# Europeiska unionens C 286/2012

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2012.286.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 286 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 55 årgången22 september 2012 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2012.286.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 286

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

55 årgången22 september 2012

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Europeiska centralbanken |
| 2012/C 286/01 | Europeiska centralbankens rekommendation av den 14 september 2012 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland (ECB/2012/20) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Europeiska centralbanken

2012/C 286/01

Europeiska centralbankens rekommendation av den 14 september 2012 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland (ECB/2012/20)

1

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 286/02 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 2 |
| 2012/C 286/03 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 4 |
| 2012/C 286/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6490 – EADS/Israel Aerospace Industries/JV) (
  1
  ) | 6 |
| 2012/C 286/05 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6560 – EQT VI/BSN Medical) (
  1
  ) | 6 |
| 2012/C 286/06 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5979 – KGHM/Tauron Wytwarzanie/JV) (
  1
  ) | 7 |
| 2012/C 286/07 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6628 – Třinecké Železárny/ŽDB Drátovna) (
  1
  ) | 7 |
| 2012/C 286/08 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6678 – Procter & Gamble/Arbora) (
  1
  ) | 8 |
| | Europeiska systemrisknämnden |
| 2012/C 286/09 | Europeiska systemrisknämndens råd av den 31 juli 2012 till Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten i enlighet med artikel 10.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister om hur icke-finansiella företag använder OTC-derivat (ESRB/2012/2) | 9 |
| 2012/C 286/10 | Europeiska systemrisknämndens råd av den 31 juli 2012 till Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten i enlighet med artikel 46.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister angående säkerheters godtagbarhet för centrala motparter (ESRB/2012/3) | 13 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2012/C 286/02

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

2

2012/C 286/03

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

4

2012/C 286/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6490 – EADS/Israel Aerospace Industries/JV) (
  1
  )

1

6

2012/C 286/05

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6560 – EQT VI/BSN Medical) (
  1
  )

1

6

2012/C 286/06

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5979 – KGHM/Tauron Wytwarzanie/JV) (
  1
  )

1

7

2012/C 286/07

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6628 – Třinecké Železárny/ŽDB Drátovna) (
  1
  )

1

7

2012/C 286/08

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6678 – Procter & Gamble/Arbora) (
  1
  )

1

8

Europeiska systemrisknämnden

2012/C 286/09

Europeiska systemrisknämndens råd av den 31 juli 2012 till Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten i enlighet med artikel 10.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister om hur icke-finansiella företag använder OTC-derivat (ESRB/2012/2)

9

2012/C 286/10

Europeiska systemrisknämndens råd av den 31 juli 2012 till Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten i enlighet med artikel 46.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister angående säkerheters godtagbarhet för centrala motparter (ESRB/2012/3)

13

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPEISKA CENTRALBANKEN |
| | Europeiska systemrisknämnden |
| 2012/C 286/11 | Europeiska systemrisknämndens beslut av den 13 juli 2012 om genomförandebestämmelser avseende uppgiftsskydd vid Europeiska systemrisknämnden (ESRB/2012/1) | 16 |

III   Förberedande akter

EUROPEISKA CENTRALBANKEN

Europeiska systemrisknämnden

2012/C 286/11

Europeiska systemrisknämndens beslut av den 13 juli 2012 om genomförandebestämmelser avseende uppgiftsskydd vid Europeiska systemrisknämnden (ESRB/2012/1)

16

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 286/12 | Eurons växelkurs | 20 |
| | Revisionsrätten |
| 2012/C 286/13 | Särskild rapport nr 12/2012 Har kommissionen och Eurostat förbättrat processen för att framställa tillförlitlig och trovärdig europeisk statistik? | 21 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2012/C 286/14 | Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske | 22 |
| 2012/C 286/15 | Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske | 22 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2012/C 286/12

Eurons växelkurs

20

Revisionsrätten

2012/C 286/13

Särskild rapport nr 12/2012 Har kommissionen och Eurostat förbättrat processen för att framställa tillförlitlig och trovärdig europeisk statistik?

Har kommissionen och Eurostat förbättrat processen för att framställa tillförlitlig och trovärdig europeisk statistik?

21

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2012/C 286/14

Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske

22

2012/C 286/15

Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske

22

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 286/16 | Inbjudan att lämna förslag – Programmet Kultur (2007–2013) – Genomförande av programåtgärderna: fleråriga samarbetsprojekt, samarbetsinsatser, särskilda insatser (tredjeland) och stöd till organ som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet | 23 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 286/17 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6720 – OAO VTB Bank/Corporate Commercial Bank/Bulgarian Telecommunications Company) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 29 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

2012/C 286/16

Inbjudan att lämna förslag – Programmet Kultur (2007–2013) – Genomförande av programåtgärderna: fleråriga samarbetsprojekt, samarbetsinsatser, särskilda insatser (tredjeland) och stöd till organ som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet

23

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2012/C 286/17

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6720 – OAO VTB Bank/Corporate Commercial Bank/Bulgarian Telecommunications Company) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Europeiska centralbanken

| 22.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/1

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS REKOMMENDATION

av den 14 september 2012

till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

(ECB/2012/20)

2012/C 286/01

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 27.1, och

av följande skäl:

| (1) | Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd godkänt. |
| --- | --- |

(1)

Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd godkänt.

| (2) | Förordnandet för de nuvarande externa revisorerna för Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland löpte ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2011. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2012. |
| --- | --- |

(2)

Förordnandet för de nuvarande externa revisorerna för Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland löpte ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2011. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2012.

| (3) | Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland har valt RSM Farrell Grant Sparks som sina externa revisorer för räkenskapsåren 2012 till 2016. |
| --- | --- |

(3)

Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland har valt RSM Farrell Grant Sparks som sina externa revisorer för räkenskapsåren 2012 till 2016.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

Det rekommenderas att RSM Farrell Grant Sparks utses till externa revisorer för Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland för räkenskapsåren 2012 till 2016.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 14 september 2012.

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 22.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/2

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

2012/C 286/02

| Datum för antagande av beslutet | 30.7.2012 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.35144 (12/N) |
| Medlemsstat | Ungern |
| Region | — | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Prolongation of Hungarian Liquidity scheme for banks |
| Rättslig grund | Article 44 (Chapter VII) of Act CXCIV of 2011 on the Stability of Hungarian Economy |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning | — |
| Syfte | Stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin |
| Stödform | Mjukt lån |
| Budget | Total budget: 11 008 000 HUF (i miljoner) |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | 30.7.2012–31.12.2012 |
| Ekonomisk sektor | Finansiella tjänster utom försäkring och pensionsfondsverksamhet |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministry for National Economy |
| Budapest |
| József nádor tér 2–4. |
| 1051 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Datum för antagande av beslutet

30.7.2012

Referensnummer för statligt stöd

SA.35144 (12/N)

Medlemsstat

Ungern

Region

—

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Prolongation of Hungarian Liquidity scheme for banks

Rättslig grund

Article 44 (Chapter VII) of Act CXCIV of 2011 on the Stability of Hungarian Economy

Typ av stödåtgärd

Stödordning

—

Syfte

Stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin

Stödform

Mjukt lån

Budget

Total budget: 11 008 000 HUF (i miljoner)

Stödnivå

—

Varaktighet

30.7.2012–31.12.2012

Ekonomisk sektor

Finansiella tjänster utom försäkring och pensionsfondsverksamhet

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministry for National Economy

Budapest

József nádor tér 2–4.

1051

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum för antagande av beslutet | 30.7.2012 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.35145 (12/N) |
| Medlemsstat | Ungern |
| Region | — | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Prolongation of the Hungarian bank support scheme |
| Rättslig grund | Act CIV of 2008 on the Reinforcement of the Stability of the Financial Intermediary System |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning | — |
| Syfte | Stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin |
| Stödform | Andra |
| Budget | Total budget: 300 000 HUF (i miljoner) |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | 30.7.2012–31.12.2012 |
| Ekonomisk sektor | Finansiella tjänster utom försäkring och pensionsfondsverksamhet |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministry for National Economy |
| Budapest |
| József nádor tér 2–4. |
| 1051 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Datum för antagande av beslutet

30.7.2012

Referensnummer för statligt stöd

SA.35145 (12/N)

Medlemsstat

Ungern

Region

—

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Prolongation of the Hungarian bank support scheme

Rättslig grund

Act CIV of 2008 on the Reinforcement of the Stability of the Financial Intermediary System

Typ av stödåtgärd

Stödordning

—

Syfte

Stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin

Stödform

Andra

Budget

Total budget: 300 000 HUF (i miljoner)

Stödnivå

—

Varaktighet

30.7.2012–31.12.2012

Ekonomisk sektor

Finansiella tjänster utom försäkring och pensionsfondsverksamhet

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministry for National Economy

Budapest

József nádor tér 2–4.

