti su susijusia (-iomis) valstybe (-ėmis) nare (-ėmis) sudaryti susitarimą dėl būstinės.
  Jei įmanoma, poveikis skiriant personalą ir skiriant biudžetą įtraukiamas į metinę darbo programą ir bet kuriuo atveju apie šį projektą pranešama biudžeto valdymo institucijai pagal 84 straipsnio 11 dalį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Vykdomasis direktorius sprendžia, ar būtina, kad vienoje arba daugiau valstybių narių dirbtų vienas arba daugiau Agentūros darbuotojų, kad Agentūros užduotys būtų vykdomos veiksmingai ir efektyviai. Prieš nuspręsdamas įsteigti vietos skyrių vykdomasis direktorius gauna išankstinį Komisijos, Administracinės valdybos ir susijusios (-ių) valstybės (-ių) narės (-ių) pritarimą. Veiklos, kurią vykdys vietos skyrius, sritis sprendime nustatoma taip, kad būtų išvengta nebūtinų išlaidų ir Agentūros administracinių funkcijų dubliavimosi. Gali prireikti su susijusia (-iomis) valstybe (-ėmis) nare (-ėmis) sudaryti susitarimą dėl būstinės.

2.   Vykdomasis direktorius sprendžia, ar būtina, kad vienoje arba daugiau valstybių narių dirbtų vienas arba daugiau Agentūros darbuotojų, kad Agentūros užduotys būtų vykdomos veiksmingai ir efektyviai. Prieš nuspręsdamas įsteigti vietos skyrių vykdomasis direktorius gauna išankstinį Administracinės valdybos ir susijusios (-ių) valstybės (-ių) narės (-ių) pritarimą. Veiklos, kurią vykdys vietos skyrius, sritis sprendime nustatoma taip, kad būtų išvengta nebūtinų išlaidų ir Agentūros administracinių funkcijų dubliavimosi. Gali prireikti su susijusia (-iomis) valstybe (-ėmis) nare (-ėmis) sudaryti susitarimą dėl būstinės.
  Jei įmanoma, poveikis skiriant personalą ir skiriant biudžetą įtraukiamas į metinę darbo programą ir bet kuriuo atveju apie šį projektą pranešama biudžeto valdymo institucijai pagal 84 straipsnio 11 dalį.

Pakeitimas 210

Pakeitimas 210

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

88 straipsnio 3 a dalis (nauja)

88 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Atlyginimas Agentūros darbuotojams mokamas iš Agentūros nuosavų lėšų ir, kai tai būtina Agentūrai pavestoms užduotims vykdyti, naudojant Komisijos skirto biudžeto lėšas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Atlyginimas Agentūros darbuotojams mokamas iš Agentūros nuosavų lėšų ir, kai tai būtina Agentūrai pavestoms užduotims vykdyti, naudojant Komisijos skirto biudžeto lėšas.

Pakeitimas 211

Pakeitimas 211

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

89 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

89 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Vykdomąjį direktorių Administracinė valdyba skiria iš Komisijos pasiūlyto kandidatų sąrašo, sudaryto Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba kituose leidiniuose paskelbus kvietimą teikti paraiškas ir įvykus atviram ir skaidriam konkursui, atsižvelgdama į jo nuopelnus ir dokumentais patvirtintus administracinius bei vadovavimo gebėjimus, taip pat į jo kompetenciją ir darbo patirtį atitinkamose srityse. | Vykdomąjį direktorių Administracinė valdyba skiria iš Komisijos pasiūlyto
  mažiausiai trijų
  kandidatų sąrašo, sudaryto Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba kituose leidiniuose paskelbus kvietimą teikti paraiškas ir įvykus atviram ir skaidriam konkursui, atsižvelgdama į jo nuopelnus ir dokumentais patvirtintus administracinius bei vadovavimo gebėjimus, taip pat į jo kompetenciją ir darbo patirtį atitinkamose srityse. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Vykdomąjį direktorių Administracinė valdyba skiria iš Komisijos pasiūlyto kandidatų sąrašo, sudaryto Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba kituose leidiniuose paskelbus kvietimą teikti paraiškas ir įvykus atviram ir skaidriam konkursui, atsižvelgdama į jo nuopelnus ir dokumentais patvirtintus administracinius bei vadovavimo gebėjimus, taip pat į jo kompetenciją ir darbo patirtį atitinkamose srityse.

Vykdomąjį direktorių Administracinė valdyba skiria iš Komisijos pasiūlyto
  mažiausiai trijų
  kandidatų sąrašo, sudaryto Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba kituose leidiniuose paskelbus kvietimą teikti paraiškas ir įvykus atviram ir skaidriam konkursui, atsižvelgdama į jo nuopelnus ir dokumentais patvirtintus administracinius bei vadovavimo gebėjimus, taip pat į jo kompetenciją ir darbo patirtį atitinkamose srityse.

mažiausiai trijų

Pakeitimas 212

Pakeitimas 212

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

89 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

89 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Remdamasi Komisijos pasiūlymu, pateiktu atsižvelgiant į pirmoje pastraipoje nurodytą vertinimą, Administracinė valdyba vykdomojo direktoriaus kadenciją gali pratęsti vieną kartą ne ilgesniam kaip
  ketverių
  metų laikotarpiui. | Remdamasi Komisijos pasiūlymu, pateiktu atsižvelgiant į pirmoje pastraipoje nurodytą vertinimą, administracinė valdyba vykdomojo direktoriaus kadenciją gali pratęsti vieną kartą ne ilgesniam kaip
  penkerių
  metų laikotarpiui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Remdamasi Komisijos pasiūlymu, pateiktu atsižvelgiant į pirmoje pastraipoje nurodytą vertinimą, Administracinė valdyba vykdomojo direktoriaus kadenciją gali pratęsti vieną kartą ne ilgesniam kaip
  ketverių
  metų laikotarpiui.

ketverių

Remdamasi Komisijos pasiūlymu, pateiktu atsižvelgiant į pirmoje pastraipoje nurodytą vertinimą, administracinė valdyba vykdomojo direktoriaus kadenciją gali pratęsti vieną kartą ne ilgesniam kaip
  penkerių
  metų laikotarpiui.

penkerių

Pakeitimas 213

Pakeitimas 213

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

92 straipsnio pavadinimas

92 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Susitarimas dėl būstinės ir veiklos sąlygos | Susitarimas dėl būstinės ir
  vietos skyrių ir
  veiklos sąlygos |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Susitarimas dėl būstinės ir veiklos sąlygos

Susitarimas dėl būstinės ir
  vietos skyrių ir
  veiklos sąlygos

vietos skyrių ir

Pakeitimas 214

Pakeitimas 214

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

92 straipsnio 1 dalis

92 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Susitarime dėl būstinės, kurį, pritarus Administracinei valdybai, Agentūra sudaro su
  priimančiąja
  valstybe nare, nustatomos reikiamos nuostatos dėl Agentūros įkūrimo
  priimančiojoje valstybėje narėje
  ir patalpų, kurias turi suteikti
  ta valstybė narė
  , taip pat specialiosios taisyklės,
  priimančioje valstybėje narėje
  taikomos Agentūros vykdomajam direktoriui, Administracinės valdybos nariams, darbuotojams ir jų šeimų nariams. | 1.   Susitarime dėl būstinės
  ir vietos skyrių
  , kurį, pritarus Administracinei valdybai, Agentūra sudaro su
  buveinės
  valstybe nare,
  arba nare, kurioje yra vietinė infrastruktūra,
  nustatomos reikiamos nuostatos dėl Agentūros įkūrimo
  priimančiosiose valstybėse narėse
  ir patalpų, kurias turi suteikti
  tos valstybės narės
  , taip pat specialiosios taisyklės,
  priimančiose valstybėse narėse
  taikomos Agentūros vykdomajam direktoriui, Administracinės valdybos nariams, darbuotojams ir jų šeimų nariams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Susitarime dėl būstinės, kurį, pritarus Administracinei valdybai, Agentūra sudaro su
  priimančiąja
  valstybe nare, nustatomos reikiamos nuostatos dėl Agentūros įkūrimo
  priimančiojoje valstybėje narėje
  ir patalpų, kurias turi suteikti
  ta valstybė narė
  , taip pat specialiosios taisyklės,
  priimančioje valstybėje narėje
  taikomos Agentūros vykdomajam direktoriui, Administracinės valdybos nariams, darbuotojams ir jų šeimų nariams.

1.   Susitarime dėl būstinės
  ir vietos skyrių
  , kurį, pritarus Administracinei valdybai, Agentūra sudaro su
  buveinės
  valstybe nare,
  arba nare, kurioje yra vietinė infrastruktūra,
  nustatomos reikiamos nuostatos dėl Agentūros įkūrimo
  priimančiosiose valstybėse narėse
  ir patalpų, kurias turi suteikti
  tos valstybės narės
  , taip pat specialiosios taisyklės,
  priimančiose valstybėse narėse
  taikomos Agentūros vykdomajam direktoriui, Administracinės valdybos nariams, darbuotojams ir jų šeimų nariams.

Pakeitimas 215

Pakeitimas 215

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

98 straipsnio 1 dalis

98 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Agentūros veikloje gali dalyvauti trečiosios valstybės, kurios tuo tikslu yra sudariusios susitarimus su Sąjunga. | 1.   Agentūros veikloje gali dalyvauti trečiosios valstybės
  ir tarptautinės organizacijos
  , kurios tuo tikslu yra sudariusios susitarimus su Sąjunga. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Agentūros veikloje gali dalyvauti trečiosios valstybės, kurios tuo tikslu yra sudariusios susitarimus su Sąjunga.

1.   Agentūros veikloje gali dalyvauti trečiosios valstybės
  ir tarptautinės organizacijos
  , kurios tuo tikslu yra sudariusios susitarimus su Sąjunga.

Pakeitimas 216

Pakeitimas 216

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

101 straipsnio 1 a dalis (nauja)

101 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a. | Komisija apibrėžia metodiką kokybiniams rodikliams, kuriais remiantis būtų tiksliai įvertinama pažanga, padaryta siekiant bendrų 4 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose apibrėžtų tikslų, nustatyti. Remdamasi ta metodika, Komisija ne vėliau kaip 2021 m. sausio 1 d. papildo priedą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.

1a.

Komisija apibrėžia metodiką kokybiniams rodikliams, kuriais remiantis būtų tiksliai įvertinama pažanga, padaryta siekiant bendrų 4 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose apibrėžtų tikslų, nustatyti. Remdamasi ta metodika, Komisija ne vėliau kaip 2021 m. sausio 1 d. papildo priedą.

Pakeitimas 217

Pakeitimas 217

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

102 straipsnio 2 dalis

102 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Tarpinis Programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip
  ketveriems
  metams nuo Programos įgyvendinimo pradžios. | 2.   Tarpinis Programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip
  trejiems
  metams nuo Programos įgyvendinimo pradžios.
  Specialus šio vertinimo skyrius skiriamas programos valdymui, kurio tikslas – teikti informaciją apie tai, ar reikia atlikti užduočių ir kompetencijų pakeitimus, patikėtus įvairiems Programos dalyviams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Tarpinis Programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip
  ketveriems
  metams nuo Programos įgyvendinimo pradžios.

2.   Tarpinis Programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip
  trejiems
  metams nuo Programos įgyvendinimo pradžios.
  Specialus šio vertinimo skyrius skiriamas programos valdymui, kurio tikslas – teikti informaciją apie tai, ar reikia atlikti užduočių ir kompetencijų pakeitimus, patikėtus įvairiems Programos dalyviams.

Pakeitimas 218

Pakeitimas 218

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

102 straipsnio 4 dalis

102 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Vertinimų išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui. | 4.   Vertinimų išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui
  ir prireikus prie vertinimo prideda atitinkamą naują pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Vertinimų išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

4.   Vertinimų išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui
  ir prireikus prie vertinimo prideda atitinkamą naują pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto
  .

Pakeitimas 219

Pakeitimas 219

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

102 straipsnio 6 dalies 1 pastraipa

102 straipsnio 6 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Ne vėliau kaip 2024 m. birželio 30 d., o vėliau – kas
  penkerius
  metus Komisija, remdamasi savo gairėmis, vertina Agentūros veiklos rezultatus – visų pirma jos tikslus, įgaliojimus, uždavinius ir veiklos vietą.
  Visų pirma
  vertinamas galimas poreikis keisti Agentūros įgaliojimus ir tokio pakeitimo finansinės pasekmės. Taip pat vertinama, kaip Agentūra taiko savo politiką dėl interesų konfliktų ir Saugumo akreditavimo valdybos nepriklausomumo bei savarankiškumo. | Ne vėliau kaip 2024 m. birželio 30 d., o vėliau – kas
  trejus
  metus Komisija, remdamasi savo gairėmis, vertina Agentūros veiklos rezultatus – visų pirma jos tikslus, įgaliojimus, uždavinius ir veiklos vietą. Vertinamas galimas poreikis keisti Agentūros įgaliojimus
  , visų pirma galimybė pagal 30 straipsnį patikėti jai papildomas užduotis,
  ir tokio pakeitimo finansinės pasekmės. Taip pat vertinama, kaip Agentūra taiko savo politiką dėl interesų konfliktų ir Saugumo akreditavimo valdybos nepriklausomumo bei savarankiškumo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Ne vėliau kaip 2024 m. birželio 30 d., o vėliau – kas
  penkerius
  metus Komisija, remdamasi savo gairėmis, vertina Agentūros veiklos rezultatus – visų pirma jos tikslus, įgaliojimus, uždavinius ir veiklos vietą.
  Visų pirma
  vertinamas galimas poreikis keisti Agentūros įgaliojimus ir tokio pakeitimo finansinės pasekmės. Taip pat vertinama, kaip Agentūra taiko savo politiką dėl interesų konfliktų ir Saugumo akreditavimo valdybos nepriklausomumo bei savarankiškumo.

penkerius

Visų pirma

Ne vėliau kaip 2024 m. birželio 30 d., o vėliau – kas
  trejus
  metus Komisija, remdamasi savo gairėmis, vertina Agentūros veiklos rezultatus – visų pirma jos tikslus, įgaliojimus, uždavinius ir veiklos vietą. Vertinamas galimas poreikis keisti Agentūros įgaliojimus
  , visų pirma galimybė pagal 30 straipsnį patikėti jai papildomas užduotis,
  ir tokio pakeitimo finansinės pasekmės. Taip pat vertinama, kaip Agentūra taiko savo politiką dėl interesų konfliktų ir Saugumo akreditavimo valdybos nepriklausomumo bei savarankiškumo.

trejus

, visų pirma galimybė pagal 30 straipsnį patikėti jai papildomas užduotis,

Pakeitimas 220

Pakeitimas 220

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

105 straipsnio 2 dalis

105 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   52 ir 101 straipsniuose nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami iki 2028 m. gruodžio 31 d. | 2.   52 ir 101 straipsniuose nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami iki 2028 m. gruodžio 31 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   52 ir 101 straipsniuose nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami iki 2028 m. gruodžio 31 d.

2.   52 ir 101 straipsniuose nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami iki 2028 m. gruodžio 31 d.

Pakeitimas 221

Pakeitimas 221

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

107 straipsnio 1 dalis

107 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011. | 1.   Komisijai padeda
  specialios sudėties ir (arba) pakomitečių sudėties
  komitetas
  , skirtas kiekvienam pagrindiniam Programos (GALILEO ir EGNOS, „Copernicus“, „SSA“, „GOVSATCOM“) komponentui
  . Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

1.   Komisijai padeda
  specialios sudėties ir (arba) pakomitečių sudėties
  komitetas
  , skirtas kiekvienam pagrindiniam Programos (GALILEO ir EGNOS, „Copernicus“, „SSA“, „GOVSATCOM“) komponentui
  . Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

Pakeitimas 222

Pakeitimas 222

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

107 straipsnio 3 a dalis (nauja)

107 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Sąjungos sudarytuose tarptautiniuose susitarimuose prireikus gali būti numatytas trečiųjų šalių arba tarptautinių organizacijų atstovų dalyvavimas komiteto darbe, laikantis jo darbo tvarkos taisyklėse nustatytų sąlygų, atsižvelgiant į Sąjungos saugumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Sąjungos sudarytuose tarptautiniuose susitarimuose prireikus gali būti numatytas trečiųjų šalių arba tarptautinių organizacijų atstovų dalyvavimas komiteto darbe, laikantis jo darbo tvarkos taisyklėse nustatytų sąlygų, atsižvelgiant į Sąjungos saugumą.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0405/2018).

1

(15)  2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 243/2012/ES, kuriuo nustatoma daugiametė radijo spektro politikos programa (OL L 81, 2012 3 21, p. 7).

15

(15)  2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 243/2012/ES, kuriuo nustatoma daugiametė radijo spektro politikos programa (OL L 81, 2012 3 21, p. 7).

15

(1a)  
  2018 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1139 dėl bendrųjų civilinės aviacijos taisyklių, ir kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra, iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2111/2005, (EB) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 ir direktyvos 2014/30/ES ir 2014/53/ES bei panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 552/2004 ir (EB) Nr. 216/2008 bei Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3922/91 (OL L 212, 2018 8 22, p. 1).

1a

2018 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1139 dėl bendrųjų civilinės aviacijos taisyklių, ir kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra, iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2111/2005, (EB) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 ir direktyvos 2014/30/ES ir 2014/53/ES bei panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 552/2004 ir (EB) Nr. 216/2008 bei Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3922/91 (OL L 212, 2018 8 22, p. 1).

(17)  2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 377/2014, kuriuo nustatoma programa „Copernicus“ ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 911/2010 (OL L 122, 2014 4 24, p. 44).

17

(18)  2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 911/2010 dėl Europos Žemės stebėsenos programos (GMES) ir jos pradinės praktinės veiklos 2011–2013 m. laikotarpiu (OL L 276, 2010 10 20, p. 1).

18

(19)  Komunikatas „Dirbtinis intelektas Europai“ (COM(2018)0237), Komunikatas „Europos bendros duomenų erdvės kūrimas“ (COM(2018)0232), Tarybos reglamento dėl Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės steigimo pasiūlymas (COM(2018)0008).

19

(20)  Europos meteorologinių palydovų eksploatavimo organizacija.

20

(21)  2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB, sukurianti Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE).

21

(17)  2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 377/2014, kuriuo nustatoma programa „Copernicus“ ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 911/2010 (OL L 122, 2014 4 24, p. 44).

17

(18)  2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 911/2010 dėl Europos Žemės stebėsenos programos (GMES) ir jos pradinės praktinės veiklos 2011–2013 m. laikotarpiu (OL L 276, 2010 10 20, p. 1).

18

(19)  Komunikatas „Dirbtinis intelektas Europai“ (COM(2018)0237), Komunikatas „Europos bendros duomenų erdvės kūrimas“ (COM(2018)0232), Tarybos reglamento dėl Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės steigimo pasiūlymas (COM(2018)0008).

19

(20)  Europos meteorologinių palydovų eksploatavimo organizacija.

20

(21)  2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB, sukurianti Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE).

21

(24)  OL L 158, 2014 5 27, p. 227.

24

(24)  
  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 541/2014/ES, kuriuo nustatoma daugiametė radijo spektro politikos programa (

  OL L 158, 2014 5 27, p. 227).

24

2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 541/2014/ES, kuriuo nustatoma daugiametė radijo spektro politikos programa (

(29)  OL L 345, 2008 12 23, p. 75.

29

(29)  OL L 345, 2008 12 23, p. 75.

29

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/775 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/775

---

P8_TA(2018)0521

Skaitmeninės Europos programos sudarymas laikotarpiui 2021–2027 m. ***I

2018 m. gruodžio 13 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl 2021–2027 m. Skaitmeninės Europos programos sudarymo (COM(2018)0434 – C8-0256/2018 – 2018/0227(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 388/45)

Pakeitimas 1

Teisėkūros rezoliucijos projektas

3 a nurodomoji dalis (nauja)

| Teisėkūros rezoliucijos projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento rezoliuciją „FinTech“: technologijų įtaka ateities finansų sektoriui“, |

Teisėkūros rezoliucijos projektas

Pakeitimas

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento rezoliuciją „FinTech“: technologijų įtaka ateities finansų sektoriui“,

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | pagal [nuoroda bus atitinkamai atnaujinta pagal naują sprendimą dėl užjūrio šalių ir teritorijų: Tarybos sprendimo .../.../ES 88 straipsnį (53)] užjūrio šalyse bei teritorijose (toliau – UŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai turėtų atitikti reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į Programos taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

pagal [nuoroda bus atitinkamai atnaujinta pagal naują sprendimą dėl užjūrio šalių ir teritorijų: Tarybos sprendimo .../.../ES 88 straipsnį (53)] užjūrio šalyse bei teritorijose (toliau – UŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai turėtų atitikti reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į Programos taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi;

| (4) | pagal [nuoroda bus atitinkamai atnaujinta pagal naują sprendimą dėl užjūrio šalių ir teritorijų: Tarybos sprendimo .../.../ES 88 straipsnį (53)] užjūrio šalyse bei teritorijose (toliau – UŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai turėtų atitikti reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į Programos taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi. Įgyvendinant Programą turi būti atsižvelgta į suvaržymus, susijusius su užjūrio šalių ar teritorijų dalyvavimu, o jų faktinis dalyvavimas programoje turi būti stebimas ir reguliariai vertinamas; |
| --- | --- |

(4)

pagal [nuoroda bus atitinkamai atnaujinta pagal naują sprendimą dėl užjūrio šalių ir teritorijų: Tarybos sprendimo .../.../ES 88 straipsnį (53)] užjūrio šalyse bei teritorijose (toliau – UŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai turėtų atitikti reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į Programos taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi. Įgyvendinant Programą turi būti atsižvelgta į suvaržymus, susijusius su užjūrio šalių ar teritorijų dalyvavimu, o jų faktinis dalyvavimas programoje turi būti stebimas ir reguliariai vertinamas;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (54) 22 ir 23 dalis Programą reikia įvertinti remiantis informacija, surinkta laikantis konkrečių stebėsenos reikalavimų, kartu vengiant perteklinio reguliavimo ir administracinės naštos, ypač valstybėms narėms. Šie reikalavimai atitinkamais atvejais
  gali
  apimti kiekybinius rodiklius, kaip pagrindą Programos poveikiui vietoje įvertinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (54) 22 ir 23 dalis Programą reikia įvertinti remiantis informacija, surinkta laikantis konkrečių stebėsenos reikalavimų, kartu vengiant perteklinio reguliavimo ir administracinės naštos, ypač valstybėms narėms. Šie reikalavimai atitinkamais atvejais
  gali
  apimti kiekybinius rodiklius, kaip pagrindą Programos poveikiui vietoje įvertinti;

| (5) | pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (54) 22 ir 23 dalis Programą reikia įvertinti remiantis informacija, surinkta laikantis konkrečių stebėsenos reikalavimų
  ir susieta su esamais poreikiais, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679

   (54a), kartu vengiant perteklinio reguliavimo ir administracinės naštos
  visiems paramos gavėjams
  , ypač valstybėms narėms
  ir MVĮ
  . Šie reikalavimai atitinkamais atvejais
  turėtų
  apimti
  išmatuojamus
  kiekybinius
  ir kokybinius
  rodiklius, kaip pagrindą Programos poveikiui vietoje įvertinti; |
| --- | --- |

(5)

pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (54) 22 ir 23 dalis Programą reikia įvertinti remiantis informacija, surinkta laikantis konkrečių stebėsenos reikalavimų
  ir susieta su esamais poreikiais, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679

   (54a), kartu vengiant perteklinio reguliavimo ir administracinės naštos
  visiems paramos gavėjams
  , ypač valstybėms narėms
  ir MVĮ
  . Šie reikalavimai atitinkamais atvejais
  turėtų
  apimti
  išmatuojamus
  kiekybinius
  ir kokybinius
  rodiklius, kaip pagrindą Programos poveikiui vietoje įvertinti;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | programa turėtų užtikrinti kuo didesnį novatoriškų finansinių priemonių ir mechanizmų, kurie finansuojami iš Sąjungos biudžeto, skaidrumą, atskaitomybę ir demokratinę priežiūrą, ypač kalbant apie jų indėlį – tiek pradinių lūkesčių, tiek galutinių rezultatų požiūriu – siekiant Sąjungos tikslų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

programa turėtų užtikrinti kuo didesnį novatoriškų finansinių priemonių ir mechanizmų, kurie finansuojami iš Sąjungos biudžeto, skaidrumą, atskaitomybę ir demokratinę priežiūrą, ypač kalbant apie jų indėlį – tiek pradinių lūkesčių, tiek galutinių rezultatų požiūriu – siekiant Sąjungos tikslų;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | 2017 m. rugsėjo mėn. Talino aukščiausiojo lygio susitikime skaitmeniniais klausimais (55) ir 2017 m. spalio 19 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose (56) nurodyta, jog Europai būtina investuoti į ekonomikos skaitmeninimą ir panaikinti gebėjimų trūkumą, kad būtų galima išlaikyti ir stiprinti Europos konkurencingumą, gyvenimo kokybę ir socialinę struktūrą. Europos Vadovų Taryba padarė išvadą, kad skaitmeninė transformacija teikia didžiulių galimybių inovacijoms, ekonomikos augimui ir darbo vietoms kurti, ji prisidės prie mūsų konkurencingumo pasaulyje ir padidins kūrybinę bei kultūrų įvairovę. Norint pasinaudoti šiomis galimybėmis reikia visiems kartu reaguoti į 
  tam tikrus
  iššūkius, kurie kyla dėl skaitmeninės transformacijos, ir
  peržiūrėti
  politiką, kuriai skaitmeninė transformacija daro poveikį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

2017 m. rugsėjo mėn. Talino aukščiausiojo lygio susitikime skaitmeniniais klausimais (55) ir 2017 m. spalio 19 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose (56) nurodyta, jog Europai būtina investuoti į ekonomikos skaitmeninimą ir panaikinti gebėjimų trūkumą, kad būtų galima išlaikyti ir stiprinti Europos konkurencingumą, gyvenimo kokybę ir socialinę struktūrą. Europos Vadovų Taryba padarė išvadą, kad skaitmeninė transformacija teikia didžiulių galimybių inovacijoms, ekonomikos augimui ir darbo vietoms kurti, ji prisidės prie mūsų konkurencingumo pasaulyje ir padidins kūrybinę bei kultūrų įvairovę. Norint pasinaudoti šiomis galimybėmis reikia visiems kartu reaguoti į 
  tam tikrus
  iššūkius, kurie kyla dėl skaitmeninės transformacijos, ir
  peržiūrėti
  politiką, kuriai skaitmeninė transformacija daro poveikį;

| (6) | 2017 m. rugsėjo mėn. Talino aukščiausiojo lygio susitikime skaitmeniniais klausimais (55) ir 2017 m. spalio 19 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose (56) nurodyta, jog Europai būtina investuoti į 
  veiksmingą
  ekonomikos skaitmeninimą ir panaikinti gebėjimų trūkumą, kad būtų galima išlaikyti ir stiprinti Europos konkurencingumą
  ir inovacijas
  , gyvenimo kokybę ir socialinę struktūrą. Europos Vadovų Taryba padarė išvadą, kad skaitmeninė transformacija teikia didžiulių galimybių inovacijoms, ekonomikos augimui ir darbo vietoms kurti, ji prisidės prie mūsų konkurencingumo pasaulyje ir padidins kūrybinę bei kultūrų įvairovę. Norint pasinaudoti šiomis galimybėmis reikia visiems kartu reaguoti į iššūkius, kurie kyla dėl skaitmeninės transformacijos,
  keletu būdų: be kita ko, užtikrinant, kad būtų įdiegtos esminės sudedamosios dalys, kuriomis remiasi naujosios technologijos, sukuriant veiksmingas
  ir
  lengvai įgyvendinamas teisines nuostatas, peržiūrint
  politiką, kuriai skaitmeninė transformacija daro poveikį
  ir sukuriant inovacijoms palankią aplinką, kurioje būtų visapusiškai apsaugoti vartotojų interesai; Optimaliu atveju šios Europos lygmeniu vykdomos Programos finansinį paketą padidins didelės privačiojo sektoriaus lėšos ir valstybių narių įnašai; |
| --- | --- |

(6)

2017 m. rugsėjo mėn. Talino aukščiausiojo lygio susitikime skaitmeniniais klausimais (55) ir 2017 m. spalio 19 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose (56) nurodyta, jog Europai būtina investuoti į 
  veiksmingą
  ekonomikos skaitmeninimą ir panaikinti gebėjimų trūkumą, kad būtų galima išlaikyti ir stiprinti Europos konkurencingumą
  ir inovacijas
  , gyvenimo kokybę ir socialinę struktūrą. Europos Vadovų Taryba padarė išvadą, kad skaitmeninė transformacija teikia didžiulių galimybių inovacijoms, ekonomikos augimui ir darbo vietoms kurti, ji prisidės prie mūsų konkurencingumo pasaulyje ir padidins kūrybinę bei kultūrų įvairovę. Norint pasinaudoti šiomis galimybėmis reikia visiems kartu reaguoti į iššūkius, kurie kyla dėl skaitmeninės transformacijos,
  keletu būdų: be kita ko, užtikrinant, kad būtų įdiegtos esminės sudedamosios dalys, kuriomis remiasi naujosios technologijos, sukuriant veiksmingas
  ir
  lengvai įgyvendinamas teisines nuostatas, peržiūrint
  politiką, kuriai skaitmeninė transformacija daro poveikį
  ir sukuriant inovacijoms palankią aplinką, kurioje būtų visapusiškai apsaugoti vartotojų interesai; Optimaliu atveju šios Europos lygmeniu vykdomos Programos finansinį paketą padidins didelės privačiojo sektoriaus lėšos ir valstybių narių įnašai;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6a) | Europos visuomenės ir ekonomikos ateitis labai priklausys nuo suderintos ir nuoseklios Sąjungos spektro politikos ir 5G infrastruktūros, todėl reikės nustatyti itin didelio pajėgumo tinklų infrastruktūros tikslą ir siekti teikti kokybiškas ir spartesnes ryšių paslaugas; Tai būtina sąlyga, kad Programa galėtų būti tinkamai įgyvendinama. Šiuo požiūriu Programai turėtų būti naudingas tinkamas Europos infrastruktūros tinklų priemonės ir visų pirma Wif4EU iniciatyvos, kuria siekiama skatinti piliečių junglumą Sąjungos viešosiose erdvėse, įgyvendinimas; šios abi programos padės užtikrinti, kad būtų pasiekti kuo geresni rezultatai ir įgyvendintas Sąjungos tikslas sukurti patikimą ir pastovų didelės spartos tinklą visoje Sąjungoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

Europos visuomenės ir ekonomikos ateitis labai priklausys nuo suderintos ir nuoseklios Sąjungos spektro politikos ir 5G infrastruktūros, todėl reikės nustatyti itin didelio pajėgumo tinklų infrastruktūros tikslą ir siekti teikti kokybiškas ir spartesnes ryšių paslaugas; Tai būtina sąlyga, kad Programa galėtų būti tinkamai įgyvendinama. Šiuo požiūriu Programai turėtų būti naudingas tinkamas Europos infrastruktūros tinklų priemonės ir visų pirma Wif4EU iniciatyvos, kuria siekiama skatinti piliečių junglumą Sąjungos viešosiose erdvėse, įgyvendinimas; šios abi programos padės užtikrinti, kad būtų pasiekti kuo geresni rezultatai ir įgyvendintas Sąjungos tikslas sukurti patikimą ir pastovų didelės spartos tinklą visoje Sąjungoje;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | Europos Vadovų Taryba visų pirma padarė išvadą, kad Sąjunga turėtų skubiai reaguoti į besiformuojančias tendencijas: tai, be kita ko, apima klausimus, susijusius su
  dirbtiniu intelektu ir paskirstytojo registro technologija (pvz.
  ,
  blokų grandinė)
  , kartu užtikrinant aukštą duomenų apsaugos lygį,
  skaitmenines
  teises ir etikos standartus. Europos Vadovų Taryba paprašė Komisijos ne vėliau kaip 2018 m. pradžioje pateikti Europos požiūrį į dirbtinį intelektą ir paragino Komisiją pateikti reikiamas iniciatyvas bendrosioms sąlygoms stiprinti, kad ES galėtų tirti naujas rinkas taikydama rizika grindžiamas radikalias inovacijas ir dar kartą patvirtinti pirmaujantį savo pramonės vaidmenį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

Europos Vadovų Taryba visų pirma padarė išvadą, kad Sąjunga turėtų skubiai reaguoti į besiformuojančias tendencijas: tai, be kita ko, apima klausimus, susijusius su
  dirbtiniu intelektu ir paskirstytojo registro technologija (pvz.
  ,
  blokų grandinė)
  , kartu užtikrinant aukštą duomenų apsaugos lygį,
  skaitmenines
  teises ir etikos standartus. Europos Vadovų Taryba paprašė Komisijos ne vėliau kaip 2018 m. pradžioje pateikti Europos požiūrį į dirbtinį intelektą ir paragino Komisiją pateikti reikiamas iniciatyvas bendrosioms sąlygoms stiprinti, kad ES galėtų tirti naujas rinkas taikydama rizika grindžiamas radikalias inovacijas ir dar kartą patvirtinti pirmaujantį savo pramonės vaidmenį;

| (7) | Europos Vadovų Taryba visų pirma padarė išvadą, kad Sąjunga turėtų skubiai reaguoti į besiformuojančias tendencijas: tai, be kita ko, apima klausimus, susijusius su
  skaitmenine atskirtimi
  ,
  dirbtiniu intelektu
  , kartu užtikrinant aukštą duomenų apsaugos lygį
  visapusiškai laikantis Reglamento (ES) 2016/679
  ,
  teises, pagrindines
  teises ir etikos standartus. Europos Vadovų Taryba paprašė Komisijos ne vėliau kaip 2018 m. pradžioje pateikti Europos požiūrį į dirbtinį intelektą ir paragino Komisiją pateikti reikiamas iniciatyvas bendrosioms sąlygoms stiprinti, kad ES galėtų tirti naujas rinkas taikydama rizika grindžiamas radikalias inovacijas ir dar kartą patvirtinti pirmaujantį savo pramonės vaidmenį; |
| --- | --- |

(7)

Europos Vadovų Taryba visų pirma padarė išvadą, kad Sąjunga turėtų skubiai reaguoti į besiformuojančias tendencijas: tai, be kita ko, apima klausimus, susijusius su
  skaitmenine atskirtimi
  ,
  dirbtiniu intelektu
  , kartu užtikrinant aukštą duomenų apsaugos lygį
  visapusiškai laikantis Reglamento (ES) 2016/679
  ,
  teises, pagrindines
  teises ir etikos standartus. Europos Vadovų Taryba paprašė Komisijos ne vėliau kaip 2018 m. pradžioje pateikti Europos požiūrį į dirbtinį intelektą ir paragino Komisiją pateikti reikiamas iniciatyvas bendrosioms sąlygoms stiprinti, kad ES galėtų tirti naujas rinkas taikydama rizika grindžiamas radikalias inovacijas ir dar kartą patvirtinti pirmaujantį savo pramonės vaidmenį;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7a) | 2018 m. balandžio 10 d. valstybės narės išreiškė savo pritarimą ir bendrą norą bendradarbiauti dėl iniciatyvų, susijusių su dirbtiniu intelektu ir paskirstytojo registro technologijų (pvz., blokų grandinės) infrastruktūros paslaugomis, pasirašydamos bendradarbiavimo susitarimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7a)

2018 m. balandžio 10 d. valstybės narės išreiškė savo pritarimą ir bendrą norą bendradarbiauti dėl iniciatyvų, susijusių su dirbtiniu intelektu ir paskirstytojo registro technologijų (pvz., blokų grandinės) infrastruktūros paslaugomis, pasirašydamos bendradarbiavimo susitarimus;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

7 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7b) | norint šią Programą sėkmingai įgyvendinti, vien sekti tendencijas neužtenka. Sąjunga turi įsipareigoti naudoti privatumą užtikrinančias technologijas (t. y. kriptografiją ir decentralizuotas prietaikas), taip pat užtikrinti didesnes investicijas į perspektyvią infrastruktūrą (šviesolaidžių tinklus), kad būtų galima sukurti savarankišką skaitmeninę visuomenę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7b)

norint šią Programą sėkmingai įgyvendinti, vien sekti tendencijas neužtenka. Sąjunga turi įsipareigoti naudoti privatumą užtikrinančias technologijas (t. y. kriptografiją ir decentralizuotas prietaikas), taip pat užtikrinti didesnes investicijas į perspektyvią infrastruktūrą (šviesolaidžių tinklus), kad būtų galima sukurti savarankišką skaitmeninę visuomenę;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

7 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7c) | kad galėtų gauti naudos iš skaitmeninės revoliucijos, Europa, kurdama strateginius skaitmeninius pajėgumus, turi ryžtingai investuoti į savo ateitį. Tuo tikslu turi būti užtikrinamas didelis biudžetas (mažiausiai 9,2  mlrd. EUR) ES mastu, kurį turi papildyti pakankamai didelės investicijos nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, būtent užtikrinant nuoseklų ir papildantį santykį su struktūriniais ir sanglaudos fondais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7c)

kad galėtų gauti naudos iš skaitmeninės revoliucijos, Europa, kurdama strateginius skaitmeninius pajėgumus, turi ryžtingai investuoti į savo ateitį. Tuo tikslu turi būti užtikrinamas didelis biudžetas (mažiausiai 9,2  mlrd. EUR) ES mastu, kurį turi papildyti pakankamai didelės investicijos nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, būtent užtikrinant nuoseklų ir papildantį santykį su struktūriniais ir sanglaudos fondais;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | Komisijos komunikate „Europos Sąjungai, veiksmingai siekiančiai savo prioritetų po 2020 m., skirta nauja, moderni daugiametė finansinė programa“ (57) tarp įvairių būsimos finansinės programos galimybių išdėstoma Europos skaitmeninės transformacijos programa, kad būtų pasiekta „tvirta pažanga siekiant pažangaus augimo tokiose srityse kaip aukštos kokybės duomenų infrastruktūra, sujungiamumas
  ir
  kibernetinis saugumas“. Taip būtų siekiama užtikrinti Europos lyderystę superkompiuterių, naujos kartos interneto, dirbtinio intelekto, robotikos ir didžiųjų duomenų srityse. Dėl to sustiprėtų Europos pramonės ir įmonių konkurencinė padėtis skaitmeninėje ekonomikoje, tai taip pat labai padėtų sumažinti gebėjimų trūkumą visoje Sąjungoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

Komisijos komunikate „Europos Sąjungai, veiksmingai siekiančiai savo prioritetų po 2020 m., skirta nauja, moderni daugiametė finansinė programa“ (57) tarp įvairių būsimos finansinės programos galimybių išdėstoma Europos skaitmeninės transformacijos programa, kad būtų pasiekta „tvirta pažanga siekiant pažangaus augimo tokiose srityse kaip aukštos kokybės duomenų infrastruktūra, sujungiamumas
  ir
  kibernetinis saugumas“. Taip būtų siekiama užtikrinti Europos lyderystę superkompiuterių, naujos kartos interneto, dirbtinio intelekto, robotikos ir didžiųjų duomenų srityse. Dėl to sustiprėtų Europos pramonės ir įmonių konkurencinė padėtis skaitmeninėje ekonomikoje, tai taip pat labai padėtų sumažinti gebėjimų trūkumą visoje Sąjungoje;

| (8) | Komisijos komunikate „Europos Sąjungai, veiksmingai siekiančiai savo prioritetų po 2020 m., skirta nauja, moderni daugiametė finansinė programa“ (57) tarp įvairių būsimos finansinės programos galimybių išdėstoma Europos skaitmeninės transformacijos programa, kad būtų pasiekta „tvirta pažanga siekiant pažangaus augimo tokiose srityse kaip aukštos kokybės duomenų infrastruktūra, sujungiamumas, kibernetinis saugumas“
  ir viešojo administravimo skaitmeninimas
  . Taip būtų siekiama užtikrinti Europos lyderystę superkompiuterių, naujos kartos interneto, dirbtinio intelekto, robotikos ir didžiųjų duomenų srityse. Dėl to sustiprėtų Europos pramonės ir įmonių konkurencinė padėtis skaitmeninėje ekonomikoje, tai taip pat labai padėtų sumažinti
  ir įveikti
  gebėjimų trūkumą visoje Sąjungoje
  , užtikrinant, kad ES piliečiai turėtų įgūdžių, kompetencijų ir žinių, kurie būtini norint būti pasirengus skaitmeninei transformacijai
  ; |
| --- | --- |

(8)

Komisijos komunikate „Europos Sąjungai, veiksmingai siekiančiai savo prioritetų po 2020 m., skirta nauja, moderni daugiametė finansinė programa“ (57) tarp įvairių būsimos finansinės programos galimybių išdėstoma Europos skaitmeninės transformacijos programa, kad būtų pasiekta „tvirta pažanga siekiant pažangaus augimo tokiose srityse kaip aukštos kokybės duomenų infrastruktūra, sujungiamumas, kibernetinis saugumas“
  ir viešojo administravimo skaitmeninimas
  . Taip būtų siekiama užtikrinti Europos lyderystę superkompiuterių, naujos kartos interneto, dirbtinio intelekto, robotikos ir didžiųjų duomenų srityse. Dėl to sustiprėtų Europos pramonės ir įmonių konkurencinė padėtis skaitmeninėje ekonomikoje, tai taip pat labai padėtų sumažinti
  ir įveikti
  gebėjimų trūkumą visoje Sąjungoje
  , užtikrinant, kad ES piliečiai turėtų įgūdžių, kompetencijų ir žinių, kurie būtini norint būti pasirengus skaitmeninei transformacijai
  ;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8a) | kadangi atsižvelgiant į uždelstą Sąjungos strateginių skaitmeninių pajėgumų plėtrą ir pastangas tai ištaisyti, turi būti užtikrintas biudžetas, kuris būtų proporcingas šios programos plataus užmojo tikslams ir kuris sudarytų mažiausiai 9,2  mlrd. eurų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8a)

kadangi atsižvelgiant į uždelstą Sąjungos strateginių skaitmeninių pajėgumų plėtrą ir pastangas tai ištaisyti, turi būti užtikrintas biudžetas, kuris būtų proporcingas šios programos plataus užmojo tikslams ir kuris sudarytų mažiausiai 9,2  mlrd. eurų;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | komunikate „Europos bendros duomenų erdvės kūrimas“ (57) aptariama nauja priemonė, kurios reikia imtis kaip esminio žingsnio siekiant Europos Sąjungoje sukurti bendrą duomenų erdvę – kliūčių neturinčią skaitmeninę plotmę, kuri bus tokio masto, kad joje įmanoma kurti naujus duomenimis grindžiamus produktus ir paslaugas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

komunikate „Europos bendros duomenų erdvės kūrimas“ (57) aptariama nauja priemonė, kurios reikia imtis kaip esminio žingsnio siekiant Europos Sąjungoje sukurti bendrą duomenų erdvę – kliūčių neturinčią skaitmeninę plotmę, kuri bus tokio masto, kad joje įmanoma kurti naujus duomenimis grindžiamus produktus ir paslaugas;

| (9) | komunikate „Europos bendros duomenų erdvės kūrimas“ (57) aptariama nauja priemonė, kurios reikia imtis kaip esminio žingsnio siekiant Europos Sąjungoje sukurti bendrą duomenų erdvę – kliūčių neturinčią skaitmeninę plotmę, kuri bus tokio masto, kad joje įmanoma kurti
  ir tobulinti
  naujus duomenimis grindžiamus produktus ir paslaugas; |
| --- | --- |

(9)

komunikate „Europos bendros duomenų erdvės kūrimas“ (57) aptariama nauja priemonė, kurios reikia imtis kaip esminio žingsnio siekiant Europos Sąjungoje sukurti bendrą duomenų erdvę – kliūčių neturinčią skaitmeninę plotmę, kuri bus tokio masto, kad joje įmanoma kurti
  ir tobulinti
  naujus duomenimis grindžiamus produktus ir paslaugas;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9a) | 2017 m. Europos Komisijos pradėta įgyvendinti Naujos kartos interneto iniciatyva taip pat turėtų suteikti pagrindą Programos įgyvendinimui, nes ja siekiama sukurti atviresnį internetą, kuriame būtų teikiamos geresnės paslaugos, plačiau taikomos žinios ir aktyviau dalyvaujama, dėmesį skiriant technologinėms galimybėms, atsirandančioms dėl pažangos įvairiose tyrimų srityse, kaip antai naujų tinklo struktūrų, programine įranga valdomos infrastruktūros, naujų paslaugų ir prietaikų koncepcijų ir kt. srityse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9a)

2017 m. Europos Komisijos pradėta įgyvendinti Naujos kartos interneto iniciatyva taip pat turėtų suteikti pagrindą Programos įgyvendinimui, nes ja siekiama sukurti atviresnį internetą, kuriame būtų teikiamos geresnės paslaugos, plačiau taikomos žinios ir aktyviau dalyvaujama, dėmesį skiriant technologinėms galimybėms, atsirandančioms dėl pažangos įvairiose tyrimų srityse, kaip antai naujų tinklo struktūrų, programine įranga valdomos infrastruktūros, naujų paslaugų ir prietaikų koncepcijų ir kt. srityse;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | bendras Programos tikslas turėtų būti toks: remti skaitmeninę pramonės transformaciją ir skatinti geriau išnaudoti pramoninį inovacijų, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros politikos priemonių potencialą visos Sąjungos verslo subjektų ir piliečių naudai.
  Programa turėtų būti struktūrizuota pagal penkis konkrečius tikslus, atspindinčius pagrindines politikos sritis, t. y.: itin našų skaičiavimą, kibernetinį saugumą, dirbtinį intelektą, aukšto lygio skaitmeninius įgūdžius ir diegimą, geriausią skaitmeninio pajėgumo išnaudojimą ir sąveikumą. Visose šiose srityse Programos priemonėmis taip pat
  turėtų
  būti siekiama geriau suderinti
  Sąjungos
  , valstybių narių
  ir
  regionines politikos priemones ir sutelkti privačius ir pramonės išteklius, kad būtų galima
  didinti
  investicijas ir plėtoti tvirtesnę sąveiką
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

bendras Programos tikslas turėtų būti toks: remti skaitmeninę pramonės transformaciją ir skatinti geriau išnaudoti pramoninį inovacijų, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros politikos priemonių potencialą visos Sąjungos verslo subjektų ir piliečių naudai.
  Programa turėtų būti struktūrizuota pagal penkis konkrečius tikslus, atspindinčius pagrindines politikos sritis, t. y.: itin našų skaičiavimą, kibernetinį saugumą, dirbtinį intelektą, aukšto lygio skaitmeninius įgūdžius ir diegimą, geriausią skaitmeninio pajėgumo išnaudojimą ir sąveikumą. Visose šiose srityse Programos priemonėmis taip pat
  turėtų
  būti siekiama geriau suderinti
  Sąjungos
  , valstybių narių
  ir
  regionines politikos priemones ir sutelkti privačius ir pramonės išteklius, kad būtų galima
  didinti
  investicijas ir plėtoti tvirtesnę sąveiką
  ;

| (10) | bendras Programos tikslas turėtų būti toks: remti skaitmeninę pramonės transformaciją ir skatinti geriau išnaudoti pramoninį inovacijų, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros politikos priemonių potencialą
  bei modernizuoti tam tikrus viešojo intereso sektorius
  visos Sąjungos verslo subjektų,
  ypač MVĮ
  , ir piliečių naudai.
  Be to, Programa
  turėtų
  sustiprinti
  Sąjungos
  konkurencingumą
  ir didinti
  jos ekonomikos atsparumą
  ; |
| --- | --- |

(10)

bendras Programos tikslas turėtų būti toks: remti skaitmeninę pramonės transformaciją ir skatinti geriau išnaudoti pramoninį inovacijų, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros politikos priemonių potencialą
  bei modernizuoti tam tikrus viešojo intereso sektorius
  visos Sąjungos verslo subjektų,
  ypač MVĮ
  , ir piliečių naudai.
  Be to, Programa
  turėtų
  sustiprinti
  Sąjungos
  konkurencingumą
  ir didinti
  jos ekonomikos atsparumą
  ;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10a) | neatidėliotinai svarbu remti MVĮ, kurios ketina diegti skaitmeninę pertvarką savo gamybos procesuose. Skaitmeniniai moksliniai tyrimai ir inovacijos MVĮ suteikia galimybių veiksmingai naudoti išteklius ir taip prisidėti prie Europos ekonomikos augimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10a)

neatidėliotinai svarbu remti MVĮ, kurios ketina diegti skaitmeninę pertvarką savo gamybos procesuose. Skaitmeniniai moksliniai tyrimai ir inovacijos MVĮ suteikia galimybių veiksmingai naudoti išteklius ir taip prisidėti prie Europos ekonomikos augimo;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

10 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10b) | Programa turėtų būti struktūrizuota pagal penkis konkrečius tikslus, atspindinčius pagrindines politikos sritis, t. y.: a) itin našus skaičiavimas, b) dirbtinis intelektas ir paskirstytojo registro technologijos, c) kibernetinis saugumas, d) aukšto lygio skaitmeniniai įgūdžiai ir e) diegimas, geriausias skaitmeninių pajėgumų išnaudojimas ir sąveikumas. Visose šiose srityse Programos priemonėmis taip pat turėtų būti siekiama geriau suderinti Sąjungos, valstybių narių ir regionines politikos priemones ir sutelkti privačius ir pramonės išteklius, kad būtų galima didinti investicijas ir pasiekti tvirtesnę sąveiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10b)

Programa turėtų būti struktūrizuota pagal penkis konkrečius tikslus, atspindinčius pagrindines politikos sritis, t. y.: a) itin našus skaičiavimas, b) dirbtinis intelektas ir paskirstytojo registro technologijos, c) kibernetinis saugumas, d) aukšto lygio skaitmeniniai įgūdžiai ir e) diegimas, geriausias skaitmeninių pajėgumų išnaudojimas ir sąveikumas. Visose šiose srityse Programos priemonėmis taip pat turėtų būti siekiama geriau suderinti Sąjungos, valstybių narių ir regionines politikos priemones ir sutelkti privačius ir pramonės išteklius, kad būtų galima didinti investicijas ir pasiekti tvirtesnę sąveiką;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

10 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10c) | kartu su bendruoju tikslu įvykdyti skaitmeninę transformaciją, Programa turėtų būti prisidedama prie ilgalaikio strateginio saugumo užtikrinimo tikslų, Sąjungoje stiprinant gebėjimus ir pajėgumus, teikiant pirmenybę veiksmams, kuriais didinamas strateginis potencialas ir mažinama priklausomybė nuo trečiųjų šalių tiekėjų ir produktų, taip užtikrinant Sąjungos konkurencingumą ekonomikos ir inovacijų srityse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10c)

kartu su bendruoju tikslu įvykdyti skaitmeninę transformaciją, Programa turėtų būti prisidedama prie ilgalaikio strateginio saugumo užtikrinimo tikslų, Sąjungoje stiprinant gebėjimus ir pajėgumus, teikiant pirmenybę veiksmams, kuriais didinamas strateginis potencialas ir mažinama priklausomybė nuo trečiųjų šalių tiekėjų ir produktų, taip užtikrinant Sąjungos konkurencingumą ekonomikos ir inovacijų srityse;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | itin svarbus vaidmuo įgyvendinant Programą turėtų būti skirtas skaitmeninių inovacijų centrams, kurie turėtų skatinti pramonę, viešojo sektoriaus organizacijas ir akademinę bendruomenę plačiai įsisavinti pažangias skaitmenines technologijas. Skaitmeninių inovacijų centrų tinklas turėtų užtikrinti plačiausią geografinę aprėptį visoje Europoje (59). Pirmieji skaitmeninių inovacijų centrai bus pasirinkti remiantis valstybių narių pasiūlymais, o tada tinklas bus plečiamas rengiant atvirus konkursus. Skaitmeninių inovacijų centrai veiks kaip naujausių skaitmeninių pajėgumų, įskaitant susijusius su itin našiu skaičiavimu, dirbtiniu intelektu, kibernetiniu saugumu, taip pat kitų esamų novatoriškų technologijų, pvz., bazinių didelio poveikio technologijų, prieigos punktai, taip pat prieinami gamybos laboratorijose ar miestų laboratorijose. Jie veiks kaip
  viena bendra
  prieiga prie išbandytų ir patvirtintų technologijų ir juose bus skatinamos atviros inovacijos. Jie taip pat teiks paramą aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių srityje. Skaitmeninių inovacijų centrų tinklas taip pat turėtų prisidėti prie atokiausių regionų dalyvavimo bendrojoje skaitmeninėje rinkoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

itin svarbus vaidmuo įgyvendinant Programą turėtų būti skirtas skaitmeninių inovacijų centrams, kurie turėtų skatinti pramonę, viešojo sektoriaus organizacijas ir akademinę bendruomenę plačiai įsisavinti pažangias skaitmenines technologijas. Skaitmeninių inovacijų centrų tinklas turėtų užtikrinti plačiausią geografinę aprėptį visoje Europoje (59). Pirmieji skaitmeninių inovacijų centrai bus pasirinkti remiantis valstybių narių pasiūlymais, o tada tinklas bus plečiamas rengiant atvirus konkursus. Skaitmeninių inovacijų centrai veiks kaip naujausių skaitmeninių pajėgumų, įskaitant susijusius su itin našiu skaičiavimu, dirbtiniu intelektu, kibernetiniu saugumu, taip pat kitų esamų novatoriškų technologijų, pvz., bazinių didelio poveikio technologijų, prieigos punktai, taip pat prieinami gamybos laboratorijose ar miestų laboratorijose. Jie veiks kaip
  viena bendra
  prieiga prie išbandytų ir patvirtintų technologijų ir juose bus skatinamos atviros inovacijos. Jie taip pat teiks paramą aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių srityje. Skaitmeninių inovacijų centrų tinklas taip pat turėtų prisidėti prie atokiausių regionų dalyvavimo bendrojoje skaitmeninėje rinkoje;

| (11) | itin svarbus vaidmuo įgyvendinant Programą turėtų būti skirtas
  Europos
  skaitmeninių inovacijų centrams, kurie turėtų skatinti pramonę,
  įskaitant MVĮ,
  viešojo sektoriaus organizacijas ir akademinę bendruomenę plačiai įsisavinti pažangias skaitmenines technologijas.
  Europos
  skaitmeninių inovacijų centrų tinklas turėtų užtikrinti plačiausią geografinę aprėptį visoje Europoje (59). Pirmieji
  Europos
  skaitmeninių inovacijų centrai bus pasirinkti remiantis valstybių narių pasiūlymais, o tada tinklas bus plečiamas rengiant atvirus
  ir skaidrius
  konkursus.
  Europos
  Skaitmeninių inovacijų centrai veiks kaip naujausių skaitmeninių pajėgumų, įskaitant susijusius su itin našiu skaičiavimu, dirbtiniu intelektu, kibernetiniu saugumu, taip pat kitų esamų novatoriškų technologijų, pvz., bazinių didelio poveikio technologijų, prieigos punktai, taip pat prieinami gamybos laboratorijose ar miestų laboratorijose. Jie veiks kaip
  vieno langelio principo
  prieiga prie išbandytų ir patvirtintų technologijų ir juose bus skatinamos atviros inovacijos. Jie taip pat teiks paramą aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių srityje.
  Europos
  skaitmeninių inovacijų centrų tinklas taip pat turėtų prisidėti prie atokiausių regionų dalyvavimo bendrojoje skaitmeninėje rinkoje
  ir remti skaitmeninę transformaciją užjūrio šalyse ir teritorijose
  ; |
| --- | --- |

(11)

itin svarbus vaidmuo įgyvendinant Programą turėtų būti skirtas
  Europos
  skaitmeninių inovacijų centrams, kurie turėtų skatinti pramonę,
  įskaitant MVĮ,
  viešojo sektoriaus organizacijas ir akademinę bendruomenę plačiai įsisavinti pažangias skaitmenines technologijas.
  Europos
  skaitmeninių inovacijų centrų tinklas turėtų užtikrinti plačiausią geografinę aprėptį visoje Europoje (59). Pirmieji
  Europos
  skaitmeninių inovacijų centrai bus pasirinkti remiantis valstybių narių pasiūlymais, o tada tinklas bus plečiamas rengiant atvirus
  ir skaidrius
  konkursus.
  Europos
  Skaitmeninių inovacijų centrai veiks kaip naujausių skaitmeninių pajėgumų, įskaitant susijusius su itin našiu skaičiavimu, dirbtiniu intelektu, kibernetiniu saugumu, taip pat kitų esamų novatoriškų technologijų, pvz., bazinių didelio poveikio technologijų, prieigos punktai, taip pat prieinami gamybos laboratorijose ar miestų laboratorijose. Jie veiks kaip
  vieno langelio principo
  prieiga prie išbandytų ir patvirtintų technologijų ir juose bus skatinamos atviros inovacijos. Jie taip pat teiks paramą aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių srityje.
  Europos
  skaitmeninių inovacijų centrų tinklas taip pat turėtų prisidėti prie atokiausių regionų dalyvavimo bendrojoje skaitmeninėje rinkoje
  ir remti skaitmeninę transformaciją užjūrio šalyse ir teritorijose
  ;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

11 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11a) | siekiant užtikrinti investicijų pagal šią Programą ir Sąjungos investicijų į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą sąveiką, ypač tų, kurios vykdomos pagal programą „Europos horizontas“, Europos skaitmeninių inovacijų centrai turėtų veikti kaip platforma, kurioje būtų galima suburti pramonę, verslo įmones ir valdžios institucijas, kurioms reikia naujų technologinių sprendimų, ir įmones, visų pirma veiklą pradedančias įmones ir MVĮ, turinčias rinkai parengtus sprendimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11a)

siekiant užtikrinti investicijų pagal šią Programą ir Sąjungos investicijų į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą sąveiką, ypač tų, kurios vykdomos pagal programą „Europos horizontas“, Europos skaitmeninių inovacijų centrai turėtų veikti kaip platforma, kurioje būtų galima suburti pramonę, verslo įmones ir valdžios institucijas, kurioms reikia naujų technologinių sprendimų, ir įmones, visų pirma veiklą pradedančias įmones ir MVĮ, turinčias rinkai parengtus sprendimus;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

11 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11b) | Programos planavimo, plėtros ir viešųjų pirkimų veikla turėtų būti vykdoma siekiant stiprinti Sąjungos pajėgumus ir didinti jos konkurencingumą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. Pirmenybė turi būti teikiama veiksmams, kuriais didinamas strateginis potencialas bei konkurencingumas ir siekiama sumažinti priklausomybę nuo trečiųjų šalių tiekėjų ir produktų. Todėl trečiųjų šalių dalyvavimas siekiant konkrečių programos tikslų turėtų priklausyti nuo šių šalių indėlio į Sąjungą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11b)

Programos planavimo, plėtros ir viešųjų pirkimų veikla turėtų būti vykdoma siekiant stiprinti Sąjungos pajėgumus ir didinti jos konkurencingumą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. Pirmenybė turi būti teikiama veiksmams, kuriais didinamas strateginis potencialas bei konkurencingumas ir siekiama sumažinti priklausomybę nuo trečiųjų šalių tiekėjų ir produktų. Todėl trečiųjų šalių dalyvavimas siekiant konkrečių programos tikslų turėtų priklausyti nuo šių šalių indėlio į Sąjungą;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | Programa turėtų būti įgyvendinama vykdant projektus, kuriais sustiprinami esminiai skaitmeniniai pajėgumai ir
  plečiamas jų visuotinis naudojimas
  .
  Tai
  turėtų
  apimti bendras investicijas su valstybėmis narėmis
  , o prireikus – ir
  su privačiuoju sektoriumi
  . Tam visų pirma reikėtų pasiekti kritinę viešųjų pirkimų masę, kad būtų galima gauti ekonomiškai geresnius pasiūlymus ir užtikrinti, kad Europos tiekėjai
  liktų
  technologinės pažangos
  priešakyje
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

Programa turėtų būti įgyvendinama vykdant projektus, kuriais sustiprinami esminiai skaitmeniniai pajėgumai ir
  plečiamas jų visuotinis naudojimas
  .
  Tai
  turėtų
  apimti bendras investicijas su valstybėmis narėmis
  , o prireikus – ir
  su privačiuoju sektoriumi
  . Tam visų pirma reikėtų pasiekti kritinę viešųjų pirkimų masę, kad būtų galima gauti ekonomiškai geresnius pasiūlymus ir užtikrinti, kad Europos tiekėjai
  liktų
  technologinės pažangos
  priešakyje
  ;

| (12) | Programa turėtų būti įgyvendinama vykdant projektus, kuriais sustiprinami esminiai skaitmeniniai pajėgumai ir
  Sąjungos strateginis savarankiškumas
  .
  Tuo tikslu pagal Programą
  turėtų
  būti užtikrintas ne mažesnis kaip 9,2  mlrd. EUR ES biudžetas, kurį papildytų valstybių narių
  , o prireikus – ir
  (arba) privačiojo sektoriaus bendros investicijos
  . Tam visų pirma reikėtų pasiekti kritinę viešųjų pirkimų masę, kad būtų galima gauti ekonomiškai geresnius pasiūlymus ir užtikrinti, kad Europos tiekėjai
  pasiektų
  technologinės pažangos
  avangardą
  ; |
| --- | --- |

(12)

Programa turėtų būti įgyvendinama vykdant projektus, kuriais sustiprinami esminiai skaitmeniniai pajėgumai ir
  Sąjungos strateginis savarankiškumas
  .
  Tuo tikslu pagal Programą
  turėtų
  būti užtikrintas ne mažesnis kaip 9,2  mlrd. EUR ES biudžetas, kurį papildytų valstybių narių
  , o prireikus – ir
  (arba) privačiojo sektoriaus bendros investicijos
  . Tam visų pirma reikėtų pasiekti kritinę viešųjų pirkimų masę, kad būtų galima gauti ekonomiškai geresnius pasiūlymus ir užtikrinti, kad Europos tiekėjai
  pasiektų
  technologinės pažangos
  avangardą
  ;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | Programoje numatytais veiksmais turėtų būti proporcingai šalinamas rinkos nepakankamumas arba neoptimalių investicijų atvejai, nedubliuojant ir neišstumiant privataus finansavimo ir teikiant aiškią Europos pridėtinę vertę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

Programoje numatytais veiksmais turėtų būti proporcingai šalinamas rinkos nepakankamumas arba neoptimalių investicijų atvejai, nedubliuojant ir neišstumiant privataus finansavimo ir teikiant aiškią Europos pridėtinę vertę.

| (14) | Programoje numatytais veiksmais turėtų būti
  stiprinama ir plečiama Sąjungos skaitmeninė bazė, sprendžiamos svarbios visuomenės problemos, toliau plėtojamos Sąjungos skaitmeninės pramonės kompetencijos ir
  proporcingai šalinamas rinkos nepakankamumas arba neoptimalių investicijų atvejai, nedubliuojant ir neišstumiant privataus finansavimo ir teikiant aiškią Europos pridėtinę vertę. |
| --- | --- |

(14)

Programoje numatytais veiksmais turėtų būti
  stiprinama ir plečiama Sąjungos skaitmeninė bazė, sprendžiamos svarbios visuomenės problemos, toliau plėtojamos Sąjungos skaitmeninės pramonės kompetencijos ir
  proporcingai šalinamas rinkos nepakankamumas arba neoptimalių investicijų atvejai, nedubliuojant ir neišstumiant privataus finansavimo ir teikiant aiškią Europos pridėtinę vertę.

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | siekiant per visą Programos įgyvendinimo laikotarpį užtikrinti kuo didesnį lankstumą ir išplėtoti jos komponentų sąveiką, kiekvieną konkretų tikslą galima įgyvendinti visomis priemonėmis, prieinamomis pagal Finansinį reglamentą. Naudotini įgyvendinimo mechanizmai yra tiesioginis valdymas ir netiesioginis valdymas, kai Sąjungos finansavimas turėtų būti derinamas su kitais finansavimo šaltiniais arba kai vykdymui reikia įsteigti bendrai valdomas struktūras; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

siekiant per visą Programos įgyvendinimo laikotarpį užtikrinti kuo didesnį lankstumą ir išplėtoti jos komponentų sąveiką, kiekvieną konkretų tikslą galima įgyvendinti visomis priemonėmis, prieinamomis pagal Finansinį reglamentą. Naudotini įgyvendinimo mechanizmai yra tiesioginis valdymas ir netiesioginis valdymas, kai Sąjungos finansavimas turėtų būti derinamas su kitais finansavimo šaltiniais arba kai vykdymui reikia įsteigti bendrai valdomas struktūras;

| (15) | siekiant per visą Programos įgyvendinimo laikotarpį užtikrinti kuo didesnį lankstumą ir išplėtoti jos komponentų sąveiką, kiekvieną konkretų tikslą galima įgyvendinti visomis priemonėmis, prieinamomis pagal Finansinį reglamentą. Naudotini įgyvendinimo mechanizmai yra tiesioginis valdymas ir netiesioginis valdymas, kai Sąjungos finansavimas turėtų būti derinamas su kitais finansavimo šaltiniais arba kai vykdymui reikia įsteigti bendrai valdomas struktūras. Netiesioginio valdymo atveju Komisija užtikrins, kad būtų išlaikyti visi tiesioginiam programos valdymui privalomi kokybės ir saugos standartai ir jų būtų laikomasi; |
| --- | --- |

(15)

siekiant per visą Programos įgyvendinimo laikotarpį užtikrinti kuo didesnį lankstumą ir išplėtoti jos komponentų sąveiką, kiekvieną konkretų tikslą galima įgyvendinti visomis priemonėmis, prieinamomis pagal Finansinį reglamentą. Naudotini įgyvendinimo mechanizmai yra tiesioginis valdymas ir netiesioginis valdymas, kai Sąjungos finansavimas turėtų būti derinamas su kitais finansavimo šaltiniais arba kai vykdymui reikia įsteigti bendrai valdomas struktūras. Netiesioginio valdymo atveju Komisija užtikrins, kad būtų išlaikyti visi tiesioginiam programos valdymui privalomi kokybės ir saugos standartai ir jų būtų laikomasi;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | itin našus skaičiavimas ir atitinkami duomenų apdorojimo pajėgumai Sąjungoje turėtų sudaryti sąlygas užtikrinti platesnį itin našaus skaičiavimo panaudojimą pramonėje ir apskritai viešojo intereso srityse, kad būtų galima pasinaudoti unikaliomis galimybėmis, kurias superkompiuteriai teikia visuomenei sveikatos priežiūros, aplinkos ir saugumo srityse ir pramonės, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių, konkurencingumo užtikrinimo srityje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

itin našus skaičiavimas ir atitinkami duomenų apdorojimo pajėgumai Sąjungoje turėtų sudaryti sąlygas užtikrinti platesnį itin našaus skaičiavimo panaudojimą pramonėje ir apskritai viešojo intereso srityse, kad būtų galima pasinaudoti unikaliomis galimybėmis, kurias superkompiuteriai teikia visuomenei sveikatos priežiūros, aplinkos ir saugumo srityse ir pramonės, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių, konkurencingumo užtikrinimo srityje;

| (16) | itin našus skaičiavimas ir atitinkami duomenų apdorojimo
  ir saugojimo
  pajėgumai Sąjungoje turėtų sudaryti sąlygas užtikrinti platesnį itin našaus skaičiavimo panaudojimą pramonėje ir apskritai viešojo intereso srityse, kad būtų galima pasinaudoti unikaliomis galimybėmis, kurias superkompiuteriai teikia visuomenei sveikatos priežiūros, aplinkos ir saugumo srityse ir pramonės, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių, konkurencingumo užtikrinimo srityje
  . Sąjunga turi įsigyti pasaulinio lygio superkompiuterių, užtikrinti jų teikimo sistemą ir įdiegti modeliavimo, vizualizavimo ir prototipų kūrimo paslaugas, tuo pačiu užtikrindama našiosios kompiuterijos sistemą, atitinkančią Sąjungos vertybes ir principus; |
| --- | --- |

(16)

itin našus skaičiavimas ir atitinkami duomenų apdorojimo
  ir saugojimo
  pajėgumai Sąjungoje turėtų sudaryti sąlygas užtikrinti platesnį itin našaus skaičiavimo panaudojimą pramonėje ir apskritai viešojo intereso srityse, kad būtų galima pasinaudoti unikaliomis galimybėmis, kurias superkompiuteriai teikia visuomenei sveikatos priežiūros, aplinkos ir saugumo srityse ir pramonės, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių, konkurencingumo užtikrinimo srityje
  . Sąjunga turi įsigyti pasaulinio lygio superkompiuterių, užtikrinti jų teikimo sistemą ir įdiegti modeliavimo, vizualizavimo ir prototipų kūrimo paslaugas, tuo pačiu užtikrindama našiosios kompiuterijos sistemą, atitinkančią Sąjungos vertybes ir principus;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | paramą Sąjungos intervencinėms priemonėms šioje srityje išreiškė Taryba (60) ir Europos Parlamentas (61). Be to, 2017 m. devynios valstybės narės pasirašė „EuroHPC“ deklaraciją (62) – tarpvyriausybinį susitarimą, kuriuo jos įsipareigoja bendradarbiaudamos su Komisija sukurti ir pradėti naudoti moderniausius našiosios kompiuterijos ir duomenų infrastruktūros objektus Europoje, kurie visoje Sąjungoje būtų prieinami mokslininkų bendruomenėms, viešiesiems ir privatiesiems partneriams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

paramą Sąjungos intervencinėms priemonėms šioje srityje išreiškė Taryba (60) ir Europos Parlamentas (61). Be to, 2017 m. devynios valstybės narės pasirašė „EuroHPC“ deklaraciją (62) – tarpvyriausybinį susitarimą, kuriuo jos įsipareigoja bendradarbiaudamos su Komisija sukurti ir pradėti naudoti moderniausius našiosios kompiuterijos ir duomenų infrastruktūros objektus Europoje, kurie visoje Sąjungoje būtų prieinami mokslininkų bendruomenėms, viešiesiems ir privatiesiems partneriams;

| (17) | paramą Sąjungos intervencinėms priemonėms šioje srityje išreiškė Taryba (60) ir Europos Parlamentas (61). Be to, 2017 m. devynios valstybės narės pasirašė „EuroHPC“ deklaraciją (62) – tarpvyriausybinį susitarimą, kuriuo jos įsipareigoja bendradarbiaudamos su Komisija sukurti ir pradėti naudoti moderniausius našiosios kompiuterijos ir duomenų infrastruktūros objektus Europoje, kurie visoje Sąjungoje būtų prieinami mokslininkų bendruomenėms, viešiesiems ir privatiesiems partneriams
  , ir būtų didinama ES pridėtinė vertė
  ; |
| --- | --- |

(17)

paramą Sąjungos intervencinėms priemonėms šioje srityje išreiškė Taryba (60) ir Europos Parlamentas (61). Be to, 2017 m. devynios valstybės narės pasirašė „EuroHPC“ deklaraciją (62) – tarpvyriausybinį susitarimą, kuriuo jos įsipareigoja bendradarbiaudamos su Komisija sukurti ir pradėti naudoti moderniausius našiosios kompiuterijos ir duomenų infrastruktūros objektus Europoje, kurie visoje Sąjungoje būtų prieinami mokslininkų bendruomenėms, viešiesiems ir privatiesiems partneriams
  , ir būtų didinama ES pridėtinė vertė
  ;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | itin našaus skaičiavimo srityje konkretus tikslas įsteigti bendrąją įmonę laikomas tinkamiausiu įgyvendinimo mechanizmu, visų pirma siekiant koordinuoti nacionalines ir Sąjungos strategijas ir investicijas į itin našaus skaičiavimo infrastruktūrą ir mokslinius tyrimus bei technologinę plėtrą, sutelkti viešuosius ir privačiuosius išteklius ir apsaugoti ekonominius ir strateginius Sąjungos interesus (63). Be to, itin našaus skaičiavimo kompetencijos centrai valstybėse narėse teiks itin našaus skaičiavimo paslaugas pramonei, akademinei bendruomenei ir viešojo administravimo institucijoms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

itin našaus skaičiavimo srityje konkretus tikslas įsteigti bendrąją įmonę laikomas tinkamiausiu įgyvendinimo mechanizmu, visų pirma siekiant koordinuoti nacionalines ir Sąjungos strategijas ir investicijas į itin našaus skaičiavimo infrastruktūrą ir mokslinius tyrimus bei technologinę plėtrą, sutelkti viešuosius ir privačiuosius išteklius ir apsaugoti ekonominius ir strateginius Sąjungos interesus (63). Be to, itin našaus skaičiavimo kompetencijos centrai valstybėse narėse teiks itin našaus skaičiavimo paslaugas pramonei, akademinei bendruomenei ir viešojo administravimo institucijoms;

| (18) | itin našaus skaičiavimo srityje konkretus tikslas įsteigti bendrąją įmonę laikomas tinkamiausiu įgyvendinimo mechanizmu, visų pirma siekiant koordinuoti nacionalines ir Sąjungos strategijas ir investicijas į itin našaus skaičiavimo infrastruktūrą ir mokslinius tyrimus bei technologinę plėtrą, sutelkti viešuosius ir privačiuosius išteklius ir apsaugoti ekonominius ir strateginius Sąjungos interesus (63). Be to, itin našaus skaičiavimo kompetencijos centrai valstybėse narėse teiks itin našaus skaičiavimo paslaugas pramonei,
  įskaitant MVĮ ir startuolius,
  akademinei bendruomenei ir viešojo administravimo institucijoms
  , kurių būstinė yra Sąjungoje
  ; |
| --- | --- |

(18)

itin našaus skaičiavimo srityje konkretus tikslas įsteigti bendrąją įmonę laikomas tinkamiausiu įgyvendinimo mechanizmu, visų pirma siekiant koordinuoti nacionalines ir Sąjungos strategijas ir investicijas į itin našaus skaičiavimo infrastruktūrą ir mokslinius tyrimus bei technologinę plėtrą, sutelkti viešuosius ir privačiuosius išteklius ir apsaugoti ekonominius ir strateginius Sąjungos interesus (63). Be to, itin našaus skaičiavimo kompetencijos centrai valstybėse narėse teiks itin našaus skaičiavimo paslaugas pramonei,
  įskaitant MVĮ ir startuolius,
  akademinei bendruomenei ir viešojo administravimo institucijoms
  , kurių būstinė yra Sąjungoje
  ;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

19 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (19) | su dirbtiniu intelektu susijusių pajėgumų kūrimas yra itin svarbus pramonės ir viešojo sektoriaus skaitmeninės transformacijos veiksnys. Vis autonomiškesni robotai naudojami gamyklose, giluminiams jūros darbams, namuose, miestuose ir ligoninėse. Komercinės dirbtinio intelekto platformos jau nebe bandomos, o realiai taikomos sveikatos priežiūros ir aplinkos srityse; visi didieji automobilių gamintojai kuria autonominius automobilius, o mašinų mokymosi metodai įeina į visas pagrindines interneto platformas ir didžiųjų duomenų taikomąsias programas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19)

su dirbtiniu intelektu susijusių pajėgumų kūrimas yra itin svarbus pramonės ir viešojo sektoriaus skaitmeninės transformacijos veiksnys. Vis autonomiškesni robotai naudojami gamyklose, giluminiams jūros darbams, namuose, miestuose ir ligoninėse. Komercinės dirbtinio intelekto platformos jau nebe bandomos, o realiai taikomos sveikatos priežiūros ir aplinkos srityse; visi didieji automobilių gamintojai kuria autonominius automobilius, o mašinų mokymosi metodai įeina į visas pagrindines interneto platformas ir didžiųjų duomenų taikomąsias programas;

| (19) | su dirbtiniu intelektu susijusių pajėgumų kūrimas yra itin svarbus pramonės ir viešojo sektoriaus skaitmeninės transformacijos veiksnys. Vis autonomiškesni robotai naudojami gamyklose, giluminiams jūros darbams, namuose, miestuose ir ligoninėse. Komercinės dirbtinio intelekto platformos jau nebe bandomos, o realiai taikomos sveikatos priežiūros ir aplinkos srityse; visi didieji automobilių gamintojai kuria autonominius automobilius, o mašinų mokymosi metodai įeina į visas pagrindines interneto platformas ir didžiųjų duomenų taikomąsias programas. Siekiant sukurti geriausias pagrindines sąlygas šioms partnerystėms Europoje skatinti, Sąjungai reikia į savo politikos formavimo procesą įtraukti inovacijų principą; |
| --- | --- |

(19)

su dirbtiniu intelektu susijusių pajėgumų kūrimas yra itin svarbus pramonės ir viešojo sektoriaus skaitmeninės transformacijos veiksnys. Vis autonomiškesni robotai naudojami gamyklose, giluminiams jūros darbams, namuose, miestuose ir ligoninėse. Komercinės dirbtinio intelekto platformos jau nebe bandomos, o realiai taikomos sveikatos priežiūros ir aplinkos srityse; visi didieji automobilių gamintojai kuria autonominius automobilius, o mašinų mokymosi metodai įeina į visas pagrindines interneto platformas ir didžiųjų duomenų taikomąsias programas. Siekiant sukurti geriausias pagrindines sąlygas šioms partnerystėms Europoje skatinti, Sąjungai reikia į savo politikos formavimo procesą įtraukti inovacijų principą;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

19 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (19a) | savo 2017 m. birželio 1 d. rezoliucijoje dėl Europos pramonės skaitmeninimo Europos Parlamentas atkreipė dėmesį į kalbos barjerų įtaką pramonei ir jos skaitmeninimui. Šiomis aplinkybėmis plataus masto dirbtiniu intelektu grindžiamos kalbos technologijos, pvz., automatinis vertimas, kalbos atpažinimas, didžiųjų duomenų teksto analizė bei dialoginės ir klausimų-atsakymų sistemos, yra labai svarbios, kad būtų išsaugota kalbų įvairovė, užtikrintas įtraukumas ir sudarytos galimybės žmonių tarpusavio ir žmonių ir mašinų komunikacijai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19a)

savo 2017 m. birželio 1 d. rezoliucijoje dėl Europos pramonės skaitmeninimo Europos Parlamentas atkreipė dėmesį į kalbos barjerų įtaką pramonei ir jos skaitmeninimui. Šiomis aplinkybėmis plataus masto dirbtiniu intelektu grindžiamos kalbos technologijos, pvz., automatinis vertimas, kalbos atpažinimas, didžiųjų duomenų teksto analizė bei dialoginės ir klausimų-atsakymų sistemos, yra labai svarbios, kad būtų išsaugota kalbų įvairovė, užtikrintas įtraukumas ir sudarytos galimybės žmonių tarpusavio ir žmonių ir mašinų komunikacijai;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

19 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (19b) | vis spartėjanti savarankiško mokymosi robotų ir dirbtinio intelekto plėtra, taip pat jų galimybes labai greitai dauginti žinias ir mokymosi turinį apsunkina galimybę numatyti bet kokį plėtros etapą iki programos nutraukimo 2027 m. Todėl Komisija ypatingą dėmesį turėtų skirti šiai sparčiai besiplėtojančiai skaitmeninei tendencijai ir, jei taikytina, atitinkamai skubiai pritaikyti darbo programos tikslus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19b)

vis spartėjanti savarankiško mokymosi robotų ir dirbtinio intelekto plėtra, taip pat jų galimybes labai greitai dauginti žinias ir mokymosi turinį apsunkina galimybę numatyti bet kokį plėtros etapą iki programos nutraukimo 2027 m. Todėl Komisija ypatingą dėmesį turėtų skirti šiai sparčiai besiplėtojančiai skaitmeninei tendencijai ir, jei taikytina, atitinkamai skubiai pritaikyti darbo programos tikslus;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

19 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (19c) | atsižvelgiant į didėjantį dirbtinio intelekto robotikos sprendimų paklausą Europos pramonėje ir į tai, kad svarbu išvengti didelio investicijų trūkumo šioje srityje, Programos tikslai, susiję dirbtiniu intelektu, turėtų apimti robotiką, paremtą dirbtiniu intelektu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19c)

atsižvelgiant į didėjantį dirbtinio intelekto robotikos sprendimų paklausą Europos pramonėje ir į tai, kad svarbu išvengti didelio investicijų trūkumo šioje srityje, Programos tikslai, susiję dirbtiniu intelektu, turėtų apimti robotiką, paremtą dirbtiniu intelektu;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

19 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (19d) | dirbtinio intelekto sprendimais grindžiami produktai ir paslaugos turėtų būti patogūs naudoti, standartiškai atitikti teisinius reikalavimus ir suteikti vartotojams daugiau pasirinkimo galimybių ir informacijos, visų pirma apie produktų ir paslaugų kokybę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19d)

dirbtinio intelekto sprendimais grindžiami produktai ir paslaugos turėtų būti patogūs naudoti, standartiškai atitikti teisinius reikalavimus ir suteikti vartotojams daugiau pasirinkimo galimybių ir informacijos, visų pirma apie produktų ir paslaugų kokybę;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | didelio masto duomenų rinkinių ir bandymų bei eksperimentavimo objektų prieinamumas turi didžiulę reikšmę dirbtinio intelekto vystymuisi; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

didelio masto duomenų rinkinių ir bandymų bei eksperimentavimo objektų prieinamumas turi didžiulę reikšmę dirbtinio intelekto vystymuisi;

| (20) | didelio masto duomenų rinkinių ir bandymų bei eksperimentavimo objektų prieinamumas
  , siekiant užtikrinti saugumą vidaus rinkoje, kai naudojamas dirbtinis intelektas, ir prieiga prie teksto ir duomenų gavybos
  turi didžiulę reikšmę dirbtinio intelekto vystymuisi
  , įskaitant kalbos technologijas
  ; |
| --- | --- |

(20)

didelio masto duomenų rinkinių ir bandymų bei eksperimentavimo objektų prieinamumas
  , siekiant užtikrinti saugumą vidaus rinkoje, kai naudojamas dirbtinis intelektas, ir prieiga prie teksto ir duomenų gavybos
  turi didžiulę reikšmę dirbtinio intelekto vystymuisi
  , įskaitant kalbos technologijas
  ;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

20 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (20a) | siekdama suteikti postūmį dirbtinį intelektą naudojančioms prietaikoms ir verslo įmonėms Europoje, 2018 m. balandžio 25 d. Komisija įsipareigojo apibrėžti Europos požiūrį parengdama dirbtinio intelekto etikos gairių projektą kartu su Dirbtinio intelekto aljanso – dirbtinio intelekto ekspertų grupės – suinteresuotaisiais subjektais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20a)

siekdama suteikti postūmį dirbtinį intelektą naudojančioms prietaikoms ir verslo įmonėms Europoje, 2018 m. balandžio 25 d. Komisija įsipareigojo apibrėžti Europos požiūrį parengdama dirbtinio intelekto etikos gairių projektą kartu su Dirbtinio intelekto aljanso – dirbtinio intelekto ekspertų grupės – suinteresuotaisiais subjektais;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

21 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (21) | 2017 m. birželio 1 d. rezoliucijoje dėl Europos pramonės skaitmeninimo (64) Europos Parlamentas pabrėžė, kaip svarbu taikyti bendrą Europos požiūrį į kibernetinį saugumą, pripažindamas būtinybę ugdyti sąmoningumą, ir nurodė, kad už kibernetinį atsparumą itin didelė atsakomybė tenka verslo lyderiams ir nacionalinės bei Europos pramonės saugumo politikos formuotojams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21)

2017 m. birželio 1 d. rezoliucijoje dėl Europos pramonės skaitmeninimo (64) Europos Parlamentas pabrėžė, kaip svarbu taikyti bendrą Europos požiūrį į kibernetinį saugumą, pripažindamas būtinybę ugdyti sąmoningumą, ir nurodė, kad už kibernetinį atsparumą itin didelė atsakomybė tenka verslo lyderiams ir nacionalinės bei Europos pramonės saugumo politikos formuotojams;

| (21) | 2017 m. birželio 1 d. rezoliucijoje dėl Europos pramonės skaitmeninimo (64) Europos Parlamentas pabrėžė, kaip svarbu taikyti bendrą Europos požiūrį į kibernetinį saugumą, pripažindamas būtinybę ugdyti sąmoningumą, ir nurodė, kad už kibernetinį atsparumą itin didelė atsakomybė tenka verslo lyderiams ir nacionalinės bei Europos pramonės saugumo politikos formuotojams
  , taip pat į standartizuotojo ir pritaikytojo saugumo ir privatumo įgyvendinimą
  ; |
| --- | --- |

(21)

2017 m. birželio 1 d. rezoliucijoje dėl Europos pramonės skaitmeninimo (64) Europos Parlamentas pabrėžė, kaip svarbu taikyti bendrą Europos požiūrį į kibernetinį saugumą, pripažindamas būtinybę ugdyti sąmoningumą, ir nurodė, kad už kibernetinį atsparumą itin didelė atsakomybė tenka verslo lyderiams ir nacionalinės bei Europos pramonės saugumo politikos formuotojams
  , taip pat į standartizuotojo ir pritaikytojo saugumo ir privatumo įgyvendinimą
  ;

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

22 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (22) | kibernetinis saugumas yra iššūkis visai Sąjungai, kurio daugiau negalima stengtis įveikti vien suskaidytomis nacionalinėmis iniciatyvomis. Europos kibernetinio saugumo pajėgumai turėtų būti sustiprinti siekiant aprūpinti Europą reikiamais pajėgumais, kad ji galėtų apsaugoti savo piliečius ir verslo subjektus nuo kibernetinių grėsmių. Be to, vartotojai turėtų būti apsaugoti, kai jie naudoja susietuosius produktus, į kuriuos galima įsilaužti ir pakenkti jų saugai. Tai turėtų būti pasiekta kartu su valstybėmis narėmis ir privačiuoju sektoriumi plėtojant projektus, kuriais sustiprinami Europos kibernetinio saugumo pajėgumai, ir užtikrinant šių projektų koordinavimą, taip pat užtikrinant platų naujausių kibernetinio saugumo sprendimų panaudojimą visoje ekonomikoje ir telkiant šios srities gebėjimus, kad būtų užtikrinta kritinė masė ir kompetencija; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22)

kibernetinis saugumas yra iššūkis visai Sąjungai, kurio daugiau negalima stengtis įveikti vien suskaidytomis nacionalinėmis iniciatyvomis. Europos kibernetinio saugumo pajėgumai turėtų būti sustiprinti siekiant aprūpinti Europą reikiamais pajėgumais, kad ji galėtų apsaugoti savo piliečius ir verslo subjektus nuo kibernetinių grėsmių. Be to, vartotojai turėtų būti apsaugoti, kai jie naudoja susietuosius produktus, į kuriuos galima įsilaužti ir pakenkti jų saugai. Tai turėtų būti pasiekta kartu su valstybėmis narėmis ir privačiuoju sektoriumi plėtojant projektus, kuriais sustiprinami Europos kibernetinio saugumo pajėgumai, ir užtikrinant šių projektų koordinavimą, taip pat užtikrinant platų naujausių kibernetinio saugumo sprendimų panaudojimą visoje ekonomikoje ir telkiant šios srities gebėjimus, kad būtų užtikrinta kritinė masė ir kompetencija;

| (22) | kibernetinis saugumas yra iššūkis visai Sąjungai, kurio daugiau negalima stengtis įveikti vien suskaidytomis nacionalinėmis iniciatyvomis. Europos kibernetinio saugumo pajėgumai turėtų būti sustiprinti siekiant aprūpinti Europą reikiamais pajėgumais, kad ji galėtų apsaugoti savo piliečius
  , viešojo administravimo institucijas
  ir verslo subjektus nuo kibernetinių grėsmių. Be to, vartotojai turėtų būti apsaugoti, kai jie naudoja susietuosius produktus, į kuriuos galima įsilaužti ir pakenkti jų saugai. Tai turėtų būti pasiekta kartu su valstybėmis narėmis ir privačiuoju sektoriumi plėtojant projektus, kuriais sustiprinami Europos kibernetinio saugumo pajėgumai, ir užtikrinant šių projektų koordinavimą, taip pat užtikrinant platų naujausių kibernetinio saugumo sprendimų panaudojimą visoje ekonomikoje ir telkiant šios srities gebėjimus, kad būtų užtikrinta kritinė masė ir kompetencija; |
| --- | --- |

(22)

kibernetinis saugumas yra iššūkis visai Sąjungai, kurio daugiau negalima stengtis įveikti vien suskaidytomis nacionalinėmis iniciatyvomis. Europos kibernetinio saugumo pajėgumai turėtų būti sustiprinti siekiant aprūpinti Europą reikiamais pajėgumais, kad ji galėtų apsaugoti savo piliečius
  , viešojo administravimo institucijas
  ir verslo subjektus nuo kibernetinių grėsmių. Be to, vartotojai turėtų būti apsaugoti, kai jie naudoja susietuosius produktus, į kuriuos galima įsilaužti ir pakenkti jų saugai. Tai turėtų būti pasiekta kartu su valstybėmis narėmis ir privačiuoju sektoriumi plėtojant projektus, kuriais sustiprinami Europos kibernetinio saugumo pajėgumai, ir užtikrinant šių projektų koordinavimą, taip pat užtikrinant platų naujausių kibernetinio saugumo sprendimų panaudojimą visoje ekonomikoje ir telkiant šios srities gebėjimus, kad būtų užtikrinta kritinė masė ir kompetencija;

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

23 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (23) | 2017 m. rugsėjo mėn. Komisija pateikė iniciatyvų rinkinį (65), kuriame
  išdėstyta
  visapusiškas Sąjungos požiūris į kibernetinį saugumą, juo siekiama sustiprinti Europos pajėgumus susidoroti su kibernetiniais išpuoliais ir grėsmėmis ir sustiprinti šios srities technologinius ir pramonės pajėgumus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23)

2017 m. rugsėjo mėn. Komisija pateikė iniciatyvų rinkinį (65), kuriame
  išdėstyta
  visapusiškas Sąjungos požiūris į kibernetinį saugumą, juo siekiama sustiprinti Europos pajėgumus susidoroti su kibernetiniais išpuoliais ir grėsmėmis ir sustiprinti šios srities technologinius ir pramonės pajėgumus;

| (23) | 2017 m. rugsėjo mėn. Komisija pateikė iniciatyvų rinkinį (65), kuriame
  išdėstytas
  visapusiškas Sąjungos požiūris į kibernetinį saugumą, juo siekiama sustiprinti Europos pajėgumus susidoroti su kibernetiniais išpuoliais ir grėsmėmis
  , padidinti kibernetinį atsparumą
  ir sustiprinti šios srities technologinius ir pramonės pajėgumus; |
| --- | --- |

(23)

2017 m. rugsėjo mėn. Komisija pateikė iniciatyvų rinkinį (65), kuriame
  išdėstytas
  visapusiškas Sąjungos požiūris į kibernetinį saugumą, juo siekiama sustiprinti Europos pajėgumus susidoroti su kibernetiniais išpuoliais ir grėsmėmis
  , padidinti kibernetinį atsparumą
  ir sustiprinti šios srities technologinius ir pramonės pajėgumus;

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

23 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (23a) | iš principo į kibernetinio saugumo sprendimai turėtų apimti saugos ir saugumo standartus, kaip pagrindinius projektinius parametrus, atsižvelgiant į naujausias turimas technologijas ir į pritaikytojo saugumo bei standartizuotojo saugumo principus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23a)

iš principo į kibernetinio saugumo sprendimai turėtų apimti saugos ir saugumo standartus, kaip pagrindinius projektinius parametrus, atsižvelgiant į naujausias turimas technologijas ir į pritaikytojo saugumo bei standartizuotojo saugumo principus;

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

24 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (24) | pasitikėjimas yra būtina sąlyga, kad bendroji skaitmeninė rinka veiktų. Kibernetinio saugumo technologijos, pvz., skaitmeninės tapatybės, kriptografija arba įsibrovimo nustatymas, taip pat jų taikymas tokiose srityse kaip finansai, pramonė 4.0, energetika, transportas, sveikatos priežiūra arba e. valdžia, yra būtini siekiant išsaugoti piliečių, viešojo administravimo institucijų ir įmonių internetinės veiklos ir sandorių saugumą ir pasitikėjimą jais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(24)

pasitikėjimas yra būtina sąlyga, kad bendroji skaitmeninė rinka veiktų. Kibernetinio saugumo technologijos, pvz., skaitmeninės tapatybės, kriptografija arba įsibrovimo nustatymas, taip pat jų taikymas tokiose srityse kaip finansai, pramonė 4.0, energetika, transportas, sveikatos priežiūra arba e. valdžia, yra būtini siekiant išsaugoti piliečių, viešojo administravimo institucijų ir įmonių internetinės veiklos ir sandorių saugumą ir pasitikėjimą jais;

| (24) | pasitikėjimas yra būtina sąlyga, kad bendroji skaitmeninė rinka veiktų. Kibernetinio saugumo technologijos, pvz.,
  paskirstytojo registro technologija,
  skaitmeninės tapatybės, kriptografija
  , šifravimas
  arba įsibrovimo nustatymas, taip pat jų taikymas tokiose srityse kaip finansai, pramonė 4.0,
  logistika,
  energetika, transportas,
  turizmas,
  sveikatos priežiūra arba e. valdžia, yra būtini siekiant išsaugoti piliečių, viešojo administravimo institucijų ir įmonių internetinės veiklos
  , įskaitant 5G platformose,
  ir sandorių saugumą
  , skaidrumą
  ir pasitikėjimą jais; |
| --- | --- |

(24)

pasitikėjimas yra būtina sąlyga, kad bendroji skaitmeninė rinka veiktų. Kibernetinio saugumo technologijos, pvz.,
  paskirstytojo registro technologija,
  skaitmeninės tapatybės, kriptografija
  , šifravimas
  arba įsibrovimo nustatymas, taip pat jų taikymas tokiose srityse kaip finansai, pramonė 4.0,
  logistika,
  energetika, transportas,
  turizmas,
  sveikatos priežiūra arba e. valdžia, yra būtini siekiant išsaugoti piliečių, viešojo administravimo institucijų ir įmonių internetinės veiklos
  , įskaitant 5G platformose,
  ir sandorių saugumą
  , skaidrumą
  ir pasitikėjimą jais;

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

25 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (25) | Europos Vadovų Taryba 2017 m. spalio 19 d. išvadose pabrėžė, kad siekiant sėkmingai kurti skaitmeninę Europą, Sąjungai visų pirma reikalingos darbo rinkos, mokymo ir švietimo sistemos, kurios būtų tinkamos skaitmeniniam amžiui, ir investicijos į 
  skaitmeninius įgūdžius
  , kad visi europiečiai įgytų daugiau galių ir priemonių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25)

Europos Vadovų Taryba 2017 m. spalio 19 d. išvadose pabrėžė, kad siekiant sėkmingai kurti skaitmeninę Europą, Sąjungai visų pirma reikalingos darbo rinkos, mokymo ir švietimo sistemos, kurios būtų tinkamos skaitmeniniam amžiui, ir investicijos į 
  skaitmeninius įgūdžius
  , kad visi europiečiai įgytų daugiau galių ir priemonių;

| (25) | Europos Vadovų Taryba 2017 m. spalio 19 d. išvadose pabrėžė, kad siekiant sėkmingai kurti skaitmeninę Europą, Sąjungai visų pirma reikalingos darbo rinkos, mokymo ir švietimo sistemos, kurios būtų tinkamos skaitmeniniam amžiui, ir investicijos į 
  skaitmeninių įgūdžių vystymą ir skaitmeninio raštingumo gerinimą
  , kad
  taikant integruotą požiūrį
  visi europiečiai įgytų daugiau galių ir priemonių; |
| --- | --- |

(25)

Europos Vadovų Taryba 2017 m. spalio 19 d. išvadose pabrėžė, kad siekiant sėkmingai kurti skaitmeninę Europą, Sąjungai visų pirma reikalingos darbo rinkos, mokymo ir švietimo sistemos, kurios būtų tinkamos skaitmeniniam amžiui, ir investicijos į 
  skaitmeninių įgūdžių vystymą ir skaitmeninio raštingumo gerinimą
  , kad
  taikant integruotą požiūrį
  visi europiečiai įgytų daugiau galių ir priemonių;

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

26 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (26a) | kadangi būtina laikytis holistinio požiūrio, įgyvendinant Programą tai pat reikėtų atsižvelgti į įtraukties, kvalifikacijų, mokymo ir specializacijos sritis, kurios, be aukšto lygio skaitmeninių kompetencijų, yra lemiamas veiksnys kuriant pridėtinę vertę žinių visuomenėje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26a)

kadangi būtina laikytis holistinio požiūrio, įgyvendinant Programą tai pat reikėtų atsižvelgti į įtraukties, kvalifikacijų, mokymo ir specializacijos sritis, kurios, be aukšto lygio skaitmeninių kompetencijų, yra lemiamas veiksnys kuriant pridėtinę vertę žinių visuomenėje;

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

27 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (27) | 2017 m. birželio 1 d. rezoliucijoje dėl Europos pramonės skaitmeninimo (67) Europos Parlamentas nurodė, kad švietimas, mokymas ir mokymasis visą gyvenimą yra socialinės sanglaudos skaitmeninėje visuomenėje pagrindas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(27)

2017 m. birželio 1 d. rezoliucijoje dėl Europos pramonės skaitmeninimo (67) Europos Parlamentas nurodė, kad švietimas, mokymas ir mokymasis visą gyvenimą yra socialinės sanglaudos skaitmeninėje visuomenėje pagrindas;

| (27) | 2017 m. birželio 1 d. rezoliucijoje dėl Europos pramonės skaitmeninimo (67) Europos Parlamentas nurodė, kad švietimas, mokymas ir mokymasis visą gyvenimą yra socialinės sanglaudos skaitmeninėje visuomenėje pagrindas. Be to, jis reikalavo, kad lyčių aspektas būtų įtrauktas į visas skaitmenines iniciatyvas, pabrėždamas, kad būtina atkreipti dėmesį į didelę lyčių nelygybę IRT sektoriuje, nes tai ypač svarbu užtikrinant ilgalaikį Europos augimą ir klestėjimą; |
| --- | --- |

(27)

2017 m. birželio 1 d. rezoliucijoje dėl Europos pramonės skaitmeninimo (67) Europos Parlamentas nurodė, kad švietimas, mokymas ir mokymasis visą gyvenimą yra socialinės sanglaudos skaitmeninėje visuomenėje pagrindas. Be to, jis reikalavo, kad lyčių aspektas būtų įtrauktas į visas skaitmenines iniciatyvas, pabrėždamas, kad būtina atkreipti dėmesį į didelę lyčių nelygybę IRT sektoriuje, nes tai ypač svarbu užtikrinant ilgalaikį Europos augimą ir klestėjimą;

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

27 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (27a) | 2016 m. balandžio 28 d. rezoliucijoje dėl lyčių lygybės ir moterų įgalinimo skaitmeniniame amžiuje Europos Parlamentas pabrėžė, kad būtina rinkti pagal lytis suskirstytus duomenis apie IRT naudojimą, suformuluoti tikslus, rodiklius ir gaires, pagal kuriuos būtų sekama, kaip gerėja IRT prieinamumas moterims, ir populiarinti bendrovių geriausios patirties pavyzdžius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(27a)

2016 m. balandžio 28 d. rezoliucijoje dėl lyčių lygybės ir moterų įgalinimo skaitmeniniame amžiuje Europos Parlamentas pabrėžė, kad būtina rinkti pagal lytis suskirstytus duomenis apie IRT naudojimą, suformuluoti tikslus, rodiklius ir gaires, pagal kuriuos būtų sekama, kaip gerėja IRT prieinamumas moterims, ir populiarinti bendrovių geriausios patirties pavyzdžius;

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

27 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (27b) | 2016 m. sausio 19 d. rezoliucijoje dėl kuriamo Bendrosios skaitmeninės rinkos akto Europos Parlamentas visapusiškai rėmė ir skatino populiarinti moterų skaitmeninio verslumo kultūrą, taip pat jų integraciją į informacinę visuomenę ir dalyvavimą joje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(27b)

2016 m. sausio 19 d. rezoliucijoje dėl kuriamo Bendrosios skaitmeninės rinkos akto Europos Parlamentas visapusiškai rėmė ir skatino populiarinti moterų skaitmeninio verslumo kultūrą, taip pat jų integraciją į informacinę visuomenę ir dalyvavimą joje;

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

28 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (28) | pagal Programą remiamos pažangios skaitmeninės technologijos, pvz., itin našaus skaičiavimo, kibernetinio saugumo ir dirbtinio intelekto technologijos, šiuo metu yra pakankamai brandžios, kad iš mokslinių tyrimų srities būtų Sąjungos lygmeniu perkeltos į diegimo, įgyvendinimo ir plėtros etapą. Sąjungos atsakas reikalingas ne tik šių technologijų diegimui, bet ir įgūdžių aspektams. Aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių
  ugdymo
  galimybės turi būti padidintos, turi būti išplėstas naudojimosi jomis mastas ir jos turi tapti prieinamos visoje ES. Jeigu to nebus padaryta, sklandus pažangių skaitmeninių technologijų diegimas gali tapti sudėtingesnis ir gali pablogėti bendras Sąjungos ekonomikos konkurencingumas. pagal Programą remiami veiksmai papildo veiksmus, remiamus pagal ESF, ERPF ir „Europos horizonto“ programas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28)

pagal Programą remiamos pažangios skaitmeninės technologijos, pvz., itin našaus skaičiavimo, kibernetinio saugumo ir dirbtinio intelekto technologijos, šiuo metu yra pakankamai brandžios, kad iš mokslinių tyrimų srities būtų Sąjungos lygmeniu perkeltos į diegimo, įgyvendinimo ir plėtros etapą. Sąjungos atsakas reikalingas ne tik šių technologijų diegimui, bet ir įgūdžių aspektams. Aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių
  ugdymo
  galimybės turi būti padidintos, turi būti išplėstas naudojimosi jomis mastas ir jos turi tapti prieinamos visoje ES. Jeigu to nebus padaryta, sklandus pažangių skaitmeninių technologijų diegimas gali tapti sudėtingesnis ir gali pablogėti bendras Sąjungos ekonomikos konkurencingumas. pagal Programą remiami veiksmai papildo veiksmus, remiamus pagal ESF, ERPF ir „Europos horizonto“ programas;

| (28) | pagal Programą remiamos pažangios skaitmeninės technologijos, pvz., itin našaus skaičiavimo, kibernetinio saugumo
  , debesijos kompiuterijos, duomenų apsaugos bei informacijos valdymo
  ir dirbtinio intelekto technologijos, šiuo metu yra pakankamai brandžios, kad iš mokslinių tyrimų srities būtų Sąjungos lygmeniu perkeltos į diegimo, įgyvendinimo ir plėtros etapą. Sąjungos atsakas reikalingas ne tik šių technologijų diegimui, bet ir įgūdžių aspektams. Aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių
  mokymosi ir mokymo
  galimybės turi būti padidintos, turi būti išplėstas naudojimosi jomis mastas ir jos turi tapti prieinamos visoje ES. Jeigu to nebus padaryta, sklandus pažangių skaitmeninių technologijų diegimas gali tapti sudėtingesnis ir gali pablogėti bendras Sąjungos ekonomikos konkurencingumas. Pagal Programą remiami veiksmai papildo veiksmus, remiamus pagal ESF, ERPF
  , ERASMUS
  ir „Europos horizonto“ programas; |
| --- | --- |

(28)

pagal Programą remiamos pažangios skaitmeninės technologijos, pvz., itin našaus skaičiavimo, kibernetinio saugumo
  , debesijos kompiuterijos, duomenų apsaugos bei informacijos valdymo
  ir dirbtinio intelekto technologijos, šiuo metu yra pakankamai brandžios, kad iš mokslinių tyrimų srities būtų Sąjungos lygmeniu perkeltos į diegimo, įgyvendinimo ir plėtros etapą. Sąjungos atsakas reikalingas ne tik šių technologijų diegimui, bet ir įgūdžių aspektams. Aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių
  mokymosi ir mokymo
  galimybės turi būti padidintos, turi būti išplėstas naudojimosi jomis mastas ir jos turi tapti prieinamos visoje ES. Jeigu to nebus padaryta, sklandus pažangių skaitmeninių technologijų diegimas gali tapti sudėtingesnis ir gali pablogėti bendras Sąjungos ekonomikos konkurencingumas. Pagal Programą remiami veiksmai papildo veiksmus, remiamus pagal ESF, ERPF
  , ERASMUS
  ir „Europos horizonto“ programas;

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

29 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (29) | viešojo administravimo institucijų ir paslaugų modernizavimas skaitmeninėmis priemonėmis yra itin svarbus siekiant sumažinti administracinę naštą
  pramonei
  ir
  apskritai piliečiams
   – pagreitinti jų sąveiką su valdžios institucijomis, padaryti ją patogesnę ir pigesnę, taip pat padidinti piliečiams ir verslo subjektams teikiamų paslaugų efektyvumą ir kokybę. Kadangi tam tikros viešojo intereso paslaugos jau dabar turi Sąjungos dimensiją, teikiant paramą joms įgyvendinti ir diegti Sąjungos lygmeniu turėtų būti užtikrinta, kad piliečiai ir verslo subjektai turėtų galimybę gauti aukštos kokybės skaitmenines paslaugas visoje Europoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(29)

viešojo administravimo institucijų ir paslaugų modernizavimas skaitmeninėmis priemonėmis yra itin svarbus siekiant sumažinti administracinę naštą
  pramonei
  ir
  apskritai piliečiams
   – pagreitinti jų sąveiką su valdžios institucijomis, padaryti ją patogesnę ir pigesnę, taip pat padidinti piliečiams ir verslo subjektams teikiamų paslaugų efektyvumą ir kokybę. Kadangi tam tikros viešojo intereso paslaugos jau dabar turi Sąjungos dimensiją, teikiant paramą joms įgyvendinti ir diegti Sąjungos lygmeniu turėtų būti užtikrinta, kad piliečiai ir verslo subjektai turėtų galimybę gauti aukštos kokybės skaitmenines paslaugas visoje Europoje;

| (29) | viešojo administravimo institucijų ir paslaugų modernizavimas skaitmeninėmis priemonėmis yra itin svarbus siekiant sumažinti administracinę naštą
  piliečiams
  ir
  pramonei
   – pagreitinti jų sąveiką su valdžios institucijomis, padaryti ją patogesnę ir pigesnę, taip pat padidinti piliečiams ir verslo subjektams teikiamų paslaugų efektyvumą
  , skaidrumą
  ir kokybę
  , tuo pat metu didinant viešųjų išlaidų efektyvumą
  . Kadangi tam tikros viešojo intereso paslaugos jau dabar turi Sąjungos dimensiją, teikiant paramą joms įgyvendinti ir diegti Sąjungos lygmeniu turėtų būti užtikrinta, kad piliečiai ir verslo subjektai turėtų galimybę gauti aukštos kokybės
  daugiakalbes
  skaitmenines paslaugas visoje Europoje;
  Taip pat svarbu, kad šios paslaugos būtų prieinamos neįgaliesiems; |
| --- | --- |

(29)

viešojo administravimo institucijų ir paslaugų modernizavimas skaitmeninėmis priemonėmis yra itin svarbus siekiant sumažinti administracinę naštą
  piliečiams
  ir
  pramonei
   – pagreitinti jų sąveiką su valdžios institucijomis, padaryti ją patogesnę ir pigesnę, taip pat padidinti piliečiams ir verslo subjektams teikiamų paslaugų efektyvumą
  , skaidrumą
  ir kokybę
  , tuo pat metu didinant viešųjų išlaidų efektyvumą
  . Kadangi tam tikros viešojo intereso paslaugos jau dabar turi Sąjungos dimensiją, teikiant paramą joms įgyvendinti ir diegti Sąjungos lygmeniu turėtų būti užtikrinta, kad piliečiai ir verslo subjektai turėtų galimybę gauti aukštos kokybės
  daugiakalbes
  skaitmenines paslaugas visoje Europoje;
  Taip pat svarbu, kad šios paslaugos būtų prieinamos neįgaliesiems;

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

29 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (29a) | skaitmeninimas gali padėti visiems, įskaitant vyresnio amžiaus žmones ir riboto judumo ar negalią turinčius asmenis, gerinant galimybes be kliūčių naudotis viešojo intereso infrastruktūra; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(29a)

skaitmeninimas gali padėti visiems, įskaitant vyresnio amžiaus žmones ir riboto judumo ar negalią turinčius asmenis, gerinant galimybes be kliūčių naudotis viešojo intereso infrastruktūra;

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

30 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (30) | viešojo intereso sričių, pvz., sveikatos priežiūros (68), judumo, teisingumo, žemės ir aplinkos stebėsenos, švietimo ir kultūros, skaitmeninei transformacijai reikalinga, kad būtų toliau kuriami ir plečiami skaitmeninių paslaugų infrastruktūros objektai, dėl kurių įmanoma tarpvalstybiniu mastu saugiai keistis duomenimis ir skatinti vystymąsi nacionaliniu mastu. Juos koordinuojant pagal šį reglamentą galimybės išnaudoti sąveiką tampa geriausiai pasiekiamos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(30)

viešojo intereso sričių, pvz., sveikatos priežiūros (68), judumo, teisingumo, žemės ir aplinkos stebėsenos, švietimo ir kultūros, skaitmeninei transformacijai reikalinga, kad būtų toliau kuriami ir plečiami skaitmeninių paslaugų infrastruktūros objektai, dėl kurių įmanoma tarpvalstybiniu mastu saugiai keistis duomenimis ir skatinti vystymąsi nacionaliniu mastu. Juos koordinuojant pagal šį reglamentą galimybės išnaudoti sąveiką tampa geriausiai pasiekiamos;

| (30) | viešojo intereso sričių, pvz., sveikatos priežiūros (68), judumo, teisingumo, žemės ir aplinkos stebėsenos,
  saugumo, išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimo, energetikos infrastruktūros,
  švietimo
  bei mokymo
  ir kultūros, skaitmeninei transformacijai reikalinga, kad būtų toliau kuriami
  , tobulinami
  ir plečiami skaitmeninių paslaugų infrastruktūros objektai, dėl kurių įmanoma tarpvalstybiniu mastu
  ir įvairiomis kalbomis
  saugiai keistis duomenimis ir
  informacija ir
  skatinti vystymąsi nacionaliniu mastu. Juos koordinuojant pagal šį reglamentą galimybės išnaudoti sąveiką
  ir užtikrinti papildomumą
  tampa geriausiai pasiekiamos;
  Vis dėlto įgyvendinant skaitmeninę transformaciją turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad kai kurie piliečiai dėl skirtingų priežasčių joje nedalyvauja, taigi turėtų būti remiami tinklai, siekiant toliau informuoti šiuos piliečius, padėti jiems toliau visapusiškai naudotis savo teisėmis ir dalyvauti vykdant visas socialines ir pilietines pareigas; |
| --- | --- |

(30)

viešojo intereso sričių, pvz., sveikatos priežiūros (68), judumo, teisingumo, žemės ir aplinkos stebėsenos,
  saugumo, išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimo, energetikos infrastruktūros,
  švietimo
  bei mokymo
  ir kultūros, skaitmeninei transformacijai reikalinga, kad būtų toliau kuriami
  , tobulinami
  ir plečiami skaitmeninių paslaugų infrastruktūros objektai, dėl kurių įmanoma tarpvalstybiniu mastu
  ir įvairiomis kalbomis
  saugiai keistis duomenimis ir
  informacija ir
  skatinti vystymąsi nacionaliniu mastu. Juos koordinuojant pagal šį reglamentą galimybės išnaudoti sąveiką
  ir užtikrinti papildomumą
  tampa geriausiai pasiekiamos;
  Vis dėlto įgyvendinant skaitmeninę transformaciją turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad kai kurie piliečiai dėl skirtingų priežasčių joje nedalyvauja, taigi turėtų būti remiami tinklai, siekiant toliau informuoti šiuos piliečius, padėti jiems toliau visapusiškai naudotis savo teisėmis ir dalyvauti vykdant visas socialines ir pilietines pareigas;

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

30 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (30a) | šio sektoriaus skaitmeninė transformacija bet kuriuo atveju ES piliečiams turi suteikti galimybę tarpvalstybiniu mastu saugiai pasiekti savo asmens duomenimis, juos naudoti ir tvarkyti, neatsižvelgiant į savo buvimo ar duomenų buvimo vietą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(30a)

šio sektoriaus skaitmeninė transformacija bet kuriuo atveju ES piliečiams turi suteikti galimybę tarpvalstybiniu mastu saugiai pasiekti savo asmens duomenimis, juos naudoti ir tvarkyti, neatsižvelgiant į savo buvimo ar duomenų buvimo vietą;

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

30 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (30b) | pažangių technologijų diegimas ir prieiga prie jų tokiose viešojo intereso srityse, kaip švietimas, irgi reikalauja lavinti įgūdžius, kurie būtini norint naudotis šiomis technologijomis. Todėl siekiai, kuriuos apima 8 konkretus tikslais, turėtų apimti ir mokymų programas asmenims, kurie naudos pažangias technologijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(30b)

pažangių technologijų diegimas ir prieiga prie jų tokiose viešojo intereso srityse, kaip švietimas, irgi reikalauja lavinti įgūdžius, kurie būtini norint naudotis šiomis technologijomis. Todėl siekiai, kuriuos apima 8 konkretus tikslais, turėtų apimti ir mokymų programas asmenims, kurie naudos pažangias technologijas;

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

32 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (32) | Europos viešojo administravimo institucijų modernizavimas yra vienas iš pagrindinių sėkmingo bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos įgyvendinimo prioritetų. Atlikus strategijos laikotarpio vidurio vertinimą paaiškėjo poreikis stiprinti viešojo administravimo institucijų transformaciją ir užtikrinti, kad piliečiai galėtų lengvai, patikimai
  ir
  sklandžiai naudotis viešosiomis paslaugomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(32)

Europos viešojo administravimo institucijų modernizavimas yra vienas iš pagrindinių sėkmingo bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos įgyvendinimo prioritetų. Atlikus strategijos laikotarpio vidurio vertinimą paaiškėjo poreikis stiprinti viešojo administravimo institucijų transformaciją ir užtikrinti, kad piliečiai galėtų lengvai, patikimai
  ir
  sklandžiai naudotis viešosiomis paslaugomis;

| (32) | Europos viešojo administravimo institucijų modernizavimas yra vienas iš pagrindinių sėkmingo bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos įgyvendinimo prioritetų. Atlikus strategijos laikotarpio vidurio vertinimą paaiškėjo poreikis stiprinti viešojo administravimo institucijų transformaciją ir užtikrinti, kad piliečiai galėtų lengvai, patikimai
  , saugiai,
  sklandžiai
  ir įtraukiai
  naudotis viešosiomis paslaugomis; |
| --- | --- |

(32)

Europos viešojo administravimo institucijų modernizavimas yra vienas iš pagrindinių sėkmingo bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos įgyvendinimo prioritetų. Atlikus strategijos laikotarpio vidurio vertinimą paaiškėjo poreikis stiprinti viešojo administravimo institucijų transformaciją ir užtikrinti, kad piliečiai galėtų lengvai, patikimai
  , saugiai,
  sklandžiai
  ir įtraukiai
  naudotis viešosiomis paslaugomis;

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

33 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (33) | Komisijos 2017 m. paskelbtos metinės augimo apžvalgos (69) duomenimis, Europos viešojo administravimo institucijų kokybė tiesiogiai veikia ekonomines sąlygas, todėl turi lemiamos reikšmės skatinant produktyvumą, konkurencingumą, ekonominį bendradarbiavimą, ekonomikos augimą ir
  užimtumą
  . Norint paremti ekonomikos augimą ir užtikrinti aukštos kokybės paslaugas įmonėms ir piliečiams, visų pirma būtinas veiksmingas ir skaidrus viešasis administravimas ir efektyvios teismų sistemos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(33)

Komisijos 2017 m. paskelbtos metinės augimo apžvalgos (69) duomenimis, Europos viešojo administravimo institucijų kokybė tiesiogiai veikia ekonomines sąlygas, todėl turi lemiamos reikšmės skatinant produktyvumą, konkurencingumą, ekonominį bendradarbiavimą, ekonomikos augimą ir
  užimtumą
  . Norint paremti ekonomikos augimą ir užtikrinti aukštos kokybės paslaugas įmonėms ir piliečiams, visų pirma būtinas veiksmingas ir skaidrus viešasis administravimas ir efektyvios teismų sistemos;

| (33) | Komisijos 2017 m. paskelbtos metinės augimo apžvalgos (69) duomenimis, Europos viešojo administravimo institucijų kokybė tiesiogiai veikia ekonomines sąlygas, todėl turi lemiamos reikšmės skatinant produktyvumą, konkurencingumą, ekonominį bendradarbiavimą,
  tvarų
  ekonomikos augimą
  , užimtumą
  ir
  kokybiškas darbo vietas
  . Norint paremti ekonomikos augimą ir užtikrinti aukštos kokybės paslaugas įmonėms ir piliečiams, visų pirma būtinas veiksmingas ir skaidrus viešasis administravimas ir efektyvios teismų sistemos; |
| --- | --- |

(33)

Komisijos 2017 m. paskelbtos metinės augimo apžvalgos (69) duomenimis, Europos viešojo administravimo institucijų kokybė tiesiogiai veikia ekonomines sąlygas, todėl turi lemiamos reikšmės skatinant produktyvumą, konkurencingumą, ekonominį bendradarbiavimą,
  tvarų
  ekonomikos augimą
  , užimtumą
  ir
  kokybiškas darbo vietas
  . Norint paremti ekonomikos augimą ir užtikrinti aukštos kokybės paslaugas įmonėms ir piliečiams, visų pirma būtinas veiksmingas ir skaidrus viešasis administravimas ir efektyvios teismų sistemos;

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

34 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (34) | Europos viešųjų paslaugų sąveikumas susijęs su visais administracijos lygmenimis: Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos. Sąveikumas padeda ne tik šalinti bendrosios rinkos veikimo kliūtis, bet ir sėkmingai įgyvendinti politikos priemones ir suteikia dideles galimybes išvengti tarpvalstybinių elektroninių kliūčių, o Sąjungos lygmeniu toliau skatina kurti naujas arba konsoliduoti besivystančias bendras viešąsias paslaugas. Siekiant panaikinti Europos paslaugų susiskaidymą, remti pagrindines laisves ir veiklos lygmens tarpusavio pripažinimą Europos Sąjungoje, veiksmingiausiu ir į galutinių naudotojų poreikius labiausiai orientuotu būdu turėtų būti skatinamas holistinis tarpsektorinis ir tarpvalstybinis požiūris į sąveikumą. Tai netiesiogiai reiškia, kad sąveikumą reikia suvokti plačiąja prasme – jis apima ne tik techninę ir teisinę plotmę, bet ir atitinkamos srities politikos elementus. Atitinkamai veiklos sritis apimtų ne tik įprastą sprendimų gyvavimo ciklą, bet ir visus intervencinių priemonių elementus, kuriais būtų remiamos reikiamos bazinės tvaraus sąveikumo plačiąja prasme sąlygos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(34)