1051

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 22.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/4

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

2012/C 286/03

| Datum för antagande av beslutet | 27.6.2012 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.33994 (11/N) |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | Brandenburg |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | BFB II (3. Änderung) |
| Rättslig grund | Haushaltsordnung des Landes Brandenburg mit den zugehörigen Verwaltungsvorschriften vom 21. April 1999 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Kapitalinvestering |
| Stödform | Kapitaltillskott |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp 30 miljoner EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | till den 31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministerium für Wirtschaft des Landes Brandenburg |
| Heinrich-Mann-Allee 107 |
| 14473 Potsdam |
| DEUTSCHLAND |

Datum för antagande av beslutet

27.6.2012

Referensnummer för statligt stöd

SA.33994 (11/N)

Medlemsstat

Tyskland

Region

Brandenburg

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

BFB II (3. Änderung)

Rättslig grund

Haushaltsordnung des Landes Brandenburg mit den zugehörigen Verwaltungsvorschriften vom 21. April 1999

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Kapitalinvestering

Stödform

Kapitaltillskott

Budget

Totalt planerat stödbelopp 30 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

till den 31.12.2013

Ekonomisk sektor

Alla sektorer

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministerium für Wirtschaft des Landes Brandenburg

Heinrich-Mann-Allee 107

14473 Potsdam

DEUTSCHLAND

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum för antagande av beslutet | 18.6.2012 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.34168 (12/N) |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Comunidad Autónoma Euskera |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Ayudas a la producción editorial de carácter literario en el País Vasco |
| Rättslig grund | Orden 2012 de la Consejera de Cultura, por la que se regula y convoca la concesión de ayudas a la producción editorial de carácter literario en euskera |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Främjande av kultur |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | | Beräknade utgifter per år: 0,483 miljoner EUR |

Datum för antagande av beslutet

18.6.2012

Referensnummer för statligt stöd

SA.34168 (12/N)

Medlemsstat

Spanien

Region

Comunidad Autónoma Euskera

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Ayudas a la producción editorial de carácter literario en el País Vasco

Rättslig grund

Orden 2012 de la Consejera de Cultura, por la que se regula y convoca la concesión de ayudas a la producción editorial de carácter literario en euskera

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Främjande av kultur

Stödform

Bidrag

Budget

Beräknade utgifter per år: 0,483 miljoner EUR

| | Totalt planerat stödbelopp 1,449 miljoner EUR |
| --- | --- |

Totalt planerat stödbelopp 1,449 miljoner EUR

Stödnivå

70 %

Varaktighet

till den 31.12.2014

Ekonomisk sektor

Media

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Dirección de Promoción de la Cultura |
| --- |
| C/ Donostia-San Sebastián, 1 |
| 01010 Vitoria-Gasteiz |
| Álava, País Vasco |
| ESPAÑA |

Dirección de Promoción de la Cultura

C/ Donostia-San Sebastián, 1

01010 Vitoria-Gasteiz

Álava, País Vasco

ESPAÑA

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 22.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/6

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.6490 – EADS/Israel Aerospace Industries/JV)

(Text av betydelse för EES)

2012/C 286/04

Kommissionen beslutade den 16 juli 2012 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32012M6490. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32012M6490. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

| 22.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/6

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.6560 – EQT VI/BSN Medical)

(Text av betydelse för EES)

2012/C 286/05

Kommissionen beslutade den 7 augusti 2012 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32012M6560. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32012M6560. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

| 22.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/7

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5979 – KGHM/Tauron Wytwarzanie/JV)

(Text av betydelse för EES)

2012/C 286/06

Kommissionen beslutade den 23 juli 2012 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32012M5979. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32012M5979. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

| 22.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/7

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.6628 – Třinecké Železárny/ŽDB Drátovna)

(Text av betydelse för EES)

2012/C 286/07

Kommissionen beslutade den 4 september 2012 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32012M6628. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32012M6628. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

| 22.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/8

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.6678 – Procter & Gamble/Arbora)

(Text av betydelse för EES)

2012/C 286/08

Kommissionen beslutade den 27 augusti 2012 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32012M6678. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32012M6678. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

Europeiska systemrisknämnden

| 22.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/9

---

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS RÅD

av den 31 juli 2012

till Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten i enlighet med artikel 10.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister om hur icke-finansiella företag använder OTC-derivat

(ESRB/2012/2)

2012/C 286/09

1.   Rättslig bakgrund

| 1.1 | Enligt artikel 10.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1) ska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) samråda med Europeiska systemrisknämnden (ESRB) och andra relevanta myndigheter vid utarbetandet av tekniska standarder om följande: a) kriterier för att fastställa vilka OTC-derivatkontrakt som på ett objektivt mätbart sätt minskar de risker som är direkt kopplade till den affärsverksamhet eller likviditetsförvaltningsverksamhet som avses i artikel 10.3 och b) värden för clearingströsklarna över vilka icke-finansiella företag måste cleara sina terminsderivatkontrakt genom central motparter, som ska fastställas med utgångspunkt i vilken systemvikt en motparts samlade nettopositioner och nettoexponeringar har per klass av OTC-derivat. |
| --- | --- |

1.1

Enligt artikel 10.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1) ska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) samråda med Europeiska systemrisknämnden (ESRB) och andra relevanta myndigheter vid utarbetandet av tekniska standarder om följande: a) kriterier för att fastställa vilka OTC-derivatkontrakt som på ett objektivt mätbart sätt minskar de risker som är direkt kopplade till den affärsverksamhet eller likviditetsförvaltningsverksamhet som avses i artikel 10.3 och b) värden för clearingströsklarna över vilka icke-finansiella företag måste cleara sina terminsderivatkontrakt genom central motparter, som ska fastställas med utgångspunkt i vilken systemvikt en motparts samlade nettopositioner och nettoexponeringar har per klass av OTC-derivat.

| 1.2 | Den 26 juni 2012 begärde Esma råd i ovanstående frågor från ESRB avseende Esmas samrådsdokument publicerat den 25 juni 2012. (2) |
| --- | --- |

1.2

Den 26 juni 2012 begärde Esma råd i ovanstående frågor från ESRB avseende Esmas samrådsdokument publicerat den 25 juni 2012. (2)

| 1.3 | ESRB:s styrelse har i enlighet med artikel 3.2 b och 3.2 g samt artikel 4.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010 om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd (3), antagit detta råd, som har publicerats i enlighet med artikel 30 i Europeiska systemrisknämndens beslut ESRB/2011/1 av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden (4). |
| --- | --- |

1.3

ESRB:s styrelse har i enlighet med artikel 3.2 b och 3.2 g samt artikel 4.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010 om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd (3), antagit detta råd, som har publicerats i enlighet med artikel 30 i Europeiska systemrisknämndens beslut ESRB/2011/1 av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden (4).

2.   Ekonomisk bakgrund

| 2.1 | OTC-derivatkontrakt används av icke-finansiella företag huvudsakligen för att hedga affärsverksamhet och likviditetsförvaltningsverksamhet. Varje definition av clearingtröskel bör i princip säkerställa att följande mål möts.






  a) | Marknadens integritet måste försvaras och dess transparens måste säkerställas. Lagstiftaren bör ha som utgångspunkt att denne, ur makrotillsynsperspektiv, måste säkerställa att en så stor andel som möjligt av alla icke finansiella derivattransaktioner måste clearas centralt för att minska motpartsrisken på marknaden. Eventuellt bör lagstiftaren även säkerställa att alla företag som i sin balansräkning har en viss procentuell exponering mot derivataktiviteter behandlas på samma vis oavsett hur stora de är. |
| --- | --- | --- |

2.1

OTC-derivatkontrakt används av icke-finansiella företag huvudsakligen för att hedga affärsverksamhet och likviditetsförvaltningsverksamhet. Varje definition av clearingtröskel bör i princip säkerställa att följande mål möts.

a)

Marknadens integritet måste försvaras och dess transparens måste säkerställas. Lagstiftaren bör ha som utgångspunkt att denne, ur makrotillsynsperspektiv, måste säkerställa att en så stor andel som möjligt av alla icke finansiella derivattransaktioner måste clearas centralt för att minska motpartsrisken på marknaden. Eventuellt bör lagstiftaren även säkerställa att alla företag som i sin balansräkning har en viss procentuell exponering mot derivataktiviteter behandlas på samma vis oavsett hur stora de är.