Europos viešųjų paslaugų sąveikumas susijęs su visais administracijos lygmenimis: Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos. Sąveikumas padeda ne tik šalinti bendrosios rinkos veikimo kliūtis, bet ir sėkmingai įgyvendinti politikos priemones ir suteikia dideles galimybes išvengti tarpvalstybinių elektroninių kliūčių, o Sąjungos lygmeniu toliau skatina kurti naujas arba konsoliduoti besivystančias bendras viešąsias paslaugas. Siekiant panaikinti Europos paslaugų susiskaidymą, remti pagrindines laisves ir veiklos lygmens tarpusavio pripažinimą Europos Sąjungoje, veiksmingiausiu ir į galutinių naudotojų poreikius labiausiai orientuotu būdu turėtų būti skatinamas holistinis tarpsektorinis ir tarpvalstybinis požiūris į sąveikumą. Tai netiesiogiai reiškia, kad sąveikumą reikia suvokti plačiąja prasme – jis apima ne tik techninę ir teisinę plotmę, bet ir atitinkamos srities politikos elementus. Atitinkamai veiklos sritis apimtų ne tik įprastą sprendimų gyvavimo ciklą, bet ir visus intervencinių priemonių elementus, kuriais būtų remiamos reikiamos bazinės tvaraus sąveikumo plačiąja prasme sąlygos;

| (34) | Europos viešųjų paslaugų sąveikumas susijęs su visais administracijos lygmenimis: Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos. Sąveikumas padeda ne tik šalinti bendrosios rinkos veikimo kliūtis, bet ir
  skatina tarpvalstybinį bendradarbiavimą, padeda derinti bendrus standartus,
  sėkmingai įgyvendinti politikos priemones ir suteikia dideles galimybes išvengti tarpvalstybinių elektroninių
  ir kalbinių
  kliūčių
  ir sumažinti biurokratiją
  , o Sąjungos lygmeniu toliau skatina kurti naujas arba konsoliduoti besivystančias bendras viešąsias paslaugas
  ir užkirsti kelią nereikalingam dvigubam saugojimui
  . Siekiant panaikinti Europos paslaugų susiskaidymą, remti pagrindines laisves ir veiklos lygmens tarpusavio pripažinimą Europos Sąjungoje, veiksmingiausiu ir į galutinių naudotojų poreikius labiausiai orientuotu būdu turėtų būti skatinamas holistinis
  , technologijų požiūriu neutralus
  tarpsektorinis ir tarpvalstybinis požiūris į sąveikumą
  , kuriuo užtikrinamas aukštas duomenų apsaugos lygis
  . Tai netiesiogiai reiškia, kad sąveikumą reikia suvokti plačiąja prasme – jis apima ne tik techninę ir teisinę plotmę, bet ir atitinkamos srities politikos elementus. Atitinkamai veiklos sritis apimtų ne tik įprastą sprendimų gyvavimo ciklą, bet ir visus intervencinių priemonių elementus, kuriais būtų remiamos reikiamos bazinės tvaraus sąveikumo plačiąja prasme sąlygos; |
| --- | --- |

(34)

Europos viešųjų paslaugų sąveikumas susijęs su visais administracijos lygmenimis: Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos. Sąveikumas padeda ne tik šalinti bendrosios rinkos veikimo kliūtis, bet ir
  skatina tarpvalstybinį bendradarbiavimą, padeda derinti bendrus standartus,
  sėkmingai įgyvendinti politikos priemones ir suteikia dideles galimybes išvengti tarpvalstybinių elektroninių
  ir kalbinių
  kliūčių
  ir sumažinti biurokratiją
  , o Sąjungos lygmeniu toliau skatina kurti naujas arba konsoliduoti besivystančias bendras viešąsias paslaugas
  ir užkirsti kelią nereikalingam dvigubam saugojimui
  . Siekiant panaikinti Europos paslaugų susiskaidymą, remti pagrindines laisves ir veiklos lygmens tarpusavio pripažinimą Europos Sąjungoje, veiksmingiausiu ir į galutinių naudotojų poreikius labiausiai orientuotu būdu turėtų būti skatinamas holistinis
  , technologijų požiūriu neutralus
  tarpsektorinis ir tarpvalstybinis požiūris į sąveikumą
  , kuriuo užtikrinamas aukštas duomenų apsaugos lygis
  . Tai netiesiogiai reiškia, kad sąveikumą reikia suvokti plačiąja prasme – jis apima ne tik techninę ir teisinę plotmę, bet ir atitinkamos srities politikos elementus. Atitinkamai veiklos sritis apimtų ne tik įprastą sprendimų gyvavimo ciklą, bet ir visus intervencinių priemonių elementus, kuriais būtų remiamos reikiamos bazinės tvaraus sąveikumo plačiąja prasme sąlygos;

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

34 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (34a) | 2017 m. spalio 6 d. Taline ES ministrai pareiškė, kad Europos skaitmeninė strategija turėtų būti grindžiama bendradarbiavimu ir sąveikumu, be kita ko, įgyvendinant atviro licencijavimo politiką ir taikant atviruosius standartus. Todėl Programa turėtų būti skatinami atvirųjų šaltinių sprendimai tam, kad būtų galima pakartotinai naudoti, didinti pasitikėjimą ir užtikrinti skaidrumą. Tai turės teigiamą poveikį finansuojamų projektų tvarumui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(34a)

2017 m. spalio 6 d. Taline ES ministrai pareiškė, kad Europos skaitmeninė strategija turėtų būti grindžiama bendradarbiavimu ir sąveikumu, be kita ko, įgyvendinant atviro licencijavimo politiką ir taikant atviruosius standartus. Todėl Programa turėtų būti skatinami atvirųjų šaltinių sprendimai tam, kad būtų galima pakartotinai naudoti, didinti pasitikėjimą ir užtikrinti skaidrumą. Tai turės teigiamą poveikį finansuojamų projektų tvarumui;

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

37 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (37) | 2016 m. balandžio mėn. Komisija priėmė Europos pramonės skaitmeninimo iniciatyvą, kuria siekia užtikrinti, kad „kiekviena pramonės šaka Europoje, kad ir kokio sektoriaus, kad ir kur esanti, kad ir kokio dydžio, gautų didžiausią skaitmeninių inovacijų naudą“ (37); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(37)

2016 m. balandžio mėn. Komisija priėmė Europos pramonės skaitmeninimo iniciatyvą, kuria siekia užtikrinti, kad „kiekviena pramonės šaka Europoje, kad ir kokio sektoriaus, kad ir kur esanti, kad ir kokio dydžio, gautų didžiausią skaitmeninių inovacijų naudą“ (37);

| (37) | 2016 m. balandžio mėn. Komisija priėmė Europos pramonės skaitmeninimo iniciatyvą, kuria siekia užtikrinti, kad „kiekviena pramonės šaka Europoje, kad ir kokio sektoriaus, kad ir kur esanti, kad ir kokio dydžio, gautų didžiausią skaitmeninių inovacijų naudą“
  . Tai ypač svarbu mažosioms ir vidutinėms kultūros ir kūrybos sektorių įmonėms; |
| --- | --- |

(37)

2016 m. balandžio mėn. Komisija priėmė Europos pramonės skaitmeninimo iniciatyvą, kuria siekia užtikrinti, kad „kiekviena pramonės šaka Europoje, kad ir kokio sektoriaus, kad ir kur esanti, kad ir kokio dydžio, gautų didžiausią skaitmeninių inovacijų naudą“
  . Tai ypač svarbu mažosioms ir vidutinėms kultūros ir kūrybos sektorių įmonėms;

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

39 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (39) | norint pasiekti užsibrėžtus tikslus, reikia pasitelkti papildomų technologijų galimybes tinklų sudarymo ir kompiuterijos srityje, kaip teigiama Komunikate dėl Europos pramonės skaitmeninimo (73), kuriame pripažįstama, kad „pasaulinio lygio tinklų ir debesijos infrastruktūros“ prieinamumas yra esminis pramonės skaitmeninimo
  elementas
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(39)

norint pasiekti užsibrėžtus tikslus, reikia pasitelkti papildomų technologijų galimybes tinklų sudarymo ir kompiuterijos srityje, kaip teigiama Komunikate dėl Europos pramonės skaitmeninimo (73), kuriame pripažįstama, kad „pasaulinio lygio tinklų ir debesijos infrastruktūros“ prieinamumas yra esminis pramonės skaitmeninimo
  elementas
  ;

| (39) | norint pasiekti užsibrėžtus tikslus, reikia pasitelkti papildomų technologijų galimybes tinklų sudarymo ir kompiuterijos srityje, kaip teigiama Komunikate dėl Europos pramonės skaitmeninimo (73), kuriame pripažįstama, kad „pasaulinio lygio tinklų ir debesijos infrastruktūros“ prieinamumas yra esminis pramonės skaitmeninimo
  komponentas
  ; |
| --- | --- |

(39)

norint pasiekti užsibrėžtus tikslus, reikia pasitelkti papildomų technologijų galimybes tinklų sudarymo ir kompiuterijos srityje, kaip teigiama Komunikate dėl Europos pramonės skaitmeninimo (73), kuriame pripažįstama, kad „pasaulinio lygio tinklų ir debesijos infrastruktūros“ prieinamumas yra esminis pramonės skaitmeninimo
  komponentas
  ;

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

40 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (40) | nuo 2018 m. gegužės mėn. taikytinu Bendruoju duomenų apsaugos reglamentu
  numatytas bendras valstybių narių teisės sistemose tiesiogiai taikytinų taisyklių rinkinys
  , kuriuo bus užtikrintas
  laisvas asmens duomenų judėjimas tarp
  ES
  valstybių narių
  ir bus sustiprintas
  asmenų pasitikėjimas ir saugumas, o tai yra du būtini tikros bendrosios skaitmeninės rinkos elementai.
  Visais
  atvejais, kai pagal Programą atliekami veiksmai apima asmens duomenų tvarkymą,
  pavyzdžiui
  ,
  dirbtinio intelekto ir blokų grandinės technologijos srityje
  , jais turėtų būti
  padedama taikyti Bendrąjį
  duomenų
  apsaugos reglamentą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(40)

nuo 2018 m. gegužės mėn. taikytinu Bendruoju duomenų apsaugos reglamentu
  numatytas bendras valstybių narių teisės sistemose tiesiogiai taikytinų taisyklių rinkinys
  , kuriuo bus užtikrintas
  laisvas asmens duomenų judėjimas tarp
  ES
  valstybių narių
  ir bus sustiprintas
  asmenų pasitikėjimas ir saugumas, o tai yra du būtini tikros bendrosios skaitmeninės rinkos elementai.
  Visais
  atvejais, kai pagal Programą atliekami veiksmai apima asmens duomenų tvarkymą,
  pavyzdžiui
  ,
  dirbtinio intelekto ir blokų grandinės technologijos srityje
  , jais turėtų būti
  padedama taikyti Bendrąjį
  duomenų
  apsaugos reglamentą;

| (40) | Reglamente (ES) 2016/679
  numatytas bendras valstybių narių teisės sistemose tiesiogiai taikytinų taisyklių rinkinys
  ir užtikrinamas
  laisvas asmens duomenų judėjimas tarp valstybių narių
  bei sustiprinamas
  asmenų pasitikėjimas ir saugumas, o tai yra du būtini tikros bendrosios skaitmeninės rinkos elementai. Atvejais, kai
  visi
  pagal Programą atliekami veiksmai apima asmens duomenų tvarkymą,
  jie turėtų visiškai atitikti tą reglamentą. Jie visų pirma turėtų remti skaitmeninių technologijų
  ,
  kurios atitinka pritaikytosios duomenų apsaugos įpareigojimus, privalomus pagal tą reglamentą tiek
  ,
  kiek duomenų tvarkymas susijęs su elektroninių ryšių duomenimis, plėtojimą, deramai atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB

   (1a). |
| --- | --- |

(40)

Reglamente (ES) 2016/679
  numatytas bendras valstybių narių teisės sistemose tiesiogiai taikytinų taisyklių rinkinys
  ir užtikrinamas
  laisvas asmens duomenų judėjimas tarp valstybių narių
  bei sustiprinamas
  asmenų pasitikėjimas ir saugumas, o tai yra du būtini tikros bendrosios skaitmeninės rinkos elementai. Atvejais, kai
  visi
  pagal Programą atliekami veiksmai apima asmens duomenų tvarkymą,
  jie turėtų visiškai atitikti tą reglamentą. Jie visų pirma turėtų remti skaitmeninių technologijų
  ,
  kurios atitinka pritaikytosios duomenų apsaugos įpareigojimus, privalomus pagal tą reglamentą tiek
  ,
  kiek duomenų tvarkymas susijęs su elektroninių ryšių duomenimis, plėtojimą, deramai atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB

   (1a).

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

41 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (41) | Programa turėtų būti įgyvendinama visapusiškai laikantis tarptautinės ir ES intelektinės nuosavybės apsaugos ir vykdymo užtikrinimo sistemos. Veiksminga intelektinės nuosavybės apsauga atlieka itin svarbų vaidmenį inovacijų srityje ir
  todėl
  yra reikalinga, kad būtų galima veiksmingai įgyvendinti Programą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(41)

Programa turėtų būti įgyvendinama visapusiškai laikantis tarptautinės ir ES intelektinės nuosavybės apsaugos ir vykdymo užtikrinimo sistemos. Veiksminga intelektinės nuosavybės apsauga atlieka itin svarbų vaidmenį inovacijų srityje ir
  todėl
  yra reikalinga, kad būtų galima veiksmingai įgyvendinti Programą;

| (41) | Programa turėtų būti įgyvendinama visapusiškai laikantis tarptautinės ir ES intelektinės nuosavybės apsaugos ir vykdymo užtikrinimo sistemos. Veiksminga intelektinės nuosavybės apsauga atlieka itin svarbų vaidmenį inovacijų srityje ir
  padeda išlaikyti Europos pridėtinę vertę, taigi
  yra reikalinga, kad būtų galima veiksmingai įgyvendinti Programą; |
| --- | --- |

(41)

Programa turėtų būti įgyvendinama visapusiškai laikantis tarptautinės ir ES intelektinės nuosavybės apsaugos ir vykdymo užtikrinimo sistemos. Veiksminga intelektinės nuosavybės apsauga atlieka itin svarbų vaidmenį inovacijų srityje ir
  padeda išlaikyti Europos pridėtinę vertę, taigi
  yra reikalinga, kad būtų galima veiksmingai įgyvendinti Programą;

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

42 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (42) | Programą įgyvendinančios įstaigos
  turėtų laikytis Sąjungos institucijoms taikomų nuostatų ir nacionalinės teisės aktų dėl informacijos, visų pirma neskelbtinos neįslaptintos ir ES įslaptintos
  informacijos, tvarkymo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(42)

Programą įgyvendinančios įstaigos
  turėtų laikytis Sąjungos institucijoms taikomų nuostatų ir nacionalinės teisės aktų dėl informacijos, visų pirma neskelbtinos neįslaptintos ir ES įslaptintos
  informacijos, tvarkymo;

| (42) | tiek, kiek
  programą įgyvendinančios įstaigos
  tvarko neskelbtiną neįslaptintą informaciją ar Sąjungos įslaptintą informaciją, jos turėtų laikytis atitinkamų taikomų Sąjungos ir nacionalinės teisės aktuose nustatytų nuostatų dėl
  informacijos tvarkymo; |
| --- | --- |

(42)

tiek, kiek
  programą įgyvendinančios įstaigos
  tvarko neskelbtiną neįslaptintą informaciją ar Sąjungos įslaptintą informaciją, jos turėtų laikytis atitinkamų taikomų Sąjungos ir nacionalinės teisės aktuose nustatytų nuostatų dėl
  informacijos tvarkymo;

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

43 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (43) | atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą, remiantis Sąjungos įsipareigojimais įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, Programa
  padės integruoti
  klimato politikos veiksmus ir pasiekti bendrą tikslą – 25 proc. ES biudžeto išlaidų skirti klimato srities tikslams siekti (74). Atitinkami veiksmai
  bus
  įvardyti rengiant ir įgyvendinant Programą, o atliekant atitinkamus vertinimus ir vykdant peržiūros procesus tie veiksmai bus iš naujo įvertinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(43)

atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą, remiantis Sąjungos įsipareigojimais įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, Programa
  padės integruoti
  klimato politikos veiksmus ir pasiekti bendrą tikslą – 25 proc. ES biudžeto išlaidų skirti klimato srities tikslams siekti (74). Atitinkami veiksmai
  bus
  įvardyti rengiant ir įgyvendinant Programą, o atliekant atitinkamus vertinimus ir vykdant peržiūros procesus tie veiksmai bus iš naujo įvertinti;

| (43) | atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą, remiantis Sąjungos įsipareigojimais įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, Programa
  prisidės integruojant
  klimato politikos veiksmus ir
  padės
  pasiekti bendrą tikslą – 25 proc. ES biudžeto išlaidų skirti klimato srities tikslams siekti (74). Atitinkami veiksmai
  turėtų būti
  įvardyti rengiant ir įgyvendinant Programą, o atliekant atitinkamus vertinimus ir vykdant peržiūros procesus tie veiksmai bus iš naujo įvertinti
  , kad būtų užtikrintas visapusiškas šių įsipareigojimų laikymasis
  ; |
| --- | --- |

(43)

atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą, remiantis Sąjungos įsipareigojimais įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, Programa
  prisidės integruojant
  klimato politikos veiksmus ir
  padės
  pasiekti bendrą tikslą – 25 proc. ES biudžeto išlaidų skirti klimato srities tikslams siekti (74). Atitinkami veiksmai
  turėtų būti
  įvardyti rengiant ir įgyvendinant Programą, o atliekant atitinkamus vertinimus ir vykdant peržiūros procesus tie veiksmai bus iš naujo įvertinti
  , kad būtų užtikrintas visapusiškas šių įsipareigojimų laikymasis
  ;

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

44 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (44) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti darbo programas, kad pagal Sąjungos ir valstybių narių prioritetus būtų pasiekti Programos tikslai, o kartu būtų užtikrintas Sąjungos ir valstybių narių bendrų veiksmų nuoseklumas, skaidrumas ir tęstinumas. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011

   (75)

  , kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, 4 straipsnyje nurodytos patariamosios procedūros; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(44)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti darbo programas, kad pagal Sąjungos ir valstybių narių prioritetus būtų pasiekti Programos tikslai, o kartu būtų užtikrintas Sąjungos ir valstybių narių bendrų veiksmų nuoseklumas, skaidrumas ir tęstinumas. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011

   (75)

  , kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, 4 straipsnyje nurodytos patariamosios procedūros;

Išbraukta.

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

45 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (45) | darbo programos iš esmės turėtų būti priimamos
  kaip daugiametės
  darbo programos
  , paprastai
  kas dvejus metus, arba, jeigu tai pateisinama pagal Programos įgyvendinimo poreikius,
  kaip metinės darbo programos
  . Įgyvendinant šį reglamentą, finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir duoti rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir tikėtiną nuostatų nesilaikymo riziką. Be kita ko, turėtų būti apsvarstyta galimybė naudoti fiksuotąsias sumas, fiksuotąsias normas ir vieneto įkainius, taip pat su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(45)

darbo programos iš esmės turėtų būti priimamos
  kaip daugiametės
  darbo programos
  , paprastai
  kas dvejus metus, arba, jeigu tai pateisinama pagal Programos įgyvendinimo poreikius,
  kaip metinės darbo programos
  . Įgyvendinant šį reglamentą, finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir duoti rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir tikėtiną nuostatų nesilaikymo riziką. Be kita ko, turėtų būti apsvarstyta galimybė naudoti fiksuotąsias sumas, fiksuotąsias normas ir vieneto įkainius, taip pat su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje;

| (45) | darbo programos turėtų būti priimamos taip, kad Programos tikslų būtų siekiama vadovaujantis Sąjungos ir valstybių narių prioritetais, kartu užtikrinant bendrų Sąjungos ir valstybių narių veiksmų nuoseklumą, skaidrumą ir tęstinumą.
  Darbo programos iš esmės turėtų būti priimamos kas dvejus metus, arba, jeigu tai pateisinama pagal Programos įgyvendinimo poreikius,
  kasmet
  . Įgyvendinant šį reglamentą, finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir duoti rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir tikėtiną nuostatų nesilaikymo riziką. Be kita ko, turėtų būti apsvarstyta galimybė naudoti fiksuotąsias sumas, fiksuotąsias normas ir vieneto įkainius, taip pat su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

(45)

darbo programos turėtų būti priimamos taip, kad Programos tikslų būtų siekiama vadovaujantis Sąjungos ir valstybių narių prioritetais, kartu užtikrinant bendrų Sąjungos ir valstybių narių veiksmų nuoseklumą, skaidrumą ir tęstinumą.
  Darbo programos iš esmės turėtų būti priimamos kas dvejus metus, arba, jeigu tai pateisinama pagal Programos įgyvendinimo poreikius,
  kasmet
  . Įgyvendinant šį reglamentą, finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir duoti rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir tikėtiną nuostatų nesilaikymo riziką. Be kita ko, turėtų būti apsvarstyta galimybė naudoti fiksuotąsias sumas, fiksuotąsias normas ir vieneto įkainius, taip pat su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje;

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

46 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (46) | pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl II
  priedo
  pakeitimų, kuriais turėtų būti persvarstyti ir (arba) papildyti rodikliai. Itin svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, be kita ko, su ekspertais, ir kad tos konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(46)

pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl II
  priedo
  pakeitimų, kuriais turėtų būti persvarstyti ir (arba) papildyti rodikliai. Itin svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, be kita ko, su ekspertais, ir kad tos konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (46) | pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl
  I ir
  II
  priedų
  pakeitimų, kuriais turėtų būti persvarstyti ir (arba) papildyti rodikliai. Itin svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, be kita ko, su ekspertais, ir kad tos konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(46)

pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl
  I ir
  II
  priedų
  pakeitimų, kuriais turėtų būti persvarstyti ir (arba) papildyti rodikliai. Itin svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, be kita ko, su ekspertais, ir kad tos konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

46 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (46a) | kad būtų užtikrintas išlaikytas ir plėtojamas ilgalaikis Skaitmeninės Europos programos finansavimas, reikia aiškių bendrų ES taisyklių, kurios būtų orientuotos į ateitį ir stiprintų konkurenciją siekiant skatinti investicijas ir inovacijas ir išsaugoti įperkamumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(46a)

kad būtų užtikrintas išlaikytas ir plėtojamas ilgalaikis Skaitmeninės Europos programos finansavimas, reikia aiškių bendrų ES taisyklių, kurios būtų orientuotos į ateitį ir stiprintų konkurenciją siekiant skatinti investicijas ir inovacijas ir išsaugoti įperkamumą;

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

47 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (47) | šiuo reglamentu
  laikomasi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pripažintų teisių ir principų, ypač nurodytų [8], [11], [16], [21], [35], [38] ir [47] straipsniuose dėl asmens duomenų apsaugos, saviraiškos ir informacijos laisvės, laisvės užsiimti verslu, draudimo diskriminuoti, sveikatos priežiūros, vartotojų apsaugos ir teisės į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą.
  Šį reglamentą valstybės narės turi taikyti nepažeisdamos minėtų teisių
  ir
  principų
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(47)

šiuo reglamentu
  laikomasi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pripažintų teisių ir principų, ypač nurodytų [8], [11], [16], [21], [35], [38] ir [47] straipsniuose dėl asmens duomenų apsaugos, saviraiškos ir informacijos laisvės, laisvės užsiimti verslu, draudimo diskriminuoti, sveikatos priežiūros, vartotojų apsaugos ir teisės į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą.
  Šį reglamentą valstybės narės turi taikyti nepažeisdamos minėtų teisių
  ir
  principų
  ;

| (47) | veiksmais, kuriuos apima Programos taikymo sritis, turėtų būti
  laikomasi
  visų pirma
  Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pripažintų teisių ir principų, ypač nurodytų [8], [11], [16], [21], [
  22],
  [35], [38]
  , [41]
  ir [47] straipsniuose dėl asmens duomenų apsaugos, saviraiškos ir informacijos laisvės, laisvės užsiimti verslu, draudimo diskriminuoti,
  kalbų įvairovės ir teisės bendrauti bet kuria iš ES kalbų,
  sveikatos priežiūros, vartotojų apsaugos ir teisės į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą.
  Tokie veiksmai turėtų būti suderinti su visais teisiniais, įskaitant tarptautinės teisės, įsipareigojimais
  ir
  visais atitinkamais Komisijos sprendimais, taip pat etikos principais, kuriais siekiama išvengti bet kokio mokslinių tyrimų vientisumo pažeidimo
  ; |
| --- | --- |

(47)

veiksmais, kuriuos apima Programos taikymo sritis, turėtų būti
  laikomasi
  visų pirma
  Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pripažintų teisių ir principų, ypač nurodytų [8], [11], [16], [21], [
  22],
  [35], [38]
  , [41]
  ir [47] straipsniuose dėl asmens duomenų apsaugos, saviraiškos ir informacijos laisvės, laisvės užsiimti verslu, draudimo diskriminuoti,
  kalbų įvairovės ir teisės bendrauti bet kuria iš ES kalbų,
  sveikatos priežiūros, vartotojų apsaugos ir teisės į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą.
  Tokie veiksmai turėtų būti suderinti su visais teisiniais, įskaitant tarptautinės teisės, įsipareigojimais
  ir
  visais atitinkamais Komisijos sprendimais, taip pat etikos principais, kuriais siekiama išvengti bet kokio mokslinių tyrimų vientisumo pažeidimo
  ;

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

47 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (47a) | 2018 m. balandžio mėn. Komisija įsipareigojo

   (1a)

  sukurti suinteresuotiesiems subjektams ir ekspertams skirtą platformą – kad bendradarbiaujant su Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupe būtų parengtas dirbtinio intelekto etikos gairių projektas. Komisija rems nacionalinių ir ES vartotojų organizacijų ir duomenų apsaugos priežiūros institucijų veiklą, padedančią geriau suprasti dirbtinį intelektą naudojančių prietaikų veikimą, prisidedant Europos vartotojų konsultacinei grupei ir Europos duomenų apsaugos valdybai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(47a)

2018 m. balandžio mėn. Komisija įsipareigojo

   (1a)

  sukurti suinteresuotiesiems subjektams ir ekspertams skirtą platformą – kad bendradarbiaujant su Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupe būtų parengtas dirbtinio intelekto etikos gairių projektas. Komisija rems nacionalinių ir ES vartotojų organizacijų ir duomenų apsaugos priežiūros institucijų veiklą, padedančią geriau suprasti dirbtinį intelektą naudojančių prietaikų veikimą, prisidedant Europos vartotojų konsultacinei grupei ir Europos duomenų apsaugos valdybai;

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

48 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (48) | trečiosios valstybės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, gali dalyvauti Sąjungos programose pagal EEE susitarimu nustatytą bendradarbiavimo sistemą – susitarime numatyta, kad programos įgyvendinamos pagal šį susitarimą priėmus sprendimą. Šiame reglamente turėtų būti įtvirtinta speciali nuostata, kuria būtų suteiktos reikiamos teisės ir prieigos galimybės atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) ir Europos Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai naudotis savo kompetencija; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(48)

trečiosios valstybės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, gali dalyvauti Sąjungos programose pagal EEE susitarimu nustatytą bendradarbiavimo sistemą – susitarime numatyta, kad programos įgyvendinamos pagal šį susitarimą priėmus sprendimą. Šiame reglamente turėtų būti įtvirtinta speciali nuostata, kuria būtų suteiktos reikiamos teisės ir prieigos galimybės atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) ir Europos Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai naudotis savo kompetencija;

Išbraukta.

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiuo reglamentu nustatoma Skaitmeninės Europos programa (toliau – Programa). | Šiuo reglamentu nustatoma Skaitmeninės Europos programa (toliau – Programa)
  , kuri bus įgyvendinama laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šiuo reglamentu nustatoma Skaitmeninės Europos programa (toliau – Programa).

Šiuo reglamentu nustatoma Skaitmeninės Europos programa (toliau – Programa)
  , kuri bus įgyvendinama laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d
  .

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | skaitmeninių inovacijų centras – teisės subjektas, paskirtas arba atviro konkurso tvarka atrinktas vykdyti Programos užduotis, visų pirma teikti technines žinias ir eksperimentavimo priemones, kaip antai įrangą ir programines priemones, kad galėtų vykti skaitmeninė pramonės transformacija; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

e)

skaitmeninių inovacijų centras – teisės subjektas, paskirtas arba atviro konkurso tvarka atrinktas vykdyti Programos užduotis, visų pirma teikti technines žinias ir eksperimentavimo priemones, kaip antai įrangą ir programines priemones, kad galėtų vykti skaitmeninė pramonės transformacija;

| e) | Europos
  skaitmeninių inovacijų centras –
  esamas ar naujas
  teisės subjektas
  ar teisės subjektų konsorciumas
  , paskirtas arba atviro
  ir skaidraus
  konkurso tvarka atrinktas vykdyti Programos užduotis, visų pirma teikti technines žinias ir eksperimentavimo priemones, kaip antai įrangą ir programines priemones, kad galėtų vykti skaitmeninė pramonės transformacija
  , taip pat pagerinti galimybes gauti finansavimą. Europos skaitmeninių inovacijų centras atviras visų rūšių ir dydžių įmonėms, ypač MVĮ, sparčiai augančioms įmonėms ir viešojo administravimo institucijoms visoje Sąjungoje.



  Europos skaitmeninių inovacijų centrai veiks kaip viena bendra prieiga, kuria naudodamosi įmonės, ypač MVĮ, startuoliai ir vidutinės kapitalizacijos įmonės gali gauti pagalbą skaitmeninių technologijų priemonėmis pagerinti savo verslą, gamybos procesus, produktus ir paslaugas, o tai gali suteikti pridėtinę vertę. Taigi šie centrai sukurs decentralizuotą tinklą visoje Sąjungoje, teikiantį paramą įmonėms, siekiančioms užtikrinti, kad jų darbuotojų gebėjimai atitiktų žinias, kurių reikia turimoms skaitmeninėms technologijoms valdyti. Centrų veikla taip pat koordinuojama su švietimo paslaugų teikėjais, kad studentai galėtų dalyvauti mokymuose, o darbuotojai – mokytis darbo vietoje; |
| --- | --- |

e)

Europos
  skaitmeninių inovacijų centras –
  esamas ar naujas
  teisės subjektas
  ar teisės subjektų konsorciumas
  , paskirtas arba atviro
  ir skaidraus
  konkurso tvarka atrinktas vykdyti Programos užduotis, visų pirma teikti technines žinias ir eksperimentavimo priemones, kaip antai įrangą ir programines priemones, kad galėtų vykti skaitmeninė pramonės transformacija
  , taip pat pagerinti galimybes gauti finansavimą. Europos skaitmeninių inovacijų centras atviras visų rūšių ir dydžių įmonėms, ypač MVĮ, sparčiai augančioms įmonėms ir viešojo administravimo institucijoms visoje Sąjungoje.

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos f a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | fa) | gebėjimas naudotis žiniasklaidos priemonėmis – analitiniai įgūdžiai, būtini norint susiorientuoti skaitmeniniame pasaulyje ir jį suprasti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

fa)

gebėjimas naudotis žiniasklaidos priemonėmis – analitiniai įgūdžiai, būtini norint susiorientuoti skaitmeniniame pasaulyje ir jį suprasti.

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos f b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | fb) | Europos partnerystė – iniciatyva, kai Sąjunga kartu su privačiaisiais ir (arba) viešaisiais partneriais (kaip antai pramonė, mokslinių tyrimų organizacijos, institucijos, teikiančios viešąsias paslaugas vietos, regioniniu, nacionaliniu ar tarptautiniu lygmenimis, ar pilietinės visuomenės organizacijos, įskaitant fondus, MVĮ organizacijomis) įsipareigoja bendrai remti skaitmeninių inovacijų ir technologijų diegimo veiklos, be kita ko susijusios su rinka, reguliavimo ar politikos įsisavinimu, kūrimą ir įgyvendinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

fb)

Europos partnerystė – iniciatyva, kai Sąjunga kartu su privačiaisiais ir (arba) viešaisiais partneriais (kaip antai pramonė, mokslinių tyrimų organizacijos, institucijos, teikiančios viešąsias paslaugas vietos, regioniniu, nacionaliniu ar tarptautiniu lygmenimis, ar pilietinės visuomenės organizacijos, įskaitant fondus, MVĮ organizacijomis) įsipareigoja bendrai remti skaitmeninių inovacijų ir technologijų diegimo veiklos, be kita ko susijusios su rinka, reguliavimo ar politikos įsisavinimu, kūrimą ir įgyvendinimą;

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos f c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | fc) | mažosios ir vidutinės įmonės arba MVĮ – mažosios ir vidutinės įmonės, kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijos 2003/361/EB priedo 2 straipsnyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

fc)

mažosios ir vidutinės įmonės arba MVĮ – mažosios ir vidutinės įmonės, kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijos 2003/361/EB priedo 2 straipsnyje;

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos f d punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | fd) | konsorciumas – įmonių bendradarbiaujamoji grupė, sudaryta, kad imtųsi veiksmų pagal Programą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

fd)

konsorciumas – įmonių bendradarbiaujamoji grupė, sudaryta, kad imtųsi veiksmų pagal Programą.

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Bendrasis Programos tikslas: remti Europos ekonomikos ir visuomenės skaitmeninę transformaciją ir užtikrinti, kad ji duotų naudos Europos piliečiams ir įmonėms. Įgyvendinant Programą
  bus
  : | 1.   Bendrasis Programos tikslas: remti
  ir paspartinti
  Europos ekonomikos
  , pramonės
  ir visuomenės skaitmeninę transformaciją ir užtikrinti, kad ji duotų naudos Europos piliečiams
  , viešąsias paslaugas teikiantiems subjektams
  ir įmonėms
  , taip pat stiprinti Europos Sąjungos strateginį savarankiškumą ir sanglaudą, užtikrinant konkurencingumą ir sumažinant skaitmeninę atskirtį
  . Įgyvendinant Programą: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Bendrasis Programos tikslas: remti Europos ekonomikos ir visuomenės skaitmeninę transformaciją ir užtikrinti, kad ji duotų naudos Europos piliečiams ir įmonėms. Įgyvendinant Programą
  bus
  :

1.   Bendrasis Programos tikslas: remti
  ir paspartinti
  Europos ekonomikos
  , pramonės
  ir visuomenės skaitmeninę transformaciją ir užtikrinti, kad ji duotų naudos Europos piliečiams
  , viešąsias paslaugas teikiantiems subjektams
  ir įmonėms
  , taip pat stiprinti Europos Sąjungos strateginį savarankiškumą ir sanglaudą, užtikrinant konkurencingumą ir sumažinant skaitmeninę atskirtį
  . Įgyvendinant Programą:

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies b punktas

3 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | užtikrinama, kad šios technologijos plistų ir būtų įsisavinamos viešojo intereso srityse ir
  privačiajame sektoriuje
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

užtikrinama, kad šios technologijos plistų ir būtų įsisavinamos viešojo intereso srityse ir
  privačiajame sektoriuje
  .

privačiajame sektoriuje

| b) | užtikrinama, kad šios technologijos plistų ir būtų įsisavinamos
  privačiajame sektoriuje ir
  viešojo intereso srityse
  , remiant jų skaitmeninę transformaciją
  ir
  užtikrinant prieigą prie skaitmeninių technologijų
  . |
| --- | --- |

b)

užtikrinama, kad šios technologijos plistų ir būtų įsisavinamos
  privačiajame sektoriuje ir
  viešojo intereso srityse
  , remiant jų skaitmeninę transformaciją
  ir
  užtikrinant prieigą prie skaitmeninių technologijų
  .

privačiajame sektoriuje ir

, remiant jų skaitmeninę transformaciją

užtikrinant prieigą prie skaitmeninių technologijų

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos a punktas

4 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | diegti, Sąjungos lygmeniu koordinuoti ir eksploatuoti
  integruotą
  pasaulinio lygio eksalygmens (77) superkompiuterių ir duomenų infrastruktūrą Sąjungoje, kuri turi būti
  nekomerciniais pagrindais
  prieinama viešiesiems ir privatiesiems naudotojams ir kuria turi būti galima naudotis viešai finansuojamų mokslinių tyrimų reikmėms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

diegti, Sąjungos lygmeniu koordinuoti ir eksploatuoti
  integruotą
  pasaulinio lygio eksalygmens (77) superkompiuterių ir duomenų infrastruktūrą Sąjungoje, kuri turi būti
  nekomerciniais pagrindais
  prieinama viešiesiems ir privatiesiems naudotojams ir kuria turi būti galima naudotis viešai finansuojamų mokslinių tyrimų reikmėms;

integruotą

77

nekomerciniais pagrindais

| a) | diegti, Sąjungos lygmeniu koordinuoti ir eksploatuoti
  sąveikią
  pasaulinio lygio eksalygmens (77) superkompiuterių ir duomenų infrastruktūrą Sąjungoje, kuri turi būti prieinama viešiesiems ir privatiesiems naudotojams ir kuria turi būti galima naudotis viešai
  ir privačiai
  finansuojamų mokslinių tyrimų reikmėms; |
| --- | --- |

a)

diegti, Sąjungos lygmeniu koordinuoti ir eksploatuoti
  sąveikią
  pasaulinio lygio eksalygmens (77) superkompiuterių ir duomenų infrastruktūrą Sąjungoje, kuri turi būti prieinama viešiesiems ir privatiesiems naudotojams ir kuria turi būti galima naudotis viešai
  ir privačiai
  finansuojamų mokslinių tyrimų reikmėms;

sąveikią

77

ir privačiai

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos b punktas

4 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | diegti iš mokslinių tyrimų ir inovacijų gaunamas parengtas naudoti ir (arba) veikiančias technologijas ir taip sukurti integruotą Sąjungos itin našaus skaičiavimo ekosistemą, kuri apimtų visus mokslinės ir pramoninės vertės grandinės segmentus, įskaitant aparatinę įrangą, programinę įrangą, taikomąsias programas, paslaugas, tarpusavio jungtis ir skaitmeninius įgūdžius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

diegti iš mokslinių tyrimų ir inovacijų gaunamas parengtas naudoti ir (arba) veikiančias technologijas ir taip sukurti integruotą Sąjungos itin našaus skaičiavimo ekosistemą, kuri apimtų visus mokslinės ir pramoninės vertės grandinės segmentus, įskaitant aparatinę įrangą, programinę įrangą, taikomąsias programas, paslaugas, tarpusavio jungtis ir skaitmeninius įgūdžius;

| b) | diegti iš mokslinių tyrimų ir inovacijų gaunamas parengtas naudoti ir (arba) veikiančias technologijas ir taip sukurti integruotą Sąjungos itin našaus skaičiavimo ekosistemą, kuri apimtų visus mokslinės ir pramoninės vertės grandinės segmentus, įskaitant aparatinę įrangą, programinę įrangą, taikomąsias programas, paslaugas, tarpusavio jungtis ir skaitmeninius įgūdžius
  , užtikrinant aukštą saugumo ir duomenų apsaugos lygį
  ; |
| --- | --- |

b)

diegti iš mokslinių tyrimų ir inovacijų gaunamas parengtas naudoti ir (arba) veikiančias technologijas ir taip sukurti integruotą Sąjungos itin našaus skaičiavimo ekosistemą, kuri apimtų visus mokslinės ir pramoninės vertės grandinės segmentus, įskaitant aparatinę įrangą, programinę įrangą, taikomąsias programas, paslaugas, tarpusavio jungtis ir skaitmeninius įgūdžius
  , užtikrinant aukštą saugumo ir duomenų apsaugos lygį
  ;

, užtikrinant aukštą saugumo ir duomenų apsaugos lygį

Pakeitimas 78

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos c punktas

4 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | įdiegti ir eksploatuoti eksalygmenį pranokstančią (78) infrastruktūrą, įskaitant integravimą su kvantinės kompiuterijos technologijomis, ir kurti naujas kompiuterijos mokslo tyrimų infrastruktūras. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

įdiegti ir eksploatuoti eksalygmenį pranokstančią (78) infrastruktūrą, įskaitant integravimą su kvantinės kompiuterijos technologijomis, ir kurti naujas kompiuterijos mokslo tyrimų infrastruktūras.

78

| c) | įdiegti ir eksploatuoti eksalygmenį pranokstančią (78) infrastruktūrą, įskaitant integravimą su kvantinės kompiuterijos technologijomis, ir kurti naujas kompiuterijos mokslo tyrimų infrastruktūras
  ; skatinti Sąjungoje kurti tokiam diegimui būtiną aparatinę ir programinę įrangą kompiuterijos mokslo tyrimams
  . |
| --- | --- |

c)

įdiegti ir eksploatuoti eksalygmenį pranokstančią (78) infrastruktūrą, įskaitant integravimą su kvantinės kompiuterijos technologijomis, ir kurti naujas kompiuterijos mokslo tyrimų infrastruktūras
  ; skatinti Sąjungoje kurti tokiam diegimui būtiną aparatinę ir programinę įrangą kompiuterijos mokslo tyrimams
  .

78

; skatinti Sąjungoje kurti tokiam diegimui būtiną aparatinę ir programinę įrangą kompiuterijos mokslo tyrimams

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

4 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Veiksmus pagal 1 konkretų tikslą visų pirma įgyvendina bendroji įmonė, kurią įsteigti pasiūlė Komisija, o 2018 m. birželio 25 d. tam pritarė Ministrų Taryba, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) ...

   (1a). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Veiksmus pagal 1 konkretų tikslą visų pirma įgyvendina bendroji įmonė, kurią įsteigti pasiūlė Komisija, o 2018 m. birželio 25 d. tam pritarė Ministrų Taryba, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) ...

   (1a).

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 pastraipos a punktas

5 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | sukurti ir padidinti pagrindinius dirbtinio intelekto pajėgumus Sąjungoje, įskaitant duomenų išteklius ir algoritmų saugyklas
  , laikantis
  duomenų apsaugos teisės
  aktų
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

sukurti ir padidinti pagrindinius dirbtinio intelekto pajėgumus Sąjungoje, įskaitant duomenų išteklius ir algoritmų saugyklas
  , laikantis
  duomenų apsaugos teisės
  aktų
  ;

, laikantis

aktų

| a) | sukurti ir padidinti pagrindinius dirbtinio intelekto pajėgumus Sąjungoje, įskaitant duomenų išteklius ir algoritmų saugyklas
  . Pagal
  duomenų apsaugos teisės
  aktus, suteikiant galimybes naudotis dirbtinio intelekto sprendimais ir ištekliais, laikomasi pritaikytojo privatumo ir saugumo principų; taip pat užtikrinama, kad plėtojant ir diegiant dirbtinį intelektą svarbiausia būtų žmogus
  ; |
| --- | --- |

a)

sukurti ir padidinti pagrindinius dirbtinio intelekto pajėgumus Sąjungoje, įskaitant duomenų išteklius ir algoritmų saugyklas
  . Pagal
  duomenų apsaugos teisės
  aktus, suteikiant galimybes naudotis dirbtinio intelekto sprendimais ir ištekliais, laikomasi pritaikytojo privatumo ir saugumo principų; taip pat užtikrinama, kad plėtojant ir diegiant dirbtinį intelektą svarbiausia būtų žmogus
  ;

. Pagal

aktus, suteikiant galimybes naudotis dirbtinio intelekto sprendimais ir ištekliais, laikomasi pritaikytojo privatumo ir saugumo principų; taip pat užtikrinama, kad plėtojant ir diegiant dirbtinį intelektą svarbiausia būtų žmogus

Pakeitimas 81

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 pastraipos b punktas

5 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | prieigą prie tų pajėgumų suteikti
  visoms
  įmonėms ir viešojo administravimo institucijoms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

prieigą prie tų pajėgumų suteikti
  visoms
  įmonėms ir viešojo administravimo institucijoms;

visoms

| b) | prieigą prie tų pajėgumų suteikti įmonėms
  , ypač MVĮ ir startuoliams,
  ir viešojo administravimo institucijoms
  , įskaitant ne pelno organizacijas, mokslinių tyrimų įstaigas ir universitetus
  ; |
| --- | --- |

b)

prieigą prie tų pajėgumų suteikti įmonėms
  , ypač MVĮ ir startuoliams,
  ir viešojo administravimo institucijoms
  , įskaitant ne pelno organizacijas, mokslinių tyrimų įstaigas ir universitetus
  ;

, ypač MVĮ ir startuoliams,

, įskaitant ne pelno organizacijas, mokslinių tyrimų įstaigas ir universitetus

Pakeitimas 82

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 pastraipos c a punktas (naujas)

5 straipsnio 1 pastraipos c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | plėtoti ir stiprinti pramoninių prietaikų ir gamybos sistemas, palengvinant technologijų integravimą į vertės grandines, kuriant novatoriškus verslo modelius ir trumpinant perėjimo nuo inovacijų prie industrializacijos trukmę; taip pat skatinti pradėti naudoti AI sprendimus viešojo intereso srityse ir visuomenėje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

plėtoti ir stiprinti pramoninių prietaikų ir gamybos sistemas, palengvinant technologijų integravimą į vertės grandines, kuriant novatoriškus verslo modelius ir trumpinant perėjimo nuo inovacijų prie industrializacijos trukmę; taip pat skatinti pradėti naudoti AI sprendimus viešojo intereso srityse ir visuomenėje.

plėtoti ir stiprinti pramoninių prietaikų ir gamybos sistemas, palengvinant technologijų integravimą į vertės grandines, kuriant novatoriškus verslo modelius ir trumpinant perėjimo nuo inovacijų prie industrializacijos trukmę; taip pat skatinti pradėti naudoti AI sprendimus viešojo intereso srityse ir visuomenėje.

Pakeitimas 83

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

5 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Veiksmai pagal šį konkretų tikslą „Dirbtinis intelektas“ įgyvendinami vien tik tiesiogiai valdant Komisijai ar vykdomajai įstaigai, remiantis sąnaudų ir naudos analize. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Veiksmai pagal šį konkretų tikslą „Dirbtinis intelektas“ įgyvendinami vien tik tiesiogiai valdant Komisijai ar vykdomajai įstaigai, remiantis sąnaudų ir naudos analize.

Veiksmai pagal šį konkretų tikslą „Dirbtinis intelektas“ įgyvendinami vien tik tiesiogiai valdant Komisijai ar vykdomajai įstaigai, remiantis sąnaudų ir naudos analize.

Pakeitimas 84

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 b pastraipa (nauja)

5 straipsnio 1 b pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Pagal 2 konkretų tikslą vykdomi veiksmai turi atitikti etikos principus ir atitinkamus nacionalinės, Sąjungos ir tarptautinės teisės aktus, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, Europos žmogaus teisių konvenciją ir jos protokolą. Komisija, atsižvelgdama į Dirbtinio intelekto ekspertų aukšto lygio grupės rekomendacijas, 2 konkretaus tikslo darbo programose nurodo su etikos klausimais susijusias sąlygas. Į kvietimus teikti paraiškas arba susitarimus dėl dotacijų įtraukiamos atitinkamos darbo programose nustatytos sąlygos. Vertinant kiekvieną veiksmą, kiekvienas projektas svarstomas etikos požiūriu. Veiksmai, kurie nėra etikos požiūriu priimtini arba neatitinka susitarimo sąlygų, nelaikomi tinkamais finansuoti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pagal 2 konkretų tikslą vykdomi veiksmai turi atitikti etikos principus ir atitinkamus nacionalinės, Sąjungos ir tarptautinės teisės aktus, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, Europos žmogaus teisių konvenciją ir jos protokolą. Komisija, atsižvelgdama į Dirbtinio intelekto ekspertų aukšto lygio grupės rekomendacijas, 2 konkretaus tikslo darbo programose nurodo su etikos klausimais susijusias sąlygas. Į kvietimus teikti paraiškas arba susitarimus dėl dotacijų įtraukiamos atitinkamos darbo programose nustatytos sąlygos. Vertinant kiekvieną veiksmą, kiekvienas projektas svarstomas etikos požiūriu. Veiksmai, kurie nėra etikos požiūriu priimtini arba neatitinka susitarimo sąlygų, nelaikomi tinkamais finansuoti.

Pagal 2 konkretų tikslą vykdomi veiksmai turi atitikti etikos principus ir atitinkamus nacionalinės, Sąjungos ir tarptautinės teisės aktus, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, Europos žmogaus teisių konvenciją ir jos protokolą. Komisija, atsižvelgdama į Dirbtinio intelekto ekspertų aukšto lygio grupės rekomendacijas, 2 konkretaus tikslo darbo programose nurodo su etikos klausimais susijusias sąlygas. Į kvietimus teikti paraiškas arba susitarimus dėl dotacijų įtraukiamos atitinkamos darbo programose nustatytos sąlygos. Vertinant kiekvieną veiksmą, kiekvienas projektas svarstomas etikos požiūriu. Veiksmai, kurie nėra etikos požiūriu priimtini arba neatitinka susitarimo sąlygų, nelaikomi tinkamais finansuoti.

Pakeitimas 85

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 pastraipos a punktas

6 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | kartu su valstybėmis narėmis remti pažangios kibernetinio saugumo įrangos, priemonių ir duomenų infrastruktūrų viešuosius pirkimus, visapusiškai laikantis duomenų apsaugos teisės aktų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

kartu su valstybėmis narėmis remti pažangios kibernetinio saugumo įrangos, priemonių ir duomenų infrastruktūrų viešuosius pirkimus, visapusiškai laikantis duomenų apsaugos teisės aktų;

| a) | kartu su valstybėmis narėmis remti pažangios kibernetinio saugumo įrangos, priemonių ir duomenų infrastruktūrų viešuosius pirkimus,
  kad Europos lygmeniu būtų užtikrintas bendras aukšto lygio kibernetinis saugumas,
  visapusiškai laikantis duomenų apsaugos teisės aktų
  ir pagrindinių teisių ir užtikrinant ES strateginį savarankiškumą
  ; |
| --- | --- |

a)

kartu su valstybėmis narėmis remti pažangios kibernetinio saugumo įrangos, priemonių ir duomenų infrastruktūrų viešuosius pirkimus,
  kad Europos lygmeniu būtų užtikrintas bendras aukšto lygio kibernetinis saugumas,
  visapusiškai laikantis duomenų apsaugos teisės aktų
  ir pagrindinių teisių ir užtikrinant ES strateginį savarankiškumą
  ;

kad Europos lygmeniu būtų užtikrintas bendras aukšto lygio kibernetinis saugumas,

ir pagrindinių teisių ir užtikrinant ES strateginį savarankiškumą

Pakeitimas 86

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 pastraipos b punktas

6 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | remti kuo geresnį su kibernetiniu saugumu susijusių Europos žinių, pajėgumo ir įgūdžių panaudojimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

remti kuo geresnį su kibernetiniu saugumu susijusių Europos žinių, pajėgumo ir įgūdžių panaudojimą;

| b) | remti kuo geresnį su kibernetiniu saugumu susijusių Europos žinių, pajėgumo ir įgūdžių panaudojimą
  ir siekti juos pagerinti
  ;
  taip pat dalytis gerosios praktikos pavyzdžiais ir juos visuotinai taikyti; |
| --- | --- |

b)

remti kuo geresnį su kibernetiniu saugumu susijusių Europos žinių, pajėgumo ir įgūdžių panaudojimą
  ir siekti juos pagerinti
  ;
  taip pat dalytis gerosios praktikos pavyzdžiais ir juos visuotinai taikyti;

ir siekti juos pagerinti

taip pat dalytis gerosios praktikos pavyzdžiais ir juos visuotinai taikyti;

Pakeitimas 87

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 pastraipos c punktas

6 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | užtikrinti, kad visose ekonomikos srityse būtų plačiai diegiami naujausi kibernetinio saugumo sprendimai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

užtikrinti, kad visose ekonomikos srityse būtų plačiai diegiami naujausi kibernetinio saugumo sprendimai;

| c) | užtikrinti, kad visose ekonomikos srityse būtų plačiai diegiami naujausi kibernetinio saugumo sprendimai
  , ypač daug dėmesio skiriant viešosioms paslaugoms ir svarbiausiems ekonominės veiklos vykdytojams, tokiems kaip MVĮ
  ; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti, kad visose ekonomikos srityse būtų plačiai diegiami naujausi kibernetinio saugumo sprendimai
  , ypač daug dėmesio skiriant viešosioms paslaugoms ir svarbiausiems ekonominės veiklos vykdytojams, tokiems kaip MVĮ
  ;

, ypač daug dėmesio skiriant viešosioms paslaugoms ir svarbiausiems ekonominės veiklos vykdytojams, tokiems kaip MVĮ

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 pastraipos d punktas

6 straipsnio 1 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | stiprinti valstybių narių ir privačiojo sektoriaus pajėgumą, kuris padėtų jiems laikytis 2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (79). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

stiprinti valstybių narių ir privačiojo sektoriaus pajėgumą, kuris padėtų jiems laikytis 2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (79).

79

| d) | stiprinti valstybių narių ir privačiojo sektoriaus pajėgumą, kuris padėtų jiems laikytis 2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (79)

  , be kita ko, taikant priemones, kuriomis siekiama plėtoti kibernetinio saugumo kultūrą organizacijose; |
| --- | --- |

d)

stiprinti valstybių narių ir privačiojo sektoriaus pajėgumą, kuris padėtų jiems laikytis 2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (79)

  , be kita ko, taikant priemones, kuriomis siekiama plėtoti kibernetinio saugumo kultūrą organizacijose;

79

, be kita ko, taikant priemones, kuriomis siekiama plėtoti kibernetinio saugumo kultūrą organizacijose;

Pakeitimas 89

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 pastraipos d a punktas (naujas)

6 straipsnio 1 pastraipos d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | gerinti atsparumą kibernetinėms atakoms, didinti naudotojų, ypač viešųjų paslaugų subjektų, MVĮ ir startuolių, informuotumą apie riziką ir žinias apie pagrindinius saugumo procesus, siekiant užtikrinti, kad įmonės taikytų bazinio lygmens saugumo priemones, pavyzdžiui, ištisinį duomenų ir pranešimų šifravimą ir programinės įrangos naujinimą, skatinti naudoti pritaikytojo ir standartizuotojo saugumo ir bazinio saugumo procesų žinias ir kibernetinę higieną; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

gerinti atsparumą kibernetinėms atakoms, didinti naudotojų, ypač viešųjų paslaugų subjektų, MVĮ ir startuolių, informuotumą apie riziką ir žinias apie pagrindinius saugumo procesus, siekiant užtikrinti, kad įmonės taikytų bazinio lygmens saugumo priemones, pavyzdžiui, ištisinį duomenų ir pranešimų šifravimą ir programinės įrangos naujinimą, skatinti naudoti pritaikytojo ir standartizuotojo saugumo ir bazinio saugumo procesų žinias ir kibernetinę higieną;

gerinti atsparumą kibernetinėms atakoms, didinti naudotojų, ypač viešųjų paslaugų subjektų, MVĮ ir startuolių, informuotumą apie riziką ir žinias apie pagrindinius saugumo procesus, siekiant užtikrinti, kad įmonės taikytų bazinio lygmens saugumo priemones, pavyzdžiui, ištisinį duomenų ir pranešimų šifravimą ir programinės įrangos naujinimą, skatinti naudoti pritaikytojo ir standartizuotojo saugumo ir bazinio saugumo procesų žinias ir kibernetinę higieną;

Pakeitimas 90

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

6 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Veiksmai pagal 3 konkretų tikslą „Kibernetinis saugumas ir pasitikėjimas“ pirmiausia įgyvendinami pasinaudojant Europos kibernetinio saugumo pramonės, technologijų ir mokslinių tyrimų kompetencijos centru ir Kibernetinio saugumo kompetencijų tinklu pagal [Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas ...

   (1a)

  ]. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Veiksmai pagal 3 konkretų tikslą „Kibernetinis saugumas ir pasitikėjimas“ pirmiausia įgyvendinami pasinaudojant Europos kibernetinio saugumo pramonės, technologijų ir mokslinių tyrimų kompetencijos centru ir Kibernetinio saugumo kompetencijų tinklu pagal [Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas ...

   (1a)

  ].

Veiksmai pagal 3 konkretų tikslą „Kibernetinis saugumas ir pasitikėjimas“ pirmiausia įgyvendinami pasinaudojant Europos kibernetinio saugumo pramonės, technologijų ir mokslinių tyrimų kompetencijos centru ir Kibernetinio saugumo kompetencijų tinklu pagal [Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas ...

1a

].