| b) | Det totala värdet av derivat som innehas av ett icke-finansiellt företag, oavsett deras avsedda användning, bör på ett lämpligt sätt återspeglas i kalkylbasen. Ur stabilitetssynpunkt genereras risk av den (relativa) storleken på derivatpositionerna, oavsett derivatens syfte. |
| --- | --- |

b)

Det totala värdet av derivat som innehas av ett icke-finansiellt företag, oavsett deras avsedda användning, bör på ett lämpligt sätt återspeglas i kalkylbasen. Ur stabilitetssynpunkt genereras risk av den (relativa) storleken på derivatpositionerna, oavsett derivatens syfte.

| 2.2 | I ett antal marknadssegment, t.ex. råvarumarknader, vilka tidigare huvudsakligen användes av icke-finansiella företag, har användningen av OTC-derivat för spekulativa, investerings- eller handelssyften blivit dominerande. Detta beror delvis på finansinstitutens inträde på dessa marknader, den s.k. finansialiseringsprocessen. Detta medför att man noga måste undersöka de risker som uppstår genom att icke-finansiella företag använder derivat. |
| --- | --- |

2.2

I ett antal marknadssegment, t.ex. råvarumarknader, vilka tidigare huvudsakligen användes av icke-finansiella företag, har användningen av OTC-derivat för spekulativa, investerings- eller handelssyften blivit dominerande. Detta beror delvis på finansinstitutens inträde på dessa marknader, den s.k. finansialiseringsprocessen. Detta medför att man noga måste undersöka de risker som uppstår genom att icke-finansiella företag använder derivat.

| 2.3 | Definitionen av affärsverksamhet och likviditetsförvaltningsverksamhet bör vara så detaljerad och objektiv som möjligt och inte lämna utrymme för olika tolkningar eller arbitrage eftersom konsekvenserna av om definitionen uppfylls eller inte kan vara betydande. |
| --- | --- |

2.3

Definitionen av affärsverksamhet och likviditetsförvaltningsverksamhet bör vara så detaljerad och objektiv som möjligt och inte lämna utrymme för olika tolkningar eller arbitrage eftersom konsekvenserna av om definitionen uppfylls eller inte kan vara betydande.

| 2.4 | Efter en ingående analys (5) föreslår ESRB att tröskelvärdena ska beräknas i två steg. Målet är att försvara marknadens integritet och säkerställa transparens och inte att skydda enskilda marknadsaktörers särintressen. Syftet är även att säkerställa att de risker som innehav av derivat innebär för icke-finansiella företag bedöms på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

2.4

Efter en ingående analys (5) föreslår ESRB att tröskelvärdena ska beräknas i två steg. Målet är att försvara marknadens integritet och säkerställa transparens och inte att skydda enskilda marknadsaktörers särintressen. Syftet är även att säkerställa att de risker som innehav av derivat innebär för icke-finansiella företag bedöms på lämpligt sätt.

| 2.5 | Derivat som innehas för affärsverksamhet och likviditetsförvaltningsverksamhet är inte riskfria eftersom de, om de inte är korrekt prissatta, kan leda till att hedningsnivån är onödigt hög, vilket kan medföra systemrisker. |
| --- | --- |

2.5

Derivat som innehas för affärsverksamhet och likviditetsförvaltningsverksamhet är inte riskfria eftersom de, om de inte är korrekt prissatta, kan leda till att hedningsnivån är onödigt hög, vilket kan medföra systemrisker.

| 2.6 | Ur makrotillsynsperspektiv är det lämpligare att icke-finansiella företag clearar sina derivatkontrakt via centrala motparter genom marginalsäkerheter istället för att betala banker för sådana tjänster i form av avgifter. Det finns risk för att bankavgifter, som i princip är tillgångar som lämnar det icke-finansiella företaget, inte prissätter risken på ett korrekt sätt, varken ur bankens eller ur det icke-finansiella företagets perspektiv. |
| --- | --- |

2.6

Ur makrotillsynsperspektiv är det lämpligare att icke-finansiella företag clearar sina derivatkontrakt via centrala motparter genom marginalsäkerheter istället för att betala banker för sådana tjänster i form av avgifter. Det finns risk för att bankavgifter, som i princip är tillgångar som lämnar det icke-finansiella företaget, inte prissätter risken på ett korrekt sätt, varken ur bankens eller ur det icke-finansiella företagets perspektiv.

3.   Definitioner

Definition av affärsverksamhet och likviditetsförvaltningsverksamhet

| 3.1 | ESRB välkomnar Esmas arbete med att definiera affärsverksamhet och likviditetsförvaltningsverksamhet och instämmer i stort sett med resultaten av detta arbete på följande villkor: |
| --- | --- |

3.1

ESRB välkomnar Esmas arbete med att definiera affärsverksamhet och likviditetsförvaltningsverksamhet och instämmer i stort sett med resultaten av detta arbete på följande villkor:

| 3.2 | Icke-finansiella företags affärsverksamhet bör avse särskilda poster i balansräkningen, främst det icke-finansiella företagets kärnverksamhet, dvs. aktier, skulder, fordringar, egendom, anläggningar och utrustning. Koncepten ”kapitalutgifter” och ”driftsutgifter” bör ingå i definitionen över affärsverksamhet eftersom en hänvisning till de internationella redovisningsstandarderna (IFRS) för definitionen över affärsverksamhet kan visa sig vara otillräcklig. Den maximala nivån av derivat kopplade till icke-finansiella företags affärsverksamhet bör vara det bokförda värdet på de aktier, skulder, fordringar, egendom, anläggingar och utrustning som redovisas i balansräkningen. |
| --- | --- |

3.2

Icke-finansiella företags affärsverksamhet bör avse särskilda poster i balansräkningen, främst det icke-finansiella företagets kärnverksamhet, dvs. aktier, skulder, fordringar, egendom, anläggningar och utrustning. Koncepten ”kapitalutgifter” och ”driftsutgifter” bör ingå i definitionen över affärsverksamhet eftersom en hänvisning till de internationella redovisningsstandarderna (IFRS) för definitionen över affärsverksamhet kan visa sig vara otillräcklig. Den maximala nivån av derivat kopplade till icke-finansiella företags affärsverksamhet bör vara det bokförda värdet på de aktier, skulder, fordringar, egendom, anläggingar och utrustning som redovisas i balansräkningen.

| 3.3 | Likviditetsförvaltningsverksamhet bör definieras med utgångspunkt i det icke-finansiella företagets kassaflöde och fastställa att sådan verksamhet bör begränsas till kassaflödet från den finansieringsverksamhet som det icke-finansiella företaget har genererat under året. |
| --- | --- |

3.3

Likviditetsförvaltningsverksamhet bör definieras med utgångspunkt i det icke-finansiella företagets kassaflöde och fastställa att sådan verksamhet bör begränsas till kassaflödet från den finansieringsverksamhet som det icke-finansiella företaget har genererat under året.

Definition av clearingströsklar

| 3.4 | ESRB välkomnar Esmas arbete med att definiera clearingtrösklar på följande villkor: |
| --- | --- |

3.4

ESRB välkomnar Esmas arbete med att definiera clearingtrösklar på följande villkor:

| 3.5 | Initialt bör låga clearingtrösklar för icke finanansiella företag baseras på tydliga makrotillsynsprinciper med möjlighet att höja dem senare vid behov. |
| --- | --- |

3.5

Initialt bör låga clearingtrösklar för icke finanansiella företag baseras på tydliga makrotillsynsprinciper med möjlighet att höja dem senare vid behov.

| 3.6 | Man bör eftersträva en avvägning mellan komplexiteten i beräkningen av clearingtröskelvärdet och begränsningen av de risker som härrör från de icke-finansiella företagens innehav av OTC-derivat. |
| --- | --- |

3.6

Man bör eftersträva en avvägning mellan komplexiteten i beräkningen av clearingtröskelvärdet och begränsningen av de risker som härrör från de icke-finansiella företagens innehav av OTC-derivat.

| 3.7 | Ett begränsat antal klasser OTC-derivat bör definieras och vara föremål för olika krav vad gäller clearingtrösklar. |
| --- | --- |

3.7

Ett begränsat antal klasser OTC-derivat bör definieras och vara föremål för olika krav vad gäller clearingtrösklar.

| 3.8 | Clearingtrösklar bör inte definieras per motpart eftersom det ökar processens komplexitet utan att ge några extra fördelar. |
| --- | --- |

3.8

Clearingtrösklar bör inte definieras per motpart eftersom det ökar processens komplexitet utan att ge några extra fördelar.