Pakeitimas 91

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

7 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Sąjungos finansine intervencija pagal 4 konkretų tikslą „Aukšto lygio skaitmeniniai įgūdžiai“ remiamas aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių vystymas pagal Programą remiamose srityse, taip prisidedant prie
  Europos
  talentų potencialo didinimo, didinant profesionalumą, ypač susijusį su itin našiu skaičiavimu, didžiųjų duomenų analize, kibernetiniu saugumu, paskirstytojo registro technologijomis, robotika ir dirbtiniu intelektu. Finansine intervencija siekiama šių veiklos tikslų: | Sąjungos finansine intervencija pagal 4 konkretų tikslą „Aukšto lygio skaitmeniniai įgūdžiai“ remiamas aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių vystymas pagal Programą remiamose srityse, taip prisidedant prie
  Sąjungos
  talentų potencialo didinimo,
  mažinant skaitmeninį atotrūkį, proporcingai lyčių požiūriu
  didinant profesionalumą, ypač susijusį su itin našiu skaičiavimu, didžiųjų duomenų analize, kibernetiniu saugumu, paskirstytojo registro technologijomis, robotika
  , dirbtiniu intelektu, debesijos kompiuterija, komunikacijų sistemomis ir tinklais, duomenų apsaugos kompetencija
  ir dirbtiniu intelektu.
  Siekiant skatinti ir gerinti darbo rinką, skaitmeninių technologijų specializaciją ir prietaikas,
  finansine intervencija siekiama šių veiklos tikslų: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Sąjungos finansine intervencija pagal 4 konkretų tikslą „Aukšto lygio skaitmeniniai įgūdžiai“ remiamas aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių vystymas pagal Programą remiamose srityse, taip prisidedant prie
  Europos
  talentų potencialo didinimo, didinant profesionalumą, ypač susijusį su itin našiu skaičiavimu, didžiųjų duomenų analize, kibernetiniu saugumu, paskirstytojo registro technologijomis, robotika ir dirbtiniu intelektu. Finansine intervencija siekiama šių veiklos tikslų:

Europos

Sąjungos finansine intervencija pagal 4 konkretų tikslą „Aukšto lygio skaitmeniniai įgūdžiai“ remiamas aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių vystymas pagal Programą remiamose srityse, taip prisidedant prie
  Sąjungos
  talentų potencialo didinimo,
  mažinant skaitmeninį atotrūkį, proporcingai lyčių požiūriu
  didinant profesionalumą, ypač susijusį su itin našiu skaičiavimu, didžiųjų duomenų analize, kibernetiniu saugumu, paskirstytojo registro technologijomis, robotika
  , dirbtiniu intelektu, debesijos kompiuterija, komunikacijų sistemomis ir tinklais, duomenų apsaugos kompetencija
  ir dirbtiniu intelektu.
  Siekiant skatinti ir gerinti darbo rinką, skaitmeninių technologijų specializaciją ir prietaikas,
  finansine intervencija siekiama šių veiklos tikslų:

Sąjungos

mažinant skaitmeninį atotrūkį, proporcingai lyčių požiūriu

, dirbtiniu intelektu, debesijos kompiuterija, komunikacijų sistemomis ir tinklais, duomenų apsaugos kompetencija

Siekiant skatinti ir gerinti darbo rinką, skaitmeninių technologijų specializaciją ir prietaikas,

Pakeitimas 92

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 pastraipos a punktas

7 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | remti studentų, IT profesionalų ir visų darbuotojų ilgalaikių mokymų ir kursų rengimą ir teikimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

remti studentų, IT profesionalų ir visų darbuotojų ilgalaikių mokymų ir kursų rengimą ir teikimą;

| a) | remti studentų,
  dėstytojų, mokytojų,
  IT profesionalų
  , mokslinių tyrėjų
  ir visų darbuotojų
  , įskaitant valstybės tarnautojus, kokybiškų
  ilgalaikių mokymų ir kursų
  , įskaitant mišrųjį mokymąsi,
  rengimą ir teikimą
  , bendradarbiaujant su mokyklomis, universitetais ir mokslinių tyrimų centrais
  ; |
| --- | --- |

a)

remti studentų,
  dėstytojų, mokytojų,
  IT profesionalų
  , mokslinių tyrėjų
  ir visų darbuotojų
  , įskaitant valstybės tarnautojus, kokybiškų
  ilgalaikių mokymų ir kursų
  , įskaitant mišrųjį mokymąsi,
  rengimą ir teikimą
  , bendradarbiaujant su mokyklomis, universitetais ir mokslinių tyrimų centrais
  ;

dėstytojų, mokytojų,

, mokslinių tyrėjų

, įskaitant valstybės tarnautojus, kokybiškų

, įskaitant mišrųjį mokymąsi,

, bendradarbiaujant su mokyklomis, universitetais ir mokslinių tyrimų centrais

Pakeitimas 93

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 pastraipos b punktas

7 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | remti verslininkų, mažų įmonių vadovų ir visų darbuotojų trumpalaikių mokymų ir kursų rengimą ir teikimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

remti verslininkų, mažų įmonių vadovų ir visų darbuotojų trumpalaikių mokymų ir kursų rengimą ir teikimą;

| b) | remti verslininkų, mažų įmonių
  ir startuolių
  vadovų ir visų darbuotojų
  , įskaitant valstybės tarnautojus ir savarankiškai dirbančius asmenis, kokybiškų
  trumpalaikių mokymų ir kursų
  , įskaitant mišrųjį mokymąsi,
  rengimą ir teikimą; |
| --- | --- |

b)

remti verslininkų, mažų įmonių
  ir startuolių
  vadovų ir visų darbuotojų
  , įskaitant valstybės tarnautojus ir savarankiškai dirbančius asmenis, kokybiškų
  trumpalaikių mokymų ir kursų
  , įskaitant mišrųjį mokymąsi,
  rengimą ir teikimą;

ir startuolių

, įskaitant valstybės tarnautojus ir savarankiškai dirbančius asmenis, kokybiškų

, įskaitant mišrųjį mokymąsi,

Pakeitimas 94

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 pastraipos c punktas

7 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | remti studentų, jaunų verslininkų ir absolventų mokymąsi darbo vietoje ir stažuotes. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

remti studentų, jaunų verslininkų ir absolventų mokymąsi darbo vietoje ir stažuotes.

| c) | remti studentų, jaunų verslininkų ir absolventų
  kokybišką
  mokymąsi darbo vietoje
  , įskaitant mišrųjį mokymąsi,
  ir stažuotes. |
| --- | --- |

c)

remti studentų, jaunų verslininkų ir absolventų
  kokybišką
  mokymąsi darbo vietoje
  , įskaitant mišrųjį mokymąsi,
  ir stažuotes.

kokybišką

, įskaitant mišrųjį mokymąsi,

Pakeitimas 95

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

7 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Veiksmai pagal 4 konkretų tikslą „Aukšto lygio skaitmeniniai įgūdžiai“ pirmiausia įgyvendinami tiesiogiai valdant Europos Komisijai. Europos skaitmeninių inovacijų centrai gali padėti sudaryti sąlygas mokytis, konsultuoti įmones ir palaikyti ryšius su atitinkamais kompetencijos centrais, kad būtų užtikrinta kuo didesnė geografinė Sąjungos aprėptis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Veiksmai pagal 4 konkretų tikslą „Aukšto lygio skaitmeniniai įgūdžiai“ pirmiausia įgyvendinami tiesiogiai valdant Europos Komisijai. Europos skaitmeninių inovacijų centrai gali padėti sudaryti sąlygas mokytis, konsultuoti įmones ir palaikyti ryšius su atitinkamais kompetencijos centrais, kad būtų užtikrinta kuo didesnė geografinė Sąjungos aprėptis.

Veiksmai pagal 4 konkretų tikslą „Aukšto lygio skaitmeniniai įgūdžiai“ pirmiausia įgyvendinami tiesiogiai valdant Europos Komisijai. Europos skaitmeninių inovacijų centrai gali padėti sudaryti sąlygas mokytis, konsultuoti įmones ir palaikyti ryšius su atitinkamais kompetencijos centrais, kad būtų užtikrinta kuo didesnė geografinė Sąjungos aprėptis.

Pakeitimas 96

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

8 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Sąjungos finansine intervencija pagal 5 konkretų tikslą „Diegimas, geriausias skaitmeninio pajėgumo išnaudojimas ir sąveikumas“ siekiama šių veiklos tikslų: | Sąjungos finansine intervencija pagal 5 konkretų tikslą „Diegimas, geriausias skaitmeninio pajėgumo išnaudojimas ir sąveikumas“ siekiama šių veiklos tikslų
  , kurie papildo tuo tikslu vykdomus skaitmeninės infrastruktūros veiksmus ir mažina skaitmeninį atotrūkį
  : |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Sąjungos finansine intervencija pagal 5 konkretų tikslą „Diegimas, geriausias skaitmeninio pajėgumo išnaudojimas ir sąveikumas“ siekiama šių veiklos tikslų:

Sąjungos finansine intervencija pagal 5 konkretų tikslą „Diegimas, geriausias skaitmeninio pajėgumo išnaudojimas ir sąveikumas“ siekiama šių veiklos tikslų
  , kurie papildo tuo tikslu vykdomus skaitmeninės infrastruktūros veiksmus ir mažina skaitmeninį atotrūkį
  :

, kurie papildo tuo tikslu vykdomus skaitmeninės infrastruktūros veiksmus ir mažina skaitmeninį atotrūkį

Pakeitimas 97

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 pastraipos a punktas

8 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | užtikrinti, kad viešasis sektorius ir viešojo intereso sritys, kaip antai sveikatos ir priežiūros, švietimo, teismų, transporto, energetikos, aplinkos, kultūros ir kūrybos sektoriai, galėtų diegti naujausias skaitmenines technologijas, visų pirma itin našaus skaičiavimo, dirbtinio intelekto ir kibernetinio saugumo technologijas, ir turėti prieigą prie jų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

užtikrinti, kad viešasis sektorius ir viešojo intereso sritys, kaip antai sveikatos ir priežiūros, švietimo, teismų, transporto, energetikos, aplinkos, kultūros ir kūrybos sektoriai, galėtų diegti naujausias skaitmenines technologijas, visų pirma itin našaus skaičiavimo, dirbtinio intelekto ir kibernetinio saugumo technologijas, ir turėti prieigą prie jų;

| a) | užtikrinti, kad viešasis sektorius ir viešojo intereso sritys, kaip antai sveikatos ir priežiūros, švietimo, teismų, transporto
  ir komunikacijos
  , energetikos, aplinkos, kultūros ir kūrybos sektoriai,
  taip pat Sąjungoje įsisteigusios verslo įmonės
  galėtų
  veiksmingai
  diegti
  ir, rengiant mokymus, turėtų reikiamų įgūdžių naudoti
  naujausias skaitmenines technologijas, visų pirma itin našaus skaičiavimo
  , kalbos
  , dirbtinio intelekto ir kibernetinio saugumo technologijas, ir turėti prieigą prie jų; |
| --- | --- |

a)

užtikrinti, kad viešasis sektorius ir viešojo intereso sritys, kaip antai sveikatos ir priežiūros, švietimo, teismų, transporto
  ir komunikacijos
  , energetikos, aplinkos, kultūros ir kūrybos sektoriai,
  taip pat Sąjungoje įsisteigusios verslo įmonės
  galėtų
  veiksmingai
  diegti
  ir, rengiant mokymus, turėtų reikiamų įgūdžių naudoti
  naujausias skaitmenines technologijas, visų pirma itin našaus skaičiavimo
  , kalbos
  , dirbtinio intelekto ir kibernetinio saugumo technologijas, ir turėti prieigą prie jų;

ir komunikacijos

taip pat Sąjungoje įsisteigusios verslo įmonės

veiksmingai

ir, rengiant mokymus, turėtų reikiamų įgūdžių naudoti

, kalbos

Pakeitimas 98

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 pastraipos b punktas

8 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | papildant nacionalinio ir regioninio lygmens veiksmus diegti, eksploatuoti ir techniškai prižiūrėti transeuropines sąveikias skaitmeninių paslaugų infrastruktūras (įskaitant susijusias paslaugas); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

papildant nacionalinio ir regioninio lygmens veiksmus diegti, eksploatuoti ir techniškai prižiūrėti transeuropines sąveikias skaitmeninių paslaugų infrastruktūras (įskaitant susijusias paslaugas);

| b) | papildant nacionalinio ir regioninio lygmens veiksmus diegti, eksploatuoti ir techniškai prižiūrėti transeuropines sąveikias
  moderniausias
  skaitmeninių paslaugų infrastruktūras (įskaitant susijusias paslaugas)
  visoje Sąjungoje
  ; |
| --- | --- |

b)

papildant nacionalinio ir regioninio lygmens veiksmus diegti, eksploatuoti ir techniškai prižiūrėti transeuropines sąveikias
  moderniausias
  skaitmeninių paslaugų infrastruktūras (įskaitant susijusias paslaugas)
  visoje Sąjungoje
  ;

moderniausias

visoje Sąjungoje

Pakeitimas 99

Pakeitimas 99

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 pastraipos c punktas

8 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | sudaryti sąlygas Europos viešojo administravimo institucijoms, įmonėms ir piliečiams kurti, naujinti ir naudoti sprendimus ir sistemas, įskaitant pakartotinį sąveikumo sprendimų ir sistemų panaudojimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

sudaryti sąlygas Europos viešojo administravimo institucijoms, įmonėms ir piliečiams kurti, naujinti ir naudoti sprendimus ir sistemas, įskaitant pakartotinį sąveikumo sprendimų ir sistemų panaudojimą;

| c) | sudaryti sąlygas Europos viešojo administravimo institucijoms, įmonėms ir piliečiams kurti, naujinti ir naudoti sprendimus ir sistemas, įskaitant
  atvirąją programinę įrangą ir
  pakartotinį sąveikumo sprendimų ir sistemų panaudojimą; |
| --- | --- |

c)

sudaryti sąlygas Europos viešojo administravimo institucijoms, įmonėms ir piliečiams kurti, naujinti ir naudoti sprendimus ir sistemas, įskaitant
  atvirąją programinę įrangą ir
  pakartotinį sąveikumo sprendimų ir sistemų panaudojimą;

atvirąją programinę įrangą ir

Pakeitimas 100

Pakeitimas 100

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 pastraipos d punktas

8 straipsnio 1 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | viešojo administravimo institucijoms suteikti prieigą prie skaitmeninių technologijų testavimo
  ir
  bandomojo naudojimo, įskaitant tarpvalstybinį jų naudojimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

viešojo administravimo institucijoms suteikti prieigą prie skaitmeninių technologijų testavimo
  ir
  bandomojo naudojimo, įskaitant tarpvalstybinį jų naudojimą;

ir

| d) | viešojo administravimo institucijoms suteikti prieigą prie skaitmeninių technologijų testavimo, bandomojo naudojimo
  ir plėtojimo
  , įskaitant tarpvalstybinį jų naudojimą; |
| --- | --- |

d)

viešojo administravimo institucijoms suteikti prieigą prie skaitmeninių technologijų testavimo, bandomojo naudojimo
  ir plėtojimo
  , įskaitant tarpvalstybinį jų naudojimą;

ir plėtojimo

Pakeitimas 101

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 pastraipos e punktas

8 straipsnio 1 pastraipos e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | remti pažangių skaitmeninių ir susijusių technologijų, įskaitant, visų pirma, itin našų skaičiavimą, dirbtinį intelektą, kibernetinį saugumą ir kuriamas besiformuojančias ateities technologijas, įsisavinimą Sąjungos pramonėje, ypač MVĮ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

remti pažangių skaitmeninių ir susijusių technologijų, įskaitant, visų pirma, itin našų skaičiavimą, dirbtinį intelektą, kibernetinį saugumą ir kuriamas besiformuojančias ateities technologijas, įsisavinimą Sąjungos pramonėje, ypač MVĮ;

| e) | remti pažangių skaitmeninių ir susijusių technologijų, įskaitant, visų pirma, itin našų skaičiavimą, dirbtinį intelektą,
  paskirstytąjį registrą,
  kibernetinį saugumą
  , duomenų apsaugą, debesijos kompiuteriją ir informacijos valdymą,
  ir kuriamas besiformuojančias ateities technologijas, įsisavinimą Sąjungos pramonėje, ypač MVĮ
  ir startuoliuose
  ; |
| --- | --- |

e)

remti pažangių skaitmeninių ir susijusių technologijų, įskaitant, visų pirma, itin našų skaičiavimą, dirbtinį intelektą,
  paskirstytąjį registrą,
  kibernetinį saugumą
  , duomenų apsaugą, debesijos kompiuteriją ir informacijos valdymą,
  ir kuriamas besiformuojančias ateities technologijas, įsisavinimą Sąjungos pramonėje, ypač MVĮ
  ir startuoliuose
  ;

paskirstytąjį registrą,

, duomenų apsaugą, debesijos kompiuteriją ir informacijos valdymą,

ir startuoliuose

Pakeitimas 102

Pakeitimas 102

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 pastraipos f punktas

8 straipsnio 1 pastraipos f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | remti sąveikių skaitmeninių sprendimų kūrimą, testavimą, įgyvendinimą ir diegimą ES lygmens viešosiose paslaugose, teikiamose naudojant duomenimis grindžiamų pakartotinai naudojamų sprendimų platformą, taip skatinant inovacijas ir kuriant bendras sistemas, kad būtų galima išnaudoti visą viešojo administravimo institucijų teikiamų paslaugų Europos piliečiams ir įmonėms potencialą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

remti sąveikių skaitmeninių sprendimų kūrimą, testavimą, įgyvendinimą ir diegimą ES lygmens viešosiose paslaugose, teikiamose naudojant duomenimis grindžiamų pakartotinai naudojamų sprendimų platformą, taip skatinant inovacijas ir kuriant bendras sistemas, kad būtų galima išnaudoti visą viešojo administravimo institucijų teikiamų paslaugų Europos piliečiams ir įmonėms potencialą;

| f) | remti sąveikių skaitmeninių sprendimų kūrimą,
  techninę priežiūrą,
  testavimą, įgyvendinimą ir diegimą ES lygmens viešosiose paslaugose, teikiamose naudojant duomenimis grindžiamų pakartotinai naudojamų sprendimų platformą, taip skatinant inovacijas ir kuriant bendras sistemas, kad būtų galima išnaudoti visą viešojo administravimo institucijų teikiamų paslaugų Europos piliečiams ir įmonėms potencialą; |
| --- | --- |

f)

remti sąveikių skaitmeninių sprendimų kūrimą,
  techninę priežiūrą,
  testavimą, įgyvendinimą ir diegimą ES lygmens viešosiose paslaugose, teikiamose naudojant duomenimis grindžiamų pakartotinai naudojamų sprendimų platformą, taip skatinant inovacijas ir kuriant bendras sistemas, kad būtų galima išnaudoti visą viešojo administravimo institucijų teikiamų paslaugų Europos piliečiams ir įmonėms potencialą;

techninę priežiūrą,

Pakeitimas 103

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 pastraipos g punktas

8 straipsnio 1 pastraipos g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| g) | užtikrinti nuolatinį Sąjungos lygmens pajėgumą stebėti ir analizuoti sparčiai kintančias skaitmenines tendencijas ir prie jų prisitaikyti, taip pat dalytis gerąja praktika ir visuotinai ją taikyti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

g)

užtikrinti nuolatinį Sąjungos lygmens pajėgumą stebėti ir analizuoti sparčiai kintančias skaitmenines tendencijas ir prie jų prisitaikyti, taip pat dalytis gerąja praktika ir visuotinai ją taikyti;

| g) | užtikrinti nuolatinį Sąjungos lygmens pajėgumą
  pirmauti skaitmeninės plėtros srityje, be to,
  stebėti ir analizuoti sparčiai kintančias skaitmenines tendencijas ir prie jų prisitaikyti, taip pat dalytis gerąja praktika ir visuotinai ją taikyti
  ir, kai vykdomos skirtingos nacionalinės iniciatyvos, sudaryti sąlygas abipusei naudai pasiekti, kad nuolatiniu visų ES lygmens veiksmų subjektų bendradarbiavimu būtų skatinamas skaitmeninės visuomenės vystymasis
  ; |
| --- | --- |

g)

užtikrinti nuolatinį Sąjungos lygmens pajėgumą
  pirmauti skaitmeninės plėtros srityje, be to,
  stebėti ir analizuoti sparčiai kintančias skaitmenines tendencijas ir prie jų prisitaikyti, taip pat dalytis gerąja praktika ir visuotinai ją taikyti
  ir, kai vykdomos skirtingos nacionalinės iniciatyvos, sudaryti sąlygas abipusei naudai pasiekti, kad nuolatiniu visų ES lygmens veiksmų subjektų bendradarbiavimu būtų skatinamas skaitmeninės visuomenės vystymasis
  ;

pirmauti skaitmeninės plėtros srityje, be to,

ir, kai vykdomos skirtingos nacionalinės iniciatyvos, sudaryti sąlygas abipusei naudai pasiekti, kad nuolatiniu visų ES lygmens veiksmų subjektų bendradarbiavimu būtų skatinamas skaitmeninės visuomenės vystymasis

Pakeitimas 104

Pakeitimas 104

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 pastraipos h punktas

8 straipsnio 1 pastraipos h punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| h) | remti bendradarbiavimą Europos patikimų infrastruktūrų, naudojančių paskirstytųjų registrų paslaugas ir taikomąsias programas, ekosistemai sukurti, įskaitant paramą sąveikumui ir standartizavimui bei tarpvalstybinių ES taikomųjų programų diegimo skatinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

h)

remti bendradarbiavimą Europos patikimų infrastruktūrų, naudojančių paskirstytųjų registrų paslaugas ir taikomąsias programas, ekosistemai sukurti, įskaitant paramą sąveikumui ir standartizavimui bei tarpvalstybinių ES taikomųjų programų diegimo skatinimą;

| h) | remti bendradarbiavimą Europos patikimų infrastruktūrų, naudojančių
  , be kita ko,
  paskirstytųjų registrų paslaugas ir taikomąsias programas, ekosistemai sukurti, įskaitant paramą sąveikumui ir standartizavimui bei tarpvalstybinių ES taikomųjų programų diegimo skatinimą
  , grindžiamą pritaikytuoju saugumu ir privatumu, užtikrinant duomenų apsaugą ir vartotojų saugumą
  ; |
| --- | --- |

h)

remti bendradarbiavimą Europos patikimų infrastruktūrų, naudojančių
  , be kita ko,
  paskirstytųjų registrų paslaugas ir taikomąsias programas, ekosistemai sukurti, įskaitant paramą sąveikumui ir standartizavimui bei tarpvalstybinių ES taikomųjų programų diegimo skatinimą
  , grindžiamą pritaikytuoju saugumu ir privatumu, užtikrinant duomenų apsaugą ir vartotojų saugumą
  ;

, be kita ko,

, grindžiamą pritaikytuoju saugumu ir privatumu, užtikrinant duomenų apsaugą ir vartotojų saugumą

Pakeitimas 105

Pakeitimas 105

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

8 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Veiksmai pagal 5 konkretų tikslą „Diegimas, geriausias skaitmeninio pajėgumo išnaudojimas ir sąveikumas“ pirmiausia įgyvendinami tiesiogiai valdant Europos Komisijai. Europos skaitmeninių inovacijų centrai gali padėti sudaryti sąlygas tiems veiksmams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Veiksmai pagal 5 konkretų tikslą „Diegimas, geriausias skaitmeninio pajėgumo išnaudojimas ir sąveikumas“ pirmiausia įgyvendinami tiesiogiai valdant Europos Komisijai. Europos skaitmeninių inovacijų centrai gali padėti sudaryti sąlygas tiems veiksmams.

Veiksmai pagal 5 konkretų tikslą „Diegimas, geriausias skaitmeninio pajėgumo išnaudojimas ir sąveikumas“ pirmiausia įgyvendinami tiesiogiai valdant Europos Komisijai. Europos skaitmeninių inovacijų centrai gali padėti sudaryti sąlygas tiems veiksmams.

Pakeitimas 106

Pakeitimas 106

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalis

9 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra 9 194 000 000  EUR dabartinėmis kainomis. | 1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra
  8 192 391 000 EUR 2018 m. kainomis (
  9 194 000 000  EUR dabartinėmis kainomis). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra 9 194 000 000  EUR dabartinėmis kainomis.

1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra
  8 192 391 000 EUR 2018 m. kainomis (
  9 194 000 000  EUR dabartinėmis kainomis).

Pakeitimas 107

Pakeitimas 107

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalies a punktas

9 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | iki 2 698 240 000 EUR skiriama 1 konkrečiam tikslui „Itin našus skaičiavimas“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

iki 2 698 240 000 EUR skiriama 1 konkrečiam tikslui „Itin našus skaičiavimas“;

| a) | iki
  2 404 289 438 EUR 2018 m. kainomis (
  2 698 240 000 EUR
  dabartinėmis kainomis)
  skiriama 1 konkrečiam tikslui „Itin našus skaičiavimas“; |
| --- | --- |

a)

iki
  2 404 289 438 EUR 2018 m. kainomis (
  2 698 240 000 EUR
  dabartinėmis kainomis)
  skiriama 1 konkrečiam tikslui „Itin našus skaičiavimas“;

2 404 289 438 EUR 2018 m. kainomis (

dabartinėmis kainomis)

Pakeitimas 108

Pakeitimas 108

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalies b punktas

9 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | iki 2 498 369 000 EUR skiriama 2 konkrečiam tikslui „Dirbtinis intelektas“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

iki 2 498 369 000 EUR skiriama 2 konkrečiam tikslui „Dirbtinis intelektas“;

| b) | iki
  2 226 192 703 EUR 2018 m. kainomis (
  2 498 369 000 EUR
  dabartinėmis kainomis)
  skiriama 2 konkrečiam tikslui „Dirbtinis intelektas“; |
| --- | --- |

b)

iki
  2 226 192 703 EUR 2018 m. kainomis (
  2 498 369 000 EUR
  dabartinėmis kainomis)
  skiriama 2 konkrečiam tikslui „Dirbtinis intelektas“;

2 226 192 703 EUR 2018 m. kainomis (

dabartinėmis kainomis)

Pakeitimas 109

Pakeitimas 109

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalies c punktas

9 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | iki 1 998 696 000 EUR skiriama 3 konkrečiam tikslui „Kibernetinis saugumas ir pasitikėjimas“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

iki 1 998 696 000 EUR skiriama 3 konkrečiam tikslui „Kibernetinis saugumas ir pasitikėjimas“;

| c) | iki
  1 780 954 875 EUR 2018 m. kainomis (
  1 998 696 000 EUR
  dabartinėmis kainomis)
  skiriama 3 konkrečiam tikslui „Kibernetinis saugumas ir pasitikėjimas“; |
| --- | --- |

c)

iki
  1 780 954 875 EUR 2018 m. kainomis (
  1 998 696 000 EUR
  dabartinėmis kainomis)
  skiriama 3 konkrečiam tikslui „Kibernetinis saugumas ir pasitikėjimas“;

1 780 954 875 EUR 2018 m. kainomis (

dabartinėmis kainomis)

Pakeitimas 110

Pakeitimas 110

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalies d punktas

9 straipsnio 2 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | iki 699 543 000 EUR skiriama 4 konkrečiam tikslui „Aukšto lygio skaitmeniniai įgūdžiai“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

iki 699 543 000 EUR skiriama 4 konkrečiam tikslui „Aukšto lygio skaitmeniniai įgūdžiai“;

| d) | iki
  623 333 672 EUR 2018 m. kainomis (
  699 543 000 EUR
  dabartinėmis kainomis)
  skiriama 4 konkrečiam tikslui „Aukšto lygio skaitmeniniai įgūdžiai“; |
| --- | --- |

d)

iki
  623 333 672 EUR 2018 m. kainomis (
  699 543 000 EUR
  dabartinėmis kainomis)
  skiriama 4 konkrečiam tikslui „Aukšto lygio skaitmeniniai įgūdžiai“;

623 333 672 EUR 2018 m. kainomis (

dabartinėmis kainomis)

Pakeitimas 111

Pakeitimas 111

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalies e punktas

9 straipsnio 2 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | iki 1 299 152 000 EUR skiriama 5 konkrečiam tikslui „Diegimas, geriausias skaitmeninio pajėgumo išnaudojimas ir sąveikumas“. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

iki 1 299 152 000 EUR skiriama 5 konkrečiam tikslui „Diegimas, geriausias skaitmeninio pajėgumo išnaudojimas ir sąveikumas“.

| e) | iki
  1 157 620 312 EUR 2018 m. kainomis (
  1 299 152 000 EUR
  dabartinėmis kainomis)
  skiriama 5 konkrečiam tikslui „Diegimas, geriausias skaitmeninio pajėgumo išnaudojimas ir sąveikumas“. |
| --- | --- |

e)

iki
  1 157 620 312 EUR 2018 m. kainomis (
  1 299 152 000 EUR
  dabartinėmis kainomis)
  skiriama 5 konkrečiam tikslui „Diegimas, geriausias skaitmeninio pajėgumo išnaudojimas ir sąveikumas“.

1 157 620 312 EUR 2018 m. kainomis (

dabartinėmis kainomis)

Pakeitimas 112

Pakeitimas 112

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 5 dalis

9 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybėms narėms skirti ištekliai valstybių narių prašymu gali būti perskirti Programai. Komisija tuos išteklius naudoja tiesiogiai pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies a punktą arba netiesiogiai pagal to paties straipsnio c punktą. Kai įmanoma,
  tie ištekliai panaudojami
  atitinkamos valstybės narės labui. | 5.   Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybėms narėms skirti ištekliai valstybių narių prašymu gali būti perskirti Programai. Komisija tuos išteklius naudoja tiesiogiai pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies a punktą arba netiesiogiai pagal to paties straipsnio c punktą. Kai įmanoma,
  kuo daugiau tų išteklių panaudojama
  atitinkamos valstybės narės labui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybėms narėms skirti ištekliai valstybių narių prašymu gali būti perskirti Programai. Komisija tuos išteklius naudoja tiesiogiai pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies a punktą arba netiesiogiai pagal to paties straipsnio c punktą. Kai įmanoma,
  tie ištekliai panaudojami
  atitinkamos valstybės narės labui.

5.   Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybėms narėms skirti ištekliai valstybių narių prašymu gali būti perskirti Programai. Komisija tuos išteklius naudoja tiesiogiai pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies a punktą arba netiesiogiai pagal to paties straipsnio c punktą. Kai įmanoma,
  kuo daugiau tų išteklių panaudojama
  atitinkamos valstybės narės labui.

Pakeitimas 113

Pakeitimas 113

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

10 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Programoje gali dalyvauti: | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Programoje gali dalyvauti:

Programoje gali dalyvauti:

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 114

Pakeitimas 114

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

10 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Europos laisvosios prekybos organizacijos narės, kurios yra Europos ekonominės erdvės narės, Europos ekonominės erdvės susitarime nustatytomis sąlygomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

Europos laisvosios prekybos organizacijos narės, kurios yra Europos ekonominės erdvės narės, Europos ekonominės erdvės susitarime nustatytomis sąlygomis;

| 1. | Programoje gali dalyvauti
  Europos laisvosios prekybos organizacijos narės, kurios yra Europos ekonominės erdvės narės, Europos ekonominės erdvės susitarime nustatytomis sąlygomis; |
| --- | --- |

1.

Programoje gali dalyvauti
  Europos laisvosios prekybos organizacijos narės, kurios yra Europos ekonominės erdvės narės, Europos ekonominės erdvės susitarime nustatytomis sąlygomis;

Programoje gali dalyvauti

Pakeitimas 115

Pakeitimas 115

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

10 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | stojančiosios šalys
  ,
  šalys kandidatės ir potencialios kandidatės pagal jų dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose
  susitarimuose
  ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose
  ,
  ir Sąjungos ir jų susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.

stojančiosios šalys
  ,
  šalys kandidatės ir potencialios kandidatės pagal jų dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose
  susitarimuose
  ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose
  ,
  ir Sąjungos ir jų susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis;

stojančiosios šalys

šalys kandidatės ir potencialios kandidatės pagal jų dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose

ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose

ir Sąjungos ir jų susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis;

| 2. | Trečiosios valstybės
  ,
  kurios nėra nurodytos 1 dalyje, gali visapusiškai ar iš dalies dalyvauti programoje, kiekvienu atveju atskirai įvertinus konkrečius tikslus, specialiuose
  susitarimuose
  dėl tų trečiųjų valstybių dalyvavimo bet kurioje Sąjungos programoje nustatytomis sąlygomis
  ,
  jeigu sudarant tuos specialius susitarimus visapusiškai tenkinami šie kriterijai: |
| --- | --- |

2.

Trečiosios valstybės
  ,
  kurios nėra nurodytos 1 dalyje, gali visapusiškai ar iš dalies dalyvauti programoje, kiekvienu atveju atskirai įvertinus konkrečius tikslus, specialiuose
  susitarimuose
  dėl tų trečiųjų valstybių dalyvavimo bet kurioje Sąjungos programoje nustatytomis sąlygomis
  ,
  jeigu sudarant tuos specialius susitarimus visapusiškai tenkinami šie kriterijai:

Trečiosios valstybės

kurios nėra nurodytos 1 dalyje, gali visapusiškai ar iš dalies dalyvauti programoje, kiekvienu atveju atskirai įvertinus konkrečius tikslus, specialiuose

dėl tų trečiųjų valstybių dalyvavimo bet kurioje Sąjungos programoje nustatytomis sąlygomis

jeigu sudarant tuos specialius susitarimus visapusiškai tenkinami šie kriterijai:

| | — | trečiosios valstybės dalyvavimas atitinka Sąjungos interesus; |
| --- | --- | --- |

—

trečiosios valstybės dalyvavimas atitinka Sąjungos interesus;

trečiosios valstybės dalyvavimas atitinka Sąjungos interesus;

| | — | trečiosios valstybės dalyvavimas padeda siekti 3 straipsnyje nustatytų tikslų; |
| --- | --- | --- |

—

trečiosios valstybės dalyvavimas padeda siekti 3 straipsnyje nustatytų tikslų;

trečiosios valstybės dalyvavimas padeda siekti 3 straipsnyje nustatytų tikslų;

| | — | trečiosios valstybės dalyvavimas nekelia jokių saugumo problemų ir visapusiškai paisoma atitinkamų 12 straipsnyje nustatytų saugumo reikalavimų; |
| --- | --- | --- |

—

trečiosios valstybės dalyvavimas nekelia jokių saugumo problemų ir visapusiškai paisoma atitinkamų 12 straipsnyje nustatytų saugumo reikalavimų;

trečiosios valstybės dalyvavimas nekelia jokių saugumo problemų ir visapusiškai paisoma atitinkamų 12 straipsnyje nustatytų saugumo reikalavimų;

| | — | susitarimas užtikrina teisingą trečiosios valstybės, dalyvaujančios Sąjungos programose, įmokų ir gaunamos naudos proporciją; |
| --- | --- | --- |

—

susitarimas užtikrina teisingą trečiosios valstybės, dalyvaujančios Sąjungos programose, įmokų ir gaunamos naudos proporciją;

susitarimas užtikrina teisingą trečiosios valstybės, dalyvaujančios Sąjungos programose, įmokų ir gaunamos naudos proporciją;

| | — | susitarime nustatomos dalyvavimo programose sąlygos, įskaitant finansinių įnašų į atskiras programas ir jų administracinių išlaidų apskaičiavimą. Pagal [naujojo Finansinio reglamento] [21 straipsnio 5 dalį] šie įnašai sudaro asignuotąsias pajamas; |
| --- | --- | --- |

—

susitarime nustatomos dalyvavimo programose sąlygos, įskaitant finansinių įnašų į atskiras programas ir jų administracinių išlaidų apskaičiavimą. Pagal [naujojo Finansinio reglamento] [21 straipsnio 5 dalį] šie įnašai sudaro asignuotąsias pajamas;

susitarime nustatomos dalyvavimo programose sąlygos, įskaitant finansinių įnašų į atskiras programas ir jų administracinių išlaidų apskaičiavimą. Pagal [naujojo Finansinio reglamento] [21 straipsnio 5 dalį] šie įnašai sudaro asignuotąsias pajamas;

| | — | susitarimas nesuteikia trečiajai valstybei sprendimų dėl programos priėmimo įgaliojimų; |
| --- | --- | --- |

—

susitarimas nesuteikia trečiajai valstybei sprendimų dėl programos priėmimo įgaliojimų;

susitarimas nesuteikia trečiajai valstybei sprendimų dėl programos priėmimo įgaliojimų;

| | — | susitarimu garantuojamos Sąjungos teisės užtikrinti patikimą finansų valdymą ir apsaugoti Sąjungos finansinius interesus. |
| --- | --- | --- |

—

susitarimu garantuojamos Sąjungos teisės užtikrinti patikimą finansų valdymą ir apsaugoti Sąjungos finansinius interesus.

susitarimu garantuojamos Sąjungos teisės užtikrinti patikimą finansų valdymą ir apsaugoti Sąjungos finansinius interesus.

Pakeitimas 116

Pakeitimas 116

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 pastraipos 2 a punktas (naujas)

10 straipsnio 1 pastraipos 2 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a. | Rengdamos darbo programas, Europos Komisija ar kitos atitinkamos įgyvendinimo įstaigos kiekvienu atveju atskirai įvertina, ar 2 dalyje nurodytame susitarime nustatytos sąlygos tenkinamos, siekiant vykdyti į darbo programas įtraukiamus veiksmus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.

2a.

Rengdamos darbo programas, Europos Komisija ar kitos atitinkamos įgyvendinimo įstaigos kiekvienu atveju atskirai įvertina, ar 2 dalyje nurodytame susitarime nustatytos sąlygos tenkinamos, siekiant vykdyti į darbo programas įtraukiamus veiksmus.

Pakeitimas 117

Pakeitimas 117

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

10 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3. | šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.

3.

šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 118

Pakeitimas 118

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

10 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4. | trečiosios valstybės konkrečiame susitarime dėl trečiosios valstybės dalyvavimo Sąjungos programoje nustatytomis sąlygomis, jei susitarime: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.

4.

trečiosios valstybės konkrečiame susitarime dėl trečiosios valstybės dalyvavimo Sąjungos programoje nustatytomis sąlygomis, jei susitarime:

Išbraukta.

Išbraukta.

| | — | užtikrinta teisinga Sąjungos programose dalyvaujančios trečiosios valstybės įnašų ir naudos pusiausvyra; |
| --- | --- | --- |

—

užtikrinta teisinga Sąjungos programose dalyvaujančios trečiosios valstybės įnašų ir naudos pusiausvyra;

užtikrinta teisinga Sąjungos programose dalyvaujančios trečiosios valstybės įnašų ir naudos pusiausvyra;

| | — | nustatytos dalyvavimo programose sąlygos, be kita ko, apskaičiuojami finansiniai įnašai atskiroms programoms ir jų administracinės išlaidos. Pagal [naujojo Finansinio reglamento] [21 straipsnio 5 dalį] šie įnašai sudaro asignuotąsias pajamas; |
| --- | --- | --- |

—

nustatytos dalyvavimo programose sąlygos, be kita ko, apskaičiuojami finansiniai įnašai atskiroms programoms ir jų administracinės išlaidos. Pagal [naujojo Finansinio reglamento] [21 straipsnio 5 dalį] šie įnašai sudaro asignuotąsias pajamas;

nustatytos dalyvavimo programose sąlygos, be kita ko, apskaičiuojami finansiniai įnašai atskiroms programoms ir jų administracinės išlaidos. Pagal [naujojo Finansinio reglamento] [21 straipsnio 5 dalį] šie įnašai sudaro asignuotąsias pajamas;

| | — | trečiajai valstybei nesuteikiama galių priimti sprendimus dėl programos; |
| --- | --- | --- |

—

trečiajai valstybei nesuteikiama galių priimti sprendimus dėl programos;

trečiajai valstybei nesuteikiama galių priimti sprendimus dėl programos;

| | — | garantuojamos Sąjungos teisės užtikrinti patikimą finansų valdymą ir jos finansinius interesus. |
| --- | --- | --- |

—

garantuojamos Sąjungos teisės užtikrinti patikimą finansų valdymą ir jos finansinius interesus.

garantuojamos Sąjungos teisės užtikrinti patikimą finansų valdymą ir jos finansinius interesus.

Pakeitimas 119

Pakeitimas 119

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 2 dalis

11 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Bendradarbiavimui su 1 dalyje nurodytomis trečiosiomis valstybėmis ir organizacijomis pagal 3 konkretų tikslą „Kibernetinis saugumas ir pasitikėjimas“ taikomas [12] straipsnis. | 2.   Bendradarbiavimui su 1 dalyje nurodytomis trečiosiomis valstybėmis ir organizacijomis pagal
  1 konkretų tikslą „Itin našus skaičiavimas“, 2 konkretų tikslą „Dirbtinis intelektas“ ir
  3 konkretų tikslą „Kibernetinis saugumas ir pasitikėjimas“ taikomas [12] straipsnis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Bendradarbiavimui su 1 dalyje nurodytomis trečiosiomis valstybėmis ir organizacijomis pagal 3 konkretų tikslą „Kibernetinis saugumas ir pasitikėjimas“ taikomas [12] straipsnis.

2.   Bendradarbiavimui su 1 dalyje nurodytomis trečiosiomis valstybėmis ir organizacijomis pagal
  1 konkretų tikslą „Itin našus skaičiavimas“, 2 konkretų tikslą „Dirbtinis intelektas“ ir
  3 konkretų tikslą „Kibernetinis saugumas ir pasitikėjimas“ taikomas [12] straipsnis.

Pakeitimas 120

Pakeitimas 120

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 5 dalis

12 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Darbo programoje taip pat galima numatyti, kad asocijuotosiose valstybėse įsisteigę teisės subjektai ir ES įsisteigę, tačiau iš trečiųjų valstybių kontroliuojami teisės subjektai visuose arba kai kuriuose veiksmuose pagal 3
  konkretų tikslą
  dalyvauti negalėtų dėl saugumo priežasčių. Tokiais atvejais kvietimai teikti pasiūlymus ir kvietimai dalyvauti konkurse ribojami ir galioja tik valstybėse narėse įsisteigusiems arba laikomiems jose įsisteigusiais subjektams, kuriuos kontroliuoja valstybės narės ir (arba) valstybių narių piliečiai. | 5.   Darbo programoje taip pat galima numatyti, kad asocijuotosiose valstybėse įsisteigę teisės subjektai ir ES įsisteigę, tačiau iš trečiųjų valstybių kontroliuojami teisės subjektai visuose arba kai kuriuose veiksmuose pagal
  1, 2 ir
  3
  konkrečius tikslus
  dalyvauti negalėtų dėl
  strateginių ir
  saugumo priežasčių. Tokiais atvejais kvietimai teikti pasiūlymus ir kvietimai dalyvauti konkurse ribojami ir galioja tik valstybėse narėse įsisteigusiems arba laikomiems jose įsisteigusiais subjektams, kuriuos kontroliuoja valstybės narės ir (arba) valstybių narių piliečiai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Darbo programoje taip pat galima numatyti, kad asocijuotosiose valstybėse įsisteigę teisės subjektai ir ES įsisteigę, tačiau iš trečiųjų valstybių kontroliuojami teisės subjektai visuose arba kai kuriuose veiksmuose pagal 3
  konkretų tikslą
  dalyvauti negalėtų dėl saugumo priežasčių. Tokiais atvejais kvietimai teikti pasiūlymus ir kvietimai dalyvauti konkurse ribojami ir galioja tik valstybėse narėse įsisteigusiems arba laikomiems jose įsisteigusiais subjektams, kuriuos kontroliuoja valstybės narės ir (arba) valstybių narių piliečiai.

5.   Darbo programoje taip pat galima numatyti, kad asocijuotosiose valstybėse įsisteigę teisės subjektai ir ES įsisteigę, tačiau iš trečiųjų valstybių kontroliuojami teisės subjektai visuose arba kai kuriuose veiksmuose pagal
  1, 2 ir
  3
  konkrečius tikslus
  dalyvauti negalėtų dėl
  strateginių ir
  saugumo priežasčių. Tokiais atvejais kvietimai teikti pasiūlymus ir kvietimai dalyvauti konkurse ribojami ir galioja tik valstybėse narėse įsisteigusiems arba laikomiems jose įsisteigusiais subjektams, kuriuos kontroliuoja valstybės narės ir (arba) valstybių narių piliečiai.

Pakeitimas 121

Pakeitimas 121

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 5 a dalis (nauja)

12 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Veiksmai, apimantys technologijų perdavimą už Sąjungos ribų, neleidžiami. Siekiant ilgalaikių strateginių saugumo tikslų, įvertinama galimybė dalyvauti subjektams, kurių pagrindinė buveinė yra ne Sąjungoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.
     
  Veiksmai, apimantys technologijų perdavimą už Sąjungos ribų, neleidžiami. Siekiant ilgalaikių strateginių saugumo tikslų, įvertinama galimybė dalyvauti subjektams, kurių pagrindinė buveinė yra ne Sąjungoje.

Pakeitimas 122

Pakeitimas 122

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 5 b dalis (nauja)

12 straipsnio 5 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Kai taikytina, Komisija arba finansavimo įstaiga gali atlikti saugumo patikras. Saugumo taisyklių neatitinkantys veiksmai gali būti atmesti arba bet kuriuo metu nutraukti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5b.
     
  Kai taikytina, Komisija arba finansavimo įstaiga gali atlikti saugumo patikras. Saugumo taisyklių neatitinkantys veiksmai gali būti atmesti arba bet kuriuo metu nutraukti.

Pakeitimas 123

Pakeitimas 123

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalis

13 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Programa sukurta taip, kad būtų įgyvendinama užtikrinant sąveiką su kitomis Sąjungos finansuojamomis programomis, kaip išsamiau aprašyta III priede, visų pirma numatant papildomo finansavimo pagal ES programas priemones, jei tai galima pagal valdymo tvarką; finansuojama gali būti paeiliui, pakaitomis arba derinant lėšas, įskaitant bendram veiksmų finansavimui skirtas lėšas. | 1.   Programa sukurta taip, kad būtų įgyvendinama užtikrinant sąveiką su kitomis Sąjungos finansuojamomis programomis, kaip išsamiau aprašyta III priede, visų pirma numatant papildomo finansavimo pagal ES programas priemones, jei tai galima pagal valdymo tvarką; finansuojama gali būti paeiliui, pakaitomis arba derinant lėšas, įskaitant bendram veiksmų finansavimui skirtas lėšas.
  Komisija užtikrina, kad pritraukiant lėšų papildomiems programos aspektams iš kitų europinių finansavimo programų, visų pirma ESIF, Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), programos „Europos horizontas“ ir Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP 2), programų „InvestEU“ ir „Erasmus“, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), nebūtų kliudoma pasiekti 1–5 konkrečių tikslų. |
| | Komisija išnagrinėja būdus, kaip pagerinti bendrą programų, pagal kurias teikiami ištekliai skaitmeninimo srityje, veiksmingumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Programa sukurta taip, kad būtų įgyvendinama užtikrinant sąveiką su kitomis Sąjungos finansuojamomis programomis, kaip išsamiau aprašyta III priede, visų pirma numatant papildomo finansavimo pagal ES programas priemones, jei tai galima pagal valdymo tvarką; finansuojama gali būti paeiliui, pakaitomis arba derinant lėšas, įskaitant bendram veiksmų finansavimui skirtas lėšas.

1.   Programa sukurta taip, kad būtų įgyvendinama užtikrinant sąveiką su kitomis Sąjungos finansuojamomis programomis, kaip išsamiau aprašyta III priede, visų pirma numatant papildomo finansavimo pagal ES programas priemones, jei tai galima pagal valdymo tvarką; finansuojama gali būti paeiliui, pakaitomis arba derinant lėšas, įskaitant bendram veiksmų finansavimui skirtas lėšas.
  Komisija užtikrina, kad pritraukiant lėšų papildomiems programos aspektams iš kitų europinių finansavimo programų, visų pirma ESIF, Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), programos „Europos horizontas“ ir Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP 2), programų „InvestEU“ ir „Erasmus“, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), nebūtų kliudoma pasiekti 1–5 konkrečių tikslų.

Komisija išnagrinėja būdus, kaip pagerinti bendrą programų, pagal kurias teikiami ištekliai skaitmeninimo srityje, veiksmingumą.

Komisija išnagrinėja būdus, kaip pagerinti bendrą programų, pagal kurias teikiami ištekliai skaitmeninimo srityje, veiksmingumą.

Pakeitimas 124

Pakeitimas 124

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 2 dalis

13 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Nustatomi tinkami susijusių valdžios institucijų koordinavimo mechanizmai ir tinkamos stebėsenos priemonės, kad būtų galima sistemingai užtikrinti Programos ir visų kitų susijusių ES finansavimo priemonių sąveiką. Nustatytomis priemonėmis vengiama dubliavimosi ir stengiamasi, kad išlaidų poveikis būtų kuo didesnis. | 2.   Nustatomi tinkami susijusių valdžios institucijų
  tarpusavio ir Europos Komisijos ir valdžios institucijų veiklos
  koordinavimo mechanizmai ir tinkamos stebėsenos priemonės, kad būtų galima sistemingai užtikrinti Programos ir visų kitų susijusių ES finansavimo priemonių sąveiką. Nustatytomis priemonėmis vengiama dubliavimosi ir stengiamasi, kad išlaidų poveikis būtų kuo didesnis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Nustatomi tinkami susijusių valdžios institucijų koordinavimo mechanizmai ir tinkamos stebėsenos priemonės, kad būtų galima sistemingai užtikrinti Programos ir visų kitų susijusių ES finansavimo priemonių sąveiką. Nustatytomis priemonėmis vengiama dubliavimosi ir stengiamasi, kad išlaidų poveikis būtų kuo didesnis.

2.   Nustatomi tinkami susijusių valdžios institucijų
  tarpusavio ir Europos Komisijos ir valdžios institucijų veiklos
  koordinavimo mechanizmai ir tinkamos stebėsenos priemonės, kad būtų galima sistemingai užtikrinti Programos ir visų kitų susijusių ES finansavimo priemonių sąveiką. Nustatytomis priemonėmis vengiama dubliavimosi ir stengiamasi, kad išlaidų poveikis būtų kuo didesnis.

Pakeitimas 125

Pakeitimas 125

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 2 dalis

14 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Pagal Programą gali būti teikiamas bet kurios Finansiniame reglamente nustatytos formos finansavimas, įskaitant, visų pirma, viešuosius pirkimus kaip pagrindinę formą, taip pat dotacijas ir apdovanojimus. Finansavimas taip pat gali būti teikiamas finansinėmis priemonėmis, naudojant derinimo operacijas. | 2.   Pagal Programą gali būti teikiamas bet kurios Finansiniame reglamente nustatytos formos finansavimas, įskaitant, visų pirma,
  Komisijos ar finansavimo įstaigos, taip pat dotacijų gavėjų, atskirai arba kartu rengiamus
  viešuosius pirkimus kaip pagrindinę
  veiksmų
  formą, taip pat dotacijas ir apdovanojimus.
  Vykdant viešuosius pirkimus gali būti leidžiama sudaryti kelias sutartis per tą pačią procedūrą ir gali būti numatytos veiklos vykdymo sąlygos pagal taikytinus tarptautinius viešųjų pirkimų susitarimus.
  Finansavimas
  pagal Programą
  taip pat gali būti teikiamas finansinėmis priemonėmis, naudojant derinimo operacijas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Pagal Programą gali būti teikiamas bet kurios Finansiniame reglamente nustatytos formos finansavimas, įskaitant, visų pirma, viešuosius pirkimus kaip pagrindinę formą, taip pat dotacijas ir apdovanojimus. Finansavimas taip pat gali būti teikiamas finansinėmis priemonėmis, naudojant derinimo operacijas.

2.   Pagal Programą gali būti teikiamas bet kurios Finansiniame reglamente nustatytos formos finansavimas, įskaitant, visų pirma,
  Komisijos ar finansavimo įstaigos, taip pat dotacijų gavėjų, atskirai arba kartu rengiamus
  viešuosius pirkimus kaip pagrindinę
  veiksmų
  formą, taip pat dotacijas ir apdovanojimus.
  Vykdant viešuosius pirkimus gali būti leidžiama sudaryti kelias sutartis per tą pačią procedūrą ir gali būti numatytos veiklos vykdymo sąlygos pagal taikytinus tarptautinius viešųjų pirkimų susitarimus.
  Finansavimas
  pagal Programą
  taip pat gali būti teikiamas finansinėmis priemonėmis, naudojant derinimo operacijas.

Pakeitimas 126

Pakeitimas 126

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 1 pastraipa

15 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Programa gali būti įgyvendinama per Europos partnerystės programas. Tai visų pirma gali apimti įnašus į esamas arba naujas viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės programas pagal SESV 187 straipsnį steigiamų bendrųjų įmonių pavidalu. Šiems įnašams taikomos su Europos partnerystės programomis susijusios [pridėti nuorodą į „Europos horizonto“ reglamentą] nuostatos. | Programa gali būti įgyvendinama per Europos partnerystės programas
  , dėl kurių Komisija ir valstybės narės susitarė strateginio programavimo proceso metu
  . Tai visų pirma gali apimti įnašus į esamas arba naujas viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės programas pagal SESV 187 straipsnį steigiamų bendrųjų įmonių pavidalu. Šiems įnašams taikomos su Europos partnerystės programomis susijusios [pridėti nuorodą į „Europos horizonto“ reglamentą] nuostatos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Programa gali būti įgyvendinama per Europos partnerystės programas. Tai visų pirma gali apimti įnašus į esamas arba naujas viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės programas pagal SESV 187 straipsnį steigiamų bendrųjų įmonių pavidalu. Šiems įnašams taikomos su Europos partnerystės programomis susijusios [pridėti nuorodą į „Europos horizonto“ reglamentą] nuostatos.

Programa gali būti įgyvendinama per Europos partnerystės programas
  , dėl kurių Komisija ir valstybės narės susitarė strateginio programavimo proceso metu
  . Tai visų pirma gali apimti įnašus į esamas arba naujas viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės programas pagal SESV 187 straipsnį steigiamų bendrųjų įmonių pavidalu. Šiems įnašams taikomos su Europos partnerystės programomis susijusios [pridėti nuorodą į „Europos horizonto“ reglamentą] nuostatos.

, dėl kurių Komisija ir valstybės narės susitarė strateginio programavimo proceso metu

Pakeitimas 127

Pakeitimas 127

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

15 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Europos partnerystės: |
| | a) | sudaromos tais atvejais, kai jomis Skaitmeninės Europos programos tikslų pasiekiama daug veiksmingiau nei vien Sąjungoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Europos partnerystės:

Europos partnerystės:

a)

a)

sudaromos tais atvejais, kai jomis Skaitmeninės Europos programos tikslų pasiekiama daug veiksmingiau nei vien Sąjungoje;

sudaromos tais atvejais, kai jomis Skaitmeninės Europos programos tikslų pasiekiama daug veiksmingiau nei vien Sąjungoje;

| b) | sudaromos laikantis Sąjungos pridėtinės vertės, skaidrumo, atvirumo, poveikio, sverto efekto, visų susijusių šalių ilgalaikio finansinio įsipareigojimo, lankstumo, derėjimo ir papildomumo su Sąjungos, vietos ir regionų nacionalinėmis ir tarptautinėmis iniciatyvomis principų; |
| --- | --- |

b)

b)

sudaromos laikantis Sąjungos pridėtinės vertės, skaidrumo, atvirumo, poveikio, sverto efekto, visų susijusių šalių ilgalaikio finansinio įsipareigojimo, lankstumo, derėjimo ir papildomumo su Sąjungos, vietos ir regionų nacionalinėmis ir tarptautinėmis iniciatyvomis principų;

sudaromos laikantis Sąjungos pridėtinės vertės, skaidrumo, atvirumo, poveikio, sverto efekto, visų susijusių šalių ilgalaikio finansinio įsipareigojimo, lankstumo, derėjimo ir papildomumo su Sąjungos, vietos ir regionų nacionalinėmis ir tarptautinėmis iniciatyvomis principų;

| c) | sudaromos tam tikram laikotarpiui ir įtraukiant laipsniško Programos finansavimo nebeteikimo sąlygas. |
| --- | --- |

c)

c)

sudaromos tam tikram laikotarpiui ir įtraukiant laipsniško Programos finansavimo nebeteikimo sąlygas.

sudaromos tam tikram laikotarpiui ir įtraukiant laipsniško Programos finansavimo nebeteikimo sąlygas.

Pakeitimas 128

Pakeitimas 128

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 1 b pastraipa (nauja)

15 straipsnio 1 b pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Jų atrankos, įgyvendinimo, stebėsenos, vertinimo ir laipsniško finansavimo nebeteikimo nuostatos ir kriterijai išdėstyti (pridėti nuorodą). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jų atrankos, įgyvendinimo, stebėsenos, vertinimo ir laipsniško finansavimo nebeteikimo nuostatos ir kriterijai išdėstyti (pridėti nuorodą).

Jų atrankos, įgyvendinimo, stebėsenos, vertinimo ir laipsniško finansavimo nebeteikimo nuostatos ir kriterijai išdėstyti (pridėti nuorodą).

Pakeitimas 129

Pakeitimas 129

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio antraštinė dalis

16 straipsnio antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Skaitmeninių inovacijų centrai | Europos
  skaitmeninių inovacijų centrai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Skaitmeninių inovacijų centrai

Europos
  skaitmeninių inovacijų centrai

Europos

Pakeitimas 130

Pakeitimas 130

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 1 dalis

16 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Pirmaisiais Programos įgyvendinimo metais įsteigiamas pradinis skaitmeninių inovacijų centrų tinklas. | 1.   Pirmaisiais Programos įgyvendinimo metais įsteigiamas pradinis
  Europos
  skaitmeninių inovacijų centrų tinklas
  , pasinaudojant esama infrastruktūra: kiekvienoje valstybėje narėje turi būti įsteigtas bent vienas Europos skaitmeninių inovacijų centras
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Pirmaisiais Programos įgyvendinimo metais įsteigiamas pradinis skaitmeninių inovacijų centrų tinklas.

1.   Pirmaisiais Programos įgyvendinimo metais įsteigiamas pradinis
  Europos
  skaitmeninių inovacijų centrų tinklas
  , pasinaudojant esama infrastruktūra: kiekvienoje valstybėje narėje turi būti įsteigtas bent vienas Europos skaitmeninių inovacijų centras
  .

Pakeitimas 131

Pakeitimas 131

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

16 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   1 dalyje nurodyto tinklo įsteigimo tikslu kiekviena valstybė narė, taikydama atviro konkurso procesą, paskiria subjektus kandidatus, remdamasi šiais kriterijais: | 2.   1 dalyje nurodyto tinklo įsteigimo tikslu kiekviena valstybė narė, taikydama atviro
  , skaidraus ir įtraukaus
  konkurso procesą, paskiria subjektus kandidatus, remdamasi šiais kriterijais: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   1 dalyje nurodyto tinklo įsteigimo tikslu kiekviena valstybė narė, taikydama atviro konkurso procesą, paskiria subjektus kandidatus, remdamasi šiais kriterijais:

2.   1 dalyje nurodyto tinklo įsteigimo tikslu kiekviena valstybė narė, taikydama atviro
  , skaidraus ir įtraukaus
  konkurso procesą, paskiria subjektus kandidatus, remdamasi šiais kriterijais:

Pakeitimas 132

Pakeitimas 132

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalies a punktas

16 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | turi tinkamas su skaitmeninių inovacijų centrų funkcijomis susijusias kompetencijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

turi tinkamas su skaitmeninių inovacijų centrų funkcijomis susijusias kompetencijas;

| a) | turi tinkamas su
  Europos
  skaitmeninių inovacijų centrų funkcijomis susijusias kompetencijas; |
| --- | --- |

a)

turi tinkamas su
  Europos
  skaitmeninių inovacijų centrų funkcijomis susijusias kompetencijas;

Europos

Pakeitimas 133

Pakeitimas 133

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalies b punktas

16 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | turi tinkamą valdymo pajėgumą, darbuotojus ir
  infrastruktūrą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

turi tinkamą valdymo pajėgumą, darbuotojus ir
  infrastruktūrą
  ;

infrastruktūrą

| b) | turi tinkamą valdymo pajėgumą, darbuotojus
  , infrastruktūrą
  ir
  įgūdžius
  ; |
| --- | --- |

b)

turi tinkamą valdymo pajėgumą, darbuotojus
  , infrastruktūrą
  ir
  įgūdžius
  ;

, infrastruktūrą

įgūdžius

Pakeitimas 134

Pakeitimas 134

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalies d a punktas (naujas)

16 straipsnio 2 dalies d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | tinkamai bendradarbiauja su privačiuoju sektoriumi siekiant užtikrinti, kad intervencijos pagal 1–5 konkrečius tikslus būtų aktualios rinkai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

tinkamai bendradarbiauja su privačiuoju sektoriumi siekiant užtikrinti, kad intervencijos pagal 1–5 konkrečius tikslus būtų aktualios rinkai;

tinkamai bendradarbiauja su privačiuoju sektoriumi siekiant užtikrinti, kad intervencijos pagal 1–5 konkrečius tikslus būtų aktualios rinkai;

Pakeitimas 135

Pakeitimas 135

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalies d b punktas (naujas)

16 straipsnio 2 dalies d b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | db) | palaiko ryšius su esamais IRT centrais, įsteigtais pagal programą „Horizontas 2020“, „InvestEU“ centru ir Europos įmonių tinklu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

db)

db)

palaiko ryšius su esamais IRT centrais, įsteigtais pagal programą „Horizontas 2020“, „InvestEU“ centru ir Europos įmonių tinklu;

palaiko ryšius su esamais IRT centrais, įsteigtais pagal programą „Horizontas 2020“, „InvestEU“ centru ir Europos įmonių tinklu;

Pakeitimas 136

Pakeitimas 136

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 a dalis (nauja)

16 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kad būtų galima tinkamai parengti ir įgyvendinti veiksmus, turi būti suderintos ir tinkamu laiku paskelbtos išsamios sąlygos, kurias reikia įvykdyti siekiant būti paskirtu Europos skaitmeninių inovacijų centru, ir užduotys, kurias reikia vykdyti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Kad būtų galima tinkamai parengti ir įgyvendinti veiksmus, turi būti suderintos ir tinkamu laiku paskelbtos išsamios sąlygos, kurias reikia įvykdyti siekiant būti paskirtu Europos skaitmeninių inovacijų centru, ir užduotys, kurias reikia vykdyti.