| 3.9 | Det är bättre att använda bruttomarknadsvärde för definitionen av clearingtrösklar än nominella belopp eftersom det ger en mer rättvisande bild av marknadsvärdet på de derivat som innehas av icke-finansiella företag och följaktligen en mer korrekt metod för att bedöma vilka risker som dessa derivat utgör för systemet. Beräkningen av clearingtröskelvärden bör göras regelbundet och det ska vara möjligt för de behöriga myndigheterna att genomföra dessa oftare i tider av finanskriser. |
| --- | --- |

3.9

Det är bättre att använda bruttomarknadsvärde för definitionen av clearingtrösklar än nominella belopp eftersom det ger en mer rättvisande bild av marknadsvärdet på de derivat som innehas av icke-finansiella företag och följaktligen en mer korrekt metod för att bedöma vilka risker som dessa derivat utgör för systemet. Beräkningen av clearingtröskelvärden bör göras regelbundet och det ska vara möjligt för de behöriga myndigheterna att genomföra dessa oftare i tider av finanskriser.

| 3.10 | Clearingtröskelvärdet per klass av OTC-derivat bör, under förbehåll av den kalibrering av tröskelvärdet i två steg som beskrivs i punkt 4, definieras enligt följande:






  a) | Icke-finansiella företag som bör omfattas av clearingtrösklar delas in i två undergrupper enligt följande kriterier:

  och

  där:






  — | TD (x) är bruttomarknadsvärdet av alla derivat som innehas av det icke-finansiella företaget x, |
| --- | --- | --- | --- |

3.10

Clearingtröskelvärdet per klass av OTC-derivat bör, under förbehåll av den kalibrering av tröskelvärdet i två steg som beskrivs i punkt 4, definieras enligt följande:

a)

Icke-finansiella företag som bör omfattas av clearingtrösklar delas in i två undergrupper enligt följande kriterier:

Formula och Formula

där:

—

TD (x) är bruttomarknadsvärdet av alla derivat som innehas av det icke-finansiella företaget x,

| — | CR (x) är det bokförda värdet på det icke-finansiella företaget x kapital och reserver. |
| --- | --- |

—

CR (x) är det bokförda värdet på det icke-finansiella företaget x kapital och reserver.

| b) | För icke-finansiella företag där värdet enligt punkt a) överstiger värdet δ ska clearingtröskeln definieras som:

  eller NCNTFD (x) > ε'
  där:






  — | NCNTFD (x) är bruttomarknadsvärdet av alla derivat som innehas av det icke-finansiella företaget x, |
| --- | --- | --- |

b)

För icke-finansiella företag där värdet enligt punkt a) överstiger värdet δ ska clearingtröskeln definieras som:

Formula eller NCNTFD (x) > ε'

där:

—

NCNTFD (x) är bruttomarknadsvärdet av alla derivat som innehas av det icke-finansiella företaget x,

| — | GMVCD är bruttomarknadsvärdet, per klass av OTC-derivat, för alla motparter som rapporteras på global basis i BIS databas med statistik över OTC-derivat. |
| --- | --- |

—

GMVCD är bruttomarknadsvärdet, per klass av OTC-derivat, för alla motparter som rapporteras på global basis i BIS databas med statistik över OTC-derivat.

| c) | För icke-finansiella företag där värdet enligt punkt a) inte överstiger värdet δ ska clearingtröskeln definieras som:

  eller NCNTFD (x) > γ' |
| --- | --- |

c)

För icke-finansiella företag där värdet enligt punkt a) inte överstiger värdet δ ska clearingtröskeln definieras som:

Formula eller NCNTFD (x) > γ'

4.   Kalibrering av tröskelvärdet i två steg

Denna tvåstegsmetod kan genomföras på följande sätt:

| a) | Icke-finansiella företag bör delas in i två undergrupper i enlighet med följande kriterier:

  och |
| --- | --- |

a)

Icke-finansiella företag bör delas in i två undergrupper i enlighet med följande kriterier:

Formula och Formula

| b) | För icke-finansiella företag där värdet enligt punkt a) överstiger 0,03, ska följande tröskelvärde tillämpas för varje klass av OTC-derivat:







  i) | Clearingtröskel för kreditderivatkontrakt, εA = 8,4. |
| --- | --- | --- |

b)

För icke-finansiella företag där värdet enligt punkt a) överstiger 0,03, ska följande tröskelvärde tillämpas för varje klass av OTC-derivat:

i)

Clearingtröskel för kreditderivatkontrakt, εA = 8,4.

| ii) | Clearingtröskel för aktiederivatkontrakt, εB = 9,4. |
| --- | --- |

ii)

Clearingtröskel för aktiederivatkontrakt, εB = 9,4.

| iii) | Clearingtröskel för räntederivatkontrakt, εC = 12,4. |
| --- | --- |

iii)

Clearingtröskel för räntederivatkontrakt, εC = 12,4.

| iv) | Clearingtröskel för derivatkontrakt i utländsk valuta, εD = 13,4. |
| --- | --- |

iv)

Clearingtröskel för derivatkontrakt i utländsk valuta, εD = 13,4.

| v) | Clearingtröskel för råvaror och andra OTC-derivatkontrakt, eE = βE = 9,4. |
| --- | --- |

v)

Clearingtröskel för råvaror och andra OTC-derivatkontrakt, eE = βE = 9,4.

| c) | För icke-finansiella företag där värdet enligt punkt a) inte överstiger 0,03, ska följande tröskelvärde tillämpas för varje klass av OTC-derivat:







  i) | Clearingtröskel för kreditderivatkontrakt, γA = 25,2. |
| --- | --- | --- |

c)

För icke-finansiella företag där värdet enligt punkt a) inte överstiger 0,03, ska följande tröskelvärde tillämpas för varje klass av OTC-derivat:

i)

Clearingtröskel för kreditderivatkontrakt, γA = 25,2.

| ii) | Clearingtröskel för aktiederivatkontrakt, γB = 28,2. |
| --- | --- |

ii)

Clearingtröskel för aktiederivatkontrakt, γB = 28,2.

| iii) | Clearingtröskel för räntederivatkontrakt, γC = 37,2. |
| --- | --- |

iii)

Clearingtröskel för räntederivatkontrakt, γC = 37,2.

| iv) | Clearingtröskel för derivatkontrakt i utländsk valuta, γD = 40,2. |
| --- | --- |

iv)

Clearingtröskel för derivatkontrakt i utländsk valuta, γD = 40,2.

| v) | Clearingtröskel för råvaror och andra OTC-derivatkontrakt, γE = 28,2. |
| --- | --- |

v)

Clearingtröskel för råvaror och andra OTC-derivatkontrakt, γE = 28,2.

| d) | För icke-finansiella företag där värdet enligt punkt a) överstiger 0,03, ska följande tröskelvärde i form av absoluta belopp tillämpas:
  NCNTFD (x) > ε'






  i) | Clearingtröskel för kreditderivatkontrakt, ε'A = 13 miljoner EUR. |
| --- | --- | --- |

d)

För icke-finansiella företag där värdet enligt punkt a) överstiger 0,03, ska följande tröskelvärde i form av absoluta belopp tillämpas:

NCNTFD (x) > ε'

i)

Clearingtröskel för kreditderivatkontrakt, ε'A = 13 miljoner EUR.

| ii) | Clearingtröskel för aktiederivatkontrakt, ε'B = 7 miljoner EUR. |
| --- | --- |

ii)

Clearingtröskel för aktiederivatkontrakt, ε'B = 7 miljoner EUR.

| iii) | Clearingtröskel för räntederivatkontrakt, ε'C = 151 miljoner EUR. |
| --- | --- |

iii)

Clearingtröskel för räntederivatkontrakt, ε'C = 151 miljoner EUR.

| iv) | Clearingtröskel för derivatkontrakt i utländsk valuta, e'D = 31 miljoner EUR. |
| --- | --- |

iv)

Clearingtröskel för derivatkontrakt i utländsk valuta, e'D = 31 miljoner EUR.

| v) | Clearingtröskel för råvaror och andra OTC-derivatkontrakt, ε'E = 16 miljoner EUR. |
| --- | --- |

v)

Clearingtröskel för råvaror och andra OTC-derivatkontrakt, ε'E = 16 miljoner EUR.

| e) | För icke-finansiella företag där värdet enligt punkt a) inte överstiger 0,03, ska följande tröskelvärde i form av absoluta belopp tillämpas:
  NCNTFD (x) > γ'






  i) | Clearingtröskel för kreditderivatkontrakt, γ'A = 39 miljoner EUR. |
| --- | --- | --- |

e)

För icke-finansiella företag där värdet enligt punkt a) inte överstiger 0,03, ska följande tröskelvärde i form av absoluta belopp tillämpas:

NCNTFD (x) > γ'

i)

Clearingtröskel för kreditderivatkontrakt, γ'A = 39 miljoner EUR.

| ii) | Clearingtröskel för aktiederivatkontrakt, γ'B = 20 miljoner EUR. |
| --- | --- |

ii)

Clearingtröskel för aktiederivatkontrakt, γ'B = 20 miljoner EUR.

| iii) | Clearingtröskel för räntederivatkontrakt, γ'C = 453 miljoner EUR. |
| --- | --- |

iii)

Clearingtröskel för räntederivatkontrakt, γ'C = 453 miljoner EUR.

| iv) | Clearingtröskel för derivatkontrakt i utländsk valuta, γ'D = 92 miljoner EUR. |
| --- | --- |

iv)

Clearingtröskel för derivatkontrakt i utländsk valuta, γ'D = 92 miljoner EUR.

| v) | Clearingtröskel för råvaror och andra OTC-derivatkontrakt, γ'E = 48 miljoner EUR. |
| --- | --- |

v)

Clearingtröskel för råvaror och andra OTC-derivatkontrakt, γ'E = 48 miljoner EUR.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 31 juli 2012.