Pakeitimas 137

Pakeitimas 137

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 3 dalies įžanginė dalis

16 straipsnio 3 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Sprendimą dėl pradinį tinklą sudarančių subjektų atrinkimo priima Komisija. Šiuos subjektus Komisija atrenka iš valstybių narių paskirtų subjektų kandidatų, remdamasi 2 dalyje nurodytais kriterijais ir šiais papildomais kriterijais: | 3.   Sprendimą dėl pradinį tinklą sudarančių subjektų atrinkimo priima Komisija. Šiuos subjektus Komisija atrenka
  ir aiškiai nurodo
  iš valstybių narių paskirtų subjektų kandidatų, remdamasi 2 dalyje nurodytais kriterijais ir šiais papildomais kriterijais: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Sprendimą dėl pradinį tinklą sudarančių subjektų atrinkimo priima Komisija. Šiuos subjektus Komisija atrenka iš valstybių narių paskirtų subjektų kandidatų, remdamasi 2 dalyje nurodytais kriterijais ir šiais papildomais kriterijais:

3.   Sprendimą dėl pradinį tinklą sudarančių subjektų atrinkimo priima Komisija. Šiuos subjektus Komisija atrenka
  ir aiškiai nurodo
  iš valstybių narių paskirtų subjektų kandidatų, remdamasi 2 dalyje nurodytais kriterijais ir šiais papildomais kriterijais:

Pakeitimas 138

Pakeitimas 138

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 3 dalies b punktas

16 straipsnio 3 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | poreikis užtikrinti, kad pradiniu tinklu būtų patenkinti pramonės ir viešojo intereso sričių poreikiai ir kad jis būtų visaapimantis ir subalansuotai išdėstytas geografiškai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

poreikis užtikrinti, kad pradiniu tinklu būtų patenkinti pramonės ir viešojo intereso sričių poreikiai ir kad jis būtų visaapimantis ir subalansuotai išdėstytas geografiškai.

| b) | poreikis užtikrinti, kad pradiniu tinklu būtų patenkinti pramonės ir viešojo intereso sričių poreikiai ir kad jis būtų visaapimantis ir subalansuotai išdėstytas geografiškai
  , gerinantis konvergenciją ir padedantis panaikinti atotrūkį tarp sanglaudos šalių ir kitų valstybių narių, siekiant mažinti skaitmeninį atotrūkį tarp geografinių vietovių
  . |
| --- | --- |

b)

poreikis užtikrinti, kad pradiniu tinklu būtų patenkinti pramonės ir viešojo intereso sričių poreikiai ir kad jis būtų visaapimantis ir subalansuotai išdėstytas geografiškai
  , gerinantis konvergenciją ir padedantis panaikinti atotrūkį tarp sanglaudos šalių ir kitų valstybių narių, siekiant mažinti skaitmeninį atotrūkį tarp geografinių vietovių
  .

, gerinantis konvergenciją ir padedantis panaikinti atotrūkį tarp sanglaudos šalių ir kitų valstybių narių, siekiant mažinti skaitmeninį atotrūkį tarp geografinių vietovių

Pakeitimas 139

Pakeitimas 139

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 4 dalis

16 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Taikant atviro konkurso procesą ir užtikrinant, kad geografiškai jie būtų išsidėstę kuo plačiau visoje Europoje, atrenkami papildomi skaitmeninių inovacijų centrai. Tinklą sudarančių subjektų skaičius turi būti proporcingas atitinkamų valstybių narių gyventojų skaičiui
  , o kiekvienoje valstybėje narėje turi būti bent vienas skaitmeninių inovacijų centras
  . Siekiant šalinti konkrečius suvaržymus, su kuriais susiduria atokiausi ES regionai, jų poreikiams patenkinti gali būti
  skiriami specialūs subjektai
  . | 4.   Taikant atviro
  ir skaidraus
  konkurso procesą ir užtikrinant, kad geografiškai jie būtų išsidėstę kuo plačiau visoje Europoje, atrenkami papildomi
  Europos
  skaitmeninių inovacijų centrai. Tinklą sudarančių subjektų skaičius turi būti proporcingas atitinkamų valstybių narių gyventojų skaičiui. Siekiant šalinti konkrečius suvaržymus, su kuriais susiduria atokiausi ES regionai, jų poreikiams patenkinti gali būti
  atrenkami papildomi inovacijų centrai tuose regionuose
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Taikant atviro konkurso procesą ir užtikrinant, kad geografiškai jie būtų išsidėstę kuo plačiau visoje Europoje, atrenkami papildomi skaitmeninių inovacijų centrai. Tinklą sudarančių subjektų skaičius turi būti proporcingas atitinkamų valstybių narių gyventojų skaičiui
  , o kiekvienoje valstybėje narėje turi būti bent vienas skaitmeninių inovacijų centras
  . Siekiant šalinti konkrečius suvaržymus, su kuriais susiduria atokiausi ES regionai, jų poreikiams patenkinti gali būti
  skiriami specialūs subjektai
  .

4.   Taikant atviro
  ir skaidraus
  konkurso procesą ir užtikrinant, kad geografiškai jie būtų išsidėstę kuo plačiau visoje Europoje, atrenkami papildomi
  Europos
  skaitmeninių inovacijų centrai. Tinklą sudarančių subjektų skaičius turi būti proporcingas atitinkamų valstybių narių gyventojų skaičiui. Siekiant šalinti konkrečius suvaržymus, su kuriais susiduria atokiausi ES regionai, jų poreikiams patenkinti gali būti
  atrenkami papildomi inovacijų centrai tuose regionuose
  .

Pakeitimas 140

Pakeitimas 140

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 5 dalis

16 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Skaitmeninių inovacijų centrai
  gali būti
  finansuojami skiriant dotacijas. | 5.   
  Europos
  skaitmeninių inovacijų centrai
  aiškiai identifikuojami naudojant specialias nuorodas ir yra
  finansuojami skiriant dotacijas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Skaitmeninių inovacijų centrai
  gali būti
  finansuojami skiriant dotacijas.

5.   
  Europos
  skaitmeninių inovacijų centrai
  aiškiai identifikuojami naudojant specialias nuorodas ir yra
  finansuojami skiriant dotacijas.

Pakeitimas 141

Pakeitimas 141

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 6 dalies įžanginė dalis

16 straipsnio 6 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Finansavimą gaunantys skaitmeninių inovacijų centrai įsitraukia į Programos įgyvendinimą su tikslu: | 6.   Finansavimą gaunantys
  Europos
  skaitmeninių inovacijų centrai įsitraukia į Programos įgyvendinimą su tikslu: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Finansavimą gaunantys skaitmeninių inovacijų centrai įsitraukia į Programos įgyvendinimą su tikslu:

6.   Finansavimą gaunantys
  Europos
  skaitmeninių inovacijų centrai įsitraukia į Programos įgyvendinimą su tikslu:

Pakeitimas 142

Pakeitimas 142

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 6 dalies a punktas

16 straipsnio 6 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | teikti skaitmeninės transformacijos paslaugas – įskaitant testavimo ir eksperimentavimo priemones, – orientuotas į MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmones, taip pat į sektorius, kuriuose skaitmeninės ir susijusios technologijos įsisavinamos lėtai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

teikti skaitmeninės transformacijos paslaugas – įskaitant testavimo ir eksperimentavimo priemones, – orientuotas į MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmones, taip pat į sektorius, kuriuose skaitmeninės ir susijusios technologijos įsisavinamos lėtai;

| a) | teikti skaitmeninės transformacijos paslaugas
  ir technines ekspertines žinias
   – įskaitant testavimo ir eksperimentavimo priemones, – orientuotas į 
  startuolius,
  MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmones, taip pat į sektorius, kuriuose skaitmeninės ir susijusios technologijos įsisavinamos lėtai; |
| --- | --- |

a)

teikti skaitmeninės transformacijos paslaugas
  ir technines ekspertines žinias
   – įskaitant testavimo ir eksperimentavimo priemones, – orientuotas į 
  startuolius,
  MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmones, taip pat į sektorius, kuriuose skaitmeninės ir susijusios technologijos įsisavinamos lėtai;

ir technines ekspertines žinias

startuolius,

Pakeitimas 143

Pakeitimas 143

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 6 dalies a a punktas (naujas)

16 straipsnio 6 dalies a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | remti įmones, visų pirma MVĮ ir startuolius, organizacijas ir viešojo administravimo institucijas, kad jos taptų konkurencingesnės ir patobulintų savo verslo modelius, naudodamosi naujomis technologijomis, kurias apima Programa; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

remti įmones, visų pirma MVĮ ir startuolius, organizacijas ir viešojo administravimo institucijas, kad jos taptų konkurencingesnės ir patobulintų savo verslo modelius, naudodamosi naujomis technologijomis, kurias apima Programa;

remti įmones, visų pirma MVĮ ir startuolius, organizacijas ir viešojo administravimo institucijas, kad jos taptų konkurencingesnės ir patobulintų savo verslo modelius, naudodamosi naujomis technologijomis, kurias apima Programa;

Pakeitimas 144

Pakeitimas 144

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 6 dalies b punktas

16 straipsnio 6 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | perduoti ekspertines žinias ir praktinę patirtį tarp regionų, visų pirma sujungiant į tinklą viename regione įsisteigusias MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmones ir kituose regionuose esančius skaitmeninių inovacijų centrus, kurie yra tinkamiausi teikti atitinkamas paslaugas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

perduoti ekspertines žinias ir praktinę patirtį tarp regionų, visų pirma sujungiant į tinklą viename regione įsisteigusias MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmones ir kituose regionuose esančius skaitmeninių inovacijų centrus, kurie yra tinkamiausi teikti atitinkamas paslaugas;

| b) | perduoti ekspertines žinias ir praktinę patirtį tarp regionų, visų pirma sujungiant į tinklą viename regione įsisteigusias MVĮ
  , startuolius
  ir vidutinės kapitalizacijos įmones ir kituose regionuose esančius
  Europos
  skaitmeninių inovacijų centrus, kurie yra tinkamiausi teikti atitinkamas paslaugas;
  skatinti įgūdžių, jungtinių iniciatyvų ir gerosios praktikos pavyzdžių mainus; |
| --- | --- |

b)

perduoti ekspertines žinias ir praktinę patirtį tarp regionų, visų pirma sujungiant į tinklą viename regione įsisteigusias MVĮ
  , startuolius
  ir vidutinės kapitalizacijos įmones ir kituose regionuose esančius
  Europos
  skaitmeninių inovacijų centrus, kurie yra tinkamiausi teikti atitinkamas paslaugas;
  skatinti įgūdžių, jungtinių iniciatyvų ir gerosios praktikos pavyzdžių mainus;

, startuolius

Europos

skatinti įgūdžių, jungtinių iniciatyvų ir gerosios praktikos pavyzdžių mainus;

Pakeitimas 145

Pakeitimas 145

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 6 dalies c punktas

16 straipsnio 6 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | teikti temines paslaugas, įskaitant paslaugas, susijusias su dirbtiniu intelektu, itin našiu skaičiavimu ir kibernetiniu saugumu bei pasitikėjimu, administracijoms, viešojo sektoriaus organizacijoms, MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms. Atskiri skaitmeninių inovacijų centrai gali specializuotis konkrečių teminių paslaugų srityje ir neteikti visų šioje dalyje nurodytų teminių paslaugų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

teikti temines paslaugas, įskaitant paslaugas, susijusias su dirbtiniu intelektu, itin našiu skaičiavimu ir kibernetiniu saugumu bei pasitikėjimu, administracijoms, viešojo sektoriaus organizacijoms, MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms. Atskiri skaitmeninių inovacijų centrai gali specializuotis konkrečių teminių paslaugų srityje ir neteikti visų šioje dalyje nurodytų teminių paslaugų;

| c) | teikti temines paslaugas, įskaitant paslaugas, susijusias su dirbtiniu intelektu, itin našiu skaičiavimu ir kibernetiniu saugumu bei pasitikėjimu, administracijoms, viešojo sektoriaus organizacijoms, MVĮ
  , startuoliams
  ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms. Atskiri
  Europos
  skaitmeninių inovacijų centrai gali specializuotis konkrečių teminių paslaugų srityje ir neteikti visų šioje dalyje nurodytų teminių paslaugų; |
| --- | --- |

c)

teikti temines paslaugas, įskaitant paslaugas, susijusias su dirbtiniu intelektu, itin našiu skaičiavimu ir kibernetiniu saugumu bei pasitikėjimu, administracijoms, viešojo sektoriaus organizacijoms, MVĮ
  , startuoliams
  ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms. Atskiri
  Europos
  skaitmeninių inovacijų centrai gali specializuotis konkrečių teminių paslaugų srityje ir neteikti visų šioje dalyje nurodytų teminių paslaugų;

, startuoliams

Europos

Pakeitimas 146

Pakeitimas 146

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 6 a dalis (nauja)

16 straipsnio 6 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Europos skaitmeninių inovacijų centrai taip pat gali bendradarbiauti su Europos inovacijų ir technologijų institutu, visų pirma su „EIT Digital“, taip pat su pagal programą „Horizontas 2020“ įsteigtais skaitmeninių inovacijų centrais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6a.
     
  Europos skaitmeninių inovacijų centrai taip pat gali bendradarbiauti su Europos inovacijų ir technologijų institutu, visų pirma su „EIT Digital“, taip pat su pagal programą „Horizontas 2020“ įsteigtais skaitmeninių inovacijų centrais.

Pakeitimas 147

Pakeitimas 147

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 6 b dalis (nauja)

16 straipsnio 6 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Europos skaitmeninių inovacijų centrai gali vykdyti skaitmeninių inovacijų centrų, įsteigtų pagal mokslinių tyrimų ir inovacijų bendrąsias programas, įskaitant „EIT Digital“ inovacijų centrus, veiklą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6b.
     
  Europos skaitmeninių inovacijų centrai gali vykdyti skaitmeninių inovacijų centrų, įsteigtų pagal mokslinių tyrimų ir inovacijų bendrąsias programas, įskaitant „EIT Digital“ inovacijų centrus, veiklą.

Pakeitimas 148

Pakeitimas 148

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 1 dalis

17 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Reikalavimus gauti finansavimą atitinka tik tie veiksmai, kuriais prisidedama prie [3] straipsnyje ir [4]–[8] straipsniuose nurodytų tikslų siekimo. | 1.   Reikalavimus gauti finansavimą atitinka tik tie veiksmai, kuriais prisidedama prie [3] straipsnyje ir [4]–[8] straipsniuose nurodytų tikslų siekimo
  pagal I priede nustatytus bendruosius tikslus
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Reikalavimus gauti finansavimą atitinka tik tie veiksmai, kuriais prisidedama prie [3] straipsnyje ir [4]–[8] straipsniuose nurodytų tikslų siekimo.

1.   Reikalavimus gauti finansavimą atitinka tik tie veiksmai, kuriais prisidedama prie [3] straipsnyje ir [4]–[8] straipsniuose nurodytų tikslų siekimo
  pagal I priede nustatytus bendruosius tikslus
  .

Pakeitimas 149

Pakeitimas 149

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktis

18 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | Programos asocijuotosiose trečiosiose valstybėse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

Programos asocijuotosiose trečiosiose valstybėse;

| ii) | Programos asocijuotosiose trečiosiose valstybėse
  pagal 10 ir 12 straipsnius
  ; |
| --- | --- |

ii)

Programos asocijuotosiose trečiosiose valstybėse
  pagal 10 ir 12 straipsnius
  ;

pagal 10 ir 12 straipsnius

Pakeitimas 150

Pakeitimas 150

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 3 dalis

18 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Trečiojoje valstybėje, kuri nėra asocijuotoji Programos valstybė, įsisteigę teisės subjektai išimties tvarka atitinka dalyvavimo konkrečiuose veiksmuose reikalavimus, jei to reikia Programos tikslams pasiekti. | 3.   Trečiojoje valstybėje, kuri nėra asocijuotoji Programos valstybė, įsisteigę teisės subjektai išimties tvarka atitinka dalyvavimo konkrečiuose veiksmuose reikalavimus, jei to reikia Programos tikslams pasiekti
  ir jei dėl to nekyla papildomos rizikos Sąjungos saugumui arba grėsmės ES strateginiam savarankiškumui
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Trečiojoje valstybėje, kuri nėra asocijuotoji Programos valstybė, įsisteigę teisės subjektai išimties tvarka atitinka dalyvavimo konkrečiuose veiksmuose reikalavimus, jei to reikia Programos tikslams pasiekti.

3.   Trečiojoje valstybėje, kuri nėra asocijuotoji Programos valstybė, įsisteigę teisės subjektai išimties tvarka atitinka dalyvavimo konkrečiuose veiksmuose reikalavimus, jei to reikia Programos tikslams pasiekti
  ir jei dėl to nekyla papildomos rizikos Sąjungos saugumui arba grėsmės ES strateginiam savarankiškumui
  .

Pakeitimas 151

Pakeitimas 151

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 4 dalis

18 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Fiziniai asmenys laikomi
  neatitinkančiais reikalavimų
  ,
  nebent
  teikiamos dotacijos pagal 4 konkretų tikslą „Aukšto lygio skaitmeniniai įgūdžiai“. | 4.   Fiziniai asmenys
  gali būti
  laikomi
  atitinkančiais reikalavimus
  ,
  kai
  teikiamos dotacijos pagal 4 konkretų tikslą „Aukšto lygio skaitmeniniai įgūdžiai“.
  Trečiųjų valstybių piliečiai gali būti laikomi atitinkančiais reikalavimus, jeigu jie gyvena Sąjungoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Fiziniai asmenys laikomi
  neatitinkančiais reikalavimų
  ,
  nebent
  teikiamos dotacijos pagal 4 konkretų tikslą „Aukšto lygio skaitmeniniai įgūdžiai“.

4.   Fiziniai asmenys
  gali būti
  laikomi
  atitinkančiais reikalavimus
  ,
  kai
  teikiamos dotacijos pagal 4 konkretų tikslą „Aukšto lygio skaitmeniniai įgūdžiai“.
  Trečiųjų valstybių piliečiai gali būti laikomi atitinkančiais reikalavimus, jeigu jie gyvena Sąjungoje.

Pakeitimas 152

Pakeitimas 152

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 1 pastraipa

19 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Programos dotacijos skiriamos ir valdomos pagal Finansinio reglamento VIII antraštinę dalį. | Programos dotacijos skiriamos ir valdomos pagal Finansinio reglamento VIII antraštinę dalį
  ir tinkamai pagrįstais atvejais gali padengti iki 100 proc. tinkamų finansuoti išlaidų, nedarant poveikio bendro finansavimo principui ir laikantis kiekvienam tikslui nustatytų nuostatų
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Programos dotacijos skiriamos ir valdomos pagal Finansinio reglamento VIII antraštinę dalį.

Programos dotacijos skiriamos ir valdomos pagal Finansinio reglamento VIII antraštinę dalį
  ir tinkamai pagrįstais atvejais gali padengti iki 100 proc. tinkamų finansuoti išlaidų, nedarant poveikio bendro finansavimo principui ir laikantis kiekvienam tikslui nustatytų nuostatų
  .

ir tinkamai pagrįstais atvejais gali padengti iki 100 proc. tinkamų finansuoti išlaidų, nedarant poveikio bendro finansavimo principui ir laikantis kiekvienam tikslui nustatytų nuostatų

Pakeitimas 153

Pakeitimas 153

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

20 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Skyrimo kriterijai nustatomi darbo programose ir kvietimuose teikti pasiūlymus, atsižvelgiant
  į
  bent šiuos elementus: | 1.   Skyrimo kriterijai nustatomi darbo programose ir kvietimuose teikti pasiūlymus, atsižvelgiant bent
  į
  šiuos elementus: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Skyrimo kriterijai nustatomi darbo programose ir kvietimuose teikti pasiūlymus, atsižvelgiant
  į
  bent šiuos elementus:

1.   Skyrimo kriterijai nustatomi darbo programose ir kvietimuose teikti pasiūlymus, atsižvelgiant bent
  į
  šiuos elementus:

Pakeitimas 154

Pakeitimas 154

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 1 dalies e punktas

20 straipsnio 1 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | jei taikytina, ekonominį
  , socialinį
  poveikį, poveikį klimatui
  bei
  aplinkai
  ir prieinamumą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

jei taikytina, ekonominį
  , socialinį
  poveikį, poveikį klimatui
  bei
  aplinkai
  ir prieinamumą
  ;

, socialinį

bei

ir prieinamumą

| e) | jei taikytina, ekonominį
  poveikį
  , poveikį klimatui, aplinkai
  ir socialinį poveikį, visų pirma skatinant prieinamumą ir lygias švietimo ir profesines galimybes
  ; |
| --- | --- |

e)

jei taikytina, ekonominį
  poveikį
  , poveikį klimatui, aplinkai
  ir socialinį poveikį, visų pirma skatinant prieinamumą ir lygias švietimo ir profesines galimybes
  ;

poveikį

ir socialinį poveikį, visų pirma skatinant prieinamumą ir lygias švietimo ir profesines galimybes

Pakeitimas 155

Pakeitimas 155

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 1 dalies g punktas

20 straipsnio 1 dalies g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| g) | jei taikytina, subalansuotą geografinį pasiskirstymą Sąjungoje, įskaitant atokiausius regionus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

g)

jei taikytina, subalansuotą geografinį pasiskirstymą Sąjungoje, įskaitant atokiausius regionus;

| g) | jei taikytina, subalansuotą geografinį pasiskirstymą Sąjungoje, įskaitant atokiausius regionus
  , be kita ko, užjūrio šalis ir teritorijas
  ; |
| --- | --- |

g)

jei taikytina, subalansuotą geografinį pasiskirstymą Sąjungoje, įskaitant atokiausius regionus
  , be kita ko, užjūrio šalis ir teritorijas
  ;

, be kita ko, užjūrio šalis ir teritorijas

Pakeitimas 156

Pakeitimas 156

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 1 dalies h a punktas (naujas)

20 straipsnio 1 dalies h a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ha) | jei taikytina, galimybę laisvai pakartotinai naudoti ir pritaikyti projektų rezultatus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ha)

ha)

jei taikytina, galimybę laisvai pakartotinai naudoti ir pritaikyti projektų rezultatus;

jei taikytina, galimybę laisvai pakartotinai naudoti ir pritaikyti projektų rezultatus;

Pakeitimas 157

Pakeitimas 157

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 1 dalies h b punktas (naujas)

20 straipsnio 1 dalies h b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | hb) | jei taikytina, viešąjį interesą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

hb)

hb)

jei taikytina, viešąjį interesą;

jei taikytina, viešąjį interesą;

Pakeitimas 158

Pakeitimas 158

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 1 dalies h c punktas (naujas)

20 straipsnio 1 dalies h c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | hc) | jei taikytina, skaitmeninio atotrūkio tarp regionų, piliečių ir įmonių mažinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

hc)

hc)

jei taikytina, skaitmeninio atotrūkio tarp regionų, piliečių ir įmonių mažinimą.

jei taikytina, skaitmeninio atotrūkio tarp regionų, piliečių ir įmonių mažinimą.

Pakeitimas 159

Pakeitimas 159

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 1 pastraipa

21 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Derinimo operacijos pagal šią programą vykdomos laikantis [reglamento „InvestEU“] ir Finansinio reglamento X antraštinės dalies. | Derinimo operacijos pagal šią programą vykdomos laikantis [reglamento „InvestEU“] ir Finansinio reglamento X antraštinės dalies.
  Pagal šią Programą numatytų išlaidų, derinamų su finansine priemone, suma yra negrąžintina. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Derinimo operacijos pagal šią programą vykdomos laikantis [reglamento „InvestEU“] ir Finansinio reglamento X antraštinės dalies.

Derinimo operacijos pagal šią programą vykdomos laikantis [reglamento „InvestEU“] ir Finansinio reglamento X antraštinės dalies.
  Pagal šią Programą numatytų išlaidų, derinamų su finansine priemone, suma yra negrąžintina.

Pagal šią Programą numatytų išlaidų, derinamų su finansine priemone, suma yra negrąžintina.

Pakeitimas 160

Pakeitimas 160

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnio 2 a dalis (nauja)

22 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Jei veiksmui jau buvo skirti arba gauti įnašai iš kitos Sąjungos programos arba parama iš ES fondo, tas įnašas arba parama nurodomi paraiškoje gauti įnašą pagal Programą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Jei veiksmui jau buvo skirti arba gauti įnašai iš kitos Sąjungos programos arba parama iš ES fondo, tas įnašas arba parama nurodomi paraiškoje gauti įnašą pagal Programą.

Pakeitimas 161

Pakeitimas 161

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 3 dalis

23 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   
  Pirmojoje daugiametėje
  darbo
  programoje
  daugiausia dėmesio skiriama priede nurodytai veiklai ir užtikrinama, kad pagal ją remiami veiksmai neišstumtų privačiojo finansavimo.
  Tolesnės darbo programos gali apimti priede nenurodytą veiklą, jei ji atitinka šio reglamento tikslus, kaip nurodyta [4–8] straipsniuose. | 3.   Darbo
  programose
  daugiausia dėmesio skiriama priede nurodytai veiklai ir užtikrinama, kad pagal ją remiami veiksmai neišstumtų privačiojo finansavimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   
  Pirmojoje daugiametėje
  darbo
  programoje
  daugiausia dėmesio skiriama priede nurodytai veiklai ir užtikrinama, kad pagal ją remiami veiksmai neišstumtų privačiojo finansavimo.
  Tolesnės darbo programos gali apimti priede nenurodytą veiklą, jei ji atitinka šio reglamento tikslus, kaip nurodyta [4–8] straipsniuose.

3.   Darbo
  programose
  daugiausia dėmesio skiriama priede nurodytai veiklai ir užtikrinama, kad pagal ją remiami veiksmai neišstumtų privačiojo finansavimo.

Pakeitimas 162

Pakeitimas 162

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 3 a dalis (nauja)

23 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisijai pagal 27 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas I priedas, peržiūrima ar papildoma jame nurodyta veikla taip, kad ji atitiktų šio reglamento tikslus, nustatytus [4–8] straipsniuose. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Komisijai pagal 27 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas I priedas, peržiūrima ar papildoma jame nurodyta veikla taip, kad ji atitiktų šio reglamento tikslus, nustatytus [4–8] straipsniuose.

Pakeitimas 163

Pakeitimas 163

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 1 dalis

24 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Rodikliai, kuriais grindžiama Programos įgyvendinimo ir pažangos, padarytos siekiant 3 straipsnyje nustatytų bendrojo ir konkrečių tikslų, stebėsena, pateikti II priede. | 1.   
  Išmatuojami
  rodikliai, kuriais grindžiama Programos įgyvendinimo ir pažangos, padarytos siekiant 3 straipsnyje nustatytų bendrojo ir konkrečių tikslų, stebėsena, pateikti II priede. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Rodikliai, kuriais grindžiama Programos įgyvendinimo ir pažangos, padarytos siekiant 3 straipsnyje nustatytų bendrojo ir konkrečių tikslų, stebėsena, pateikti II priede.

1.   
  Išmatuojami
  rodikliai, kuriais grindžiama Programos įgyvendinimo ir pažangos, padarytos siekiant 3 straipsnyje nustatytų bendrojo ir konkrečių tikslų, stebėsena, pateikti II priede.

Pakeitimas 164

Pakeitimas 164

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 1 a dalis (nauja)

24 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisija apibrėžia metodiką išmatuojamiems rodikliams, kuriais remiantis būtų tiksliai įvertinama pažanga, padaryta siekiant bendrų 3 straipsnio 1 dalyje nustatytų tikslų, nustatyti. Remdamasi šia metodika, Komisija ne vėliau kaip 2021 m. sausio 1 d. papildo III priedą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Komisija apibrėžia metodiką išmatuojamiems rodikliams, kuriais remiantis būtų tiksliai įvertinama pažanga, padaryta siekiant bendrų 3 straipsnio 1 dalyje nustatytų tikslų, nustatyti. Remdamasi šia metodika, Komisija ne vėliau kaip 2021 m. sausio 1 d. papildo III priedą.

Pakeitimas 165

Pakeitimas 165

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 2 dalis

24 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Siekiant veiksmingai įvertinti pažangą siekiant Programos tikslų, Komisijai pagal 27 straipsnį suteikiami įgaliojimai iš dalies keisti II priedą, kad prireikus būtų peržiūrėti ar papildyti rodikliai, ir papildyti šį reglamentą nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo. | 2.   Siekiant veiksmingai įvertinti pažangą siekiant Programos tikslų, Komisijai pagal 27 straipsnį suteikiami įgaliojimai iš dalies keisti II priedą, kad prireikus būtų peržiūrėti ar papildyti
  išmatuojami
  rodikliai, ir papildyti šį reglamentą nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Siekiant veiksmingai įvertinti pažangą siekiant Programos tikslų, Komisijai pagal 27 straipsnį suteikiami įgaliojimai iš dalies keisti II priedą, kad prireikus būtų peržiūrėti ar papildyti rodikliai, ir papildyti šį reglamentą nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo.

2.   Siekiant veiksmingai įvertinti pažangą siekiant Programos tikslų, Komisijai pagal 27 straipsnį suteikiami įgaliojimai iš dalies keisti II priedą, kad prireikus būtų peržiūrėti ar papildyti
  išmatuojami
  rodikliai, ir papildyti šį reglamentą nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo.

Pakeitimas 166

Pakeitimas 166

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 3 dalis

24 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad programos įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Todėl Sąjungos lėšų gavėjams ir valstybėms narėms nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai. | 3.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad programos įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų
  tinkami padarytos pažangos ir sunkumų, su kuriais susidurta, nuodugniai analizei atlikti ir būtų
  renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Todėl Sąjungos lėšų gavėjams ir valstybėms narėms nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad programos įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Todėl Sąjungos lėšų gavėjams ir valstybėms narėms nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai.

3.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad programos įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų
  tinkami padarytos pažangos ir sunkumų, su kuriais susidurta, nuodugniai analizei atlikti ir būtų
  renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Todėl Sąjungos lėšų gavėjams ir valstybėms narėms nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai.

Pakeitimas 167

Pakeitimas 167

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 4 dalis

24 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Kuo
  labiau išnaudojama oficiali
  ES statistika, kaip antai reguliariai
  vykdomi statistiniai
  IRT
  tyrimai
  . Su nacionalinėmis statistikos institucijomis konsultuojamasi dėl statistinių rodiklių, naudojamų Programos įgyvendinimui ir siekiant skaitmeninės transformacijos padarytai pažangai stebėti, pradinio kūrimo//rengimo ir vėlesnio vystymo ir jos kartu su Eurostatu dalyvauja šiame darbe. | 4.   Kuo
  veiksmingiau naudojamasi oficialia
  ES statistika, kaip antai reguliariai
  vykdomais statistiniais
  IRT
  tyrimais, ir NUTS 2 lygmens regionuose surenkamais DESI duomenų rinkiniais, siekiant padėti spręsti su Skaitmeninės Europos programa susijusių regioninių duomenų trūkumo problemą
  . Su nacionalinėmis statistikos institucijomis konsultuojamasi dėl statistinių rodiklių, naudojamų Programos įgyvendinimui ir siekiant skaitmeninės transformacijos padarytai pažangai stebėti, pradinio kūrimo//rengimo ir vėlesnio vystymo ir jos kartu su Eurostatu dalyvauja šiame darbe. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Kuo
  labiau išnaudojama oficiali
  ES statistika, kaip antai reguliariai
  vykdomi statistiniai
  IRT
  tyrimai
  . Su nacionalinėmis statistikos institucijomis konsultuojamasi dėl statistinių rodiklių, naudojamų Programos įgyvendinimui ir siekiant skaitmeninės transformacijos padarytai pažangai stebėti, pradinio kūrimo//rengimo ir vėlesnio vystymo ir jos kartu su Eurostatu dalyvauja šiame darbe.

4.   Kuo
  veiksmingiau naudojamasi oficialia
  ES statistika, kaip antai reguliariai
  vykdomais statistiniais
  IRT
  tyrimais, ir NUTS 2 lygmens regionuose surenkamais DESI duomenų rinkiniais, siekiant padėti spręsti su Skaitmeninės Europos programa susijusių regioninių duomenų trūkumo problemą
  . Su nacionalinėmis statistikos institucijomis konsultuojamasi dėl statistinių rodiklių, naudojamų Programos įgyvendinimui ir siekiant skaitmeninės transformacijos padarytai pažangai stebėti, pradinio kūrimo//rengimo ir vėlesnio vystymo ir jos kartu su Eurostatu dalyvauja šiame darbe.

Pakeitimas 168

Pakeitimas 168

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio antraštinė dalis

25 straipsnio antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Vertinimas | Programos
  vertinimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Vertinimas

Programos
  vertinimas

Programos

Pakeitimas 169

Pakeitimas 169

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 1 dalis

25 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Vertinimai atliekami laiku
  ,
  kad jų rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus
  . | 1.   
  Komisija užtikrina reguliarią Programos stebėseną ir išorės vertinimą, pirmiausia grindžiamus 24 straipsnio 3 dalyje nurodyta atsiskaitymo už veiklą sistema. Vertinimuose taip pat pateikiamas kokybinis pažangos, padarytos siekiant bendrų 3 straipsnio 1 dalyje apibrėžtų tikslų, įvertinimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Vertinimai atliekami laiku
  ,
  kad jų rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus
  .

1.   
  Komisija užtikrina reguliarią Programos stebėseną ir išorės vertinimą, pirmiausia grindžiamus 24 straipsnio 3 dalyje nurodyta atsiskaitymo už veiklą sistema. Vertinimuose taip pat pateikiamas kokybinis pažangos, padarytos siekiant bendrų 3 straipsnio 1 dalyje apibrėžtų tikslų, įvertinimas.

Pakeitimas 170

Pakeitimas 170

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 2 dalis

25 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Tarpinis Programos vertinimas atliekamas
  ,
  kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus
  ne
  daugiau
  kaip
  ketveriems metams nuo
  Programos
  įgyvendinimo pradžios
  . | 2.   
  Komisija ne tik reguliariai stebi
  ,
  kaip vykdoma Programa, bet ir parengia tarpinio vertinimo ataskaitą, kurią
  ne
  vėliau
  kaip
  2024 m. gruodžio 31 d. pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui. Tarpiniame vertinime pateikiamos išvados, kurios yra būtinos, kad būtų priimtas sprendimas dėl Programos tolesnių veiksmų po 2027 m. ir jos tikslų. |
| | Tarpinis vertinimas pateikiamas Europos Parlamentui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Tarpinis Programos vertinimas atliekamas
  ,
  kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus
  ne
  daugiau
  kaip
  ketveriems metams nuo
  Programos
  įgyvendinimo pradžios
  .

2.   
  Komisija ne tik reguliariai stebi
  ,
  kaip vykdoma Programa, bet ir parengia tarpinio vertinimo ataskaitą, kurią
  ne
  vėliau
  kaip
  2024 m. gruodžio 31 d. pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui. Tarpiniame vertinime pateikiamos išvados, kurios yra būtinos, kad būtų priimtas sprendimas dėl Programos tolesnių veiksmų po 2027 m. ir jos tikslų.

Tarpinis vertinimas pateikiamas Europos Parlamentui.

Tarpinis vertinimas pateikiamas Europos Parlamentui.

Pakeitimas 171

Pakeitimas 171

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 3 dalis

25 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   
  Baigiant įgyvendinti Programą, bet praėjus ne daugiau kaip ketveriems metams po [1] straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka galutinį Programos vertinimą
  . | 3.   
  Remdamasi galutiniu nepriklausomu išorės vertinimu, Komisija parengia galutinio Programos vertinimo ataskaitą, kurioje įvertinamas jos poveikis ir tvarumas ilgesniu laikotarpiu
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   
  Baigiant įgyvendinti Programą, bet praėjus ne daugiau kaip ketveriems metams po [1] straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka galutinį Programos vertinimą
  .

3.   
  Remdamasi galutiniu nepriklausomu išorės vertinimu, Komisija parengia galutinio Programos vertinimo ataskaitą, kurioje įvertinamas jos poveikis ir tvarumas ilgesniu laikotarpiu
  .

Pakeitimas 172

Pakeitimas 172

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 4 a dalis (nauja)

25 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  3 dalyje nurodytą galutinio vertinimo ataskaitą Komisija ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  3 dalyje nurodytą galutinio vertinimo ataskaitą Komisija ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

Pakeitimas 173

Pakeitimas 173

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 5 dalis

25 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.
     
  Vertinimų išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.
     
  Vertinimų išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 174

Pakeitimas 174

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 4 dalis

26 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Audito strategija, kaip kontrolės sistemos dalis,
  gali būti
  grindžiama finansiniu reprezentatyviosios išlaidų imties auditu. Ta reprezentatyvioji imtis papildoma rinkiniu, sudarytu įvertinus su išlaidomis susijusią riziką. | 4.   Audito strategija, kaip kontrolės sistemos dalis, grindžiama finansiniu
  bent jau
  reprezentatyviosios išlaidų imties auditu. Ta reprezentatyvioji imtis papildoma rinkiniu, sudarytu įvertinus su išlaidomis susijusią riziką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Audito strategija, kaip kontrolės sistemos dalis,
  gali būti
  grindžiama finansiniu reprezentatyviosios išlaidų imties auditu. Ta reprezentatyvioji imtis papildoma rinkiniu, sudarytu įvertinus su išlaidomis susijusią riziką.

4.   Audito strategija, kaip kontrolės sistemos dalis, grindžiama finansiniu
  bent jau
  reprezentatyviosios išlaidų imties auditu. Ta reprezentatyvioji imtis papildoma rinkiniu, sudarytu įvertinus su išlaidomis susijusią riziką.

Pakeitimas 175

Pakeitimas 175

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 2 dalis

27 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   24 
  straipsnyje
  nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami iki 2028 m. gruodžio 31 d. | 2.   
  23 ir
  24 
  straipsniuose
  nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami iki 2028 m. gruodžio 31 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   24 
  straipsnyje
  nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami iki 2028 m. gruodžio 31 d.

2.   
  23 ir
  24 
  straipsniuose
  nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami iki 2028 m. gruodžio 31 d.

Pakeitimas 176

Pakeitimas 176

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 3 dalis

27 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti
  24 straipsnyje
  nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. | 3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti
  23 ir 24 straipsniuose
  nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti
  24 straipsnyje
  nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti
  23 ir 24 straipsniuose
  nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

Pakeitimas 177

Pakeitimas 177

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 6 dalis

27 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Pagal
  24 straipsnį
  priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. | 6.   Pagal
  23 ir 24 straipsnius
  priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Pagal
  24 straipsnį
  priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

6.   Pagal
  23 ir 24 straipsnius
  priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

Pakeitimas 178

Pakeitimas 178

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 1 dalis

29 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę. | 1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią,
  teisingą,
  veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę.

1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią,
  teisingą,
  veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę.

Pakeitimas 179

Pakeitimas 179

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 2 dalis

29 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisija vykdo su Programa ir jos veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus. Programai skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, susijusius su [3] straipsnyje nurodytais tikslais. | 2.   Komisija vykdo su Programa ir jos veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus.
  Ji taip pat užtikrina, kad galimiems paraiškų teikėjams būtų teikiama integruota informacija ir prieiga prie Sąjungos finansavimo skaitmeniniame sektoriuje.
  Programai skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, susijusius su [3] straipsnyje nurodytais tikslais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Komisija vykdo su Programa ir jos veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus. Programai skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, susijusius su [3] straipsnyje nurodytais tikslais.

2.   Komisija vykdo su Programa ir jos veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus.
  Ji taip pat užtikrina, kad galimiems paraiškų teikėjams būtų teikiama integruota informacija ir prieiga prie Sąjungos finansavimo skaitmeniniame sektoriuje.
  Programai skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, susijusius su [3] straipsnyje nurodytais tikslais.

Pakeitimas 180

Pakeitimas 180

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 priedo 1 dalies 2 pastraipos 1 punktas

1 priedo 1 dalies 2 pastraipos 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | bendrų viešųjų pirkimų sistemą, skirtą integruotam pasaulinės klasės itin našaus skaičiavimo tinklui, įskaitant eksalygmens superkompiuteriją ir duomenų infrastruktūrą. Ji bus nekomerciniais pagrindais
  prieinama
  viešiesiems ir privatiesiems naudotojams ir ja bus galima naudotis viešai finansuojamų mokslinių tyrimų reikmėms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

bendrų viešųjų pirkimų sistemą, skirtą integruotam pasaulinės klasės itin našaus skaičiavimo tinklui, įskaitant eksalygmens superkompiuteriją ir duomenų infrastruktūrą. Ji bus nekomerciniais pagrindais
  prieinama
  viešiesiems ir privatiesiems naudotojams ir ja bus galima naudotis viešai finansuojamų mokslinių tyrimų reikmėms;

prieinama

| 1. | bendrų viešųjų pirkimų sistemą, skirtą integruotam pasaulinės klasės itin našaus skaičiavimo tinklui, įskaitant eksalygmens superkompiuteriją ir duomenų infrastruktūrą. Ji bus
  prieinama visoms įmonėms ir viešojo administravimo institucijoms, ir
  nekomerciniais pagrindais
  taip pat
  viešiesiems ir privatiesiems naudotojams, ir ja bus galima naudotis viešai finansuojamų mokslinių tyrimų reikmėms; |
| --- | --- |

1.

bendrų viešųjų pirkimų sistemą, skirtą integruotam pasaulinės klasės itin našaus skaičiavimo tinklui, įskaitant eksalygmens superkompiuteriją ir duomenų infrastruktūrą. Ji bus
  prieinama visoms įmonėms ir viešojo administravimo institucijoms, ir
  nekomerciniais pagrindais
  taip pat
  viešiesiems ir privatiesiems naudotojams, ir ja bus galima naudotis viešai finansuojamų mokslinių tyrimų reikmėms;

prieinama visoms įmonėms ir viešojo administravimo institucijoms, ir

taip pat

Pakeitimas 181

Pakeitimas 181

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 priedo 1 dalies 2 pastraipos 6 punktas

1 priedo 1 dalies 2 pastraipos 6 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6. | paruoštų naudoti ir (arba) veikiančių technologijų diegimą – superkompiuterija kaip paslauga, gaunama galutiniame mokslinių tyrimų ir inovacijų etape, siekiant sukurti integruotą Europos itin našaus skaičiavimo ekosistemą, apimančią visus mokslinės ir pramoninės vertės grandinės segmentus (aparatinę įrangą, programinę įrangą, taikomąsias programas, paslaugas, tarpusavio jungtis ir aukšto lygio skaitmeninius įgūdžius). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.

paruoštų naudoti ir (arba) veikiančių technologijų diegimą – superkompiuterija kaip paslauga, gaunama galutiniame mokslinių tyrimų ir inovacijų etape, siekiant sukurti integruotą Europos itin našaus skaičiavimo ekosistemą, apimančią visus mokslinės ir pramoninės vertės grandinės segmentus (aparatinę įrangą, programinę įrangą, taikomąsias programas, paslaugas, tarpusavio jungtis ir aukšto lygio skaitmeninius įgūdžius).

| 6. | paruoštų naudoti ir (arba) veikiančių technologijų diegimą – superkompiuterija kaip paslauga, gaunama galutiniame mokslinių tyrimų ir inovacijų etape,
  ypač naujos technologijos, kurioms anksčiau buvo skirtas ar šiuo metu yra skiriamas Sąjungos finansavimas,
  siekiant sukurti integruotą Europos itin našaus skaičiavimo ekosistemą, apimančią visus mokslinės ir pramoninės vertės grandinės segmentus (aparatinę įrangą, programinę įrangą, taikomąsias programas, paslaugas, tarpusavio jungtis ir aukšto lygio skaitmeninius įgūdžius). |
| --- | --- |

6.

paruoštų naudoti ir (arba) veikiančių technologijų diegimą – superkompiuterija kaip paslauga, gaunama galutiniame mokslinių tyrimų ir inovacijų etape,
  ypač naujos technologijos, kurioms anksčiau buvo skirtas ar šiuo metu yra skiriamas Sąjungos finansavimas,
  siekiant sukurti integruotą Europos itin našaus skaičiavimo ekosistemą, apimančią visus mokslinės ir pramoninės vertės grandinės segmentus (aparatinę įrangą, programinę įrangą, taikomąsias programas, paslaugas, tarpusavio jungtis ir aukšto lygio skaitmeninius įgūdžius).

ypač naujos technologijos, kurioms anksčiau buvo skirtas ar šiuo metu yra skiriamas Sąjungos finansavimas,

Pakeitimas 182

Pakeitimas 182

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 priedo 2 dalies 1 pastraipa

1 priedo 2 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Programa kuriami ir didinami pagrindiniai dirbtinio intelekto (DI) pajėgumai Europoje, įskaitant duomenų išteklius ir algoritmų saugyklas, ir suteikiant prieigą prie jų visoms įmonėms bei viešojo administravimo institucijoms, taip pat stiprinamos bei jungiamos į tinklą esamos DI bandymų ir eksperimentavimo priemonės valstybėse narėse. | Programa kuriami ir didinami pagrindiniai dirbtinio intelekto (DI)
  ir paskirstytojo registro technologijos
  pajėgumai Europoje, įskaitant duomenų išteklius ir algoritmų saugyklas, ir suteikiant prieigą prie jų visoms įmonėms bei viešojo administravimo institucijoms, taip pat stiprinamos bei jungiamos į tinklą esamos DI bandymų ir eksperimentavimo priemonės valstybėse narėse. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Programa kuriami ir didinami pagrindiniai dirbtinio intelekto (DI) pajėgumai Europoje, įskaitant duomenų išteklius ir algoritmų saugyklas, ir suteikiant prieigą prie jų visoms įmonėms bei viešojo administravimo institucijoms, taip pat stiprinamos bei jungiamos į tinklą esamos DI bandymų ir eksperimentavimo priemonės valstybėse narėse.

Programa kuriami ir didinami pagrindiniai dirbtinio intelekto (DI)
  ir paskirstytojo registro technologijos
  pajėgumai Europoje, įskaitant duomenų išteklius ir algoritmų saugyklas, ir suteikiant prieigą prie jų visoms įmonėms bei viešojo administravimo institucijoms, taip pat stiprinamos bei jungiamos į tinklą esamos DI bandymų ir eksperimentavimo priemonės valstybėse narėse.

ir paskirstytojo registro technologijos

Pakeitimas 183

Pakeitimas 183

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 priedo 4 dalies 1 pastraipa

1 priedo 4 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Programa remiama lengva esamos ir būsimos darbo jėgos prieiga prie aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių
  , ypač
  itin našaus skaičiavimo, DI, paskirstytųjų registrų (pvz., blokų grandinės technologijos) ir kibernetinio saugumo srityse, suteikiant studentams, naujiems absolventams ir esamiems darbuotojams, kad ir kur jie būtų, priemones įgyti tokių įgūdžių ir juos tobulinti. | Programa remiama lengva esamos ir būsimos darbo jėgos prieiga prie aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių
  ir mokymosi galimybės pirmiausia
  itin našaus skaičiavimo, DI, paskirstytųjų registrų (pvz., blokų grandinės technologijos) ir kibernetinio saugumo srityse, suteikiant studentams, naujiems absolventams
  arba visų amžiaus grupių piliečiams, kuriems reikia tobulinti įgūdžius, darbo ieškantiems asmenims
  ir esamiems darbuotojams, kad ir kur jie būtų, priemones įgyti tokių įgūdžių ir juos tobulinti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Programa remiama lengva esamos ir būsimos darbo jėgos prieiga prie aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių
  , ypač
  itin našaus skaičiavimo, DI, paskirstytųjų registrų (pvz., blokų grandinės technologijos) ir kibernetinio saugumo srityse, suteikiant studentams, naujiems absolventams ir esamiems darbuotojams, kad ir kur jie būtų, priemones įgyti tokių įgūdžių ir juos tobulinti.

, ypač

Programa remiama lengva esamos ir būsimos darbo jėgos prieiga prie aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių
  ir mokymosi galimybės pirmiausia
  itin našaus skaičiavimo, DI, paskirstytųjų registrų (pvz., blokų grandinės technologijos) ir kibernetinio saugumo srityse, suteikiant studentams, naujiems absolventams
  arba visų amžiaus grupių piliečiams, kuriems reikia tobulinti įgūdžius, darbo ieškantiems asmenims
  ir esamiems darbuotojams, kad ir kur jie būtų, priemones įgyti tokių įgūdžių ir juos tobulinti.

ir mokymosi galimybės pirmiausia

arba visų amžiaus grupių piliečiams, kuriems reikia tobulinti įgūdžius, darbo ieškantiems asmenims

Pakeitimas 184

Pakeitimas 184

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 priedo 4 dalies 2 pastraipos 1 punktas

1 priedo 4 dalies 2 pastraipos 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | prieigą prie mokymosi darbo vietoje stažuojantis kompetencijos centruose ir pažangias technologijas diegiančiose įmonėse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

prieigą prie mokymosi darbo vietoje stažuojantis kompetencijos centruose ir pažangias technologijas diegiančiose įmonėse;

| 1. | prieigą prie mokymosi darbo vietoje
  ir mišriojo mokymosi galimybių
  stažuojantis kompetencijos centruose ir pažangias technologijas diegiančiose įmonėse; |
| --- | --- |

1.

prieigą prie mokymosi darbo vietoje
  ir mišriojo mokymosi galimybių
  stažuojantis kompetencijos centruose ir pažangias technologijas diegiančiose įmonėse;

ir mišriojo mokymosi galimybių

Pakeitimas 185

Pakeitimas 185

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 priedo 4 dalies 4 pastraipa

1 priedo 4 dalies 4 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Visos intervencinės priemonės bus kuriamos ir įgyvendinamos daugiausia per skaitmeninių inovacijų centrus, kaip apibrėžta
  15
  straipsnyje. | Visos intervencinės priemonės bus kuriamos ir įgyvendinamos daugiausia per skaitmeninių inovacijų centrus, kaip apibrėžta
  16
  straipsnyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Visos intervencinės priemonės bus kuriamos ir įgyvendinamos daugiausia per skaitmeninių inovacijų centrus, kaip apibrėžta
  15
  straipsnyje.

15

Visos intervencinės priemonės bus kuriamos ir įgyvendinamos daugiausia per skaitmeninių inovacijų centrus, kaip apibrėžta
  16
  straipsnyje.

16

Pakeitimas 186

Pakeitimas 186

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 priedo 5 dalies I skirsnio 1 punkto 1.2 papunktis

1 priedo 5 dalies I skirsnio 1 punkto 1.2 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.2. | Parama nuosekliai tarpvalstybinių skaitmeninių paslaugų infrastruktūros ekosistemai sukurti, bandomajam naudojimui užtikrinti, diegti, techniškai prižiūrėti ir populiarinti ir sąlygų sklandiems ištisiniams, saugiems, sąveikiems, daugiakalbiams tarpvalstybiniams arba tarpsektoriniams sprendimams ir bendroms sistemoms viešojo administravimo srityje sudarymas. Įtraukiama ir poveikio bei naudos vertinimo metodika. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.2.

Parama nuosekliai tarpvalstybinių skaitmeninių paslaugų infrastruktūros ekosistemai sukurti, bandomajam naudojimui užtikrinti, diegti, techniškai prižiūrėti ir populiarinti ir sąlygų sklandiems ištisiniams, saugiems, sąveikiems, daugiakalbiams tarpvalstybiniams arba tarpsektoriniams sprendimams ir bendroms sistemoms viešojo administravimo srityje sudarymas. Įtraukiama ir poveikio bei naudos vertinimo metodika.

| 1.2. | Parama nuosekliai tarpvalstybinių skaitmeninių paslaugų infrastruktūros ekosistemai sukurti, bandomajam naudojimui užtikrinti, diegti, techniškai prižiūrėti
  , plėtoti
  ir populiarinti ir sąlygų sklandiems ištisiniams, saugiems, sąveikiems, daugiakalbiams tarpvalstybiniams arba tarpsektoriniams sprendimams ir bendroms sistemoms viešojo administravimo srityje sudarymas. Įtraukiama ir poveikio bei naudos vertinimo metodika. |
| --- | --- |

1.2.

Parama nuosekliai tarpvalstybinių skaitmeninių paslaugų infrastruktūros ekosistemai sukurti, bandomajam naudojimui užtikrinti, diegti, techniškai prižiūrėti
  , plėtoti
  ir populiarinti ir sąlygų sklandiems ištisiniams, saugiems, sąveikiems, daugiakalbiams tarpvalstybiniams arba tarpsektoriniams sprendimams ir bendroms sistemoms viešojo administravimo srityje sudarymas. Įtraukiama ir poveikio bei naudos vertinimo metodika.

, plėtoti

Pakeitimas 187

Pakeitimas 187

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 5 dalies I skirsnio 2 punkto 2.1. papunktis

I priedo 5 dalies I skirsnio 2 punkto 2.1. papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.1. | Užtikrinimas, kad ES piliečiai
  turėtų saugią prieigą
  prie savo sveikatos asmens duomenų, galėtų jais dalytis, juos naudoti ir tvarkyti skirtingose šalyse, neatsižvelgiant į jų arba duomenų buvimo vietą. E. sveikatos skaitmeninių paslaugų infrastruktūros užbaigimas ir jos išplėtimas papildant naujomis skaitmeninėmis paslaugomis, parama keitimosi elektroniniais sveikatos įrašais Europos formatui diegti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.1.

Užtikrinimas, kad ES piliečiai
  turėtų saugią prieigą
  prie savo sveikatos asmens duomenų, galėtų jais dalytis, juos naudoti ir tvarkyti skirtingose šalyse, neatsižvelgiant į jų arba duomenų buvimo vietą. E. sveikatos skaitmeninių paslaugų infrastruktūros užbaigimas ir jos išplėtimas papildant naujomis skaitmeninėmis paslaugomis, parama keitimosi elektroniniais sveikatos įrašais Europos formatui diegti.

turėtų saugią prieigą

| 2.1. | Užtikrinimas, kad ES piliečiai
  galėtų saugiai ir tokiu būdu, kuris užtikrintų jų privatumą, prieiti
  prie savo sveikatos asmens duomenų, galėtų jais dalytis, juos naudoti ir tvarkyti skirtingose šalyse, neatsižvelgiant į jų arba duomenų buvimo vietą. E. sveikatos skaitmeninių paslaugų infrastruktūros užbaigimas ir jos išplėtimas papildant naujomis skaitmeninėmis paslaugomis, parama keitimosi elektroniniais sveikatos įrašais Europos formatui diegti. |
| --- | --- |

2.1.

Užtikrinimas, kad ES piliečiai
  galėtų saugiai ir tokiu būdu, kuris užtikrintų jų privatumą, prieiti
  prie savo sveikatos asmens duomenų, galėtų jais dalytis, juos naudoti ir tvarkyti skirtingose šalyse, neatsižvelgiant į jų arba duomenų buvimo vietą. E. sveikatos skaitmeninių paslaugų infrastruktūros užbaigimas ir jos išplėtimas papildant naujomis skaitmeninėmis paslaugomis, parama keitimosi elektroniniais sveikatos įrašais Europos formatui diegti.

galėtų saugiai ir tokiu būdu, kuris užtikrintų jų privatumą, prieiti

Pakeitimas 188

Pakeitimas 188

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 5 dalies I skirsnio 3 punktas

I priedo 5 dalies I skirsnio 3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3. | Teisminės institucijos. Sklandžios ir saugios tarpvalstybinės elektroninės komunikacijos teisminėse institucijose ir tarp teisminių institucijų bei kitų civilinės ir baudžiamosios teisenos srityje veikiančių kompetentingų įstaigų užtikrinimas. Piliečių, įmonių, teisės specialistų ir teisminių institucijų narių teisės kreiptis į teismą ir prieigos prie juridinės informacijos bei procedūrų gerinimas, naudojant semantiškai sąveikias tarpusavio jungtis su
  nacionalinėmis
  duomenų bazėmis ir registrais, taip pat – geresnių sąlygų spręsti neteisminius ginčus internete sudarymas. Novatoriškų teismams ir teisės specialistams skirtų dirbtinio intelekto sprendimais grindžiamų technologijų, kurios turėtų supaprastinti ir paspartinti procedūras (pavyzdžiui, teisės paslaugų taikomųjų programų), plėtojimo ir įgyvendinimo skatinimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.

Teisminės institucijos. Sklandžios ir saugios tarpvalstybinės elektroninės komunikacijos teisminėse institucijose ir tarp teisminių institucijų bei kitų civilinės ir baudžiamosios teisenos srityje veikiančių kompetentingų įstaigų užtikrinimas. Piliečių, įmonių, teisės specialistų ir teisminių institucijų narių teisės kreiptis į teismą ir prieigos prie juridinės informacijos bei procedūrų gerinimas, naudojant semantiškai sąveikias tarpusavio jungtis su
  nacionalinėmis
  duomenų bazėmis ir registrais, taip pat – geresnių sąlygų spręsti neteisminius ginčus internete sudarymas. Novatoriškų teismams ir teisės specialistams skirtų dirbtinio intelekto sprendimais grindžiamų technologijų, kurios turėtų supaprastinti ir paspartinti procedūras (pavyzdžiui, teisės paslaugų taikomųjų programų), plėtojimo ir įgyvendinimo skatinimas.

nacionalinėmis

| 3. | Teisminės institucijos. Sklandžios ir saugios tarpvalstybinės elektroninės komunikacijos teisminėse institucijose ir tarp teisminių institucijų bei kitų civilinės ir baudžiamosios teisenos srityje veikiančių kompetentingų įstaigų užtikrinimas. Piliečių, įmonių, teisės specialistų ir teisminių institucijų narių teisės kreiptis į teismą ir prieigos prie juridinės informacijos bei procedūrų gerinimas, naudojant semantiškai sąveikias tarpusavio jungtis su duomenų bazėmis ir registrais, taip pat – geresnių sąlygų spręsti neteisminius ginčus internete sudarymas. Novatoriškų teismams ir teisės specialistams skirtų dirbtinio intelekto sprendimais grindžiamų technologijų, kurios turėtų supaprastinti ir paspartinti procedūras (pavyzdžiui, teisės paslaugų taikomųjų programų), plėtojimo ir įgyvendinimo skatinimas. |
| --- | --- |

3.