Mario DRAGHI

ESRB:s ordförande

---

(1)  EUT L 201, 27.7.2012, s. 21.

1

(2)  Esmas samrådsdokument ”Draft technical standards for the Regulation on OTC derivatives, CCPs and trade repositories”, har publicerats på Esmas webbplats http://www.esma.europa.eu

2

(3)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

3

(4)  EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

4

(5)  Se ESRB:s svar ”Macro-prudential stance on the use of OTC derivatives by non-financial corporations in response to a consultation by ESMA based on Article 10 of the EMIR Regulation”, publicerad på ESRB:s webbplats: http://www.esrb.europa.eu

5

---

| 22.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/13

---

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS RÅD

av den 31 juli 2012

till Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten i enlighet med artikel 46.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister angående säkerheters godtagbarhet för centrala motparter

(ESRB/2012/3)

2012/C 286/10

1.   Rättslig bakgrund

| 1.1 | I artikel 46.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1) fastställs att Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) ska samråda med Europeiska systemrisknämnden (ESRB) och andra berörda myndigheter när det gäller utarbetandet av förslag till tekniska standarder för godtagbara säkerheter för centrala motparter. Samrådet gäller i synnerhet följande tre frågor: a) vilken typ av godtagbar säkerhet som kan anses vara mycket likvid, b) vilka värderingsavdrag som ska tillämpas, och c) villkoren för att garantier från affärsbanker ska kunna godtas som säkerhet av centrala motparter. |
| --- | --- |

1.1

I artikel 46.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1) fastställs att Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) ska samråda med Europeiska systemrisknämnden (ESRB) och andra berörda myndigheter när det gäller utarbetandet av förslag till tekniska standarder för godtagbara säkerheter för centrala motparter. Samrådet gäller i synnerhet följande tre frågor: a) vilken typ av godtagbar säkerhet som kan anses vara mycket likvid, b) vilka värderingsavdrag som ska tillämpas, och c) villkoren för att garantier från affärsbanker ska kunna godtas som säkerhet av centrala motparter.

| 1.2 | Den 26 juni 2012 begärde Esma råd i ovanstående frågor från ESRB avseende Esma:s samrådsdokument publicerat den 25 juni 2012 (2). |
| --- | --- |

1.2

Den 26 juni 2012 begärde Esma råd i ovanstående frågor från ESRB avseende Esma:s samrådsdokument publicerat den 25 juni 2012 (2).

| 1.3 | ESRB:s styrelse har, i enlighet med artikel 3.2 b och 3.2 g samt artikel 4.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010 om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd (3), antagit detta råd, som har publicerats i enlighet med artikel 30 i Europeiska systemrisknämndens beslut ESRB/2011/1 av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden (4). |
| --- | --- |

1.3

ESRB:s styrelse har, i enlighet med artikel 3.2 b och 3.2 g samt artikel 4.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010 om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd (3), antagit detta råd, som har publicerats i enlighet med artikel 30 i Europeiska systemrisknämndens beslut ESRB/2011/1 av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden (4).

| 1.4 | ESRB:s mandat omfattar, enligt artikel 3.1 i förordning (EU) nr 1092/2010, tillsynen av det finansiella systemet enligt vad som framgår av artikel 2 b (5) i förordning (EU) nr 1092/2010. Detta innefattar finansiella systeminfrastrukturer såsom centrala motparter och deras roll inom det finansiella systemet. |
| --- | --- |

1.4

ESRB:s mandat omfattar, enligt artikel 3.1 i förordning (EU) nr 1092/2010, tillsynen av det finansiella systemet enligt vad som framgår av artikel 2 b (5) i förordning (EU) nr 1092/2010. Detta innefattar finansiella systeminfrastrukturer såsom centrala motparter och deras roll inom det finansiella systemet.

2.   Ekonomisk bakgrund

| 2.1 | Centrala motparter utgör viktiga delar i det finansiella systemet och deras roll kommer att öka i och med genomförandet av G20-initiativet (Pittsburgh 2009) att cleara alla standardiserade OTC-derivat centralt. Lagstiftningen bör formuleras ur mikrotillsynsperspektiv och med beaktande av procykliska effekter. ESRB anser att frågan om procykliska effekter inte får begränsas till den omedelbara inverkan på de centrala motparternas motståndskraft, utan att den också måste se till hur de centrala motparterna påverkar det finansiella systemet som helhet. |
| --- | --- |

2.1

Centrala motparter utgör viktiga delar i det finansiella systemet och deras roll kommer att öka i och med genomförandet av G20-initiativet (Pittsburgh 2009) att cleara alla standardiserade OTC-derivat centralt. Lagstiftningen bör formuleras ur mikrotillsynsperspektiv och med beaktande av procykliska effekter. ESRB anser att frågan om procykliska effekter inte får begränsas till den omedelbara inverkan på de centrala motparternas motståndskraft, utan att den också måste se till hur de centrala motparterna påverkar det finansiella systemet som helhet.

| 2.2 | ESRB uppmanar de behöriga makrotillsynsmyndigheterna att, vid den första planerade översynen av förordningen om Europas marknadsinfrastrukturer, undersöka hur man kan använda marginalsäkerheter och värderingsavdrag på säkerheter som verktyg för makrotillsynen. |
| --- | --- |

2.2

ESRB uppmanar de behöriga makrotillsynsmyndigheterna att, vid den första planerade översynen av förordningen om Europas marknadsinfrastrukturer, undersöka hur man kan använda marginalsäkerheter och värderingsavdrag på säkerheter som verktyg för makrotillsynen.

| 2.3 | ESRB konstaterar att det är viktigt att begränsa procykliska effekter men att detta aldrig får äventyra de centrala motparternas motståndskraft. |
| --- | --- |

2.3

ESRB konstaterar att det är viktigt att begränsa procykliska effekter men att detta aldrig får äventyra de centrala motparternas motståndskraft.

3.   Den typ av säkerhet som kan anses vara mycket likvid

| 3.1 | Hänvisningar till det land där utställaren är etablerad bör tas bort från kravet på låg kreditrisk, eftersom denna risk normalt sett redan har beaktats i utställarens kreditriskbedömning. |
| --- | --- |

3.1

Hänvisningar till det land där utställaren är etablerad bör tas bort från kravet på låg kreditrisk, eftersom denna risk normalt sett redan har beaktats i utställarens kreditriskbedömning.

| 3.2 | Centrala motparter bör kunna vara säkra på att överlåtbarhet och värde på säkerheterna






  — | inte omfattas av konkurrerande rättigheter till förmån för tredje parter, |
| --- | --- | --- |

3.2

Centrala motparter bör kunna vara säkra på att överlåtbarhet och värde på säkerheterna

—

inte omfattas av konkurrerande rättigheter till förmån för tredje parter,

| — | säkerställd genom att pantsättaren avskurits från sin rådighet över säkerheten, |
| --- | --- |

—

säkerställd genom att pantsättaren avskurits från sin rådighet över säkerheten,

| — | inte är föremål för omklassificering genom lagar om värdepapper och säkerheter anhängigt vid en fordran som gjorts av pantsättaren eller tredje part, |
| --- | --- |

—

inte är föremål för omklassificering genom lagar om värdepapper och säkerheter anhängigt vid en fordran som gjorts av pantsättaren eller tredje part,

| — | inte är upphävbar genom nationell insolvenslagstiftning eller insolvenslagstiftning i tredjeländer vid insolvensförfaranden mot en clearingmedlem eller någon annan säkerhetsställare. |
| --- | --- |

—

inte är upphävbar genom nationell insolvenslagstiftning eller insolvenslagstiftning i tredjeländer vid insolvensförfaranden mot en clearingmedlem eller någon annan säkerhetsställare.

| 3.3 | Centrala motparter bör ha lämplig rättslig och operativ kapacitet som säkerställer att gränsöverskridande säkerheter kan användas utan dröjsmål. |
| --- | --- |

3.3

Centrala motparter bör ha lämplig rättslig och operativ kapacitet som säkerställer att gränsöverskridande säkerheter kan användas utan dröjsmål.

| 3.4 | Godtagandet av säkerheter som ställts ut av clearingmedlemmar bör vara föremål för följande tillsynsåtgärder:






  — | Användningen av finansiella instrument som ställts ut av en clearingmedlem och som ställs som säkerhet av en annan clearingmedlem bör antingen begränsas eller vara föremål för högre värderingsavdrag än de som tillämpades när de inte ställs ut av en clearingmedlem. Det andra alternativet bör utvärderas noga av behöriga myndigheter med tanke på dess möjliga procykliska konsekvenser. |
| --- | --- | --- |

3.4

Godtagandet av säkerheter som ställts ut av clearingmedlemmar bör vara föremål för följande tillsynsåtgärder:

—

Användningen av finansiella instrument som ställts ut av en clearingmedlem och som ställs som säkerhet av en annan clearingmedlem bör antingen begränsas eller vara föremål för högre värderingsavdrag än de som tillämpades när de inte ställs ut av en clearingmedlem. Det andra alternativet bör utvärderas noga av behöriga myndigheter med tanke på dess möjliga procykliska konsekvenser.

| — | Centrala motparter bör endast godta värdepapper som handlas offentligt. |
| --- | --- |

—

Centrala motparter bör endast godta värdepapper som handlas offentligt.

| — | Lagstiftningen bör explicit fastställa hur kopplingarna ska mätas avseende korsvist ställande av säkerheter. Lagstiftningen bör klargöra hur en central motpart ska demonstrera sin förmåga att hantera valutarisker. |
| --- | --- |

—

Lagstiftningen bör explicit fastställa hur kopplingarna ska mätas avseende korsvist ställande av säkerheter. Lagstiftningen bör klargöra hur en central motpart ska demonstrera sin förmåga att hantera valutarisker.

| 3.5 | Gränser vad gäller koncentrationen bör sättas med beaktande av säkerhetspoolen eftersom ju svårare det blir att uppnå diversifiering desto mindre blir mängden godtagbara säkerheter. |
| --- | --- |

3.5

Gränser vad gäller koncentrationen bör sättas med beaktande av säkerhetspoolen eftersom ju svårare det blir att uppnå diversifiering desto mindre blir mängden godtagbara säkerheter.

| 3.6 | För att säkerställa rättslig säkerhet och marknadsförutsägbarhet bör centrala motparters möjligheter att återanvända säkerheter eller acceptera återpantsatta säkerheter klargöras i lagstiftningen eftersom detta har stora följder för makrotillsynen. |
| --- | --- |

3.6

För att säkerställa rättslig säkerhet och marknadsförutsägbarhet bör centrala motparters möjligheter att återanvända säkerheter eller acceptera återpantsatta säkerheter klargöras i lagstiftningen eftersom detta har stora följder för makrotillsynen.

| 3.7 | Det bör finnas tydliga krav för vilka säkerheter som centrala motparter får godta och använda. Dessa krav ska göra det möjligt för myndigheterna att övervaka marknadsbeteende och riskspridning av pantsatta säkerheter. |
| --- | --- |

3.7

Det bör finnas tydliga krav för vilka säkerheter som centrala motparter får godta och använda. Dessa krav ska göra det möjligt för myndigheterna att övervaka marknadsbeteende och riskspridning av pantsatta säkerheter.

| 3.8 | Lagstiftning om godtagbarhet av säkerheter bör genomföras försiktigt och ses över ofta för att noggrant överväga systemrisker. |
| --- | --- |

3.8

Lagstiftning om godtagbarhet av säkerheter bör genomföras försiktigt och ses över ofta för att noggrant överväga systemrisker.

4.   Värderingsavdrag som ska tillämpas på säkerheter

| 4.1 | Värderingsavdrag bör fastställas och definieras på ett försiktigt och konservativt sätt för att skydda centrala motparter och begränsa de procykliska effekterna. |
| --- | --- |

4.1

Värderingsavdrag bör fastställas och definieras på ett försiktigt och konservativt sätt för att skydda centrala motparter och begränsa de procykliska effekterna.

| 4.2 | Från stabilitetssynpunkt är det önskvärt att begränsa procykliska rörelser i godtagbarhetskriterierna och värderingsavdragen för centrala motparters säkerheter. Metoderna för värderingsavdragen bör utformas så att de minimerar plötsliga och stora ökningar när oro råder på marknaderna. |
| --- | --- |

4.2

Från stabilitetssynpunkt är det önskvärt att begränsa procykliska rörelser i godtagbarhetskriterierna och värderingsavdragen för centrala motparters säkerheter. Metoderna för värderingsavdragen bör utformas så att de minimerar plötsliga och stora ökningar när oro råder på marknaderna.

| 4.3 | Transparenta och förutsebara förfaranden för anpassning av värderingsavdrag för att bemöta förändrade marknadsvillkor bör krävas. |
| --- | --- |

4.3

Transparenta och förutsebara förfaranden för anpassning av värderingsavdrag för att bemöta förändrade marknadsvillkor bör krävas.

| 4.4 | Mot bakgrund av de principer från rådet för finansiell stabilitet (FSB) som godkändes vid G20-toppmötet i Mexico City 2012 bör man undvika att lita blint på kreditvärderingsinstitutens kreditbetyg (6). |
| --- | --- |

4.4

Mot bakgrund av de principer från rådet för finansiell stabilitet (FSB) som godkändes vid G20-toppmötet i Mexico City 2012 bör man undvika att lita blint på kreditvärderingsinstitutens kreditbetyg (6).

| 4.5 | För att begränsa de procykliska effekterna bör den behöriga myndigheten ställa krav på att centrala motparter visar att det inte förekommer någon mekanisk utlösare. Lagstiftningen bör överensstämma med FSB:s principer för att minska beroendet av kreditvärderingsinstitutens kreditbetyg. |
| --- | --- |

4.5

För att begränsa de procykliska effekterna bör den behöriga myndigheten ställa krav på att centrala motparter visar att det inte förekommer någon mekanisk utlösare. Lagstiftningen bör överensstämma med FSB:s principer för att minska beroendet av kreditvärderingsinstitutens kreditbetyg.

5.   Villkor för att garantier från affärsbanker ska godtas som säkerhet

| 5.1 | Lagstiftningen bör fastställa en pålitlig part för innehav av de säkerheter som ställts till säkerhet för fullgörandet av affärsbanksgarantier. |
| --- | --- |

5.1

Lagstiftningen bör fastställa en pålitlig part för innehav av de säkerheter som ställts till säkerhet för fullgörandet av affärsbanksgarantier.

| 5.2 | Garantier från affärsbanker bör vara föremål för ett begränsat utnyttjande och ett lägre koncentrationsförhållande än det som tillämpas på andra godtagbara säkerheter. |
| --- | --- |

5.2

Garantier från affärsbanker bör vara föremål för ett begränsat utnyttjande och ett lägre koncentrationsförhållande än det som tillämpas på andra godtagbara säkerheter.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 31 juli 2012.

Mario DRAGHI

ESRB:s ordförande

---

(1)  EUT L 201, 27.7.2012, s. 39.

1

(2)  Esmas samrådsdokument,”Draft technical standards for the Regulation on OTC derivatives, CCPs and trade repositories”, har publicerats på Esmas webbplats http://www.esma.europa.eu

2

(3)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

3

(4)  EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

4

(5)  I artikel 2 b fastställs det att det ”finansiella systemet” innebär samtliga finansinstitut, marknader, produkter och marknadsinfrastrukturer.