Teisminės institucijos. Sklandžios ir saugios tarpvalstybinės elektroninės komunikacijos teisminėse institucijose ir tarp teisminių institucijų bei kitų civilinės ir baudžiamosios teisenos srityje veikiančių kompetentingų įstaigų užtikrinimas. Piliečių, įmonių, teisės specialistų ir teisminių institucijų narių teisės kreiptis į teismą ir prieigos prie juridinės informacijos bei procedūrų gerinimas, naudojant semantiškai sąveikias tarpusavio jungtis su duomenų bazėmis ir registrais, taip pat – geresnių sąlygų spręsti neteisminius ginčus internete sudarymas. Novatoriškų teismams ir teisės specialistams skirtų dirbtinio intelekto sprendimais grindžiamų technologijų, kurios turėtų supaprastinti ir paspartinti procedūras (pavyzdžiui, teisės paslaugų taikomųjų programų), plėtojimo ir įgyvendinimo skatinimas.

Pakeitimas 189

Pakeitimas 189

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 priedo 5 dalies I skirsnio 4 punktas

1 priedo 5 dalies I skirsnio 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4. | Transportas, energetika ir aplinka. Decentralizuotų sprendimų ir infrastruktūrų, kurių reikia didelio masto skaitmeninėms taikomosioms programoms,
  kaip antai
  pažangiesiems miestams
  arba
  pažangiosioms kaimo vietovėms, veikti, diegimas, remiant transporto, energetikos ir aplinkos politiką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.

Transportas, energetika ir aplinka. Decentralizuotų sprendimų ir infrastruktūrų, kurių reikia didelio masto skaitmeninėms taikomosioms programoms,
  kaip antai
  pažangiesiems miestams
  arba
  pažangiosioms kaimo vietovėms, veikti, diegimas, remiant transporto, energetikos ir aplinkos politiką.

kaip antai

arba

| 4. | Transportas, energetika ir aplinka. Decentralizuotų sprendimų ir infrastruktūrų, kurių reikia didelio masto skaitmeninėms taikomosioms programoms,
  pavyzdžiui,
  pažangiesiems miestams, pažangiosioms kaimo vietovėms
  ar atokiausiems regionams
  , veikti, diegimas, remiant transporto, energetikos ir aplinkos politiką. |
| --- | --- |

4.

Transportas, energetika ir aplinka. Decentralizuotų sprendimų ir infrastruktūrų, kurių reikia didelio masto skaitmeninėms taikomosioms programoms,
  pavyzdžiui,
  pažangiesiems miestams, pažangiosioms kaimo vietovėms
  ar atokiausiems regionams
  , veikti, diegimas, remiant transporto, energetikos ir aplinkos politiką.

pavyzdžiui,

ar atokiausiems regionams

Pakeitimas 190

Pakeitimas 190

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 5 dalies II skirsnio antraštinė dalis

I priedo 5 dalies II skirsnio antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| II | Su pramonės skaitmeninimu susijusi pradinė veikla |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

II

Su pramonės skaitmeninimu susijusi pradinė veikla

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

Pakeitimas 191

Pakeitimas 191

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 priedo 2 dalies 2.2 punktas

2 priedo 2 dalies 2.2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.2 | Dirbtinį intelektą
  naudojančių
  įmonių ir organizacijų skaičius |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.2

Dirbtinį intelektą
  naudojančių
  įmonių ir organizacijų skaičius

naudojančių

| 2.2 | Bendradarbiaujant su skaitmeninių inovacijų centrais
  dirbtinį intelektą
  testuojančių ir su juo eksperimentuojančių
  įmonių ir organizacijų skaičius |
| --- | --- |

2.2

Bendradarbiaujant su skaitmeninių inovacijų centrais
  dirbtinį intelektą
  testuojančių ir su juo eksperimentuojančių
  įmonių ir organizacijų skaičius

Bendradarbiaujant su skaitmeninių inovacijų centrais

testuojančių ir su juo eksperimentuojančių

Pakeitimas 192

Pakeitimas 192

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 priedo 2 dalies 2.2 a punktas (naujas)

2 priedo 2 dalies 2.2 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2.2a | Konkrečių pagal Programą remiamų dirbtinio intelekto taikomųjų programų, kurios šiuo metu parduodamos, skaičius |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.2a

2.2a

Konkrečių pagal Programą remiamų dirbtinio intelekto taikomųjų programų, kurios šiuo metu parduodamos, skaičius

Pakeitimas 193

Pakeitimas 193

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 priedo 4 dalies 4.1 punktas

2 priedo 4 dalies 4.1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.1 | Apmokytų
  ir dirbančių IRT specialistų skaičius |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.1

Apmokytų
  ir dirbančių IRT specialistų skaičius

Apmokytų

| 4.1 | Kasmet Sąjungoje parengiamų
  ir dirbančių IRT specialistų skaičius |
| --- | --- |

4.1

Kasmet Sąjungoje parengiamų
  ir dirbančių IRT specialistų skaičius

Kasmet Sąjungoje parengiamų

Pakeitimas 194

Pakeitimas 194

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 priedo 4 dalies 4.2 punktas

2 priedo 4 dalies 4.2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.2 | Įmonių, kurios patiria sunkumų siekdamos įdarbinti IRT specialistus, skaičius |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.2

Įmonių, kurios patiria sunkumų siekdamos įdarbinti IRT specialistus, skaičius

| 4.2 | Įmonių, kurios
  kasmet Sąjungoje
  patiria sunkumų siekdamos įdarbinti IRT specialistus, skaičius |
| --- | --- |

4.2

Įmonių, kurios
  kasmet Sąjungoje
  patiria sunkumų siekdamos įdarbinti IRT specialistus, skaičius

kasmet Sąjungoje

Pakeitimas 195

Pakeitimas 195

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 priedo 4 dalies 4.2 b punktas (naujas)

2 priedo 4 dalies 4.2 b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4.2b | Studentų, naujų absolventų ir bedarbių, kurių padėtis išklausius mokymus pagal Programą pagerėjo, skaičius |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.2b

4.2b

Studentų, naujų absolventų ir bedarbių, kurių padėtis išklausius mokymus pagal Programą pagerėjo, skaičius

Pakeitimas 196

Pakeitimas 196

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 priedo 5 dalies 5.1 punktas

2 priedo 5 dalies 5.1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.1 | Skaitmeninių viešųjų paslaugų
  naudojimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.1

Skaitmeninių viešųjų paslaugų
  naudojimas

naudojimas

| 5.1 | Skaitmeninių viešųjų paslaugų
  naudojimo dažnumas |
| --- | --- |

5.1

Skaitmeninių viešųjų paslaugų
  naudojimo dažnumas

naudojimo dažnumas

Pakeitimas 197

Pakeitimas 197

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 priedo 5 dalies 5.2 punktas

2 priedo 5 dalies 5.2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.2 | Įmonės
  , kurių skaitmeninio intensyvumo lygis yra didelis |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.2

Įmonės
  , kurių skaitmeninio intensyvumo lygis yra didelis

Įmonės

| 5.2 | Įmonių
  , kurių skaitmeninio intensyvumo lygis yra didelis
  , skaičius |
| --- | --- |

5.2

Įmonių
  , kurių skaitmeninio intensyvumo lygis yra didelis
  , skaičius

Įmonių

, skaičius

Pakeitimas 198

Pakeitimas 198

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 priedo 5 dalies 5.3 punktas

2 priedo 5 dalies 5.3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.3 | Nacionalinės sąveikumo sistemos
  suderinimas
  su Europos sąveikumo sistema |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.3

Nacionalinės sąveikumo sistemos
  suderinimas
  su Europos sąveikumo sistema

suderinimas

| 5.3 | Nacionalinės sąveikumo sistemos
  suderinimo
  su Europos sąveikumo sistema
  mastas |
| --- | --- |

5.3

Nacionalinės sąveikumo sistemos
  suderinimo
  su Europos sąveikumo sistema
  mastas

suderinimo

mastas

Pakeitimas 199

Pakeitimas 199

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 priedo 1 punkto b a papunktis (naujas)

3 priedo 1 punkto b a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | aktyviai kuriama Skaitmeninės Europos programos ir programos „Europos Horizontas“ sinergija duomenų, gaunamų įgyvendinant mokslinių tyrimų projektus, tvarumo srityje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

aktyviai kuriama Skaitmeninės Europos programos ir programos „Europos Horizontas“ sinergija duomenų, gaunamų įgyvendinant mokslinių tyrimų projektus, tvarumo srityje;

aktyviai kuriama Skaitmeninės Europos programos ir programos „Europos Horizontas“ sinergija duomenų, gaunamų įgyvendinant mokslinių tyrimų projektus, tvarumo srityje;

Pakeitimas 200

Pakeitimas 200

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 priedo 1 punkto c papunktis

3 priedo 1 punkto c papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | pagal Skaitmeninės Europos programą bus investuojama į: i) skaitmeninio pajėgumo didinimą itin našaus skaičiavimo, dirbtinio intelekto, kibernetinio saugumo ir aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių srityse ir ii) skaitmeninio pajėgumo ir naujausių skaitmeninių technologijų diegimą pagal ES sistemą viešojo intereso srityse (pavyzdžiui, sveikatos, viešojo administravimo, teisingumo ir švietimo) arba rinkos nepakankamumo atvejais (pvz., įmonių, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių, skaitmeninimo) nacionaliniu
  ir
  regioniniu lygmeniu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

pagal Skaitmeninės Europos programą bus investuojama į: i) skaitmeninio pajėgumo didinimą itin našaus skaičiavimo, dirbtinio intelekto, kibernetinio saugumo ir aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių srityse ir ii) skaitmeninio pajėgumo ir naujausių skaitmeninių technologijų diegimą pagal ES sistemą viešojo intereso srityse (pavyzdžiui, sveikatos, viešojo administravimo, teisingumo ir švietimo) arba rinkos nepakankamumo atvejais (pvz., įmonių, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių, skaitmeninimo) nacionaliniu
  ir
  regioniniu lygmeniu;

ir

| c) | pagal Skaitmeninės Europos programą bus investuojama į: i) skaitmeninio pajėgumo didinimą itin našaus skaičiavimo, dirbtinio intelekto, kibernetinio saugumo ir aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių srityse ir ii) skaitmeninio pajėgumo ir naujausių skaitmeninių technologijų diegimą pagal ES sistemą viešojo intereso srityse (pavyzdžiui, sveikatos, viešojo administravimo, teisingumo ir švietimo) arba rinkos nepakankamumo atvejais (pvz., įmonių, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių, skaitmeninimo) nacionaliniu, regioniniu
  ir vietos
  lygmeniu; |
| --- | --- |

c)

pagal Skaitmeninės Europos programą bus investuojama į: i) skaitmeninio pajėgumo didinimą itin našaus skaičiavimo, dirbtinio intelekto, kibernetinio saugumo ir aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių srityse ir ii) skaitmeninio pajėgumo ir naujausių skaitmeninių technologijų diegimą pagal ES sistemą viešojo intereso srityse (pavyzdžiui, sveikatos, viešojo administravimo, teisingumo ir švietimo) arba rinkos nepakankamumo atvejais (pvz., įmonių, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių, skaitmeninimo) nacionaliniu, regioniniu
  ir vietos
  lygmeniu;

ir vietos

Pakeitimas 201

Pakeitimas 201

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 priedo 3 punkto c papunktis

3 priedo 3 punkto c papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | pagal Skaitmeninės Europos programą bus investuojama į: i) skaitmeninio pajėgumo didinimą itin našaus skaičiavimo, dirbtinio intelekto, kibernetinio saugumo ir aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių srityse ir ii) skaitmeninio pajėgumo ir naujausių skaitmeninių technologijų diegimą pagal ES sistemą viešojo intereso srityse (pavyzdžiui, sveikatos, viešojo administravimo, teisingumo ir švietimo) arba rinkos nepakankamumo atvejais (pvz., įmonių, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių, skaitmeninimo) nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

pagal Skaitmeninės Europos programą bus investuojama į: i) skaitmeninio pajėgumo didinimą itin našaus skaičiavimo, dirbtinio intelekto, kibernetinio saugumo ir aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių srityse ir ii) skaitmeninio pajėgumo ir naujausių skaitmeninių technologijų diegimą pagal ES sistemą viešojo intereso srityse (pavyzdžiui, sveikatos, viešojo administravimo, teisingumo ir švietimo) arba rinkos nepakankamumo atvejais (pvz., įmonių, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių, skaitmeninimo) nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu;

| c) | pagal Skaitmeninės Europos programą bus investuojama į: i) skaitmeninio pajėgumo didinimą itin našaus skaičiavimo, dirbtinio intelekto,
  paskirstytojo registro technologijos,
  kibernetinio saugumo ir aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių srityse ir ii) skaitmeninio pajėgumo ir naujausių skaitmeninių technologijų diegimą pagal ES sistemą viešojo intereso srityse (pavyzdžiui, sveikatos, viešojo administravimo, teisingumo ir švietimo) arba rinkos nepakankamumo atvejais (pvz., įmonių, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių, skaitmeninimo) nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu; |
| --- | --- |

c)

pagal Skaitmeninės Europos programą bus investuojama į: i) skaitmeninio pajėgumo didinimą itin našaus skaičiavimo, dirbtinio intelekto,
  paskirstytojo registro technologijos,
  kibernetinio saugumo ir aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių srityse ir ii) skaitmeninio pajėgumo ir naujausių skaitmeninių technologijų diegimą pagal ES sistemą viešojo intereso srityse (pavyzdžiui, sveikatos, viešojo administravimo, teisingumo ir švietimo) arba rinkos nepakankamumo atvejais (pvz., įmonių, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių, skaitmeninimo) nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu;

paskirstytojo registro technologijos,

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0408/2018).

1

(53)  Tarybos sprendimas .../.../ES.

53

(53)  Tarybos sprendimas .../.../ES.

53

(54)  2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl geresnės teisėkūros; OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

54

(54)  2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl geresnės teisėkūros; OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

54

(54a)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

54a

2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

(55)  https://www.eu2017.ee/news/insights/conclusions-after-tallinn-digital-summit

55

(56)  https://www.consilium.europa.eu/media/21620/19-euco-final-conclusions-en.pdf

56

(55)  https://www.eu2017.ee/news/insights/conclusions-after-tallinn-digital-summit

55

(56)  https://www.consilium.europa.eu/media/21620/19-euco-final-conclusions-en.pdf

56

(57)  COM(2018)0098.

57

(57)  COM(2018)0098.

57

(57)  COM(2018)0125.

57

(57)  COM(2018)0125.

57

(59)  Kaip nurodyta Komunikate dėl Europos pramonės skaitmeninimo (COM(2016)0180).

59

(59)  Kaip nurodyta Komunikate dėl Europos pramonės skaitmeninimo (COM(2016)0180).

59

60

61

62

60

61

62

(63)  Poveikio vertinimas, pridedamas prie dokumento „Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento dėl Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės steigimo“ (https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/proposal-council-regulation-establishing-eurohpc-joint-undertaking-impact-assessment).

63

(63)  Poveikio vertinimas, pridedamas prie dokumento „Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento dėl Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės steigimo“ (https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/proposal-council-regulation-establishing-eurohpc-joint-undertaking-impact-assessment).

63

(64)  Dokumentas Nr. A8-0183/2017, pateikiamas adresu: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=LT&reference=P8-TA-2017-0240.

64

(64)  Dokumentas Nr. A8-0183/2017, pateikiamas adresu: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=LT&reference=P8-TA-2017-0240.

64

(65)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/policies/cybersecurity

65

(65)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/policies/cybersecurity

65

(67)  Dokumentas Nr. A8-0183/2017, pateikiamas adresu: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=LT&reference=P8-TA-2017-0240.

67

(67)  Dokumentas Nr. A8-0183/2017, pateikiamas adresu: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=LT&reference=P8-TA-2017-0240.

67

(68)  http://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=51628

68

(68)  http://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=51628

68

(69)  COM(2016)0725.

69

(69)  COM(2016)0725.

69

(37)  -

37

(73)  COM(2016)0180: „Europos pramonės skaitmeninimas. Naudojimasis visais bendrosios skaitmeninės rinkos privalumais“.

73

(73)  COM(2016)0180: „Europos pramonės skaitmeninimas. Naudojimasis visais bendrosios skaitmeninės rinkos privalumais“.

73

(1a)  
  2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (OL L 201, 2002 7 31, p. 37).

1a

2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (OL L 201, 2002 7 31, p. 37).

(74)  COM(2018)0321, p. 1.

74

(74)  COM(2018)0321, p. 1.

74

(75)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

75

2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

(1a)  
  2018 m. balandžio 25 d. Komunikatas „Dirbtinis intelektas Europai“, COM(2018)0237, pateikiamas adresu: http://www.europarl.europa.eu/RegData/docs_autres_institutions/commission_europeenne/com/2018/0237/COM_COM(2018)0237_LT.pdf

1a

2018 m. balandžio 25 d. Komunikatas „Dirbtinis intelektas Europai“, COM(2018)0237, pateikiamas adresu: http://www.europarl.europa.eu/RegData/docs_autres_institutions/commission_europeenne/com/2018/0237/COM_COM(2018)0237_LT.pdf

(77)  Milijardai milijardų slankiojo kablelio operacijų per sekundę.

77

(77)  Milijardai milijardų slankiojo kablelio operacijų per sekundę.

77

(78)  Tūkstantį kartų greitesnė nei eksalygmens.

78

(78)  Tūkstantį kartų greitesnė nei eksalygmens.

78

(1a)  
  Reglamentas Nr. 10594/18 dėl Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės sukūrimo. Briuselis, 2018 m. rugsėjo 18 d. http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10594-2018-INIT/lt/pdf

1a

Reglamentas Nr. 10594/18 dėl Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės sukūrimo. Briuselis, 2018 m. rugsėjo 18 d. http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10594-2018-INIT/lt/pdf

(79)  OL L 194, 2016 7 19, p. 1.

79

(79)  OL L 194, 2016 7 19, p. 1.

79

(1a)  
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas ..., kuriuo įsteigiamas Europos kibernetinio saugumo pramonės, technologijų ir mokslinių tyrimų kompetencijos centras ir Nacionalinių koordinavimo centrų tinklas.

1a

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas ..., kuriuo įsteigiamas Europos kibernetinio saugumo pramonės, technologijų ir mokslinių tyrimų kompetencijos centras ir Nacionalinių koordinavimo centrų tinklas.

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/846 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/846

---

P8_TA(2018)0522

JAV ir ES susitarimas dėl bendradarbiavimo civilinės aviacijos saugos reglamentavimo srityje ***

2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos bendrijos susitarimas dėl bendradarbiavimo civilinės aviacijos saugos reglamentavimo srityje, sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07482/2018 – C8-0157/2018 – 2016/0343(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2020/C 388/46)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07482/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07482/2018),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos bendrijos susitarimo dėl bendradarbiavimo civilinės aviacijos saugos reglamentavimo srityje 1 pakeitimo projektą (07236/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos bendrijos susitarimo dėl bendradarbiavimo civilinės aviacijos saugos reglamentavimo srityje 1 pakeitimo projektą (07236/2017),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0157/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0157/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A8-0432/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A8-0432/2018),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/847 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/847

---

P8_TA(2018)0523

Bendra skaitmeninių paslaugų mokesčio, kuriuo apmokestinamos pajamos, gaunamos teikiant tam tikras skaitmenines paslaugas, sistema *

2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl bendros skaitmeninių paslaugų mokesčio, kuriuo apmokestinamos pajamos, gaunamos teikiant tam tikras skaitmenines paslaugas, sistemos (COM(2018)0148 – C8-0137/2018 – 2018/0073(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2020/C 388/47)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2018)0148), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2018)0148),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0137/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0137/2018),

| — | atsižvelgdamas į Danijos parlamento, Airijos Irachto, Maltos parlamento ir Nyderlandų Atstovų Rūmų pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Danijos parlamento, Airijos Irachto, Maltos parlamento ir Nyderlandų Atstovų Rūmų pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0428/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0428/2018),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | pasaulio ekonomika sparčiai tampa skaitmeninė, todėl atsirado naujų verslo modelių. Skaitmeninio verslo įmonėms būdinga tai, kad jų veikla glaudžiai susijusi su internetu. Visų pirma, skaitmeninio verslo modeliai daugiausia grindžiami gebėjimu veiklą vykdyti nuotoliniu būdu, ribotu fiziniu buvimu ar jo nebuvimu, galutinių naudotojų indėliu į vertės kūrimą ir nematerialiojo turto svarba; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

pasaulio ekonomika sparčiai tampa skaitmeninė, todėl atsirado naujų verslo modelių. Skaitmeninio verslo įmonėms būdinga tai, kad jų veikla glaudžiai susijusi su internetu. Visų pirma, skaitmeninio verslo modeliai daugiausia grindžiami gebėjimu veiklą vykdyti nuotoliniu būdu, ribotu fiziniu buvimu ar jo nebuvimu, galutinių naudotojų indėliu į vertės kūrimą ir nematerialiojo turto svarba;

| (1) | pasaulio ekonomika sparčiai tampa skaitmeninė, todėl atsirado naujų verslo modelių. Skaitmeninio verslo įmonėms būdinga tai, kad jų veikla glaudžiai susijusi su internetu. Visų pirma, skaitmeninio verslo modeliai daugiausia grindžiami gebėjimu veiklą vykdyti nuotoliniu būdu, ribotu fiziniu buvimu ar jo nebuvimu
  ar apmokestinamu buvimu atitinkamoje šalyje
  , galutinių naudotojų indėliu į vertės kūrimą ir nematerialiojo turto svarba; |
| --- | --- |

(1)

pasaulio ekonomika sparčiai tampa skaitmeninė, todėl atsirado naujų verslo modelių. Skaitmeninio verslo įmonėms būdinga tai, kad jų veikla glaudžiai susijusi su internetu. Visų pirma, skaitmeninio verslo modeliai daugiausia grindžiami gebėjimu veiklą vykdyti nuotoliniu būdu, ribotu fiziniu buvimu ar jo nebuvimu
  ar apmokestinamu buvimu atitinkamoje šalyje
  , galutinių naudotojų indėliu į vertės kūrimą ir nematerialiojo turto svarba;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | dabartinės pelno mokesčio taisyklės daugiausia buvo parengtos XX a. pradžioje ir skirtos tradicinėms įmonėms. Tos taisyklės pagrįstos idėja, kad apmokestinama turėtų būti ten, kur kuriama vertė. Tačiau dabartines taisykles taikant skaitmeninei ekonomikai ėmė nesutapti pelno apmokestinimo ir vertės kūrimo vieta, ypač kalbant apie verslo modelius, kurie daugiausia grindžiami naudotojo dalyvavimu. Todėl tapo akivaizdu, kad skaitmeninėje ekonomikoje gaunamam pelnui apmokestinti dabartinės pelno mokesčio taisyklės
  netinka,
  ir jas reikia peržiūrėti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

dabartinės pelno mokesčio taisyklės daugiausia buvo parengtos XX a. pradžioje ir skirtos tradicinėms įmonėms. Tos taisyklės pagrįstos idėja, kad apmokestinama turėtų būti ten, kur kuriama vertė. Tačiau dabartines taisykles taikant skaitmeninei ekonomikai ėmė nesutapti pelno apmokestinimo ir vertės kūrimo vieta, ypač kalbant apie verslo modelius, kurie daugiausia grindžiami naudotojo dalyvavimu. Todėl tapo akivaizdu, kad skaitmeninėje ekonomikoje gaunamam pelnui apmokestinti dabartinės pelno mokesčio taisyklės
  netinka,
  ir jas reikia peržiūrėti;

| (2) | dabartinės pelno mokesčio taisyklės daugiausia buvo parengtos XX a. pradžioje ir skirtos tradicinėms įmonėms. Tos taisyklės pagrįstos idėja, kad apmokestinama turėtų būti ten, kur kuriama vertė. Tačiau dabartines taisykles taikant skaitmeninei ekonomikai ėmė nesutapti pelno apmokestinimo ir vertės kūrimo vieta, ypač kalbant apie verslo modelius, kurie daugiausia grindžiami naudotojo dalyvavimu
  . Skaitmeninimas pakeitė naudotojų vaidmenį ir sudarė jiems galimybę aktyviau dalyvauti vertės kūrimo procese.
  Todėl tapo akivaizdu, kad skaitmeninėje ekonomikoje gaunamam pelnui apmokestinti dabartinės pelno mokesčio taisyklės
  nėra pritaikytos prie šio naujo veiksnio
  ir jas reikia
  skubiai
  peržiūrėti; |
| --- | --- |

(2)

dabartinės pelno mokesčio taisyklės daugiausia buvo parengtos XX a. pradžioje ir skirtos tradicinėms įmonėms. Tos taisyklės pagrįstos idėja, kad apmokestinama turėtų būti ten, kur kuriama vertė. Tačiau dabartines taisykles taikant skaitmeninei ekonomikai ėmė nesutapti pelno apmokestinimo ir vertės kūrimo vieta, ypač kalbant apie verslo modelius, kurie daugiausia grindžiami naudotojo dalyvavimu
  . Skaitmeninimas pakeitė naudotojų vaidmenį ir sudarė jiems galimybę aktyviau dalyvauti vertės kūrimo procese.
  Todėl tapo akivaizdu, kad skaitmeninėje ekonomikoje gaunamam pelnui apmokestinti dabartinės pelno mokesčio taisyklės
  nėra pritaikytos prie šio naujo veiksnio
  ir jas reikia
  skubiai
  peržiūrėti;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2a) | tikslas – panaikinti atotrūkį tarp skaitmeninių pajamų ir tradicinių pajamų apmokestinimo. Šiuo metu skaitmeninėms įmonėms taikomas tik 9,5  % veiksmingas mokesčio tarifas, palyginti su tradiciniams verslo modeliams taikomu 23,2  % tarifu

   (1a)

  . Mokesčių sistema turi būti sąžininga ir naudinga visai visuomenei. Turėtų būti sudarytos vienodos sąlygos visoms bendrojoje rinkoje veikiančioms įmonėms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2a)

tikslas – panaikinti atotrūkį tarp skaitmeninių pajamų ir tradicinių pajamų apmokestinimo. Šiuo metu skaitmeninėms įmonėms taikomas tik 9,5  % veiksmingas mokesčio tarifas, palyginti su tradiciniams verslo modeliams taikomu 23,2  % tarifu

   (1a)

  . Mokesčių sistema turi būti sąžininga ir naudinga visai visuomenei. Turėtų būti sudarytos vienodos sąlygos visoms bendrojoje rinkoje veikiančioms įmonėms;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | tokia peržiūra yra svarbus bendrosios skaitmeninės rinkos elementas (3) atsižvelgiant į tai, kad bendrajai skaitmeninei rinkai reikia šiuolaikiškos ir stabilios mokesčių sistemos, kad
  skaitmeninė
  ekonomika skatintų inovacijas, mažintų rinkos susiskaidymą ir atvertų galimybes visiems rinkos dalyviams naudotis nauja dinamiška rinka sąžiningomis ir subalansuotomis sąlygomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

tokia peržiūra yra svarbus bendrosios skaitmeninės rinkos elementas (3) atsižvelgiant į tai, kad bendrajai skaitmeninei rinkai reikia šiuolaikiškos ir stabilios mokesčių sistemos, kad
  skaitmeninė
  ekonomika skatintų inovacijas, mažintų rinkos susiskaidymą ir atvertų galimybes visiems rinkos dalyviams naudotis nauja dinamiška rinka sąžiningomis ir subalansuotomis sąlygomis;

| (3) | tokia peržiūra yra svarbus bendrosios skaitmeninės rinkos elementas (3) atsižvelgiant į tai, kad bendrajai skaitmeninei rinkai reikia
  sąžiningos,
  šiuolaikiškos ir stabilios mokesčių sistemos, kad
  skaitmenizuota
  ekonomika skatintų inovacijas
  ir integracinį augimą
  , mažintų rinkos susiskaidymą ir atvertų galimybes visiems rinkos dalyviams naudotis nauja dinamiška rinka sąžiningomis ir subalansuotomis sąlygomis
  . Skaitmeninimas daro poveikį visai ekonomikai, o tai apima daugiau nei skaitmeninių paslaugų mokesčio sukūrimas, todėl reikėtų reformuoti mokesčių taisykles. Šioje direktyvoje nustatytomis ad hoc priemonėmis neturėtų būti uždelsiamas darbas, susijęs su reikšmingos skaitmeninės veiklavietės apmokestinimu ir tokio apmokestinimo įtraukimu į bendrą konsoliduotąją pelno mokesčio bazę; |
| --- | --- |

(3)

tokia peržiūra yra svarbus bendrosios skaitmeninės rinkos elementas (3) atsižvelgiant į tai, kad bendrajai skaitmeninei rinkai reikia
  sąžiningos,
  šiuolaikiškos ir stabilios mokesčių sistemos, kad
  skaitmenizuota
  ekonomika skatintų inovacijas
  ir integracinį augimą
  , mažintų rinkos susiskaidymą ir atvertų galimybes visiems rinkos dalyviams naudotis nauja dinamiška rinka sąžiningomis ir subalansuotomis sąlygomis
  . Skaitmeninimas daro poveikį visai ekonomikai, o tai apima daugiau nei skaitmeninių paslaugų mokesčio sukūrimas, todėl reikėtų reformuoti mokesčių taisykles. Šioje direktyvoje nustatytomis ad hoc priemonėmis neturėtų būti uždelsiamas darbas, susijęs su reikšmingos skaitmeninės veiklavietės apmokestinimu ir tokio apmokestinimo įtraukimu į bendrą konsoliduotąją pelno mokesčio bazę;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | pelno apmokestinimo problema skaitmeninėje ekonomikoje yra pasaulinė, todėl būtų idealu rasti daugiašalius tarptautinius jos sprendimus. Komisija aktyviai dalyvauja tarptautiniuose debatuose šiuo klausimu
  , o
  EBPO
  šiuo metu
  tęsia darbą šioje srityje. Vis dėlto pažanga tarptautiniu lygmeniu daroma lėtai. Taigi, siekiant, kad pelno mokesčio sistema taptų tinkama naujiems skaitmeninio verslo modeliams, imamasi veiksmų, kad pelno mokesčio taisyklės būtų adaptuotos Sąjungos lygmeniu (6) ir būtų skatinama sudaryti susitarimus su Sąjungos jurisdikcijai nepriklausančiomis šalimis ir teritorijomis (7). |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

pelno apmokestinimo problema skaitmeninėje ekonomikoje yra pasaulinė, todėl būtų idealu rasti daugiašalius tarptautinius jos sprendimus. Komisija aktyviai dalyvauja tarptautiniuose debatuose šiuo klausimu
  , o
  EBPO
  šiuo metu
  tęsia darbą šioje srityje. Vis dėlto pažanga tarptautiniu lygmeniu daroma lėtai. Taigi, siekiant, kad pelno mokesčio sistema taptų tinkama naujiems skaitmeninio verslo modeliams, imamasi veiksmų, kad pelno mokesčio taisyklės būtų adaptuotos Sąjungos lygmeniu (6) ir būtų skatinama sudaryti susitarimus su Sąjungos jurisdikcijai nepriklausančiomis šalimis ir teritorijomis (7).

| (5) | pelno apmokestinimo problema skaitmeninėje ekonomikoje yra pasaulinė, todėl būtų idealu rasti daugiašalius tarptautinius jos sprendimus. Komisija aktyviai dalyvauja tarptautiniuose debatuose šiuo klausimu
  . Šiuo metu
  EBPO
  , Tarptautinis valiutos fondas (TVF), Jungtinės Tautos (JT) ir Pasaulio banko grupė (PBG), kurios sudaro bendradarbiavimo mokesčių srityje platformą,
  tęsia darbą šioje srityje. Vis dėlto pažanga tarptautiniu lygmeniu daroma lėtai. Taigi, siekiant, kad pelno mokesčio sistema taptų tinkama naujiems skaitmeninio verslo modeliams, imamasi veiksmų, kad pelno mokesčio taisyklės būtų adaptuotos Sąjungos lygmeniu (6) ir būtų skatinama sudaryti susitarimus su Sąjungos jurisdikcijai nepriklausančiomis šalimis ir teritorijomis (7).
  Turėtų būti užtikrintas suderinamumas su mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) įtraukiąja sistema, kad nebūtų nukrypstama nuo tarptautinių standartų ir būtų išvengta didesnio sudėtingumo; |
| --- | --- |

(5)

pelno apmokestinimo problema skaitmeninėje ekonomikoje yra pasaulinė, todėl būtų idealu rasti daugiašalius tarptautinius jos sprendimus. Komisija aktyviai dalyvauja tarptautiniuose debatuose šiuo klausimu
  . Šiuo metu
  EBPO
  , Tarptautinis valiutos fondas (TVF), Jungtinės Tautos (JT) ir Pasaulio banko grupė (PBG), kurios sudaro bendradarbiavimo mokesčių srityje platformą,
  tęsia darbą šioje srityje. Vis dėlto pažanga tarptautiniu lygmeniu daroma lėtai. Taigi, siekiant, kad pelno mokesčio sistema taptų tinkama naujiems skaitmeninio verslo modeliams, imamasi veiksmų, kad pelno mokesčio taisyklės būtų adaptuotos Sąjungos lygmeniu (6) ir būtų skatinama sudaryti susitarimus su Sąjungos jurisdikcijai nepriklausančiomis šalimis ir teritorijomis (7).
  Turėtų būti užtikrintas suderinamumas su mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) įtraukiąja sistema, kad nebūtų nukrypstama nuo tarptautinių standartų ir būtų išvengta didesnio sudėtingumo;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | kol laukiama tokių veiksmų, kuriems priimti ir įgyvendinti gali prireikti laiko, valstybės narės jaučia spaudimą imtis veiksmų šiuo klausimu, nes yra rizikos, kad laikui bėgant jų pelno mokesčio bazės gerokai nukentėjo nuo erozijos. Valstybėms narėms pavieniui imantis nesuderintų priemonių gali būti skaidoma bendroji rinka ir iškraipoma konkurencija, o tai trukdytų plėtoti naujus skaitmeninius sprendimus ir kenktų bendram Sąjungos konkurencingumui. Dėl šios priežasties būtina nustatyti suderintą požiūrį į laikiną sprendimą, kuriuo ši problema būtų tikslingai sprendžiama, kol bus rastas visapusiškas sprendimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

kol laukiama tokių veiksmų, kuriems priimti ir įgyvendinti gali prireikti laiko, valstybės narės jaučia spaudimą imtis veiksmų šiuo klausimu, nes yra rizikos, kad laikui bėgant jų pelno mokesčio bazės gerokai nukentėjo nuo erozijos. Valstybėms narėms pavieniui imantis nesuderintų priemonių gali būti skaidoma bendroji rinka ir iškraipoma konkurencija, o tai trukdytų plėtoti naujus skaitmeninius sprendimus ir kenktų bendram Sąjungos konkurencingumui. Dėl šios priežasties būtina nustatyti suderintą požiūrį į laikiną sprendimą, kuriuo ši problema būtų tikslingai sprendžiama, kol bus rastas visapusiškas sprendimas;

| (6) | kol laukiama tokių veiksmų, kuriems priimti ir įgyvendinti gali prireikti laiko, valstybės narės jaučia spaudimą imtis veiksmų šiuo klausimu, nes yra rizikos, kad laikui bėgant jų pelno mokesčio bazės gerokai nukentėjo nuo erozijos. Valstybėms narėms pavieniui imantis nesuderintų priemonių gali būti skaidoma bendroji rinka ir iškraipoma konkurencija, o tai trukdytų plėtoti naujus skaitmeninius sprendimus ir kenktų bendram Sąjungos konkurencingumui. Dėl šios priežasties būtina nustatyti suderintą požiūrį į laikiną sprendimą, kuriuo ši problema būtų tikslingai sprendžiama, kol bus rastas visapusiškas sprendimas;
  Laikinas sprendimas turėtų būti laikinai apribotas, siekiant išvengti, kad jis netaptų nuolatinis. Todėl turėtų būti nustatyta laikino galiojimo sąlyga, pagal kurią ši direktyva automatiškai nustotų galioti priėmus visapusišką sprendimą, pageidautina tarptautiniu lygmeniu. Ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d., jei nebus susitarta dėl visapusiško sprendimo, Komisija turėtų svarstyti pasiūlymą, grindžiamą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 116 straipsniu, pagal kurį Europos Parlamentas ir Taryba veikia laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros. Tai būtina siekiant nedelsiant sudaryti susitarimą, kad būtų išvengta valstybių narių vienašalių nacionalinių skaitmeninių mokesčių daugėjimo; |
| --- | --- |

(6)

kol laukiama tokių veiksmų, kuriems priimti ir įgyvendinti gali prireikti laiko, valstybės narės jaučia spaudimą imtis veiksmų šiuo klausimu, nes yra rizikos, kad laikui bėgant jų pelno mokesčio bazės gerokai nukentėjo nuo erozijos. Valstybėms narėms pavieniui imantis nesuderintų priemonių gali būti skaidoma bendroji rinka ir iškraipoma konkurencija, o tai trukdytų plėtoti naujus skaitmeninius sprendimus ir kenktų bendram Sąjungos konkurencingumui. Dėl šios priežasties būtina nustatyti suderintą požiūrį į laikiną sprendimą, kuriuo ši problema būtų tikslingai sprendžiama, kol bus rastas visapusiškas sprendimas;
  Laikinas sprendimas turėtų būti laikinai apribotas, siekiant išvengti, kad jis netaptų nuolatinis. Todėl turėtų būti nustatyta laikino galiojimo sąlyga, pagal kurią ši direktyva automatiškai nustotų galioti priėmus visapusišką sprendimą, pageidautina tarptautiniu lygmeniu. Ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d., jei nebus susitarta dėl visapusiško sprendimo, Komisija turėtų svarstyti pasiūlymą, grindžiamą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 116 straipsniu, pagal kurį Europos Parlamentas ir Taryba veikia laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros. Tai būtina siekiant nedelsiant sudaryti susitarimą, kad būtų išvengta valstybių narių vienašalių nacionalinių skaitmeninių mokesčių daugėjimo;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | šiuo laikinu sprendimu turėtų būti nustatyta bendra skaitmeninių paslaugų mokesčio (SPM), kuriuo apmokestinamos pajamos, gaunamos tam tikriems subjektams teikiant tam tikras skaitmenines paslaugas, sistema. Tai turėtų būti lengvai įgyvendinama priemonė, skirta pajamoms, kurios gaunamos teikiant skaitmenines paslaugas, kai naudotojų indėlis į vertės kūrimo procesą yra labai svarbus.
  Šiuo veiksniu
  (naudotojo kuriama verte) grindžiamas ir 5 konstatuojamojoje dalyje apibūdintas veiksmas, susijęs su pelno mokesčio taisyklėmis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

šiuo laikinu sprendimu turėtų būti nustatyta bendra skaitmeninių paslaugų mokesčio (SPM), kuriuo apmokestinamos pajamos, gaunamos tam tikriems subjektams teikiant tam tikras skaitmenines paslaugas, sistema. Tai turėtų būti lengvai įgyvendinama priemonė, skirta pajamoms, kurios gaunamos teikiant skaitmenines paslaugas, kai naudotojų indėlis į vertės kūrimo procesą yra labai svarbus.
  Šiuo veiksniu
  (naudotojo kuriama verte) grindžiamas ir 5 konstatuojamojoje dalyje apibūdintas veiksmas, susijęs su pelno mokesčio taisyklėmis;

| (7) | šiuo laikinu sprendimu turėtų būti nustatyta bendra skaitmeninių paslaugų mokesčio (SPM), kuriuo apmokestinamos pajamos, gaunamos tam tikriems subjektams teikiant tam tikras skaitmenines paslaugas,
  įskaitant internetinį turinį,
  sistema. Tai turėtų būti lengvai įgyvendinama priemonė, skirta pajamoms, kurios gaunamos teikiant skaitmenines paslaugas, kai naudotojų
  ir nematerialiojo turto
  indėlis į vertės kūrimo procesą yra labai svarbus.
  Šiais veiksniais
  (naudotojo kuriama verte
  ir dideliu priklausymu nuo nematerialiojo turto
  ) grindžiamas ir 5 konstatuojamojoje dalyje apibūdintas veiksmas, susijęs su pelno mokesčio taisyklėmis; |
| --- | --- |

(7)

šiuo laikinu sprendimu turėtų būti nustatyta bendra skaitmeninių paslaugų mokesčio (SPM), kuriuo apmokestinamos pajamos, gaunamos tam tikriems subjektams teikiant tam tikras skaitmenines paslaugas,
  įskaitant internetinį turinį,
  sistema. Tai turėtų būti lengvai įgyvendinama priemonė, skirta pajamoms, kurios gaunamos teikiant skaitmenines paslaugas, kai naudotojų
  ir nematerialiojo turto
  indėlis į vertės kūrimo procesą yra labai svarbus.
  Šiais veiksniais
  (naudotojo kuriama verte
  ir dideliu priklausymu nuo nematerialiojo turto
  ) grindžiamas ir 5 konstatuojamojoje dalyje apibūdintas veiksmas, susijęs su pelno mokesčio taisyklėmis;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | SPM turėtų būti apmokestinamos pajamos, kurios gaunamos teikiant
  tik tam tikras
  skaitmenines paslaugas
  . Tos skaitmeninės paslaugos – tai paslaugos
  , kurios daugiausia grindžiamos naudotojo kuriama verte ir
  kurių atveju skirtumas tarp pelno apmokestinimo vietos ir naudotojų įsisteigimo vietos paprastai yra didžiausias
  .
  Tačiau apmokestinti reikėtų ne patį naudotojo dalyvavimą, o pajamas, gautas už naudotojo indėlio apdorojimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

SPM turėtų būti apmokestinamos pajamos, kurios gaunamos teikiant
  tik tam tikras
  skaitmenines paslaugas
  . Tos skaitmeninės paslaugos – tai paslaugos
  , kurios daugiausia grindžiamos naudotojo kuriama verte ir
  kurių atveju skirtumas tarp pelno apmokestinimo vietos ir naudotojų įsisteigimo vietos paprastai yra didžiausias
  .
  Tačiau apmokestinti reikėtų ne patį naudotojo dalyvavimą, o pajamas, gautas už naudotojo indėlio apdorojimą;

| (9) | SPM turėtų būti apmokestinamos pajamos, kurios gaunamos teikiant skaitmenines paslaugas, kurios daugiausia grindžiamos naudotojo kuriama verte ir
  jo gebėjimu teikti paslaugas nuotoliniu būdu fiziškai visiškai nedalyvaujant arba dalyvaujant labai mažai
  .
  Šiais atvejais skirtumas tarp pelno apmokestinimo vietos ir naudotojų įsisteigimo vietos paprastai yra didžiausias; |
| --- | --- |

(9)

SPM turėtų būti apmokestinamos pajamos, kurios gaunamos teikiant skaitmenines paslaugas, kurios daugiausia grindžiamos naudotojo kuriama verte ir
  jo gebėjimu teikti paslaugas nuotoliniu būdu fiziškai visiškai nedalyvaujant arba dalyvaujant labai mažai
  .
  Šiais atvejais skirtumas tarp pelno apmokestinimo vietos ir naudotojų įsisteigimo vietos paprastai yra didžiausias;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | visų pirma, apmokestinamos turėtų būti tokios pajamos, kurios gaunamos teikiant toliau išvardytas paslaugas: i) skaitmeninėje sąsajoje skelbdamas tos sąsajos naudotojams skirtą reklamą; ii) teikiant daugiašales skaitmenines sąsajas, kurios naudotojams padeda rasti kitus naudotojus ir su jais sąveikauti ir kurios gali palengvinti susijusį prekių tiekimą ar paslaugų teikimą tiesiogiai tarp naudotojų (tai dar vadinama tarpininkavimo paslaugomis); perduodant apie naudotojus surinktus duomenis, sugeneruotus dėl tokių naudotojų veiklos skaitmeninėse sąsajose. Jeigu teikiant
  tokias
  paslaugas negaunama jokių pajamų, mokėti SPM nebūtų privaloma. Be to, į mokesčio taikymo sritį nepatektų kitos tokias paslaugas teikiančio subjekto gautos pajamos, kurios nėra tiesiogiai susijusios su tų paslaugų teikimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

visų pirma, apmokestinamos turėtų būti tokios pajamos, kurios gaunamos teikiant toliau išvardytas paslaugas: i) skaitmeninėje sąsajoje skelbdamas tos sąsajos naudotojams skirtą reklamą; ii) teikiant daugiašales skaitmenines sąsajas, kurios naudotojams padeda rasti kitus naudotojus ir su jais sąveikauti ir kurios gali palengvinti susijusį prekių tiekimą ar paslaugų teikimą tiesiogiai tarp naudotojų (tai dar vadinama tarpininkavimo paslaugomis); perduodant apie naudotojus surinktus duomenis, sugeneruotus dėl tokių naudotojų veiklos skaitmeninėse sąsajose. Jeigu teikiant
  tokias
  paslaugas negaunama jokių pajamų, mokėti SPM nebūtų privaloma. Be to, į mokesčio taikymo sritį nepatektų kitos tokias paslaugas teikiančio subjekto gautos pajamos, kurios nėra tiesiogiai susijusios su tų paslaugų teikimu;

| (10) | visų pirma, apmokestinamos turėtų būti tokios pajamos, kurios gaunamos teikiant toliau išvardytas paslaugas: i) skaitmeninėje sąsajoje skelbdamas tos sąsajos naudotojams skirtą reklamą; ii) teikiant daugiašales skaitmenines sąsajas, kurios naudotojams padeda rasti kitus naudotojus ir su jais sąveikauti ir kurios gali palengvinti susijusį prekių tiekimą ar paslaugų teikimą tiesiogiai tarp naudotojų (tai dar vadinama tarpininkavimo paslaugomis);
  iii) tvarkant,
  perduodant
  ir parduodant
  apie naudotojus surinktus duomenis, sugeneruotus dėl tokių naudotojų veiklos skaitmeninėse sąsajose
  ; taip pat iv) teikiant skaitmeninį turinį, pvz., vaizdo, garso medžiagą, žaidimus arba tekstus.
  Jeigu teikiant
  tokį turinį, prekes ir
  paslaugas negaunama jokių pajamų, mokėti SPM nebūtų privaloma. Be to, į mokesčio taikymo sritį nepatektų kitos tokias paslaugas teikiančio subjekto gautos pajamos, kurios nėra tiesiogiai susijusios su tų paslaugų teikimu; |
| --- | --- |

(10)

visų pirma, apmokestinamos turėtų būti tokios pajamos, kurios gaunamos teikiant toliau išvardytas paslaugas: i) skaitmeninėje sąsajoje skelbdamas tos sąsajos naudotojams skirtą reklamą; ii) teikiant daugiašales skaitmenines sąsajas, kurios naudotojams padeda rasti kitus naudotojus ir su jais sąveikauti ir kurios gali palengvinti susijusį prekių tiekimą ar paslaugų teikimą tiesiogiai tarp naudotojų (tai dar vadinama tarpininkavimo paslaugomis);
  iii) tvarkant,
  perduodant
  ir parduodant
  apie naudotojus surinktus duomenis, sugeneruotus dėl tokių naudotojų veiklos skaitmeninėse sąsajose
  ; taip pat iv) teikiant skaitmeninį turinį, pvz., vaizdo, garso medžiagą, žaidimus arba tekstus.
  Jeigu teikiant
  tokį turinį, prekes ir
  paslaugas negaunama jokių pajamų, mokėti SPM nebūtų privaloma. Be to, į mokesčio taikymo sritį nepatektų kitos tokias paslaugas teikiančio subjekto gautos pajamos, kurios nėra tiesiogiai susijusios su tų paslaugų teikimu;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | kalbant apie daugiašales skaitmenines sąsajas, kurios palengvina susijusį prekių tiekimą arba paslaugų teikimą tiesiogiai tarp tos sąsajos naudotojų, susiję sandoriai ir pajamos, kurias už tuos sandorius gavo naudotojai, į mokesčio taikymo sritį neturėtų patekti. Į SPM taikymo sritį neturėtų patekti ir pajamos, gaunamos už mažmeninės prekybos veiklą, susijusią su prekių ar paslaugų, kurios užsakomos tokių prekių tiekėjo arba paslaugų teikėjo svetainėje internetu, pardavimu (ir kai tiekėjas neveikia kaip tarpininkas)
  , nes mažmenininko atveju kuriama vertė yra susijusi su patiektomis prekėmis arba suteiktomis paslaugomis, o skaitmenine sąsaja naudojamasi tik kaip ryšio priemone
  .
  Tai, ar internetu prekes parduodantis tiekėjas arba paslaugų teikėjas veikia savo sąskaita, ar teikia tarpininkavimo paslaugas
  ,
  būtų nustatoma
  atsižvelgiant į 
  susijusių šalių susitarimuose nustatytą teisinį ir ekonominį sandorio turinį. Pavyzdžiui, galima būtų teigti, kad skaitmeninės sąsajos, kurioje siūlomos trečiosios šalies prekės, teikėjas teikia tarpininkavimo paslaugą (kitaip tariant, teikia daugiašalę skaitmeninę sąsają), kai neprisiimama jokios didelės prekių atsargos rizikos arba kai tokių prekių kainą faktiškai nustato trečioji šalis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

kalbant apie daugiašales skaitmenines sąsajas, kurios palengvina susijusį prekių tiekimą arba paslaugų teikimą tiesiogiai tarp tos sąsajos naudotojų, susiję sandoriai ir pajamos, kurias už tuos sandorius gavo naudotojai, į mokesčio taikymo sritį neturėtų patekti. Į SPM taikymo sritį neturėtų patekti ir pajamos, gaunamos už mažmeninės prekybos veiklą, susijusią su prekių ar paslaugų, kurios užsakomos tokių prekių tiekėjo arba paslaugų teikėjo svetainėje internetu, pardavimu (ir kai tiekėjas neveikia kaip tarpininkas)
  , nes mažmenininko atveju kuriama vertė yra susijusi su patiektomis prekėmis arba suteiktomis paslaugomis, o skaitmenine sąsaja naudojamasi tik kaip ryšio priemone
  .
  Tai, ar internetu prekes parduodantis tiekėjas arba paslaugų teikėjas veikia savo sąskaita, ar teikia tarpininkavimo paslaugas
  ,
  būtų nustatoma
  atsižvelgiant į 
  susijusių šalių susitarimuose nustatytą teisinį ir ekonominį sandorio turinį. Pavyzdžiui, galima būtų teigti, kad skaitmeninės sąsajos, kurioje siūlomos trečiosios šalies prekės, teikėjas teikia tarpininkavimo paslaugą (kitaip tariant, teikia daugiašalę skaitmeninę sąsają), kai neprisiimama jokios didelės prekių atsargos rizikos arba kai tokių prekių kainą faktiškai nustato trečioji šalis;

| (13) | kalbant apie daugiašales skaitmenines sąsajas, kurios palengvina susijusį prekių tiekimą arba paslaugų teikimą tiesiogiai tarp tos sąsajos naudotojų, susiję sandoriai ir pajamos, kurias už tuos sandorius gavo naudotojai, į mokesčio taikymo sritį neturėtų patekti. Į SPM taikymo sritį neturėtų patekti ir pajamos, gaunamos už mažmeninės prekybos veiklą, susijusią su prekių ar paslaugų, kurios užsakomos tokių prekių tiekėjo arba paslaugų teikėjo svetainėje internetu, pardavimu (ir kai tiekėjas neveikia kaip tarpininkas).
  Tačiau
  , atsižvelgiant į 
  galimybę tvarkyti naudotojo duomenis naudojantis skaitmenine sąsaja taip sukuriant papildomą sandorio vertę
  ,
  ir kadangi fizinis nebuvimas gali sudaryti agresyvaus mokesčių planavimo galimybę
  ,
  vykdant šios direktyvos peržiūrą turėtų būti apsvarstytas šių paslaugų apimties išplėtimas
  ; |
| --- | --- |

(13)

kalbant apie daugiašales skaitmenines sąsajas, kurios palengvina susijusį prekių tiekimą arba paslaugų teikimą tiesiogiai tarp tos sąsajos naudotojų, susiję sandoriai ir pajamos, kurias už tuos sandorius gavo naudotojai, į mokesčio taikymo sritį neturėtų patekti. Į SPM taikymo sritį neturėtų patekti ir pajamos, gaunamos už mažmeninės prekybos veiklą, susijusią su prekių ar paslaugų, kurios užsakomos tokių prekių tiekėjo arba paslaugų teikėjo svetainėje internetu, pardavimu (ir kai tiekėjas neveikia kaip tarpininkas).
  Tačiau
  , atsižvelgiant į 
  galimybę tvarkyti naudotojo duomenis naudojantis skaitmenine sąsaja taip sukuriant papildomą sandorio vertę
  ,
  ir kadangi fizinis nebuvimas gali sudaryti agresyvaus mokesčių planavimo galimybę
  ,
  vykdant šios direktyvos peržiūrą turėtų būti apsvarstytas šių paslaugų apimties išplėtimas
  ;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | į mokesčio taikymo sritį
  neturėtų
  patekti paslaugos, susijusios subjekto per skaitmeninę sąsają teikiamomis skaitmeninio turinio paslaugomis, nepriklausomai nuo to, ar skaitmeninis turinys priklauso tam subjektui, ar tas subjektas yra įsigijęs to turinio platinimo teises.
  Net jei tam tikra tokio skaitmeninio turinio gavėjų sąveika yra galima ir todėl galėtų būti laikoma, kad
  tokių paslaugų
  teikėjas teikia daugiašalę skaitmeninę sąsają, nėra taip akivaizdu, kad naudotojas atlieka pagrindinį vaidmenį skaitmeninę sąsają teikiančio subjekto vertės kūrimo procese
  .
  Vertę veikiau kuria pats subjekto teikiamas skaitmeninis turinys. Todėl pajamos
  iš tokių paslaugų
  neturėtų patekti į mokesčio taikymo sritį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

į mokesčio taikymo sritį
  neturėtų
  patekti paslaugos, susijusios subjekto per skaitmeninę sąsają teikiamomis skaitmeninio turinio paslaugomis, nepriklausomai nuo to, ar skaitmeninis turinys priklauso tam subjektui, ar tas subjektas yra įsigijęs to turinio platinimo teises.
  Net jei tam tikra tokio skaitmeninio turinio gavėjų sąveika yra galima ir todėl galėtų būti laikoma, kad
  tokių paslaugų
  teikėjas teikia daugiašalę skaitmeninę sąsają, nėra taip akivaizdu, kad naudotojas atlieka pagrindinį vaidmenį skaitmeninę sąsają teikiančio subjekto vertės kūrimo procese
  .
  Vertę veikiau kuria pats subjekto teikiamas skaitmeninis turinys. Todėl pajamos
  iš tokių paslaugų
  neturėtų patekti į mokesčio taikymo sritį;

| (14) | į mokesčio taikymo sritį
  turėtų
  patekti paslaugos, susijusios
  su
  subjekto per skaitmeninę sąsają teikiamomis skaitmeninio turinio paslaugomis, nepriklausomai nuo to, ar skaitmeninis turinys priklauso tam subjektui, ar tas subjektas yra įsigijęs to turinio platinimo teises.
  Pajamas iš
  tokių paslaugų
  per ... [dveji metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] turėtų įvertinti Komisija
  . |
| --- | --- |

(14)

į mokesčio taikymo sritį
  turėtų
  patekti paslaugos, susijusios
  su
  subjekto per skaitmeninę sąsają teikiamomis skaitmeninio turinio paslaugomis, nepriklausomai nuo to, ar skaitmeninis turinys priklauso tam subjektui, ar tas subjektas yra įsigijęs to turinio platinimo teises.
  Pajamas iš
  tokių paslaugų
  per ... [dveji metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] turėtų įvertinti Komisija
  .

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | skaitmeninis turinys turėtų būti apibrėžiamas kaip skaitmenine forma pateikti duomenys, pavyzdžiui, kompiuterinės programos, taikomosios programos, žaidimai, muzika, vaizdo medžiaga arba tekstai, neatsižvelgiant į tai, ar jais galima naudotis parsisiunčiant ar pasinaudojant srautiniu duomenų siuntimu, kurie yra kitokie nei duomenys, teikiami pačios skaitmeninės sąsajos;
  Ši apibrėžtis svarbi siekiant atskirti įvairias formas, kurias gali įgauti naudotojo įsigytas skaitmeninis turinys, nors tai nekeičia fakto, kad vienintelis arba pagrindinis naudotojo tikslas šiuo atveju yra skaitmeninio turinio įsigijimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

skaitmeninis turinys turėtų būti apibrėžiamas kaip skaitmenine forma pateikti duomenys, pavyzdžiui, kompiuterinės programos, taikomosios programos, žaidimai, muzika, vaizdo medžiaga arba tekstai, neatsižvelgiant į tai, ar jais galima naudotis parsisiunčiant ar pasinaudojant srautiniu duomenų siuntimu, kurie yra kitokie nei duomenys, teikiami pačios skaitmeninės sąsajos;
  Ši apibrėžtis svarbi siekiant atskirti įvairias formas, kurias gali įgauti naudotojo įsigytas skaitmeninis turinys, nors tai nekeičia fakto, kad vienintelis arba pagrindinis naudotojo tikslas šiuo atveju yra skaitmeninio turinio įsigijimas;

| (15) | skaitmeninis turinys turėtų būti apibrėžiamas kaip skaitmenine forma pateikti duomenys, pavyzdžiui, kompiuterinės programos, taikomosios programos, žaidimai, muzika, vaizdo medžiaga arba tekstai, neatsižvelgiant į tai, ar jais galima naudotis parsisiunčiant ar pasinaudojant srautiniu duomenų siuntimu, kurie yra kitokie nei duomenys, teikiami pačios skaitmeninės sąsajos; |
| --- | --- |

(15)

skaitmeninis turinys turėtų būti apibrėžiamas kaip skaitmenine forma pateikti duomenys, pavyzdžiui, kompiuterinės programos, taikomosios programos, žaidimai, muzika, vaizdo medžiaga arba tekstai, neatsižvelgiant į tai, ar jais galima naudotis parsisiunčiant ar pasinaudojant srautiniu duomenų siuntimu, kurie yra kitokie nei duomenys, teikiami pačios skaitmeninės sąsajos;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15a) | skaitmeninės įmonės paprastai mažiau nei įprastos bendrovės investuoja į pastatus ir mašinas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15a)

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | 14 konstatuojamojoje dalyje apibūdintą paslaugą reikėtų skirti nuo paslaugos, kuri susijusi su daugiašalės skaitmeninės sąsajos, per kurią naudotojai gali įkelti skaitmeninį turinį ir juo dalytis su kitais naudotojais, teikimo, arba sąsajos, kuri palengvina susijusį skaitmeninio turinio teikimą tiesiogiai tarp naudotojų, teikimo. Pastarosios paslaugos yra tarpininkavimo paslauga ir todėl turėtų patekti į SPM taikymo sritį nepriklausomai nuo susijusio sandorio pobūdžio; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

14 konstatuojamojoje dalyje apibūdintą paslaugą reikėtų skirti nuo paslaugos, kuri susijusi su daugiašalės skaitmeninės sąsajos, per kurią naudotojai gali įkelti skaitmeninį turinį ir juo dalytis su kitais naudotojais, teikimo, arba sąsajos, kuri palengvina susijusį skaitmeninio turinio teikimą tiesiogiai tarp naudotojų, teikimo. Pastarosios paslaugos yra tarpininkavimo paslauga ir todėl turėtų patekti į SPM taikymo sritį nepriklausomai nuo susijusio sandorio pobūdžio;

Išbraukta.