5

(6)  FSB, Principles for reducing reliance on CRA ratings, 27 oktober 2010, i synnerhet princip III.4. Principerna finns tillgängliga på FSB:s webbplats: http://www.financialstabilityboard.org

6

---

III Förberedande akter

EUROPEISKA CENTRALBANKEN

Europeiska systemrisknämnden

| 22.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/16

---

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS BESLUT

av den 13 juli 2012

om genomförandebestämmelser avseende uppgiftsskydd vid Europeiska systemrisknämnden

(ESRB/2012/1)

2012/C 286/11

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av artikel 16 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (1), särskilt artikel 24.8 och bilagan,

efter samråd med Europeiska datatillsynsmannen, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 45/2001 fastställs de principer och regler som är tillämpliga på alla Europeiska unionens institutioner och organ och föreskrivs att varje institution och organ ska utse ett uppgiftsskyddsombud. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 45/2001 fastställs de principer och regler som är tillämpliga på alla Europeiska unionens institutioner och organ och föreskrivs att varje institution och organ ska utse ett uppgiftsskyddsombud.

| (2) | Enligt artikel 24.8 i förordning (EG) nr 45/2001 ska varje EU-institution och EU-organ anta ytterligare genomförandebestämmelser avseende uppgiftsskyddsombudet i enlighet med bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 24.8 i förordning (EG) nr 45/2001 ska varje EU-institution och EU-organ anta ytterligare genomförandebestämmelser avseende uppgiftsskyddsombudet i enlighet med bilagan till den förordningen.

| (3) | Det bör införas bestämmelser om registeransvariga och uppgiftsskyddssamordnare, vars arbetsuppgifter och åligganden berör uppgiftsskyddsombudets arbetsuppgifter och åligganden, samt om regleringen av de registrerades rättigheter. |
| --- | --- |

(3)

Det bör införas bestämmelser om registeransvariga och uppgiftsskyddssamordnare, vars arbetsuppgifter och åligganden berör uppgiftsskyddsombudets arbetsuppgifter och åligganden, samt om regleringen av de registrerades rättigheter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVSNITT 1

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

I detta beslut fastställs bestämmelser om

| a) | utnämning och ställning för Europeiska systemrisknämndens uppgiftsskyddsombud samt dennes arbetsuppgifter, åligganden och befogenheter, |
| --- | --- |

a)

utnämning och ställning för Europeiska systemrisknämndens uppgiftsskyddsombud samt dennes arbetsuppgifter, åligganden och befogenheter,

| b) | registeransvarigas och uppgiftsskyddssamordnares roller, arbetsuppgifter och åligganden, |
| --- | --- |

b)

registeransvarigas och uppgiftsskyddssamordnares roller, arbetsuppgifter och åligganden,

| c) | de registrerades utövande av rättigheter. |
| --- | --- |

c)

de registrerades utövande av rättigheter.

Artikel 2

Definitioner

I detta beslut avses med

a)   registeransvarig: en anställd i ledande ställning som är ansvarig för en organisatorisk enhet som bestämmer ändamålet och medlen för behandling av personuppgifter.

b)   uppgiftsskyddssamordnare: en anställd som bistår en registeransvarig med att uppfylla den senares skyldigheter avseende uppgiftsskydd. Denna person ska vara specialist på registerföring.

AVSNITT 2

UPPGIFTSSKYDDSOMBUDET

Artikel 3

Utnämning, ställning och organisatoriska frågor

1.   Styrelsen ska

| a) | utnämna ett uppgiftsskyddsombud med tillräcklig erfarenhet för att uppfylla de krav som uppställs i artikel 24 i förordning (EG) nr 45/2001, |
| --- | --- |

a)

utnämna ett uppgiftsskyddsombud med tillräcklig erfarenhet för att uppfylla de krav som uppställs i artikel 24 i förordning (EG) nr 45/2001,

| b) | fastställa en mandatperiod för uppgiftsskyddsombudet på mellan två och fem år. |
| --- | --- |

b)

fastställa en mandatperiod för uppgiftsskyddsombudet på mellan två och fem år.

2.   Styrelsen ska säkerställa att uppgiftsskyddsombudet kan utföra sina arbetsuppgifter och åligganden som uppgiftsskyddsombud på oberoende sätt. Utan att det påverkar detta oberoende ska uppgiftsskyddsombudets bedömare samråda med Europeiska datatillsynsmannen innan de utför sin bedömning av hur uppgiftsskyddsombudet har utfört sina arbetsuppgifter och åligganden som uppgiftsskyddsombud.

3.   Den berörde registeransvarige ska säkerställa att uppgiftsskyddsombudet informeras utan dröjsmål

| a) | när det uppstår en fråga som har, eller kan få, konsekvenser ur uppgiftsskyddssynpunkt, och |
| --- | --- |

a)

när det uppstår en fråga som har, eller kan få, konsekvenser ur uppgiftsskyddssynpunkt, och

| b) | om alla kontakter mellan ESRB och utomstående parter vad gäller tillämpningen av förordning (EG) nr 45/2001, i synnerhet alla kontakter med Europeiska datatillsynsmannen. |
| --- | --- |

b)

om alla kontakter mellan ESRB och utomstående parter vad gäller tillämpningen av förordning (EG) nr 45/2001, i synnerhet alla kontakter med Europeiska datatillsynsmannen.

4.   Styrelsen får utse ett vice uppgiftsskyddsombud för vilken artikel 24.1, 24.2 och 24.6 i förordning (EG) nr 45/2001 är tillämplig. Vice uppgiftsskyddsombud ska bistå uppgiftsskyddsombudet vid utförandet av dennes arbetsuppgifter och åligganden samt agera som ställföreträdare i uppgiftsskyddsombudets frånvaro.

5.   Personal som utför stöduppgifter åt uppgiftsskyddsombudet i frågor om uppgiftsskydd ska uteslutande följa uppgiftsskyddsombudets instruktioner.

6.   Uppgiftsskyddsombudet får sägas upp med Europeiska datatillsynsmannens medgivande, om han eller hon inte längre uppfyller kraven för att kunna utföra sina arbetsuppgifter och åligganden.

Artikel 4

Uppgiftsskyddsombudets arbetsuppgifter och åligganden

När uppgiftsskyddsombudet utför de arbetsuppgifter som avses i artikel 24 i förordning (EG) nr 45/2001 och bilagan till den förordningen, ska uppgiftsskyddsombudet fullgöra följande åligganden och beakta synpunkter från ESRB-sekretariatet:

| a) | Öka kunskaperna om uppgiftsskyddsfrågor och främja en kultur för skydd av personuppgifter inom ESRB. |
| --- | --- |

a)

Öka kunskaperna om uppgiftsskyddsfrågor och främja en kultur för skydd av personuppgifter inom ESRB.

| b) | Ge råd till styrelsen, styrkommittén, sekretariatet, den registeransvarige och uppgiftsskyddssamordnaren i frågor som rör tillämpningen av uppgiftsskyddsbestämmelser hos ESRB. Styrelsen, styrkommittén, sekretariatet, den berörde registeransvarige eller enskilda får samråda med uppgiftsskyddsombudet i alla frågor som rör tolkningen eller tillämpningen av förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

b)

Ge råd till styrelsen, styrkommittén, sekretariatet, den registeransvarige och uppgiftsskyddssamordnaren i frågor som rör tillämpningen av uppgiftsskyddsbestämmelser hos ESRB. Styrelsen, styrkommittén, sekretariatet, den berörde registeransvarige eller enskilda får samråda med uppgiftsskyddsombudet i alla frågor som rör tolkningen eller tillämpningen av förordning (EG) nr 45/2001.

| c) | Samarbeta med Europeiska datatillsynsmannen på dennes begäran eller på eget initiativ samt besvara datatillsynsmannens förfrågningar till ESRB:s uppgiftsskyddsombud. |
| --- | --- |

c)

Samarbeta med Europeiska datatillsynsmannen på dennes begäran eller på eget initiativ samt besvara datatillsynsmannens förfrågningar till ESRB:s uppgiftsskyddsombud.

| d) | Fastställa om en behandling kan innebära särskilda risker i den mening som avses i artikel 27 i förordning (EG) nr 45/2001 och därför ska omfattas av förhandskontroll. Uppgiftsskyddsombudet ska vid behov rådfråga den berörde registeransvarige. När det råder tveksamhet om behovet av förhandskontroll ska samråd ske med Europeiska datatillsynsmannen i enlighet med artikel 27.3 i förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

d)

Fastställa om en behandling kan innebära särskilda risker i den mening som avses i artikel 27 i förordning (EG) nr 45/2001 och därför ska omfattas av förhandskontroll. Uppgiftsskyddsombudet ska vid behov rådfråga den berörde registeransvarige. När det råder tveksamhet om behovet av förhandskontroll ska samråd ske med Europeiska datatillsynsmannen i enlighet med artikel 27.3 i förordning (EG) nr 45/2001.