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | apmokestinamos paslaugos, susijusios su apie naudotojus surinktų duomenų perdavimu, turėtų apimti tik duomenis, kurie buvo sugeneruoti iš
  tokių
  naudotojų veiklos skaitmeninėse sąsajose
  , o ne duomenis, kurie buvo gauti jutikliais arba kitomis priemonėmis ir surinkti skaitmeniniu būdu
  .
  Taip yra todėl, kad į SPM taikymo sritį
  turėtų
  patekti tokios
  paslaugos, kurias teikiant skaitmeninėmis sąsajomis naudojamasi kaip naudotojo
  indėlio
  , kuris teikia finansinę naudą
  , kūrimo būdu, o ne paslaugos, kurias teikiant sąsajomis naudojamasi tik kaip kitais būdais sugeneruotų duomenų perdavimo būdu
  .
  Todėl
  SPM
  neturėtų būti nei
  duomenų rinkimo mokestis
  , nei naudojimosi duomenimis, kuriuos įmonė surinko savo vidaus reikmėms, mokestis, nei mokestis už įmonės surinktų duomenų dalijimąsi su kitomis šalimis be jokio atlygio
  . SPM turėtų būti apmokestinamas pajamų generavimas iš duomenų, gautų iš labai specifinės veiklos (naudotojų veiklos skaitmeninėse sąsajose), perdavimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

apmokestinamos paslaugos, susijusios su apie naudotojus surinktų duomenų perdavimu, turėtų apimti tik duomenis, kurie buvo sugeneruoti iš
  tokių
  naudotojų veiklos skaitmeninėse sąsajose
  , o ne duomenis, kurie buvo gauti jutikliais arba kitomis priemonėmis ir surinkti skaitmeniniu būdu
  .
  Taip yra todėl, kad į SPM taikymo sritį
  turėtų
  patekti tokios
  paslaugos, kurias teikiant skaitmeninėmis sąsajomis naudojamasi kaip naudotojo
  indėlio
  , kuris teikia finansinę naudą
  , kūrimo būdu, o ne paslaugos, kurias teikiant sąsajomis naudojamasi tik kaip kitais būdais sugeneruotų duomenų perdavimo būdu
  .
  Todėl
  SPM
  neturėtų būti nei
  duomenų rinkimo mokestis
  , nei naudojimosi duomenimis, kuriuos įmonė surinko savo vidaus reikmėms, mokestis, nei mokestis už įmonės surinktų duomenų dalijimąsi su kitomis šalimis be jokio atlygio
  . SPM turėtų būti apmokestinamas pajamų generavimas iš duomenų, gautų iš labai specifinės veiklos (naudotojų veiklos skaitmeninėse sąsajose), perdavimo;

| (17) | apmokestinamos paslaugos, susijusios su apie naudotojus surinktų duomenų
  tvarkymu,
  perdavimu
  ir pardavimu
  , turėtų apimti tik duomenis, kurie buvo sugeneruoti iš naudotojų veiklos skaitmeninėse sąsajose.
  Apmokestinamos
  turėtų
  būti tos
  paslaugos, kurias teikiant skaitmeninėmis sąsajomis naudojamasi kaip naudotojo
  indėliu
  , kuris teikia finansinę naudą. SPM
  nėra paties
  duomenų rinkimo mokestis. SPM turėtų būti apmokestinamas pajamų generavimas iš
  šių
  duomenų, gautų iš labai specifinės veiklos (naudotojų veiklos skaitmeninėse sąsajose),
  tvarkymo pardavimo arba
  perdavimo
  trečiajai šaliai. |
| --- | --- |

(17)

apmokestinamos paslaugos, susijusios su apie naudotojus surinktų duomenų
  tvarkymu,
  perdavimu
  ir pardavimu
  , turėtų apimti tik duomenis, kurie buvo sugeneruoti iš naudotojų veiklos skaitmeninėse sąsajose.
  Apmokestinamos
  turėtų
  būti tos
  paslaugos, kurias teikiant skaitmeninėmis sąsajomis naudojamasi kaip naudotojo
  indėliu
  , kuris teikia finansinę naudą. SPM
  nėra paties
  duomenų rinkimo mokestis. SPM turėtų būti apmokestinamas pajamų generavimas iš
  šių
  duomenų, gautų iš labai specifinės veiklos (naudotojų veiklos skaitmeninėse sąsajose),
  tvarkymo pardavimo arba
  perdavimo
  trečiajai šaliai.

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

22 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (22) | SPM apmokestinamaisiais asmenimis turėtų būti laikomi tik tam tikri subjektai, nepriklausomai nuo to, ar jie įsisteigę valstybėje narėje, ar Sąjungos jurisdikcijai nepriklausančioje šalyje ar teritorijoje. Tiksliau, subjektas turėtų būti laikomas apmokestinamuoju asmeniu tik tuo atveju, jei atitinka abi toliau nurodytas sąlygas: i) bendra visame pasaulyje gautų pajamų suma, kurią už paskutinius pasibaigusius finansinius metus, už kuriuos turima finansinė ataskaita, deklaravo subjektas, viršija 750 000 000  EUR; bendra apmokestinamų pajamų, kurias tais finansiniais metais subjektas gavo Sąjungoje, suma viršija
  50 000 000
   EUR; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22)

SPM apmokestinamaisiais asmenimis turėtų būti laikomi tik tam tikri subjektai, nepriklausomai nuo to, ar jie įsisteigę valstybėje narėje, ar Sąjungos jurisdikcijai nepriklausančioje šalyje ar teritorijoje. Tiksliau, subjektas turėtų būti laikomas apmokestinamuoju asmeniu tik tuo atveju, jei atitinka abi toliau nurodytas sąlygas: i) bendra visame pasaulyje gautų pajamų suma, kurią už paskutinius pasibaigusius finansinius metus, už kuriuos turima finansinė ataskaita, deklaravo subjektas, viršija 750 000 000  EUR; bendra apmokestinamų pajamų, kurias tais finansiniais metais subjektas gavo Sąjungoje, suma viršija
  50 000 000
   EUR;

| (22) | SPM apmokestinamaisiais asmenimis turėtų būti laikomi tik tam tikri subjektai, nepriklausomai nuo to, ar jie įsisteigę valstybėje narėje, ar Sąjungos jurisdikcijai nepriklausančioje šalyje ar teritorijoje. Tiksliau, subjektas turėtų būti laikomas apmokestinamuoju asmeniu tik tuo atveju, jei atitinka abi toliau nurodytas sąlygas: i) bendra visame pasaulyje gautų pajamų suma, kurią už paskutinius pasibaigusius finansinius metus, už kuriuos turima finansinė ataskaita, deklaravo subjektas, viršija 750 000 000  EUR; bendra apmokestinamų pajamų, kurias tais finansiniais metais subjektas gavo Sąjungoje, suma viršija
  40 000 000
  EUR; |
| --- | --- |

(22)

SPM apmokestinamaisiais asmenimis turėtų būti laikomi tik tam tikri subjektai, nepriklausomai nuo to, ar jie įsisteigę valstybėje narėje, ar Sąjungos jurisdikcijai nepriklausančioje šalyje ar teritorijoje. Tiksliau, subjektas turėtų būti laikomas apmokestinamuoju asmeniu tik tuo atveju, jei atitinka abi toliau nurodytas sąlygas: i) bendra visame pasaulyje gautų pajamų suma, kurią už paskutinius pasibaigusius finansinius metus, už kuriuos turima finansinė ataskaita, deklaravo subjektas, viršija 750 000 000  EUR; bendra apmokestinamų pajamų, kurias tais finansiniais metais subjektas gavo Sąjungoje, suma viršija
  40 000 000
  EUR;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

23 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (23) | pirmoji riba (bendros metinės visame pasaulyje gautos pajamos) nustatyta siekiant į mokesčio taikymo sritį įtraukti tik tam tikro masto įmones, paprastai pajėgias teikti tokias skaitmenines paslaugas, kurių atveju naudotojų indėlis yra labai svarbus, o tokių įmonių veikla daugiausia grindžiama plačiais naudotojų tinklais, dideliu naudotojų srautu ir naudojimusi tvirta padėtimi rinkoje. Dėl tokių verslo modelių, kurių atveju gaunamos pajamos priklauso nuo naudotojo kuriamos vertės ir kurie yra gyvybingi, tik jei juos taiko tam tikro dydžio įmonės, atsiranda didžiausias skirtumas tarp pelno apmokestinimo ir vertės kūrimo vietos. Be to, didesnės įmonės turi daugiau galimybių užsiimti agresyviu mokesčių planavimu.
  Dėl šios priežasties tokia pati riba pasiūlyta ir pagal kitas Sąjungos iniciatyvas

   (9)

  .
  Nustatant
  tokią
  ribą taip pat siekiama suteikti teisinio aiškumo, kadangi įmonėms ir mokesčių administratoriams būtų paprasčiau ir pigiau nustatyti, ar subjektas privalo mokėti SPM. Be to, dėl šios ribos į mokesčio taikymo sritį neturėtų patekti mažosios ir pradedančiosios įmonės, kurioms reikalavimų laikymosi našta, susijusi su naujuoju mokesčiu, tikriausiai padarytų neproporcingą poveikį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23)

pirmoji riba (bendros metinės visame pasaulyje gautos pajamos) nustatyta siekiant į mokesčio taikymo sritį įtraukti tik tam tikro masto įmones, paprastai pajėgias teikti tokias skaitmenines paslaugas, kurių atveju naudotojų indėlis yra labai svarbus, o tokių įmonių veikla daugiausia grindžiama plačiais naudotojų tinklais, dideliu naudotojų srautu ir naudojimusi tvirta padėtimi rinkoje. Dėl tokių verslo modelių, kurių atveju gaunamos pajamos priklauso nuo naudotojo kuriamos vertės ir kurie yra gyvybingi, tik jei juos taiko tam tikro dydžio įmonės, atsiranda didžiausias skirtumas tarp pelno apmokestinimo ir vertės kūrimo vietos. Be to, didesnės įmonės turi daugiau galimybių užsiimti agresyviu mokesčių planavimu.
  Dėl šios priežasties tokia pati riba pasiūlyta ir pagal kitas Sąjungos iniciatyvas

   (9)

  .
  Nustatant
  tokią
  ribą taip pat siekiama suteikti teisinio aiškumo, kadangi įmonėms ir mokesčių administratoriams būtų paprasčiau ir pigiau nustatyti, ar subjektas privalo mokėti SPM. Be to, dėl šios ribos į mokesčio taikymo sritį neturėtų patekti mažosios ir pradedančiosios įmonės, kurioms reikalavimų laikymosi našta, susijusi su naujuoju mokesčiu, tikriausiai padarytų neproporcingą poveikį;

| (23) | pirmoji riba (bendros metinės visame pasaulyje gautos pajamos) nustatyta siekiant į mokesčio taikymo sritį įtraukti tik tam tikro masto įmones, paprastai pajėgias teikti tokias skaitmenines paslaugas,
  kurios iš esmės grindžiamos mobiliuoju nematerialiuoju ir (arba) skaitmeniniu turtu ir
  kurių atveju naudotojų indėlis yra labai svarbus, o tokių įmonių veikla daugiausia grindžiama plačiais naudotojų tinklais, dideliu naudotojų srautu ir naudojimusi tvirta padėtimi rinkoje. Dėl tokių verslo modelių, kurių atveju gaunamos pajamos priklauso nuo naudotojo kuriamos vertės ir kurie yra gyvybingi, tik jei juos taiko tam tikro dydžio įmonės, atsiranda didžiausias skirtumas tarp pelno apmokestinimo ir vertės kūrimo vietos. Be to, didesnės įmonės turi daugiau galimybių užsiimti agresyviu mokesčių planavimu. Nustatant ribą taip pat siekiama suteikti teisinio aiškumo, kadangi įmonėms ir mokesčių administratoriams būtų paprasčiau ir pigiau nustatyti, ar subjektas privalo mokėti SPM Be to, dėl šios ribos į mokesčio taikymo sritį neturėtų patekti mažosios ir pradedančiosios įmonės, kurioms reikalavimų laikymosi našta, susijusi su naujuoju mokesčiu, tikriausiai padarytų neproporcingą poveikį; |
| --- | --- |

(23)

pirmoji riba (bendros metinės visame pasaulyje gautos pajamos) nustatyta siekiant į mokesčio taikymo sritį įtraukti tik tam tikro masto įmones, paprastai pajėgias teikti tokias skaitmenines paslaugas,
  kurios iš esmės grindžiamos mobiliuoju nematerialiuoju ir (arba) skaitmeniniu turtu ir
  kurių atveju naudotojų indėlis yra labai svarbus, o tokių įmonių veikla daugiausia grindžiama plačiais naudotojų tinklais, dideliu naudotojų srautu ir naudojimusi tvirta padėtimi rinkoje. Dėl tokių verslo modelių, kurių atveju gaunamos pajamos priklauso nuo naudotojo kuriamos vertės ir kurie yra gyvybingi, tik jei juos taiko tam tikro dydžio įmonės, atsiranda didžiausias skirtumas tarp pelno apmokestinimo ir vertės kūrimo vietos. Be to, didesnės įmonės turi daugiau galimybių užsiimti agresyviu mokesčių planavimu. Nustatant ribą taip pat siekiama suteikti teisinio aiškumo, kadangi įmonėms ir mokesčių administratoriams būtų paprasčiau ir pigiau nustatyti, ar subjektas privalo mokėti SPM Be to, dėl šios ribos į mokesčio taikymo sritį neturėtų patekti mažosios ir pradedančiosios įmonės, kurioms reikalavimų laikymosi našta, susijusi su naujuoju mokesčiu, tikriausiai padarytų neproporcingą poveikį;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

27 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (27) | siekiant mažinti galimo dvigubo apmokestinimo, kai toms pačioms pajamoms taikomas ir įmonių pelno mokestis, ir SPM, poveikį,
  tikimasi
  , kad
  valstybės narės
  jų teritorijoje sumokėtą SPM
  įmonėms leis
  išskaičiuoti iš įmonių pelno mokesčio bazės, nepriklausomai nuo to, ar abu mokesčiai sumokėti toje pačioje, ar skirtingose valstybėse narėse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(27)

siekiant mažinti galimo dvigubo apmokestinimo, kai toms pačioms pajamoms taikomas ir įmonių pelno mokestis, ir SPM, poveikį,
  tikimasi
  , kad
  valstybės narės
  jų teritorijoje sumokėtą SPM
  įmonėms leis
  išskaičiuoti iš įmonių pelno mokesčio bazės, nepriklausomai nuo to, ar abu mokesčiai sumokėti toje pačioje, ar skirtingose valstybėse narėse;

| (27) | siekiant mažinti galimo dvigubo apmokestinimo, kai toms pačioms pajamoms taikomas ir įmonių pelno mokestis, ir SPM, poveikį,
  ateityje reikės rasti Sąjungos masto bendrą sprendimą
  , kad
  įmonėms būtų leidžiama
  jų teritorijoje sumokėtą SPM išskaičiuoti iš įmonių pelno mokesčio bazės, nepriklausomai nuo to, ar abu mokesčiai sumokėti toje pačioje, ar skirtingose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

(27)

siekiant mažinti galimo dvigubo apmokestinimo, kai toms pačioms pajamoms taikomas ir įmonių pelno mokestis, ir SPM, poveikį,
  ateityje reikės rasti Sąjungos masto bendrą sprendimą
  , kad
  įmonėms būtų leidžiama
  jų teritorijoje sumokėtą SPM išskaičiuoti iš įmonių pelno mokesčio bazės, nepriklausomai nuo to, ar abu mokesčiai sumokėti toje pačioje, ar skirtingose valstybėse narėse;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

29 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (29) | jeigu tam tikros apmokestinamos paslaugos naudotojai yra skirtingose valstybėse narėse arba Sąjungos jurisdikcijai nepriklausančiose šalyse ir teritorijose, atitinkamos apmokestinamos pajamos, gautos už tą paslaugą, kiekvienai valstybei narei turėtų būti paskirstomos proporcingai, remiantis keliais paskirstymo kriterijais. Šie paskirstymo kriterijai turėtų būti nustatyti atsižvelgiant į kiekvienos apmokestinamos paslaugos pobūdį ir išskirtinius veiksnius, dėl kurių tokios paslaugos teikėjas gauna pajamas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(29)

jeigu tam tikros apmokestinamos paslaugos naudotojai yra skirtingose valstybėse narėse arba Sąjungos jurisdikcijai nepriklausančiose šalyse ir teritorijose, atitinkamos apmokestinamos pajamos, gautos už tą paslaugą, kiekvienai valstybei narei turėtų būti paskirstomos proporcingai, remiantis keliais paskirstymo kriterijais. Šie paskirstymo kriterijai turėtų būti nustatyti atsižvelgiant į kiekvienos apmokestinamos paslaugos pobūdį ir išskirtinius veiksnius, dėl kurių tokios paslaugos teikėjas gauna pajamas;

| (29) | jeigu tam tikros apmokestinamos paslaugos naudotojai yra skirtingose valstybėse narėse arba Sąjungos jurisdikcijai nepriklausančiose šalyse ir teritorijose, atitinkamos apmokestinamos pajamos, gautos už tą paslaugą, kiekvienai valstybei narei turėtų būti paskirstomos proporcingai, remiantis keliais paskirstymo kriterijais. Šie paskirstymo kriterijai turėtų būti nustatyti atsižvelgiant į kiekvienos apmokestinamos paslaugos pobūdį ir išskirtinius veiksnius, dėl kurių tokios paslaugos teikėjas gauna pajamas.
  Jei taikant paskirstymo kriterijų atsiranda nesubalansuotas paskirstymas, kuris neatitinka ekonominės veiklos, tokią padėtį galėtų ištaisyti ginčų sprendimo mechanizmas. Atsižvelgiant į minėtąsias aplinkybes, Komisija turėtų įvertinti galimybę nustatyti ginčų sprendimo mechanizmą, siekiant užtikrinti deramą ginčų sprendimą, kai su jais yra susijusios skirtingos valstybės narės; |
| --- | --- |

(29)

jeigu tam tikros apmokestinamos paslaugos naudotojai yra skirtingose valstybėse narėse arba Sąjungos jurisdikcijai nepriklausančiose šalyse ir teritorijose, atitinkamos apmokestinamos pajamos, gautos už tą paslaugą, kiekvienai valstybei narei turėtų būti paskirstomos proporcingai, remiantis keliais paskirstymo kriterijais. Šie paskirstymo kriterijai turėtų būti nustatyti atsižvelgiant į kiekvienos apmokestinamos paslaugos pobūdį ir išskirtinius veiksnius, dėl kurių tokios paslaugos teikėjas gauna pajamas.
  Jei taikant paskirstymo kriterijų atsiranda nesubalansuotas paskirstymas, kuris neatitinka ekonominės veiklos, tokią padėtį galėtų ištaisyti ginčų sprendimo mechanizmas. Atsižvelgiant į minėtąsias aplinkybes, Komisija turėtų įvertinti galimybę nustatyti ginčų sprendimo mechanizmą, siekiant užtikrinti deramą ginčų sprendimą, kai su jais yra susijusios skirtingos valstybės narės;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

30 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (30) | siekiant nustatyti tam tikrai valstybei tam tikru mokestiniu laikotarpiu priskirtiną pajamų dalį tuo atveju, jei apmokestinama paslauga susijusi su reklamos skelbimu skaitmeninėje sąsajoje, turėtų būti atsižvelgiama į tai, kiek kartų reklama pasirodė naudotojų įrenginiuose toje valstybėje narėje tuo mokestiniu laikotarpiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(30)

siekiant nustatyti tam tikrai valstybei tam tikru mokestiniu laikotarpiu priskirtiną pajamų dalį tuo atveju, jei apmokestinama paslauga susijusi su reklamos skelbimu skaitmeninėje sąsajoje, turėtų būti atsižvelgiama į tai, kiek kartų reklama pasirodė naudotojų įrenginiuose toje valstybėje narėje tuo mokestiniu laikotarpiu;

| (30) | siekiant nustatyti tam tikrai valstybei tam tikru mokestiniu laikotarpiu priskirtiną
  apmokestinamų
  pajamų dalį tuo atveju, jei apmokestinama paslauga susijusi su reklamos skelbimu
  arba turinio tiekimu
  skaitmeninėje sąsajoje, turėtų būti atsižvelgiama į tai, kiek kartų reklama
  ar skaitmeninis turinys
  pasirodė naudotojų įrenginiuose toje valstybėje narėje tuo mokestiniu laikotarpiu; |
| --- | --- |

(30)

siekiant nustatyti tam tikrai valstybei tam tikru mokestiniu laikotarpiu priskirtiną
  apmokestinamų
  pajamų dalį tuo atveju, jei apmokestinama paslauga susijusi su reklamos skelbimu
  arba turinio tiekimu
  skaitmeninėje sąsajoje, turėtų būti atsižvelgiama į tai, kiek kartų reklama
  ar skaitmeninis turinys
  pasirodė naudotojų įrenginiuose toje valstybėje narėje tuo mokestiniu laikotarpiu;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl direktyvos

32 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (32) | kiek tai susiję su duomenų, surinktų apie naudotojus, perdavimu, apmokestinamos pajamos mokestiniu laikotarpiu tam tikrai valstybei narei turėtų būti priskiriamos atsižvelgiant į naudotojų, apie kuriuos tuo mokestiniu laikotarpiu perduoti duomenys buvo sugeneruoti dėl to, kad tokie naudotojai naudojosi įrenginiu toje valstybėje narėje, skaičių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(32)

kiek tai susiję su duomenų, surinktų apie naudotojus, perdavimu, apmokestinamos pajamos mokestiniu laikotarpiu tam tikrai valstybei narei turėtų būti priskiriamos atsižvelgiant į naudotojų, apie kuriuos tuo mokestiniu laikotarpiu perduoti duomenys buvo sugeneruoti dėl to, kad tokie naudotojai naudojosi įrenginiu toje valstybėje narėje, skaičių;

| (32) | kiek tai susiję su duomenų, surinktų apie naudotojus,
  tvarkymu, pardavimu ar
  perdavimu, apmokestinamos pajamos mokestiniu laikotarpiu tam tikrai valstybei narei turėtų būti priskiriamos atsižvelgiant į naudotojų, apie kuriuos tuo mokestiniu laikotarpiu
  išnaudoti, parduoti ar
  perduoti duomenys buvo sugeneruoti dėl to, kad tokie naudotojai naudojosi įrenginiu toje valstybėje narėje, skaičių; |
| --- | --- |

(32)

kiek tai susiję su duomenų, surinktų apie naudotojus,
  tvarkymu, pardavimu ar
  perdavimu, apmokestinamos pajamos mokestiniu laikotarpiu tam tikrai valstybei narei turėtų būti priskiriamos atsižvelgiant į naudotojų, apie kuriuos tuo mokestiniu laikotarpiu
  išnaudoti, parduoti ar
  perduoti duomenys buvo sugeneruoti dėl to, kad tokie naudotojai naudojosi įrenginiu toje valstybėje narėje, skaičių;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

34 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (34) | bet koks su SPM susijęs asmens duomenų tvarkymas turėtų būti vykdomas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 (10), įskaitant duomenų tvarkymą, kurio gali prireikti dėl interneto protokolo (IP) adresų arba kitų geografinės vietos nustatymo būdų. Dėmesį visų pirma reikėtų atkreipti į būtinybę suteikti tinkamas technines ir organizacines priemones, kad būtų laikomasi taisyklių, susijusių su duomenų tvarkymo teisėtumu, duomenų tvarkymo veiklos saugumu, informacijos teikimu ir duomenų subjektų teisėmis. Kai įmanoma, asmens duomenys turėtų būti nuasmeninami; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(34)

bet koks su SPM susijęs asmens duomenų tvarkymas turėtų būti vykdomas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 (10), įskaitant duomenų tvarkymą, kurio gali prireikti dėl interneto protokolo (IP) adresų arba kitų geografinės vietos nustatymo būdų. Dėmesį visų pirma reikėtų atkreipti į būtinybę suteikti tinkamas technines ir organizacines priemones, kad būtų laikomasi taisyklių, susijusių su duomenų tvarkymo teisėtumu, duomenų tvarkymo veiklos saugumu, informacijos teikimu ir duomenų subjektų teisėmis. Kai įmanoma, asmens duomenys turėtų būti nuasmeninami;

| (34) | bet koks su SPM susijęs asmens duomenų tvarkymas turėtų būti vykdomas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 (10), įskaitant duomenų tvarkymą, kurio gali prireikti dėl interneto protokolo (IP) adresų arba kitų geografinės vietos nustatymo būdų
  , iš kurių negalima nustatyti tų naudotojų tapatybės. Valstybės narės mokesčių administratoriui pranešama apie metodą, naudojamą naudotojų buvimo vietai nustatyti
  . Dėmesį visų pirma reikėtų atkreipti į būtinybę suteikti tinkamas technines ir organizacines priemones, kad būtų laikomasi taisyklių, susijusių su duomenų tvarkymo teisėtumu, duomenų tvarkymo veiklos saugumu
  , ypač atsižvelgiant į būtinumo ir proporcingumo principus
  , informacijos teikimu ir duomenų subjektų teisėmis. Kai įmanoma, asmens duomenys turėtų būti nuasmeninami; |
| --- | --- |

(34)

bet koks su SPM susijęs asmens duomenų tvarkymas turėtų būti vykdomas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 (10), įskaitant duomenų tvarkymą, kurio gali prireikti dėl interneto protokolo (IP) adresų arba kitų geografinės vietos nustatymo būdų
  , iš kurių negalima nustatyti tų naudotojų tapatybės. Valstybės narės mokesčių administratoriui pranešama apie metodą, naudojamą naudotojų buvimo vietai nustatyti
  . Dėmesį visų pirma reikėtų atkreipti į būtinybę suteikti tinkamas technines ir organizacines priemones, kad būtų laikomasi taisyklių, susijusių su duomenų tvarkymo teisėtumu, duomenų tvarkymo veiklos saugumu
  , ypač atsižvelgiant į būtinumo ir proporcingumo principus
  , informacijos teikimu ir duomenų subjektų teisėmis. Kai įmanoma, asmens duomenys turėtų būti nuasmeninami;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos

35 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (35) | apmokestinamos pajamos turėtų prilygti visoms bendrosioms apmokestinamojo asmens gautoms pajamoms, atskaičius pridėtinės vertės mokestį ir kitus panašius mokesčius. Apmokestinamos pajamos turėtų būti pripažįstamos apmokestinamojo asmens gautomis suėjus jų gavimo terminui nepriklausomai nuo to, ar jos iki tol buvo iš tikrųjų sumokėtos. SPM tam tikroje valstybėje narėje turėtų būti privaloma mokėti už apmokestinamų pajamų, kurias apmokestinamasis asmuo gavo mokestiniu laikotarpiu, dalį, kuri laikoma gauta toje valstybėje narėje; mokestis turėtų būti apskaičiuojamas tai daliai taikant SPM tarifą. Siekiant išvengti bendrosios rinkos iškraipymų, Sąjungoje turėtų galioti vienodas SPM tarifas. SPM tarifas
  turėtų būti
  3 % – tokio dydžio tarifu išlaikoma tinkama pusiausvyra tarp pajamų, gaunamų iš mokesčio, ir diferencijuoto PSM poveikio skirtingo dydžio pelną gaunančioms įmonėms apskaičiavimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(35)

apmokestinamos pajamos turėtų prilygti visoms bendrosioms apmokestinamojo asmens gautoms pajamoms, atskaičius pridėtinės vertės mokestį ir kitus panašius mokesčius. Apmokestinamos pajamos turėtų būti pripažįstamos apmokestinamojo asmens gautomis suėjus jų gavimo terminui nepriklausomai nuo to, ar jos iki tol buvo iš tikrųjų sumokėtos. SPM tam tikroje valstybėje narėje turėtų būti privaloma mokėti už apmokestinamų pajamų, kurias apmokestinamasis asmuo gavo mokestiniu laikotarpiu, dalį, kuri laikoma gauta toje valstybėje narėje; mokestis turėtų būti apskaičiuojamas tai daliai taikant SPM tarifą. Siekiant išvengti bendrosios rinkos iškraipymų, Sąjungoje turėtų galioti vienodas SPM tarifas. SPM tarifas
  turėtų būti
  3 % – tokio dydžio tarifu išlaikoma tinkama pusiausvyra tarp pajamų, gaunamų iš mokesčio, ir diferencijuoto PSM poveikio skirtingo dydžio pelną gaunančioms įmonėms apskaičiavimo;

| (35) | apmokestinamos pajamos turėtų prilygti visoms bendrosioms apmokestinamojo asmens gautoms pajamoms, atskaičius pridėtinės vertės mokestį ir kitus panašius mokesčius. Apmokestinamos pajamos turėtų būti pripažįstamos apmokestinamojo asmens gautomis suėjus jų gavimo terminui nepriklausomai nuo to, ar jos iki tol buvo iš tikrųjų sumokėtos. SPM tam tikroje valstybėje narėje turėtų būti privaloma mokėti už apmokestinamų pajamų, kurias apmokestinamasis asmuo gavo mokestiniu laikotarpiu, dalį, kuri laikoma gauta toje valstybėje narėje; mokestis turėtų būti apskaičiuojamas tai daliai taikant SPM tarifą. Siekiant išvengti bendrosios rinkos iškraipymų, Sąjungoje turėtų galioti vienodas SPM tarifas. SPM tarifas
  nustatomas
  3 % – tokio dydžio tarifu išlaikoma tinkama pusiausvyra tarp pajamų, gaunamų iš mokesčio, ir diferencijuoto PSM poveikio skirtingo dydžio pelną gaunančioms įmonėms apskaičiavimo; |
| --- | --- |

(35)

apmokestinamos pajamos turėtų prilygti visoms bendrosioms apmokestinamojo asmens gautoms pajamoms, atskaičius pridėtinės vertės mokestį ir kitus panašius mokesčius. Apmokestinamos pajamos turėtų būti pripažįstamos apmokestinamojo asmens gautomis suėjus jų gavimo terminui nepriklausomai nuo to, ar jos iki tol buvo iš tikrųjų sumokėtos. SPM tam tikroje valstybėje narėje turėtų būti privaloma mokėti už apmokestinamų pajamų, kurias apmokestinamasis asmuo gavo mokestiniu laikotarpiu, dalį, kuri laikoma gauta toje valstybėje narėje; mokestis turėtų būti apskaičiuojamas tai daliai taikant SPM tarifą. Siekiant išvengti bendrosios rinkos iškraipymų, Sąjungoje turėtų galioti vienodas SPM tarifas. SPM tarifas
  nustatomas
  3 % – tokio dydžio tarifu išlaikoma tinkama pusiausvyra tarp pajamų, gaunamų iš mokesčio, ir diferencijuoto PSM poveikio skirtingo dydžio pelną gaunančioms įmonėms apskaičiavimo;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

37 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (37) | valstybės narės turėtų turėti galimybę nustatyti apskaitos, įrašų tvarkymo ar kitas prievoles, kuriomis siekiama užtikrinti, kad mokėtinas SPM būtų iš tikrųjų sumokėtas, taip pat kitas priemones, susijusias su mokesčio vengimo, slėpimo ir piktnaudžiavimo prevencija; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(37)

valstybės narės turėtų turėti galimybę nustatyti apskaitos, įrašų tvarkymo ar kitas prievoles, kuriomis siekiama užtikrinti, kad mokėtinas SPM būtų iš tikrųjų sumokėtas, taip pat kitas priemones, susijusias su mokesčio vengimo, slėpimo ir piktnaudžiavimo prevencija;

| (37) | valstybės narės turėtų turėti galimybę nustatyti apskaitos, įrašų tvarkymo ar kitas prievoles, kuriomis siekiama užtikrinti, kad mokėtinas SPM būtų iš tikrųjų sumokėtas, taip pat kitas priemones,
  įskaitant nuobaudas ir sankcijas,
  susijusias su mokesčio vengimo, slėpimo ir piktnaudžiavimo prevencija; |
| --- | --- |

(37)

valstybės narės turėtų turėti galimybę nustatyti apskaitos, įrašų tvarkymo ar kitas prievoles, kuriomis siekiama užtikrinti, kad mokėtinas SPM būtų iš tikrųjų sumokėtas, taip pat kitas priemones,
  įskaitant nuobaudas ir sankcijas,
  susijusias su mokesčio vengimo, slėpimo ir piktnaudžiavimo prevencija;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl direktyvos

37 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (37a) | bendras SPM, kurį moka apmokestinamasis asmuo kiekvienoje valstybėje narėje, turėtų būti ataskaitų pagal atskiras šalis sistemos dalis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(37a)

bendras SPM, kurį moka apmokestinamasis asmuo kiekvienoje valstybėje narėje, turėtų būti ataskaitų pagal atskiras šalis sistemos dalis;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

38 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (38a) | jeigu apmokestinamajam asmeniui SPM mokestis taikomas daugiau nei vienoje valstybėje narėje, Komisija kas trejus metus turėtų atlikti nustatytai valstybei narei pateiktos SPM deklaracijos auditą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(38a)

jeigu apmokestinamajam asmeniui SPM mokestis taikomas daugiau nei vienoje valstybėje narėje, Komisija kas trejus metus turėtų atlikti nustatytai valstybei narei pateiktos SPM deklaracijos auditą;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

40 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (40a) | SPM yra laikina priemonė, taikoma, kol bus rastas nuolatinis sprendimas, ir ji jokiu būdu neturėtų užvilkinti nuolatinio sprendimo įsigaliojimo. Ši direktyva turėtų nustoti galioti patvirtinus ankstesnę Tarybos direktyvą, kuria nustatomos taisyklės, susijusios su įmonių reikšmingos skaitmeninės veiklavietės apmokestinimu, arba Tarybos direktyvą dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės ir Tarybos direktyvą dėl bendros pelno mokesčio bazės, įskaitant skaitmeninės nuolatinės buveinės apibrėžties nustatymą, kaip pasiūlyta Europos Parlamento 2018 m. kovo 15 d. teisėkūros rezoliucijose dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl bendros pelno mokesčio bazės ir pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės, arba direktyvą, kuria būtų įgyvendinamas tarptautiniame forume, kaip antai EBPO ar JT, priimtas sprendimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(40a)

SPM yra laikina priemonė, taikoma, kol bus rastas nuolatinis sprendimas, ir ji jokiu būdu neturėtų užvilkinti nuolatinio sprendimo įsigaliojimo. Ši direktyva turėtų nustoti galioti patvirtinus ankstesnę Tarybos direktyvą, kuria nustatomos taisyklės, susijusios su įmonių reikšmingos skaitmeninės veiklavietės apmokestinimu, arba Tarybos direktyvą dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės ir Tarybos direktyvą dėl bendros pelno mokesčio bazės, įskaitant skaitmeninės nuolatinės buveinės apibrėžties nustatymą, kaip pasiūlyta Europos Parlamento 2018 m. kovo 15 d. teisėkūros rezoliucijose dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl bendros pelno mokesčio bazės ir pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės, arba direktyvą, kuria būtų įgyvendinamas tarptautiniame forume, kaip antai EBPO ar JT, priimtas sprendimas.

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

40 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (40b) | valstybės narės turėtų reguliariai teikti Komisijai informaciją apie SPM mokėjimą, kurį vykdo subjektai, vieno langelio principu veikiančios tarnybos veikimą ir bendradarbiavimą su kitomis valstybėmis narėmis mokesčių surinkimo ir mokėjimo klausimais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(40b)

valstybės narės turėtų reguliariai teikti Komisijai informaciją apie SPM mokėjimą, kurį vykdo subjektai, vieno langelio principu veikiančios tarnybos veikimą ir bendradarbiavimą su kitomis valstybėmis narėmis mokesčių surinkimo ir mokėjimo klausimais;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

40 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (40c) | praėjus dvejiems metams nuo ... [šios direktyvos įsigaliojimo data], Komisija turėtų atlikti šios direktyvos taikymo vertinimą ir pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, prie kurios, kai tinkama, pridedami jos peržiūros pasiūlymai laikantis sąžiningo skaitmeninio sektoriaus apmokestinimo principų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(40c)

praėjus dvejiems metams nuo ... [šios direktyvos įsigaliojimo data], Komisija turėtų atlikti šios direktyvos taikymo vertinimą ir pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, prie kurios, kai tinkama, pridedami jos peržiūros pasiūlymai laikantis sąžiningo skaitmeninio sektoriaus apmokestinimo principų.

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

41 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (41) | šios direktyvos tikslas – saugoti bendrosios rinkos vientisumą, užtikrinti jos tinkamą veikimą ir užkirsti kelią konkurencijos iškraipymui. Kadangi tų tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti dėl tų tikslų pobūdžio ir kadangi tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(41)

šios direktyvos tikslas – saugoti bendrosios rinkos vientisumą, užtikrinti jos tinkamą veikimą ir užkirsti kelią konkurencijos iškraipymui. Kadangi tų tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti dėl tų tikslų pobūdžio ir kadangi tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,

| (41) | šios direktyvos tikslas – saugoti bendrosios rinkos vientisumą, užtikrinti jos
  sąžiningą ir
  tinkamą veikimą ir užkirsti kelią konkurencijos iškraipymui. Kadangi tų tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti dėl tų tikslų pobūdžio ir kadangi tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, |
| --- | --- |

(41)

šios direktyvos tikslas – saugoti bendrosios rinkos vientisumą, užtikrinti jos
  sąžiningą ir
  tinkamą veikimą ir užkirsti kelią konkurencijos iškraipymui. Kadangi tų tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti dėl tų tikslų pobūdžio ir kadangi tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies 7 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7a) | duomenų tvarkymas – bet kokia automatizuotomis arba neautomatizuotomis priemonėmis su asmens duomenimis ar asmens duomenų rinkiniais atliekama operacija ar operacijų seka, kaip antai rinkimas, įrašymas, rūšiavimas, sisteminimas, saugojimas, adaptavimas ar keitimas, išgava, susipažinimas, naudojimas, atskleidimas persiunčiant, platinant ar kitu būdu sudarant galimybę jais naudotis, taip pat sugretinimas ar sujungimas su kitais duomenimis, apribojimas, ištrynimas arba sunaikinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

7a)

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | perduodamas
  duomenis, surinktus apie naudotojus ir sugeneruotus remiantis naudotojų veikla skaitmeninėse sąsajose. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

c)

perduodamas
  duomenis, surinktus apie naudotojus ir sugeneruotus remiantis naudotojų veikla skaitmeninėse sąsajose.

| c) | tvarkydamas ir perduodamas
  duomenis, surinktus apie naudotojus ir sugeneruotus remiantis naudotojų veikla skaitmeninėse sąsajose; |
| --- | --- |

c)

tvarkydamas ir perduodamas
  duomenis, surinktus apie naudotojus ir sugeneruotus remiantis naudotojų veikla skaitmeninėse sąsajose;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | sudaromos sąlygos naudotojams naudotis skaitmeninės sąsajos turiniu, pvz., vaizdo, garso medžiaga, žaidimais ar tekstu naudojant skaitmeninę sąsają; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ca)

sudaromos sąlygos naudotojams naudotis skaitmeninės sąsajos turiniu, pvz., vaizdo, garso medžiaga, žaidimais ar tekstu naudojant skaitmeninę sąsają;

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 4 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | skaitmeninės sąsajos teikimui, kai vienintelis arba pagrindinis tą sąsają teikiančio subjekto tikslas yra teikti naudotojams skaitmeninį turinį, ryšių arba mokėjimo paslaugas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

skaitmeninės sąsajos teikimui, kai vienintelis arba pagrindinis tą sąsają teikiančio subjekto tikslas yra teikti naudotojams skaitmeninį turinį, ryšių arba mokėjimo paslaugas;

| a) | skaitmeninės sąsajos teikimui, kai vienintelis arba pagrindinis tą sąsają teikiančio subjekto tikslas yra teikti naudotojams skaitmeninį turinį, ryšių arba mokėjimo paslaugas
  , jei dėl naudotojų duomenų tvarkymo, perdavimo ar pardavimo negaunamos papildomos pajamos
  ; |
| --- | --- |

a)

skaitmeninės sąsajos teikimui, kai vienintelis arba pagrindinis tą sąsają teikiančio subjekto tikslas yra teikti naudotojams skaitmeninį turinį, ryšių arba mokėjimo paslaugas
  , jei dėl naudotojų duomenų tvarkymo, perdavimo ar pardavimo negaunamos papildomos pajamos
  ;

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | bendra apmokestinamų pajamų, kurias atitinkamais finansiniais metais subjektas gavo Sąjungoje, suma viršija 50 000 000  EUR. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

bendra apmokestinamų pajamų, kurias atitinkamais finansiniais metais subjektas gavo Sąjungoje, suma viršija 50 000 000  EUR.

| b) | bendra apmokestinamų pajamų, kurias atitinkamais finansiniais metais subjektas gavo Sąjungoje, suma viršija
  40 000 000  EUR
  . |
| --- | --- |

b)

bendra apmokestinamų pajamų, kurias atitinkamais finansiniais metais subjektas gavo Sąjungoje, suma viršija
  40 000 000  EUR
  .

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | paslaugos, kuriai taikomas 3 straipsnio 1 dalies ca punktas, atveju – atitinkamas skaitmeninis turinys naudotojo įrenginyje pasirodo, kai įrenginiu naudojamasi prieigai prie skaitmeninės sąsajos toje valstybėje narėje tuo mokestiniu laikotarpiu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ca)

paslaugos, kuriai taikomas 3 straipsnio 1 dalies ca punktas, atveju – atitinkamas skaitmeninis turinys naudotojo įrenginyje pasirodo, kai įrenginiu naudojamasi prieigai prie skaitmeninės sąsajos toje valstybėje narėje tuo mokestiniu laikotarpiu.

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Šios direktyvos taikymo tikslais iš naudotojų gali būti renkami tik duomenys apie naudotojų buvimo valstybę narę, iš kurių negalima nustatyti tų naudotojų tapatybės. | 6.   Šios direktyvos taikymo tikslais iš naudotojų gali būti renkami tik duomenys apie naudotojų buvimo valstybę narę, iš kurių negalima nustatyti tų naudotojų tapatybės.
  Bet koks su SPM susijęs asmens duomenų tvarkymas vykdomas pagal Reglamentą (ES) 2016/679, įskaitant duomenų tvarkymą, kurio gali prireikti dėl interneto protokolo (IP) adresų arba kitų geografinės vietos nustatymo būdų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

6.   Šios direktyvos taikymo tikslais iš naudotojų gali būti renkami tik duomenys apie naudotojų buvimo valstybę narę, iš kurių negalima nustatyti tų naudotojų tapatybės.

6.   Šios direktyvos taikymo tikslais iš naudotojų gali būti renkami tik duomenys apie naudotojų buvimo valstybę narę, iš kurių negalima nustatyti tų naudotojų tapatybės.
  Bet koks su SPM susijęs asmens duomenų tvarkymas vykdomas pagal Reglamentą (ES) 2016/679, įskaitant duomenų tvarkymą, kurio gali prireikti dėl interneto protokolo (IP) adresų arba kitų geografinės vietos nustatymo būdų.

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 6 a dalis (nauja)

5 straipsnio 6 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Komisija išanalizuoja, ar nustačius ginčų sprendimo mechanizmą būtų užtikrintas didesnis valstybių narių nesutarimų sprendimo veiksmingumas ir efektyvumas. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą šiuo klausimu ir prireikus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6a.
     
  Komisija išanalizuoja, ar nustačius ginčų sprendimo mechanizmą būtų užtikrintas didesnis valstybių narių nesutarimų sprendimo veiksmingumas ir efektyvumas. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą šiuo klausimu ir prireikus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 1 pastraipa

8 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| SPM tarifas
  yra
  3 %. | SPM tarifas
  nustatomas
  3 %. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

SPM tarifas
  yra
  3 %.

yra

SPM tarifas
  nustatomas
  3 %.

nustatomas

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 3 dalies 1 a pastraipa (nauja)

10 straipsnio 3 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Jei taikomas šios dalies b punktas, Komisija kas trejus metus atlieka registravimosi valstybei narei pateiktos SPM deklaracijos auditą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jei taikomas šios dalies b punktas, Komisija kas trejus metus atlieka registravimosi valstybei narei pateiktos SPM deklaracijos auditą.

Jei taikomas šios dalies b punktas, Komisija kas trejus metus atlieka registravimosi valstybei narei pateiktos SPM deklaracijos auditą.

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 straipsnio 2 dalis

13 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jei apmokestinamasis asmuo netenka prievolės mokėti SPM toje pagal 10 straipsnio 3 dalies b punktą pasirinktoje registravimosi valstybėje narėje, apmokestinamasis asmuo pasirenka kitą registravimosi valstybę narę pagal 10 straipsnyje nustatytus reikalavimus. | 2.   Jei apmokestinamasis asmuo netenka prievolės mokėti SPM toje pagal 10 straipsnio 3 dalies b punktą pasirinktoje registravimosi valstybėje narėje, apmokestinamasis asmuo pasirenka kitą registravimosi valstybę narę pagal 10 straipsnyje nustatytus reikalavimus
  , nedarant poveikio 2a daliai
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jei apmokestinamasis asmuo netenka prievolės mokėti SPM toje pagal 10 straipsnio 3 dalies b punktą pasirinktoje registravimosi valstybėje narėje, apmokestinamasis asmuo pasirenka kitą registravimosi valstybę narę pagal 10 straipsnyje nustatytus reikalavimus.

2.   Jei apmokestinamasis asmuo netenka prievolės mokėti SPM toje pagal 10 straipsnio 3 dalies b punktą pasirinktoje registravimosi valstybėje narėje, apmokestinamasis asmuo pasirenka kitą registravimosi valstybę narę pagal 10 straipsnyje nustatytus reikalavimus
  , nedarant poveikio 2a daliai
  .

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 straipsnio 2 a dalis (nauja)

13 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Jei apmokestinamasis asmuo netenka prievolės mokėti SPM pagal 10 straipsnio 3 dalies b punktą pasirinktoje registravimosi valstybėje narėje, apmokestinamasis asmuo gali nuspręsti pasilikti iš pradžių pasirinktą registravimosi valstybę narę, atsižvelgiant į tai, kad apmokestinamasis asmuo toje valstybėje narėje gali būti įpareigotas vėl mokėti SPM per kitą mokestinį laikotarpį. Jei apmokestinamasis asmuo neprivalo mokėti SPM toje valstybėje narėje daugiau kaip du vienas po kito einančius mokestinius laikotarpius, apmokestinamasis asmuo pasirenka kitą registravimosi valstybę narę pagal 10 straipsnyje nustatytus reikalavimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Jei apmokestinamasis asmuo netenka prievolės mokėti SPM pagal 10 straipsnio 3 dalies b punktą pasirinktoje registravimosi valstybėje narėje, apmokestinamasis asmuo gali nuspręsti pasilikti iš pradžių pasirinktą registravimosi valstybę narę, atsižvelgiant į tai, kad apmokestinamasis asmuo toje valstybėje narėje gali būti įpareigotas vėl mokėti SPM per kitą mokestinį laikotarpį. Jei apmokestinamasis asmuo neprivalo mokėti SPM toje valstybėje narėje daugiau kaip du vienas po kito einančius mokestinius laikotarpius, apmokestinamasis asmuo pasirenka kitą registravimosi valstybę narę pagal 10 straipsnyje nustatytus reikalavimus.

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 straipsnio 2 dalis

17 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   1 dalyje nurodyti pakeitimai registravimosi valstybei narei elektroniniu būdu pateikiami per
  trejus
  metus nuo dienos, kurią turėjo būti pateikta pradinė deklaracija. Pakeitimai, atliekami pasibaigus tam laikotarpiui, reglamentuojami atitinkamai pagal kiekvienoje valstybėje narėje, kurioje SPM yra mokėtinas, taikomas taisykles ir procedūras. | 2.   1 dalyje nurodyti pakeitimai registravimosi valstybei narei elektroniniu būdu pateikiami per
  dvejus
  metus nuo dienos, kurią turėjo būti pateikta pradinė deklaracija. Pakeitimai, atliekami pasibaigus tam laikotarpiui, reglamentuojami atitinkamai pagal kiekvienoje valstybėje narėje, kurioje SPM yra mokėtinas, taikomas taisykles ir procedūras. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   1 dalyje nurodyti pakeitimai registravimosi valstybei narei elektroniniu būdu pateikiami per
  trejus
  metus nuo dienos, kurią turėjo būti pateikta pradinė deklaracija. Pakeitimai, atliekami pasibaigus tam laikotarpiui, reglamentuojami atitinkamai pagal kiekvienoje valstybėje narėje, kurioje SPM yra mokėtinas, taikomas taisykles ir procedūras.

2.   1 dalyje nurodyti pakeitimai registravimosi valstybei narei elektroniniu būdu pateikiami per
  dvejus
  metus nuo dienos, kurią turėjo būti pateikta pradinė deklaracija. Pakeitimai, atliekami pasibaigus tam laikotarpiui, reglamentuojami atitinkamai pagal kiekvienoje valstybėje narėje, kurioje SPM yra mokėtinas, taikomas taisykles ir procedūras.

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

18 straipsnio 3 dalis

18 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Valstybės narės
  gali priimti priemones
  , susijusias su SMP vengimo, slėpimo ir piktnaudžiavimo SPM prevencija. | 3.   Valstybės narės
  priima priemones, įskaitant nuobaudas ir sankcijas
  , susijusias su SMP vengimo, slėpimo ir piktnaudžiavimo SPM prevencija. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Valstybės narės
  gali priimti priemones
  , susijusias su SMP vengimo, slėpimo ir piktnaudžiavimo SPM prevencija.

3.   Valstybės narės
  priima priemones, įskaitant nuobaudas ir sankcijas
  , susijusias su SMP vengimo, slėpimo ir piktnaudžiavimo SPM prevencija.

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

18 straipsnio 5 a dalis (nauja)

18 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Komisija, priėmusi šią direktyvą, pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kad į Direktyvą 2013/34/ES būtų įtrauktas tam tikrų įmonių ir filialų pelno mokesčio informacijos atskleidimas, numatant bendrą apmokestinamojo asmens skirtingoms valstybėms narėms sumokėto SPM sumą, kuri turėtų būti įtraukta į privalomų ataskaitų pagal šalis teikimo standartų sąrašą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.
     
  Komisija, priėmusi šią direktyvą, pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kad į Direktyvą 2013/34/ES būtų įtrauktas tam tikrų įmonių ir filialų pelno mokesčio informacijos atskleidimas, numatant bendrą apmokestinamojo asmens skirtingoms valstybėms narėms sumokėto SPM sumą, kuri turėtų būti įtraukta į privalomų ataskaitų pagal šalis teikimo standartų sąrašą.

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 skyriaus pavadinimas

4 skyriaus pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ADMINISTRACINIS BENDRADARBIAVIMAS | ADMINISTRACINIS BENDRADARBIAVIMAS
  IR PRIVALOMAS KEITIMASIS INFORMACIJA |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ADMINISTRACINIS BENDRADARBIAVIMAS

ADMINISTRACINIS BENDRADARBIAVIMAS
  IR PRIVALOMAS KEITIMASIS INFORMACIJA

IR PRIVALOMAS KEITIMASIS INFORMACIJA

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

-20 straipsnis (naujas)

-20 straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -20 straipsnis




  Automatinis ir privalomas keitimasis informacija




  Siekiant, kad mokesčių administratoriai tinkamai įvertintų mokėtiną mokestį ir siekiant užtikrinti visišką skaidrumą ir tinkamą šios direktyvos nuostatų taikymą, privaloma automatiškai keistis mokesčių srities informacija, kaip nustatyta Tarybos direktyvoje 2011/16/ES. Valstybės narės skiria pakankamai darbuotojų, specialistų ir biudžeto išteklių savo nacionalinėms mokesčių administracijoms, taip pat išteklių mokesčių administracijų darbuotojų mokymams, per kuriuos daugiausia dėmesio būtų skiriama tarpvalstybiniam bendradarbiavimui mokesčių srityje ir automatiniams informacijos mainams, kad būtų užtikrintas visiškas šios direktyvos įgyvendinimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-20 straipsnis

Automatinis ir privalomas keitimasis informacija

Siekiant, kad mokesčių administratoriai tinkamai įvertintų mokėtiną mokestį ir siekiant užtikrinti visišką skaidrumą ir tinkamą šios direktyvos nuostatų taikymą, privaloma automatiškai keistis mokesčių srities informacija, kaip nustatyta Tarybos direktyvoje 2011/16/ES. Valstybės narės skiria pakankamai darbuotojų, specialistų ir biudžeto išteklių savo nacionalinėms mokesčių administracijoms, taip pat išteklių mokesčių administracijų darbuotojų mokymams, per kuriuos daugiausia dėmesio būtų skiriama tarpvalstybiniam bendradarbiavimui mokesčių srityje ir automatiniams informacijos mainams, kad būtų užtikrintas visiškas šios direktyvos įgyvendinimas.

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

24 a straipsnis (naujas)

24 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 24a straipsnis




  Ataskaita ir peržiūra




  Praėjus dvejiems metams nuo ... [šios direktyvos įsigaliojimo diena], Komisija atlieka šios direktyvos taikymo vertinimą ir pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, prie kurios, kai tinkama, pridedami jos peržiūros pasiūlymai laikantis sąžiningo skaitmeninio sektoriaus apmokestinimo principų.




  Visų pirma Komisija įvertina:










  a) | SPM tarifo padidinimą nuo 3 % iki 5 % kartu su atitinkama mokesčių lengvata siekiant apriboti tradicinių ir skaitmeninių bendrovių faktinių mokesčių tarifų skirtumus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

24a straipsnis

Ataskaita ir peržiūra

Praėjus dvejiems metams nuo ... [šios direktyvos įsigaliojimo diena], Komisija atlieka šios direktyvos taikymo vertinimą ir pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, prie kurios, kai tinkama, pridedami jos peržiūros pasiūlymai laikantis sąžiningo skaitmeninio sektoriaus apmokestinimo principų.

Visų pirma Komisija įvertina:

a)

SPM tarifo padidinimą nuo 3 % iki 5 % kartu su atitinkama mokesčių lengvata siekiant apriboti tradicinių ir skaitmeninių bendrovių faktinių mokesčių tarifų skirtumus;

| b) | SPM taikymo sritį, įskaitant tokios taikymo srities padidinimą, kad būtų įtrauktas prekių arba paslaugų, dėl kurių sudarytos sutartys internetu naudojantis skaitmeninėmis sąsajomis, pardavimas; |
| --- | --- |

b)

SPM taikymo sritį, įskaitant tokios taikymo srities padidinimą, kad būtų įtrauktas prekių arba paslaugų, dėl kurių sudarytos sutartys internetu naudojantis skaitmeninėmis sąsajomis, pardavimas;

| c) | kiekvienoje valstybėje narėje sumokėto mokesčio sumą; |
| --- | --- |

c)

kiekvienoje valstybėje narėje sumokėto mokesčio sumą;

| d) | skaitmeninės veiklos, kuriai taikoma ši direktyva, rūšį; |
| --- | --- |

d)

skaitmeninės veiklos, kuriai taikoma ši direktyva, rūšį;

| e) | galimą mokesčių planavimo praktiką, kurią subjektai taikė, kad nemokėtų SPM; |
| --- | --- |

e)

galimą mokesčių planavimo praktiką, kurią subjektai taikė, kad nemokėtų SPM;

| f) | vieno langelio principu veikiančios tarnybos veiklą, valstybių narių bendradarbiavimą ir |
| --- | --- |

f)

vieno langelio principu veikiančios tarnybos veiklą, valstybių narių bendradarbiavimą ir

| g) | bendrą poveikį vidaus rinkai atsižvelgiant į galimą konkurencijos iškraipymą. |
| --- | --- |

g)

bendrą poveikį vidaus rinkai atsižvelgiant į galimą konkurencijos iškraipymą.

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

24 b straipsnis (naujas)

24 b straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 24b straipsnis




  Įpareigojimai teikti ataskaitas




  Valstybės narės kasmet teikia Komisijai susijusius duomenis ir informaciją apie SPM mokėjimą, kurį vykdo subjektai, vieno langelio principu veikiančios tarnybos veikimą ir bendradarbiavimą su kitomis valstybėmis narėmis mokesčių surinkimo ir mokėjimo klausimais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

24b straipsnis

Įpareigojimai teikti ataskaitas

Valstybės narės kasmet teikia Komisijai susijusius duomenis ir informaciją apie SPM mokėjimą, kurį vykdo subjektai, vieno langelio principu veikiančios tarnybos veikimą ir bendradarbiavimą su kitomis valstybėmis narėmis mokesčių surinkimo ir mokėjimo klausimais.

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 a straipsnis (naujas)

25 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 25a straipsnis




  Galiojimo pabaigos sąlyga, kurios taikymas priklauso nuo nuolatinių priemonių patvirtinimo




  SPM yra laikina priemonė, taikoma, kol bus priimtas nuolatinis sprendimas; todėl ši direktyva netenka galios, kai bus priimtas ankstesnis iš šių teisės aktų:










  a) | Tarybos direktyva, kuria nustatomos taisyklės, susijusios su įmonių reikšmingos skaitmeninės veiklavietės apmokestinimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

25a straipsnis

Galiojimo pabaigos sąlyga, kurios taikymas priklauso nuo nuolatinių priemonių patvirtinimo

SPM yra laikina priemonė, taikoma, kol bus priimtas nuolatinis sprendimas; todėl ši direktyva netenka galios, kai bus priimtas ankstesnis iš šių teisės aktų:

a)

Tarybos direktyva, kuria nustatomos taisyklės, susijusios su įmonių reikšmingos skaitmeninės veiklavietės apmokestinimu;

| b) | Tarybos direktyva dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės ir Tarybos direktyva dėl bendros pelno mokesčio bazės, įskaitant skaitmeninės nuolatinės buveinės apibrėžties nustatymą, kaip pasiūlyta Europos Parlamento 2018 m. kovo 15 d. teisėkūros rezoliucijose dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės ir dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl bendros pelno mokesčio bazės; arba |
| --- | --- |

b)

Tarybos direktyva dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės ir Tarybos direktyva dėl bendros pelno mokesčio bazės, įskaitant skaitmeninės nuolatinės buveinės apibrėžties nustatymą, kaip pasiūlyta Europos Parlamento 2018 m. kovo 15 d. teisėkūros rezoliucijose dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės ir dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl bendros pelno mokesčio bazės; arba

| c) | direktyva, kuria įgyvendinamas politinis susitarimas, pasiektas tarptautiniuose forumuose, kaip antai EBPO ar JT. |
| --- | --- |

c)

direktyva, kuria įgyvendinamas politinis susitarimas, pasiektas tarptautiniuose forumuose, kaip antai EBPO ar JT.

---

(1a)  
  Šaltinis: Skaičiavimai atlikti remiantis Europos Komisijos poveikio vertinimu, parengtu remiantis ZEW (2016 m., 2017 m.) ir ZEW et al. (2017).

1a

Šaltinis: Skaičiavimai atlikti remiantis Europos Komisijos poveikio vertinimu, parengtu remiantis ZEW (2016 m., 2017 m.) ir ZEW et al. (2017).

(3)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“, COM(2015)0192, 2015 5 6.

3

(3)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“, COM(2015)0192, 2015 5 6.

3

(6)  Tarybos direktyvos, kuria nustatomos taisyklės, susijusios su įmonių reikšmingos skaitmeninės veiklavietės apmokestinimu, pasiūlymas (COM(2018)0147).

6

(7)  Komisijos rekomendacija dėl įmonių reikšmingos skaitmeninės veiklavietės apmokestinimo (C(2018)1650).

7

(6)  Tarybos direktyvos, kuria nustatomos taisyklės, susijusios su įmonių reikšmingos skaitmeninės veiklavietės apmokestinimu, pasiūlymas (COM(2018)0147).

6

(7)  Komisijos rekomendacija dėl įmonių reikšmingos skaitmeninės veiklavietės apmokestinimo (C(2018)1650).

7

(9)  
  žr. Tarybos direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) pasiūlymo 2 straipsnį (COM(2016)0683).

9

žr. Tarybos direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) pasiūlymo 2 straipsnį (COM(2016)0683).

(10)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas)(OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

10

(10)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas)(OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

10

---

| 2020 11 13 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 388/868 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 13

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 388/868

---

P8_TA(2018)0524

Įmonių reikšmingos skaitmeninės veiklavietės apmokestinimas *

2018 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria nustatomos taisyklės, susijusios su įmonių reikšmingos skaitmeninės veiklavietės apmokestinimu (COM(2018)0147 – C8-0138/2018 – 2018/0072(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2020/C 388/48)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2018)0147), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2018)0147),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 115 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0138/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 115 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0138/2018),

| — | atsižvelgdamas į Danijos parlamento, Airijos Irachto, Maltos parlamento ir Nyderlandų Atstovų Rūmų pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Danijos parlamento, Airijos Irachto, Maltos parlamento ir Nyderlandų Atstovų Rūmų pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0426/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0426/2018),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | skaitmeninimo nulemta sparti pasaulio ekonomikos transformacija daro naują spaudimą pelno mokesčio sistemoms tiek Sąjungos, tiek tarptautiniu mastu ir kelia abejonių dėl gebėjimo nustatyti, kur skaitmeninio verslo įmonės turėtų mokėti mokesčius ir kiek jos turėtų mokėti. Nors tokie subjektai, kaip G 20 tarptautiniu mastu pripažįsta, kad reikia pritaikyti pelno mokesčio taisykles skaitmeninei ekonomikai, pasiekti susitarimą pasauliniu mastu gali būti sudėtinga; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

skaitmeninimo nulemta sparti pasaulio ekonomikos transformacija daro naują spaudimą pelno mokesčio sistemoms tiek Sąjungos, tiek tarptautiniu mastu ir kelia abejonių dėl gebėjimo nustatyti, kur skaitmeninio verslo įmonės turėtų mokėti mokesčius ir kiek jos turėtų mokėti. Nors tokie subjektai, kaip G 20 tarptautiniu mastu pripažįsta, kad reikia pritaikyti pelno mokesčio taisykles skaitmeninei ekonomikai, pasiekti susitarimą pasauliniu mastu gali būti sudėtinga;

| (1) | skaitmeninimo nulemta sparti pasaulio ekonomikos transformacija daro naują spaudimą pelno mokesčio sistemoms tiek Sąjungos, tiek tarptautiniu mastu ir kelia abejonių dėl gebėjimo nustatyti, kur skaitmeninio verslo įmonės turėtų mokėti mokesčius ir kiek jos turėtų mokėti. Nors tokie subjektai, kaip G 20 tarptautiniu mastu pripažįsta, kad reikia pritaikyti pelno mokesčio taisykles skaitmeninei ekonomikai, pasiekti susitarimą pasauliniu mastu gali būti sudėtinga
  ir artimiausiu metu sunkiai įmanoma; |
| --- | --- |

(1)

skaitmeninimo nulemta sparti pasaulio ekonomikos transformacija daro naują spaudimą pelno mokesčio sistemoms tiek Sąjungos, tiek tarptautiniu mastu ir kelia abejonių dėl gebėjimo nustatyti, kur skaitmeninio verslo įmonės turėtų mokėti mokesčius ir kiek jos turėtų mokėti. Nors tokie subjektai, kaip G 20 tarptautiniu mastu pripažįsta, kad reikia pritaikyti pelno mokesčio taisykles skaitmeninei ekonomikai, pasiekti susitarimą pasauliniu mastu gali būti sudėtinga
  ir artimiausiu metu sunkiai įmanoma;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | šiuo metu skaitmeniniame amžiuje, kai duomenys tapo naujais ekonominiais ištekliais, kartu su darbo jėga ir tradiciniais ištekliais praeityje ir kadangi pernelyg dažnai tarptautinės įmonės, kurios labai priklauso nuo skaitmeninės veiklos, taiko mokesčių mokėjimo tvarką, leidžiančių išvengti mokesčių arba juos slėpti, reikia parengti naują požiūrį, siekiant sukurti sąžiningą ir tvarią skaitmeninio apmokestinimo sistemą, kuri užtikrintų, kad skaitmeninės įmonės mokėtų mokesčius ten, kur yra vykdoma jų reali ekonominė veikla; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

šiuo metu skaitmeniniame amžiuje, kai duomenys tapo naujais ekonominiais ištekliais, kartu su darbo jėga ir tradiciniais ištekliais praeityje ir kadangi pernelyg dažnai tarptautinės įmonės, kurios labai priklauso nuo skaitmeninės veiklos, taiko mokesčių mokėjimo tvarką, leidžiančių išvengti mokesčių arba juos slėpti, reikia parengti naują požiūrį, siekiant sukurti sąžiningą ir tvarią skaitmeninio apmokestinimo sistemą, kuri užtikrintų, kad skaitmeninės įmonės mokėtų mokesčius ten, kur yra vykdoma jų reali ekonominė veikla;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | 2015 m. spalio mėn. EBPO parengtoje mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (angl. BEPS) projekto 1 veiksmo ataskaitoje „Su mokesčiais susijusių uždavinių sprendimas skaitmeninėje ekonomikoje“ (angl. „Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy“) pateikti įvairūs skaitmeninės ekonomikos apmokestinimo metodai, kurie toliau nagrinėti 2018 m. EBPO tarpinėje ataskaitoje „Su skaitmeninimu susiję mokestiniai uždaviniai“ (angl. „Tax challenges Arising from Digitalisation – Interim Report 2018“). Kadangi ekonomikos skaitmeninė transformacija spartėja, didėja poreikis rasti sprendimų, kuriais būtų galima užtikrinti teisingą ir veiksmingą skaitmeninio verslo įmonių apmokestinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

2015 m. spalio mėn. EBPO parengtoje mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (angl. BEPS) projekto 1 veiksmo ataskaitoje „Su mokesčiais susijusių uždavinių sprendimas skaitmeninėje ekonomikoje“ (angl. „Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy“) pateikti įvairūs skaitmeninės ekonomikos apmokestinimo metodai, kurie toliau nagrinėti 2018 m. EBPO tarpinėje ataskaitoje „Su skaitmeninimu susiję mokestiniai uždaviniai“ (angl. „Tax challenges Arising from Digitalisation – Interim Report 2018“). Kadangi ekonomikos skaitmeninė transformacija spartėja, didėja poreikis rasti sprendimų, kuriais būtų galima užtikrinti teisingą ir veiksmingą skaitmeninio verslo įmonių apmokestinimą;

| (2) | 2015 m. spalio mėn. EBPO parengtoje mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (angl. BEPS) projekto 1 veiksmo ataskaitoje „Su mokesčiais susijusių uždavinių sprendimas skaitmeninėje ekonomikoje“ (angl. „Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy“) pateikti įvairūs skaitmeninės ekonomikos apmokestinimo metodai, kurie toliau nagrinėti 2018 m. EBPO tarpinėje ataskaitoje „Su skaitmeninimu susiję mokestiniai uždaviniai“ (angl. „Tax challenges Arising from Digitalisation – Interim Report 2018“). Kadangi ekonomikos skaitmeninė transformacija spartėja, didėja
  neatidėliotinas
  poreikis rasti sprendimų, kuriais būtų galima užtikrinti teisingą ir veiksmingą skaitmeninio verslo įmonių apmokestinimą
  . Tačiau iki šiol EBPO veikla dėl skaitmeninės ekonomikos apmokestinimo nepadarė pakankamos pažangos, o tai rodo, kad šiuo klausimu reikia veikti Sąjungos lygmeniu. Nepaisant sunkumų, su kuriais susiduriama siekiant visuotinio susitarimo ir veiksmų, kurių šia direktyva ėmėsi Sąjunga, toks susitarimas turėtų būti toliau vykdomas dedant dideles pastangas. Tačiau, kol nėra bendro Sąjungos požiūrio, valstybės narės priims vienašališkus sprendimus, kurie nulems reguliavimo neapibrėžtumą, todėl įmonės, kurios vykdo tarpvalstybinę veiklą ir mokesčių institucijos susidurs su sunkumais. Kaip paragino Europos Parlamento Tyrimo komitetas pinigų plovimo, mokesčių vengimo ir slėpimo klausimais (PANA komitetas) ir Specialusis sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių komitetas (TAXE2), įgaliota JT mokesčių institucija turėtų tapti forumu diskusijoms dėl pasaulinių susitarimų ir kitais su tarptautine mokesčių sistema susijusiais klausimais; |
| --- | --- |

(2)

2015 m. spalio mėn. EBPO parengtoje mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (angl. BEPS) projekto 1 veiksmo ataskaitoje „Su mokesčiais susijusių uždavinių sprendimas skaitmeninėje ekonomikoje“ (angl. „Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy“) pateikti įvairūs skaitmeninės ekonomikos apmokestinimo metodai, kurie toliau nagrinėti 2018 m. EBPO tarpinėje ataskaitoje „Su skaitmeninimu susiję mokestiniai uždaviniai“ (angl. „Tax challenges Arising from Digitalisation – Interim Report 2018“). Kadangi ekonomikos skaitmeninė transformacija spartėja, didėja
  neatidėliotinas
  poreikis rasti sprendimų, kuriais būtų galima užtikrinti teisingą ir veiksmingą skaitmeninio verslo įmonių apmokestinimą
  . Tačiau iki šiol EBPO veikla dėl skaitmeninės ekonomikos apmokestinimo nepadarė pakankamos pažangos, o tai rodo, kad šiuo klausimu reikia veikti Sąjungos lygmeniu. Nepaisant sunkumų, su kuriais susiduriama siekiant visuotinio susitarimo ir veiksmų, kurių šia direktyva ėmėsi Sąjunga, toks susitarimas turėtų būti toliau vykdomas dedant dideles pastangas. Tačiau, kol nėra bendro Sąjungos požiūrio, valstybės narės priims vienašališkus sprendimus, kurie nulems reguliavimo neapibrėžtumą, todėl įmonės, kurios vykdo tarpvalstybinę veiklą ir mokesčių institucijos susidurs su sunkumais. Kaip paragino Europos Parlamento Tyrimo komitetas pinigų plovimo, mokesčių vengimo ir slėpimo klausimais (PANA komitetas) ir Specialusis sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių komitetas (TAXE2), įgaliota JT mokesčių institucija turėtų tapti forumu diskusijoms dėl pasaulinių susitarimų ir kitais su tarptautine mokesčių sistema susijusiais klausimais;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3a) | Europos Parlamentas savo Tyrimo komiteto pinigų plovimo, mokesčių vengimo ir slėpimo klausimais ir Specialiųjų komitetų dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių baigiamosiose ataskaitose padarė išvadą, kad reikia spręsti mokesčių problemas, susijusias su skaitmenine ekonomika; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3a)

Europos Parlamentas savo Tyrimo komiteto pinigų plovimo, mokesčių vengimo ir slėpimo klausimais ir Specialiųjų komitetų dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių baigiamosiose ataskaitose padarė išvadą, kad reikia spręsti mokesčių problemas, susijusias su skaitmenine ekonomika;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | 2017 m. spalio 19 d. Europos Vadovų Taryba savo išvadose pabrėžė poreikį sukurti veiksmingo ir teisingo apmokestinimo sistemą, tinkamą skaitmeniniam amžiui, ir paprašė, kad ne vėliau kaip 2018 m. pradžioje Komisija pateiktų atitinkamų pasiūlymų (15). 2017 m. gruodžio 5 d. ECOFIN taryba savo išvadose pabrėžė, kad visuotinai pripažįstama nuolatinės buveinės sąvokos apibrėžtis ir susijusios sandorių kainodaros bei pelno priskyrimo taisyklės taip pat turėtų išlikti ypač svarbios sprendžiant skaitmeninės ekonomikos pelno apmokestinimo problemas, ir paragino ES, EBPO ir kitus tarptautinius partnerius glaudžiai bendradarbiauti reaguojant į pelno apmokestinimo problemas skaitmeninėje ekonomikoje (16); šiuo atžvilgiu, kad valstybės narės galėtų naudotis savo mokestinėmis teisėmis, turėtų būti reikalaujama, kad jos įtrauktų taisykles į savo nacionalines pelno mokesčio sistemas. Todėl reikėtų išaiškinti valstybėse narėse taikomus įvairius pelno mokesčius. Šiomis taisyklėmis turėtų būti išplėsta nuolatinės buveinės apibrėžtis ir nustatytas reikšmingos skaitmeninės veiklavietės mokestinis ryšys su atitinkamomis jurisdikcijomis. Be to, reikėtų nustatyti bendrus apmokestinamojo pelno priskyrimo tokiai skaitmeninei veiklavietei principus. Iš esmės tos taisyklės turėtų būti taikomos visiems pelno mokesčio mokėtojams, nepriklausomai nuo to, kur jie yra rezidentai mokesčių tikslais – Sąjungoje ar kitur; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

2017 m. spalio 19 d. Europos Vadovų Taryba savo išvadose pabrėžė poreikį sukurti veiksmingo ir teisingo apmokestinimo sistemą, tinkamą skaitmeniniam amžiui, ir paprašė, kad ne vėliau kaip 2018 m. pradžioje Komisija pateiktų atitinkamų pasiūlymų (15). 2017 m. gruodžio 5 d. ECOFIN taryba savo išvadose pabrėžė, kad visuotinai pripažįstama nuolatinės buveinės sąvokos apibrėžtis ir susijusios sandorių kainodaros bei pelno priskyrimo taisyklės taip pat turėtų išlikti ypač svarbios sprendžiant skaitmeninės ekonomikos pelno apmokestinimo problemas, ir paragino ES, EBPO ir kitus tarptautinius partnerius glaudžiai bendradarbiauti reaguojant į pelno apmokestinimo problemas skaitmeninėje ekonomikoje (16); šiuo atžvilgiu, kad valstybės narės galėtų naudotis savo mokestinėmis teisėmis, turėtų būti reikalaujama, kad jos įtrauktų taisykles į savo nacionalines pelno mokesčio sistemas. Todėl reikėtų išaiškinti valstybėse narėse taikomus įvairius pelno mokesčius. Šiomis taisyklėmis turėtų būti išplėsta nuolatinės buveinės apibrėžtis ir nustatytas reikšmingos skaitmeninės veiklavietės mokestinis ryšys su atitinkamomis jurisdikcijomis. Be to, reikėtų nustatyti bendrus apmokestinamojo pelno priskyrimo tokiai skaitmeninei veiklavietei principus. Iš esmės tos taisyklės turėtų būti taikomos visiems pelno mokesčio mokėtojams, nepriklausomai nuo to, kur jie yra rezidentai mokesčių tikslais – Sąjungoje ar kitur;

| (4) | 2017 m. spalio 19 d. Europos Vadovų Taryba savo išvadose pabrėžė poreikį sukurti veiksmingo ir teisingo apmokestinimo sistemą, tinkamą skaitmeniniam amžiui, ir paprašė, kad ne vėliau kaip 2018 m. pradžioje Komisija pateiktų atitinkamų pasiūlymų (15). 2017 m. gruodžio 5 d. ECOFIN taryba savo išvadose pabrėžė, kad visuotinai pripažįstama nuolatinės buveinės sąvokos apibrėžtis ir susijusios sandorių kainodaros bei pelno priskyrimo taisyklės taip pat turėtų išlikti ypač svarbios sprendžiant skaitmeninės ekonomikos pelno apmokestinimo problemas, ir paragino ES, EBPO ir kitus tarptautinius partnerius glaudžiai bendradarbiauti reaguojant į pelno apmokestinimo problemas skaitmeninėje ekonomikoje (16); šiuo atžvilgiu, kad valstybės narės galėtų naudotis savo mokestinėmis teisėmis, turėtų būti reikalaujama, kad jos įtrauktų taisykles į savo nacionalines pelno mokesčio sistemas. Todėl reikėtų išaiškinti valstybėse narėse taikomus įvairius pelno mokesčius. Šiomis taisyklėmis turėtų būti išplėsta nuolatinės buveinės apibrėžtis ir nustatytas reikšmingos skaitmeninės veiklavietės mokestinis ryšys su atitinkamomis jurisdikcijomis. Be to, reikėtų nustatyti bendrus apmokestinamojo pelno priskyrimo tokiai skaitmeninei veiklavietei principus. Iš esmės tos taisyklės turėtų būti taikomos visiems pelno mokesčio mokėtojams, nepriklausomai nuo
  jų dydžio ir
  to, kur jie yra rezidentai mokesčių tikslais – Sąjungoje ar kitur.
  Be to, šioje direktyvoje nustatytomis bendromis taisyklėmis raginama labiau suderinti visų bendrovių pelno mokesčio bazę Sąjungoje. Todėl dėl šios direktyvos neturėtų būti trukdoma ar vėluojama parengti pasiūlymą dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės; |
| --- | --- |

(4)

2017 m. spalio 19 d. Europos Vadovų Taryba savo išvadose pabrėžė poreikį sukurti veiksmingo ir teisingo apmokestinimo sistemą, tinkamą skaitmeniniam amžiui, ir paprašė, kad ne vėliau kaip 2018 m. pradžioje Komisija pateiktų atitinkamų pasiūlymų (15). 2017 m. gruodžio 5 d. ECOFIN taryba savo išvadose pabrėžė, kad visuotinai pripažįstama nuolatinės buveinės sąvokos apibrėžtis ir susijusios sandorių kainodaros bei pelno priskyrimo taisyklės taip pat turėtų išlikti ypač svarbios sprendžiant skaitmeninės ekonomikos pelno apmokestinimo problemas, ir paragino ES, EBPO ir kitus tarptautinius partnerius glaudžiai bendradarbiauti reaguojant į pelno apmokestinimo problemas skaitmeninėje ekonomikoje (16); šiuo atžvilgiu, kad valstybės narės galėtų naudotis savo mokestinėmis teisėmis, turėtų būti reikalaujama, kad jos įtrauktų taisykles į savo nacionalines pelno mokesčio sistemas. Todėl reikėtų išaiškinti valstybėse narėse taikomus įvairius pelno mokesčius. Šiomis taisyklėmis turėtų būti išplėsta nuolatinės buveinės apibrėžtis ir nustatytas reikšmingos skaitmeninės veiklavietės mokestinis ryšys su atitinkamomis jurisdikcijomis. Be to, reikėtų nustatyti bendrus apmokestinamojo pelno priskyrimo tokiai skaitmeninei veiklavietei principus. Iš esmės tos taisyklės turėtų būti taikomos visiems pelno mokesčio mokėtojams, nepriklausomai nuo
  jų dydžio ir
  to, kur jie yra rezidentai mokesčių tikslais – Sąjungoje ar kitur.
  Be to, šioje direktyvoje nustatytomis bendromis taisyklėmis raginama labiau suderinti visų bendrovių pelno mokesčio bazę Sąjungoje. Todėl dėl šios direktyvos neturėtų būti trukdoma ar vėluojama parengti pasiūlymą dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | vis dėlto taisyklės neturėtų būti taikomos subjektams, kurie yra rezidentai mokesčių tikslais Sąjungai nepriklausančios jurisdikcijos šalyje, su kuria reikšmingos skaitmeninės veiklavietės valstybė narė yra sudariusi galiojančią konvenciją dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo, nebent toje Konvencijoje yra nuostatų dėl reikšmingos skaitmeninės veiklavietės, kuriomis nustatomos su Sąjungai nepriklausančia jurisdikcija susijusios teisės ir pareigos, panašios į tas, kurios nustatomos šia direktyva. Taip siekiama išvengti bet kokio prieštaravimo Konvencijoms dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo su Sąjungai nepriklausančių jurisdikcijų šalimis, atsižvelgiant į tai, kad Sąjungai nepriklausančios jurisdikcijos šalys paprastai nėra saistomos Sąjungos teisės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

vis dėlto taisyklės neturėtų būti taikomos subjektams, kurie yra rezidentai mokesčių tikslais Sąjungai nepriklausančios jurisdikcijos šalyje, su kuria reikšmingos skaitmeninės veiklavietės valstybė narė yra sudariusi galiojančią konvenciją dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo, nebent toje Konvencijoje yra nuostatų dėl reikšmingos skaitmeninės veiklavietės, kuriomis nustatomos su Sąjungai nepriklausančia jurisdikcija susijusios teisės ir pareigos, panašios į tas, kurios nustatomos šia direktyva. Taip siekiama išvengti bet kokio prieštaravimo Konvencijoms dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo su Sąjungai nepriklausančių jurisdikcijų šalimis, atsižvelgiant į tai, kad Sąjungai nepriklausančios jurisdikcijos šalys paprastai nėra saistomos Sąjungos teisės;

| (5) | vis dėlto taisyklės neturėtų būti taikomos subjektams, kurie yra rezidentai mokesčių tikslais Sąjungai nepriklausančios jurisdikcijos šalyje, su kuria reikšmingos skaitmeninės veiklavietės valstybė narė yra sudariusi galiojančią konvenciją dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo, nebent toje Konvencijoje yra nuostatų dėl reikšmingos skaitmeninės veiklavietės, kuriomis nustatomos su Sąjungai nepriklausančia jurisdikcija susijusios teisės ir pareigos, panašios į tas, kurios nustatomos šia direktyva. Taip siekiama išvengti bet kokio prieštaravimo Konvencijoms dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo su Sąjungai nepriklausančių jurisdikcijų šalimis, atsižvelgiant į tai, kad Sąjungai nepriklausančios jurisdikcijos šalys paprastai nėra saistomos Sąjungos teisės
  . Tačiau, kad šios direktyvos nuostatos būtų visiškai veiksmingos, valstybės narės turėtų būti raginamos prireikus pritaikyti šiuo metu galiojančias sutartis dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo, kad būtų įtrauktos nuostatos dėl reikšmingos skaitmeninės veiklavietės, kuria būtų sukurtos panašios teisės ir pareigos, susijusios su ne Sąjungos jurisdikcijomis, kaip nustatyta šioje direktyvoje. Komisija gali pateikti pasiūlymą nustatyti Sąjungos mokesčių sutarties pakeitimo pavyzdį, kuris būtų naudojamas pritaikant tūkstančius kiekvienos valstybės narės sudarytų dvišalių sutarčių; |
| --- | --- |

(5)

vis dėlto taisyklės neturėtų būti taikomos subjektams, kurie yra rezidentai mokesčių tikslais Sąjungai nepriklausančios jurisdikcijos šalyje, su kuria reikšmingos skaitmeninės veiklavietės valstybė narė yra sudariusi galiojančią konvenciją dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo, nebent toje Konvencijoje yra nuostatų dėl reikšmingos skaitmeninės veiklavietės, kuriomis nustatomos su Sąjungai nepriklausančia jurisdikcija susijusios teisės ir pareigos, panašios į tas, kurios nustatomos šia direktyva. Taip siekiama išvengti bet kokio prieštaravimo Konvencijoms dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo su Sąjungai nepriklausančių jurisdikcijų šalimis, atsižvelgiant į tai, kad Sąjungai nepriklausančios jurisdikcijos šalys paprastai nėra saistomos Sąjungos teisės
  . Tačiau, kad šios direktyvos nuostatos būtų visiškai veiksmingos, valstybės narės turėtų būti raginamos prireikus pritaikyti šiuo metu galiojančias sutartis dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo, kad būtų įtrauktos nuostatos dėl reikšmingos skaitmeninės veiklavietės, kuria būtų sukurtos panašios teisės ir pareigos, susijusios su ne Sąjungos jurisdikcijomis, kaip nustatyta šioje direktyvoje. Komisija gali pateikti pasiūlymą nustatyti Sąjungos mokesčių sutarties pakeitimo pavyzdį, kuris būtų naudojamas pritaikant tūkstančius kiekvienos valstybės narės sudarytų dvišalių sutarčių;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | pagrindinis šios direktyvos tikslas – gerinti visos vidaus rinkos atsparumą, siekiant šalinti skaitmeninės ekonomikos apmokestinimo problemas. Šio tikslo valstybės narės pavieniui negali deramai pasiekti, nes skaitmeninio verslo įmonės gali veikti tarpvalstybiniu mastu, fiziškai nebūdamos šalyje, todėl reikalingos taisyklės, siekiant užtikrinti, kad jos mokėtų mokesčius tose jurisdikcijose, kur gaunamas pelnas. Atsižvelgiant į šį tarpvalstybinį aspektą, iniciatyva Sąjungos mastu turi papildomos vertės, palyginti su tuo, ką būtų galima pasiekti daugeliu nacionalinių priemonių. Siekiant užtikrinti suderintą reikšmingos skaitmeninės veiklavietės Sąjungoje taisyklių taikymą, visoje vidaus rinkoje reikia imtis bendros iniciatyvos. Vienašaliai skirtingi kiekvienos valstybės narės metodai gali būti neveiksmingi ir suskaidyti bendrąją rinką, nes gali nederėti su nacionaline politika, dėl jų gali atsirasti iškraipymų ir mokestinių kliūčių įmonėms Sąjungoje. Kadangi šios direktyvos tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo priemones gali priimti Sąjunga. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

pagrindinis šios direktyvos tikslas – gerinti visos vidaus rinkos atsparumą, siekiant šalinti skaitmeninės ekonomikos apmokestinimo problemas. Šio tikslo valstybės narės pavieniui negali deramai pasiekti, nes skaitmeninio verslo įmonės gali veikti tarpvalstybiniu mastu, fiziškai nebūdamos šalyje, todėl reikalingos taisyklės, siekiant užtikrinti, kad jos mokėtų mokesčius tose jurisdikcijose, kur gaunamas pelnas. Atsižvelgiant į šį tarpvalstybinį aspektą, iniciatyva Sąjungos mastu turi papildomos vertės, palyginti su tuo, ką būtų galima pasiekti daugeliu nacionalinių priemonių. Siekiant užtikrinti suderintą reikšmingos skaitmeninės veiklavietės Sąjungoje taisyklių taikymą, visoje vidaus rinkoje reikia imtis bendros iniciatyvos. Vienašaliai skirtingi kiekvienos valstybės narės metodai gali būti neveiksmingi ir suskaidyti bendrąją rinką, nes gali nederėti su nacionaline politika, dėl jų gali atsirasti iškraipymų ir mokestinių kliūčių įmonėms Sąjungoje. Kadangi šios direktyvos tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo priemones gali priimti Sąjunga. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (8) | pagrindinis šios direktyvos tikslas – gerinti visos vidaus rinkos atsparumą, siekiant šalinti skaitmeninės ekonomikos apmokestinimo problemas
  , kartu laikantis mokesčių neutralumo principo, taip pat laisvo paslaugų judėjimo bendrojoje rinkoje ir nedarant skirtumo tarp Sąjungos ir ne Sąjungos bendrovių
  . Šio tikslo valstybės narės pavieniui negali deramai pasiekti, nes skaitmeninio verslo įmonės gali veikti tarpvalstybiniu mastu, fiziškai nebūdamos
  arba nereikšmingai būdamos
  šalyje, todėl reikalingos taisyklės, siekiant užtikrinti, kad jos mokėtų mokesčius tose jurisdikcijose, kur gaunamas pelnas. Atsižvelgiant į šį tarpvalstybinį aspektą, iniciatyva Sąjungos mastu turi papildomos vertės, palyginti su tuo, ką būtų galima pasiekti daugeliu nacionalinių priemonių. Siekiant užtikrinti suderintą reikšmingos skaitmeninės veiklavietės Sąjungoje taisyklių taikymą, visoje vidaus rinkoje reikia imtis bendros iniciatyvos. Vienašaliai skirtingi kiekvienos valstybės narės metodai gali būti neveiksmingi ir suskaidyti bendrąją rinką, nes gali nederėti su nacionaline politika, dėl jų gali atsirasti iškraipymų ir mokestinių kliūčių įmonėms Sąjungoje.
  Todėl ypatingą dėmesį reikėtų skirti tam, kad Sąjungos požiūris būtų sąžiningas ir nediskriminuojantis bet kurios konkrečios valstybės narės atžvilgiu.
  Kadangi šios direktyvos tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo priemones gali priimti Sąjunga. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(8)

pagrindinis šios direktyvos tikslas – gerinti visos vidaus rinkos atsparumą, siekiant šalinti skaitmeninės ekonomikos apmokestinimo problemas
  , kartu laikantis mokesčių neutralumo principo, taip pat laisvo paslaugų judėjimo bendrojoje rinkoje ir nedarant skirtumo tarp Sąjungos ir ne Sąjungos bendrovių
  . Šio tikslo valstybės narės pavieniui negali deramai pasiekti, nes skaitmeninio verslo įmonės gali veikti tarpvalstybiniu mastu, fiziškai nebūdamos
  arba nereikšmingai būdamos
  šalyje, todėl reikalingos taisyklės, siekiant užtikrinti, kad jos mokėtų mokesčius tose jurisdikcijose, kur gaunamas pelnas. Atsižvelgiant į šį tarpvalstybinį aspektą, iniciatyva Sąjungos mastu turi papildomos vertės, palyginti su tuo, ką būtų galima pasiekti daugeliu nacionalinių priemonių. Siekiant užtikrinti suderintą reikšmingos skaitmeninės veiklavietės Sąjungoje taisyklių taikymą, visoje vidaus rinkoje reikia imtis bendros iniciatyvos. Vienašaliai skirtingi kiekvienos valstybės narės metodai gali būti neveiksmingi ir suskaidyti bendrąją rinką, nes gali nederėti su nacionaline politika, dėl jų gali atsirasti iškraipymų ir mokestinių kliūčių įmonėms Sąjungoje.
  Todėl ypatingą dėmesį reikėtų skirti tam, kad Sąjungos požiūris būtų sąžiningas ir nediskriminuojantis bet kurios konkrečios valstybės narės atžvilgiu.
  Kadangi šios direktyvos tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo priemones gali priimti Sąjunga. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8a) | siekiant sukurti darnią ir nuoseklią visų bendrovių mokesčių bazę, reikšmingos skaitmeninės veiklavietės sąvoka ir šioje direktyvoje pateikti sprendimai taip pat turėtų būti įtraukti į Tarybos direktyvas dėl bendros pelno mokesčio bazės ir dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8a)

siekiant sukurti darnią ir nuoseklią visų bendrovių mokesčių bazę, reikšmingos skaitmeninės veiklavietės sąvoka ir šioje direktyvoje pateikti sprendimai taip pat turėtų būti įtraukti į Tarybos direktyvas dėl bendros pelno mokesčio bazės ir dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės;

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8b) | jei po šio pasiūlymo nebus nesudarytas susitarimas ir todėl nebus pašalintas konkurencijos iškraipymas ir mokesčių kliūtys įmonėms Sąjungoje, Komisija turėtų pateikti naują pasiūlymą, pagrįstą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 116 straipsniu, pagal kurį Europos Parlamentas ir Taryba, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, priimtų būtinas direktyvas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8b)

jei po šio pasiūlymo nebus nesudarytas susitarimas ir todėl nebus pašalintas konkurencijos iškraipymas ir mokesčių kliūtys įmonėms Sąjungoje, Komisija turėtų pateikti naują pasiūlymą, pagrįstą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 116 straipsniu, pagal kurį Europos Parlamentas ir Taryba, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, priimtų būtinas direktyvas;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | būtina, kad bet koks su šia direktyva susijęs asmens duomenų tvarkymas būtų vykdomas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 (17), įskaitant pareigas suteikti tinkamas technines ir organizacines priemones, kad būtų įvykdyti tuo reglamentu nustatyti įpareigojimai, visų pirma susiję su duomenų tvarkymo teisėtumu, duomenų tvarkymo veiklos saugumu, informacijos teikimu ir duomenų subjektų teisėmis, pritaikytąja ir standartizuotąja duomenų apsauga. Kai įmanoma, asmens duomenys turėtų būti nuasmeninami; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

būtina, kad bet koks su šia direktyva susijęs asmens duomenų tvarkymas būtų vykdomas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 (17), įskaitant pareigas suteikti tinkamas technines ir organizacines priemones, kad būtų įvykdyti tuo reglamentu nustatyti įpareigojimai, visų pirma susiję su duomenų tvarkymo teisėtumu, duomenų tvarkymo veiklos saugumu, informacijos teikimu ir duomenų subjektų teisėmis, pritaikytąja ir standartizuotąja duomenų apsauga. Kai įmanoma, asmens duomenys turėtų būti nuasmeninami;

| (9) | būtina, kad bet koks su šia direktyva susijęs asmens duomenų tvarkymas būtų vykdomas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 (17), įskaitant pareigas suteikti tinkamas technines ir organizacines priemones, kad būtų įvykdyti tuo reglamentu nustatyti įpareigojimai, visų pirma susiję su duomenų tvarkymo teisėtumu, duomenų tvarkymo veiklos saugumu, informacijos teikimu ir duomenų subjektų teisėmis, pritaikytąja ir standartizuotąja duomenų apsauga
  , tinkamai laikantis būtinumo ir proporcingumo principų
  . Kai įmanoma, asmens duomenys turėtų būti nuasmeninami
  . Duomenys, kurie gali būti renkami iš naudotojų šios direktyvos taikymo tikslais, turėtų būti tik duomenys, nurodantys valstybę narę, kurioje yra naudotojai, neleidžiant identifikuoti paties naudotojo; |
| --- | --- |

(9)

būtina, kad bet koks su šia direktyva susijęs asmens duomenų tvarkymas būtų vykdomas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 (17), įskaitant pareigas suteikti tinkamas technines ir organizacines priemones, kad būtų įvykdyti tuo reglamentu nustatyti įpareigojimai, visų pirma susiję su duomenų tvarkymo teisėtumu, duomenų tvarkymo veiklos saugumu, informacijos teikimu ir duomenų subjektų teisėmis, pritaikytąja ir standartizuotąja duomenų apsauga
  , tinkamai laikantis būtinumo ir proporcingumo principų
  . Kai įmanoma, asmens duomenys turėtų būti nuasmeninami
  . Duomenys, kurie gali būti renkami iš naudotojų šios direktyvos taikymo tikslais, turėtų būti tik duomenys, nurodantys valstybę narę, kurioje yra naudotojai, neleidžiant identifikuoti paties naudotojo;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | Komisija turėtų įvertinti šios direktyvos įgyvendinimą
  praėjus penkeriems metams
  po
  jos
  įsigaliojimo ir pateikti ataskaitą Tarybai. Valstybės narės turėtų pateikti Komisijai visą informaciją, reikalingą šiam įvertinimui atlikti. Direktyvos taikymo klausimams nagrinėti turėtų būti įsteigtas patariamasis DigiTax komitetas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

Komisija turėtų įvertinti šios direktyvos įgyvendinimą
  praėjus penkeriems metams
  po
  jos
  įsigaliojimo ir pateikti ataskaitą Tarybai. Valstybės narės turėtų pateikti Komisijai visą informaciją, reikalingą šiam įvertinimui atlikti. Direktyvos taikymo klausimams nagrinėti turėtų būti įsteigtas patariamasis DigiTax komitetas;

| (10) | Komisija turėtų įvertinti šios direktyvos įgyvendinimą
  ne vėliau kaip ... [treji metai
  po
  šios direktyvos
  įsigaliojimo
  dienos]
  ir pateikti ataskaitą
  Europos Parlamentui ir
  Tarybai
  , visų pirma apie administracinę naštą ir papildomas išlaidas įmonėms, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms (toliau – MVĮ), šioje direktyvoje numatytos apmokestinimo sistemos poveikį valstybių narių pajamoms, poveikį naudotojų asmens duomenims ir poveikį visai bendrajai rinkai, ypatingą dėmesį skiriant galimam įmonių, kurioms taikomos naujos šioje direktyvoje nustatytos taisyklės, konkurencijos iškraipymui. Atliekant peržiūrą taip pat reikėtų išnagrinėti, ar reikėtų pakeisti paslaugų, kurioms taikoma ši direktyva, rūšis arba reikšmingos skaitmeninės veiklavietės apibrėžtį
  . Valstybės narės turėtų pateikti Komisijai visą informaciją, reikalingą šiam įvertinimui atlikti. Direktyvos taikymo klausimams nagrinėti turėtų būti įsteigtas patariamasis DigiTax komitetas
  . Tas komitetas turėtų paskelbti savo darbotvarkes ir prieš prasidedant atrankos procedūrai turėtų būti užtikrinta, kad to komiteto nariai neturėtų interesų konfliktų. Į komiteto posėdžius turėtų būti kviečiamas Europos Parlamento stebėtojas; |
| --- | --- |

(10)

Komisija turėtų įvertinti šios direktyvos įgyvendinimą
  ne vėliau kaip ... [treji metai
  po
  šios direktyvos
  įsigaliojimo
  dienos]
  ir pateikti ataskaitą
  Europos Parlamentui ir
  Tarybai
  , visų pirma apie administracinę naštą ir papildomas išlaidas įmonėms, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms (toliau – MVĮ), šioje direktyvoje numatytos apmokestinimo sistemos poveikį valstybių narių pajamoms, poveikį naudotojų asmens duomenims ir poveikį visai bendrajai rinkai, ypatingą dėmesį skiriant galimam įmonių, kurioms taikomos naujos šioje direktyvoje nustatytos taisyklės, konkurencijos iškraipymui. Atliekant peržiūrą taip pat reikėtų išnagrinėti, ar reikėtų pakeisti paslaugų, kurioms taikoma ši direktyva, rūšis arba reikšmingos skaitmeninės veiklavietės apibrėžtį
  . Valstybės narės turėtų pateikti Komisijai visą informaciją, reikalingą šiam įvertinimui atlikti. Direktyvos taikymo klausimams nagrinėti turėtų būti įsteigtas patariamasis DigiTax komitetas
  . Tas komitetas turėtų paskelbti savo darbotvarkes ir prieš prasidedant atrankos procedūrai turėtų būti užtikrinta, kad to komiteto nariai neturėtų interesų konfliktų. Į komiteto posėdžius turėtų būti kviečiamas Europos Parlamento stebėtojas;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10a) | atsižvelgiant į reikšmingos skaitmeninės veiklavietės administracines išlaidas, reikėtų užtikrinti, kad MVĮ, netyčia nepatektų į šios direktyvos taikymo sritį. Atlikdama peržiūrą Komisija turėtų išnagrinėti, kokiu mastu ši direktyva turi neigiamos įtakos MVĮ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10a)

atsižvelgiant į reikšmingos skaitmeninės veiklavietės administracines išlaidas, reikėtų užtikrinti, kad MVĮ, netyčia nepatektų į šios direktyvos taikymo sritį. Atlikdama peržiūrą Komisija turėtų išnagrinėti, kokiu mastu ši direktyva turi neigiamos įtakos MVĮ;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12a) | kadangi šios direktyvos nuostatomis siekiama nuolat ir visapusiškai spręsti skaitmeninio apmokestinimo klausimą, pradėjus taikyti šios direktyvos nuostatas automatiškai nustoja galioti laikinasis skaitmeninių paslaugų mokesčio, kaip numatyta Direktyvoje dėl bendros skaitmeninių paslaugų mokesčio sistemos, sprendimas dėl pajamų, gautų teikiant tam tikras skaitmenines paslaugas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12a)

kadangi šios direktyvos nuostatomis siekiama nuolat ir visapusiškai spręsti skaitmeninio apmokestinimo klausimą, pradėjus taikyti šios direktyvos nuostatas automatiškai nustoja galioti laikinasis skaitmeninių paslaugų mokesčio, kaip numatyta Direktyvoje dėl bendros skaitmeninių paslaugų mokesčio sistemos, sprendimas dėl pajamų, gautų teikiant tam tikras skaitmenines paslaugas;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Ši direktyva taikoma subjektams nepriklausomai nuo to, kur yra jų buveinė pelno mokesčio tikslais – valstybėje narėje ar trečiojoje šalyje. | Ši direktyva taikoma subjektams nepriklausomai nuo
  jų dydžio ir
  to, kur yra jų buveinė pelno mokesčio tikslais – valstybėje narėje ar trečiojoje šalyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Ši direktyva taikoma subjektams nepriklausomai nuo to, kur yra jų buveinė pelno mokesčio tikslais – valstybėje narėje ar trečiojoje šalyje.

Ši direktyva taikoma subjektams nepriklausomai nuo
  jų dydžio ir
  to, kur yra jų buveinė pelno mokesčio tikslais – valstybėje narėje ar trečiojoje šalyje.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Valstybė narė, kurioje naudojamas naudotojo prietaisas, nustatoma pagal prietaiso interneto protokolo (IP) adresą arba, jei reikia nustatyti tiksliau, taikant kitą geografinės vietos nustatymo metodą. | 6.   Valstybė narė, kurioje naudojamas naudotojo prietaisas, nustatoma pagal prietaiso interneto protokolo (IP) adresą arba, jei reikia nustatyti tiksliau, taikant kitą geografinės vietos nustatymo metodą
  , nenurodant naudotojo duomenų, laikantis Reglamento (ES) 2016/679. Apie metodą, naudojamą naudotojų buvimo vietai nustatyti, informuoja valstybių narių mokesčių administratorius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

6.   Valstybė narė, kurioje naudojamas naudotojo prietaisas, nustatoma pagal prietaiso interneto protokolo (IP) adresą arba, jei reikia nustatyti tiksliau, taikant kitą geografinės vietos nustatymo metodą.

6.   Valstybė narė, kurioje naudojamas naudotojo prietaisas, nustatoma pagal prietaiso interneto protokolo (IP) adresą arba, jei reikia nustatyti tiksliau, taikant kitą geografinės vietos nustatymo metodą
  , nenurodant naudotojo duomenų, laikantis Reglamento (ES) 2016/679. Apie metodą, naudojamą naudotojų buvimo vietai nustatyti, informuoja valstybių narių mokesčių administratorius.

Pakeitimas 21

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 7a dalis (nauja)

4 straipsnio 7a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Mokesčių mokėtojas turi atskleisti mokesčių institucijoms visą informaciją, susijusią su reikšmingos skaitmeninės veiklavietės nustatymu pagal šį straipsnį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7a.
     
  Mokesčių mokėtojas turi atskleisti mokesčių institucijoms visą informaciją, susijusią su reikšmingos skaitmeninės veiklavietės nustatymu pagal šį straipsnį.

Pakeitimas 23

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 5 dalies a punktas

5 straipsnio 5 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | naudotojo lygmens duomenų rinkimą, laikymą, tvarkymą, analizę, naudojimą ir pardavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

naudotojo lygmens duomenų rinkimą, laikymą, tvarkymą, analizę, naudojimą ir pardavimą;

| a) | naudotojo lygmens duomenų rinkimą, laikymą, tvarkymą, analizę, naudojimą
  , perdavimą, parengimą
  ir pardavimą; |
| --- | --- |

a)

naudotojo lygmens duomenų rinkimą, laikymą, tvarkymą, analizę, naudojimą
  , perdavimą, parengimą
  ir pardavimą;

, perdavimą, parengimą

Pakeitimas 25

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 6 a dalis (nauja)

5 straipsnio 6 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Valstybės narės savo nacionalinėms mokesčių administracijoms skiria pakankamai darbuotojų, patirties ir biudžeto išteklių, taip pat išteklių, skirtų darbuotojų mokymui, kad būtų galima priskirti pelną nuolatinei buveinei ir atspindėti skaitmeninę veiklą toje valstybėje narėje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6a.
     
  Valstybės narės savo nacionalinėms mokesčių administracijoms skiria pakankamai darbuotojų, patirties ir biudžeto išteklių, taip pat išteklių, skirtų darbuotojų mokymui, kad būtų galima priskirti pelną nuolatinei buveinei ir atspindėti skaitmeninę veiklą toje valstybėje narėje.

Pakeitimas 26

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 a straipsnis (naujas)

5 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a straipsnis





  1.
     
  Komisija ne vėliau kaip ... [šios direktyvos įsigaliojimo data] parengia mokesčių institucijoms skirtas gaires, kuriose nurodoma, kaip turi būti nustatomos, išmatuojamos ir apmokestinamos reikšminga skaitmeninė veiklavietė ir skaitmeninės paslaugos. Tos taisyklės turi būti suderintos visoje Sąjungoje ir turi būti parengtos visomis oficialiosiomis Sąjungos kalbomis.






  2.
     
  Remdamasi pirmoje pastraipoje nurodytomis gairėmis, Komisija parengia gaires, kuriose nustatoma aiški metodika, pagal kurią įmonės gali savarankiškai įvertinti, ar ir kokia jų veikla turi būti priskiriama reikšmingai skaitmeninei veiklavietei. Tos gairės pateikiamos visomis oficialiosiomis Sąjungos kalbomis ir skelbiamos Komisijos interneto svetainėje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a straipsnis

1.
     
  Komisija ne vėliau kaip ... [šios direktyvos įsigaliojimo data] parengia mokesčių institucijoms skirtas gaires, kuriose nurodoma, kaip turi būti nustatomos, išmatuojamos ir apmokestinamos reikšminga skaitmeninė veiklavietė ir skaitmeninės paslaugos. Tos taisyklės turi būti suderintos visoje Sąjungoje ir turi būti parengtos visomis oficialiosiomis Sąjungos kalbomis.

2.
     
  Remdamasi pirmoje pastraipoje nurodytomis gairėmis, Komisija parengia gaires, kuriose nustatoma aiški metodika, pagal kurią įmonės gali savarankiškai įvertinti, ar ir kokia jų veikla turi būti priskiriama reikšmingai skaitmeninei veiklavietei. Tos gairės pateikiamos visomis oficialiosiomis Sąjungos kalbomis ir skelbiamos Komisijos interneto svetainėje.

Pakeitimas 27

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 b straipsnis (naujas)

5 b straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5b straipsnis




  Administracinis bendradarbiavimas




  Siekiant užtikrinti vienodą šios direktyvos taikymą Europos Sąjungoje, automatiškai ir privaloma tvarka keičiamasi mokesčių srities informacija, kaip nustatyta Tarybos direktyvoje 2011/16/ES. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5b straipsnis

Administracinis bendradarbiavimas

Siekiant užtikrinti vienodą šios direktyvos taikymą Europos Sąjungoje, automatiškai ir privaloma tvarka keičiamasi mokesčių srities informacija, kaip nustatyta Tarybos direktyvoje 2011/16/ES.

Pakeitimas 28

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio pavadinimas

6 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Peržiūra | Įgyvendinimo ataskaita ir
  peržiūra |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Peržiūra

Įgyvendinimo ataskaita ir
  peržiūra

Įgyvendinimo ataskaita ir

Pakeitimas 29

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 1 dalis

6 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisija įvertina šios direktyvos įgyvendinimą
  praėjus penkeriems metams
  nuo
  jos
  įsigaliojimo ir pateikia ataskaitą Tarybai. | 1.   Komisija įvertina šios direktyvos įgyvendinimą
  ne vėliau kaip ... [treji
  metai po
  šios direktyvos
  įsigaliojimo
  dienos]
  ir pateikia
  jo
  ataskaitą
  Europos Parlamentui ir
  Tarybai.
  Toje ataskaitoje ypatingas dėmesys skiriamas įmonių, ypač MVĮ, administracinei naštai ir papildomoms sąnaudoms, šioje direktyvoje numatytos apmokestinimo sistemos poveikiui valstybių narių pajamoms, poveikiui naudotojų asmens duomenims ir visai bendrajai rinkai, ypač atsižvelgiant į galimą bendrovių, kurioms taikomos šioje direktyvoje nustatytos taisyklės, konkurencijos iškraipymą. Ataskaitoje taip pat nagrinėjama, ar reikėtų pakeisti paslaugų, kurioms taikoma ši direktyva, rūšis arba reikšmingos skaitmeninės veiklavietės apibrėžtį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Komisija įvertina šios direktyvos įgyvendinimą
  praėjus penkeriems metams
  nuo
  jos
  įsigaliojimo ir pateikia ataskaitą Tarybai.

1.   Komisija įvertina šios direktyvos įgyvendinimą
  ne vėliau kaip ... [treji
  metai po
  šios direktyvos
  įsigaliojimo
  dienos]
  ir pateikia
  jo
  ataskaitą
  Europos Parlamentui ir
  Tarybai.
  Toje ataskaitoje ypatingas dėmesys skiriamas įmonių, ypač MVĮ, administracinei naštai ir papildomoms sąnaudoms, šioje direktyvoje numatytos apmokestinimo sistemos poveikiui valstybių narių pajamoms, poveikiui naudotojų asmens duomenims ir visai bendrajai rinkai, ypač atsižvelgiant į galimą bendrovių, kurioms taikomos šioje direktyvoje nustatytos taisyklės, konkurencijos iškraipymą. Ataskaitoje taip pat nagrinėjama, ar reikėtų pakeisti paslaugų, kurioms taikoma ši direktyva, rūšis arba reikšmingos skaitmeninės veiklavietės apibrėžtį.

Pakeitimas 30

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 a straipsnis (naujas)

6 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a straipsnis |
| | Įgaliojimų delegavimas |
| | 1.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis. |
| | 2.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo ... [šios direktyvos įsigaliojimo diena]. |
| | 3.
     
  Taryba gali bet kada atšaukti deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. |
| | 4.
     
  Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama praneša Tarybai. |
| | 5.
     
  Priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Tarybai apie šį aktą dienos Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6a straipsnis

6a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

Įgaliojimų delegavimas

1.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo ... [šios direktyvos įsigaliojimo diena].

3.
     
  Taryba gali bet kada atšaukti deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.
     
  Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama praneša Tarybai.

5.
     
  Priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Tarybai apie šį aktą dienos Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

Pakeitimas 31

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 b straipsnis (naujas)

6 b straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6b straipsnis




  Apeliaciniai skundai




  Tiek Sąjungos, tiek ne Sąjungos įmonės gali apskųsti sprendimą, kad jų teikiamos paslaugos yra skaitmeninės paslaugos pagal nacionalinę teisę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6b straipsnis

Apeliaciniai skundai

Tiek Sąjungos, tiek ne Sąjungos įmonės gali apskųsti sprendimą, kad jų teikiamos paslaugos yra skaitmeninės paslaugos pagal nacionalinę teisę.

Pakeitimas 32

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 c straipsnis (naujas)

6 c straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6c straipsnis




  Europos Parlamento informavimas




  Apie Komisijos deleguotųjų aktų priėmimą, apie bet kokį prieštaravimą dėl jų arba apie Tarybos suteiktų įgaliojimų atšaukimą informuojamas Europos Parlamentas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6c straipsnis

Europos Parlamento informavimas

Apie Komisijos deleguotųjų aktų priėmimą, apie bet kokį prieštaravimą dėl jų arba apie Tarybos suteiktų įgaliojimų atšaukimą informuojamas Europos Parlamentas.

Pakeitimas 33

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 d straipsnis (naujas)

6 d straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6d straipsnis




  Įgaliojimas Europos Komisijai derėtis dėl mokesčių sutarčių su trečiosiomis šalimis




  Valstybės narės suteikia Komisijai įgaliojimus pagal šioje direktyvoje nustatytas taisykles derėtis dėl mokesčių sutarčių su trečiosiomis šalimis persvarstymo ar priėmimo jų vardu, visų pirma dėl reikšmingos skaitmeninės veiklavietės apibrėžties įtraukimo mokestiniais tikslais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6d straipsnis

Įgaliojimas Europos Komisijai derėtis dėl mokesčių sutarčių su trečiosiomis šalimis

Valstybės narės suteikia Komisijai įgaliojimus pagal šioje direktyvoje nustatytas taisykles derėtis dėl mokesčių sutarčių su trečiosiomis šalimis persvarstymo ar priėmimo jų vardu, visų pirma dėl reikšmingos skaitmeninės veiklavietės apibrėžties įtraukimo mokestiniais tikslais.

Pakeitimas 34

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 2 dalis

7 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   DigiTax komitetą sudaro valstybių narių ir Komisijos atstovai. Komiteto pirmininkas yra Komisijos atstovas. Sekretoriato paslaugas Komitetui teikia Komisija. | 2.   DigiTax komitetą sudaro valstybių narių ir Komisijos atstovai
  bei Europos Parlamento stebėtojas
  . Komiteto pirmininkas yra Komisijos atstovas. Sekretoriato paslaugas Komitetui teikia Komisija.
  Šis komitetas paskelbia savo darbotvarkes, o dalyviai prieš atranką yra ištiriami dėl bet kokio interesų konflikto. Suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant socialinius partnerius, leidžiama dalyvauti atitinkamuose posėdžiuose stebėtojų teisėmis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   DigiTax komitetą sudaro valstybių narių ir Komisijos atstovai. Komiteto pirmininkas yra Komisijos atstovas. Sekretoriato paslaugas Komitetui teikia Komisija.

2.   DigiTax komitetą sudaro valstybių narių ir Komisijos atstovai
  bei Europos Parlamento stebėtojas
  . Komiteto pirmininkas yra Komisijos atstovas. Sekretoriato paslaugas Komitetui teikia Komisija.
  Šis komitetas paskelbia savo darbotvarkes, o dalyviai prieš atranką yra ištiriami dėl bet kokio interesų konflikto. Suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant socialinius partnerius, leidžiama dalyvauti atitinkamuose posėdžiuose stebėtojų teisėmis.

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 4 dalis

7 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   DigiTax komitetas nagrinėja šios direktyvos taikymo klausimus, iškeltus Komiteto pirmininko jo paties iniciatyva arba valstybės narės atstovo prašymu, ir praneša Komisijai savo išvadas. | 4.   DigiTax komitetas nagrinėja šios direktyvos taikymo klausimus, iškeltus Komiteto pirmininko jo paties iniciatyva arba
  Europos Parlamento prašymu, arba
  valstybės narės atstovo prašymu, ir praneša Komisijai savo išvadas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   DigiTax komitetas nagrinėja šios direktyvos taikymo klausimus, iškeltus Komiteto pirmininko jo paties iniciatyva arba valstybės narės atstovo prašymu, ir praneša Komisijai savo išvadas.

4.   DigiTax komitetas nagrinėja šios direktyvos taikymo klausimus, iškeltus Komiteto pirmininko jo paties iniciatyva arba
  Europos Parlamento prašymu, arba
  valstybės narės atstovo prašymu, ir praneša Komisijai savo išvadas.

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 4 dalies 1 a pastraipa (nauja)

7 straipsnio 4 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | DigiTax komitetas parengia metinę savo veiklos ir rezultatų ataskaitą ir ja dalijasi su Parlamentu, Taryba ir Komisija. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

DigiTax komitetas parengia metinę savo veiklos ir rezultatų ataskaitą ir ja dalijasi su Parlamentu, Taryba ir Komisija.

DigiTax komitetas parengia metinę savo veiklos ir rezultatų ataskaitą ir ja dalijasi su Parlamentu, Taryba ir Komisija.

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 4 a dalis (nauja)

7 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  DigiTax komitetas tikrina ir kontroliuoja, kad įmonės teisingai įgyvendintų šią direktyvą. Komitetas gali rinkti ir naudoti duomenis, kuriuos jis surenka iš nacionalinių mokesčių institucijų, kad išnagrinėtų, ar tinkamai įgyvendinamos taisyklės dėl reikšmingos skaitmeninės veiklavietės, ir veiktų kaip institucija, palengvinanti nacionalinių mokesčių institucijų bendradarbiavimą, kad būtų sumažinta dvigubo apmokestinimo ir dvigubo neapmokestinimo galimybė. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  DigiTax komitetas tikrina ir kontroliuoja, kad įmonės teisingai įgyvendintų šią direktyvą. Komitetas gali rinkti ir naudoti duomenis, kuriuos jis surenka iš nacionalinių mokesčių institucijų, kad išnagrinėtų, ar tinkamai įgyvendinamos taisyklės dėl reikšmingos skaitmeninės veiklavietės, ir veiktų kaip institucija, palengvinanti nacionalinių mokesčių institucijų bendradarbiavimą, kad būtų sumažinta dvigubo apmokestinimo ir dvigubo neapmokestinimo galimybė.

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 1 pastraipa

8 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Duomenys, kurie gali būti renkami iš naudotojų šios direktyvos taikymo tikslais, yra tik duomenys, nurodantys valstybę narę, kurioje yra naudotojai, neleidžiant identifikuoti naudotojo. | Duomenys, kurie gali būti renkami iš naudotojų šios direktyvos taikymo tikslais, yra tik duomenys, nurodantys valstybę narę, kurioje yra naudotojai, neleidžiant identifikuoti naudotojo.
  Bet koks asmens duomenų tvarkymas, atliekamas taikant šią direktyvą, visiškai atitinka Reglamentą (ES) 2016/679. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Duomenys, kurie gali būti renkami iš naudotojų šios direktyvos taikymo tikslais, yra tik duomenys, nurodantys valstybę narę, kurioje yra naudotojai, neleidžiant identifikuoti naudotojo.

Duomenys, kurie gali būti renkami iš naudotojų šios direktyvos taikymo tikslais, yra tik duomenys, nurodantys valstybę narę, kurioje yra naudotojai, neleidžiant identifikuoti naudotojo.
  Bet koks asmens duomenų tvarkymas, atliekamas taikant šią direktyvą, visiškai atitinka Reglamentą (ES) 2016/679.

Bet koks asmens duomenų tvarkymas, atliekamas taikant šią direktyvą, visiškai atitinka Reglamentą (ES) 2016/679.

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 a straipsnis (naujas)

9 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9a straipsnis




  Ryšys su skaitmeninių paslaugų mokesčiu, kuriuo apmokestinamos pajamos




  Pradėjus taikyti šią direktyvą, Direktyva dėl bendros skaitmeninių paslaugų mokesčio, kuriuo apmokestinamos pajamos, gaunamos teikiant tam tikras skaitmenines paslaugas, sistemos nustoja galioti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9a straipsnis

Ryšys su skaitmeninių paslaugų mokesčiu, kuriuo apmokestinamos pajamos

Pradėjus taikyti šią direktyvą, Direktyva dėl bendros skaitmeninių paslaugų mokesčio, kuriuo apmokestinamos pajamos, gaunamos teikiant tam tikras skaitmenines paslaugas, sistemos nustoja galioti.

---

(15)  Europos Vadovų Tarybos susitikimas (2017 m. spalio 19 d.). Išvados (dokumentas EUCO 14/17).

15

(16)  Išvados (dokumentas EUCO 14/17). 2017 m. gruodžio 5 d. Tarybos išvados dėl reagavimo į pelno apmokestinimo problemas skaitmeninėje ekonomikoje (FISC 346 ECOFIN 1092).

16

(15)  Europos Vadovų Tarybos susitikimas (2017 m. spalio 19 d.). Išvados (dokumentas EUCO 14/17).

15

(16)  Išvados (dokumentas EUCO 14/17). 2017 m. gruodžio 5 d. Tarybos išvados dėl reagavimo į pelno apmokestinimo problemas skaitmeninėje ekonomikoje (FISC 346 ECOFIN 1092).

16

(17)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

17

(17)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

17

---