| e) | På styrelsens, styrkommitténs, sekretariatets eller enskildas begäran eller på eget initiativ utreda frågor och händelser som har ett direkt samband med uppgiftsskyddsombudets arbetsuppgifter och åligganden, samt rapportera tillbaka till den person som begärde undersökningen. Uppgiftsskyddsombudet ska opartiskt undersöka frågor och fakta samt visa hänsyn till den registrerades rättigheter. Om uppgiftsskyddsombudet anser det vara lämpligt ska ombudet informera alla övriga berörda parter i enlighet därmed. Om en begäran kommer från en enskild person, eller om sökanden agerar å en enskild persons vägnar, ska uppgiftsskyddsombudet i möjligaste mån säkerställa att begäran förblir sekretessbelagd såvida inte den registrerade ger sitt otvetydiga samtycke till att den behandlas på annat sätt. |
| --- | --- |

e)

På styrelsens, styrkommitténs, sekretariatets eller enskildas begäran eller på eget initiativ utreda frågor och händelser som har ett direkt samband med uppgiftsskyddsombudets arbetsuppgifter och åligganden, samt rapportera tillbaka till den person som begärde undersökningen. Uppgiftsskyddsombudet ska opartiskt undersöka frågor och fakta samt visa hänsyn till den registrerades rättigheter. Om uppgiftsskyddsombudet anser det vara lämpligt ska ombudet informera alla övriga berörda parter i enlighet därmed. Om en begäran kommer från en enskild person, eller om sökanden agerar å en enskild persons vägnar, ska uppgiftsskyddsombudet i möjligaste mån säkerställa att begäran förblir sekretessbelagd såvida inte den registrerade ger sitt otvetydiga samtycke till att den behandlas på annat sätt.

| f) | Samarbeta med uppgiftsskyddsombud vid andra EU-institutioner och EU-organ, särskilt genom att utbyta erfarenheter och kunskaper samt företräda ESRB vid alla diskussioner – utom mål vid domstolen – som avser uppgiftsskyddsfrågor. |
| --- | --- |

f)

Samarbeta med uppgiftsskyddsombud vid andra EU-institutioner och EU-organ, särskilt genom att utbyta erfarenheter och kunskaper samt företräda ESRB vid alla diskussioner – utom mål vid domstolen – som avser uppgiftsskyddsfrågor.

| g) | Lämna in ett årligt arbetsprogram och en årlig rapport om sin verksamhet till styrelsen och Europeiska datatillsynsmannen. |
| --- | --- |

g)

Lämna in ett årligt arbetsprogram och en årlig rapport om sin verksamhet till styrelsen och Europeiska datatillsynsmannen.

Artikel 5

Uppgiftsskyddsombudets befogenheter

1.   Uppgiftsskyddsombudet får

| a) | begära ett yttrande från ESRB-sekretariatet om varje fråga som rör uppgiftsskyddsombudets arbetsuppgifter och åligganden, |
| --- | --- |

a)

begära ett yttrande från ESRB-sekretariatet om varje fråga som rör uppgiftsskyddsombudets arbetsuppgifter och åligganden,

| b) | avge ett yttrande om lagligheten i en pågående eller föreslagen behandling eller om en fråga som rör anmälan om behandling, |
| --- | --- |

b)

avge ett yttrande om lagligheten i en pågående eller föreslagen behandling eller om en fråga som rör anmälan om behandling,

| c) | underrätta ESRB-sekretariatets chef om en anställd inte följer förordning (EG) nr 45/2001, |
| --- | --- |

c)

underrätta ESRB-sekretariatets chef om en anställd inte följer förordning (EG) nr 45/2001,

| d) | ha ständig tillgång till de personuppgifter som behandlas samt tillträde till alla kontor, installationer för behandling av uppgifter och databärare, |
| --- | --- |

d)

ha ständig tillgång till de personuppgifter som behandlas samt tillträde till alla kontor, installationer för behandling av uppgifter och databärare,

| e) | delta när ESRB upprättar interna regler om skydd av personuppgifter, |
| --- | --- |

e)

delta när ESRB upprättar interna regler om skydd av personuppgifter,

| f) | föra en anonym förteckning över skriftliga förfrågningar från registrerade personer som rör utövandet av deras rättigheter, och |
| --- | --- |

f)

föra en anonym förteckning över skriftliga förfrågningar från registrerade personer som rör utövandet av deras rättigheter, och

| g) | utföra övriga arbetsuppgifter som framgår av bilagan till förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

g)

utföra övriga arbetsuppgifter som framgår av bilagan till förordning (EG) nr 45/2001.

2.   Utan att det påverkar den registeransvariges arbetsuppgifter och befogenheter ska uppgiftsskyddsombudet vara behörig att underteckna korrespondens som han eller hon har utarbetat inom ramen för sitt uppdrag.

AVSNITT 3

DEN REGISTERANSVARIGE OCH UPPGIFTSSKYDDSSAMORDNAREN

Artikel 6

Arbetsuppgifter och åligganden för registeransvariga och uppgiftsskyddssamordnare

1.   De registeransvariga ska säkerställa att alla behandlingar som involverar personuppgifter och som utförs inom deras ansvarsområde står i överensstämmelse med förordning (EG) nr 45/2001.

2.   När registeransvariga utför sina skyldigheter att bistå uppgiftsskyddsombudet och Europeiska datatillsynsmannen vid utförandet av deras arbetsuppgifter, ska de registeransvariga ge dem fullständig information, bevilja dem tillgång till personuppgifter samt svara på frågor inom 20 arbetsdagar från mottagandet av begäran.

3.   Registeransvariga ska i god tid underrätta uppgiftsskyddsombudet när de får en begäran om tillgång till eller rättelse, blockering eller utplåning av personuppgifter, en begäran som avser den registrerades rätt att göra invändningar eller ett klagomål som rör uppgiftsskyddsfrågor.

4.   Utan att det påverkar de registeransvarigas ansvar ska

| a) | uppgiftsskyddssamordnarna bistå de registeransvariga vid utförandet av deras skyldigheter, antingen på de registeransvarigas begäran eller på eget initiativ. Inom ramen för detta ska uppgiftsskyddssamordnarna upprätthålla kontakt med de registeransvarigas personal som ska ge dem all nödvändig information. Detta kan, om den berörde registeransvarige så önskar, innefatta tillgång till personuppgifter som behandlats under den registeransvariges ledning. |
| --- | --- |

a)

uppgiftsskyddssamordnarna bistå de registeransvariga vid utförandet av deras skyldigheter, antingen på de registeransvarigas begäran eller på eget initiativ. Inom ramen för detta ska uppgiftsskyddssamordnarna upprätthålla kontakt med de registeransvarigas personal som ska ge dem all nödvändig information. Detta kan, om den berörde registeransvarige så önskar, innefatta tillgång till personuppgifter som behandlats under den registeransvariges ledning.

| b) | uppgiftsskyddssamordnarna bistå uppgiftsskyddsombudet med






  i) | att identifiera den berörde registeransvarige för behandlingar avseende personuppgifter, |
| --- | --- | --- |

b)

uppgiftsskyddssamordnarna bistå uppgiftsskyddsombudet med

i)

att identifiera den berörde registeransvarige för behandlingar avseende personuppgifter,

| ii) | att offentliggöra uppgiftsskyddsombudets råd och stödja den registeransvarige enligt uppgiftsskyddsombudets vägledning, |
| --- | --- |

ii)

att offentliggöra uppgiftsskyddsombudets råd och stödja den registeransvarige enligt uppgiftsskyddsombudets vägledning,

| iii) | andra aspekter av uppgiftsskyddsombudets arbetsprogram enligt överenskommelse mellan uppgiftsskyddsombudet och uppgiftsskyddssamordnarnas ledning. |
| --- | --- |

iii)

andra aspekter av uppgiftsskyddsombudets arbetsprogram enligt överenskommelse mellan uppgiftsskyddsombudet och uppgiftsskyddssamordnarnas ledning.

Artikel 7

Anmälningsförfarande

1.   Innan en ny behandling av personuppgifter påbörjas, ska den berörde registeransvarige underrätta uppgiftsskyddsombudet om detta via det onlinegränssnitt som finns på uppgiftsskyddsombudets webbsidor på ESRB:s intranät. All behandling som omfattas av förhandskontroll enligt artikel 27.3 i förordning (EG) nr 45/2001 ska meddelas i tillräckligt god tid innan behandlingen påbörjas så att Europeiska datatillsynsmannen ges möjlighet att utföra en förhandskontroll.

2.   Den berörde registeransvarige ska omedelbart informera uppgiftsskyddsombudet om ändringar som påverkar informationen i en anmälan som redan har överlämnats till uppgiftsskyddsombudet.

AVSNITT 4

DE REGISTRERADES RÄTTIGHETER

Artikel 8

Register

Det register som förs av uppgiftsskyddsombudet enligt artikel 26 i förordning (EG) nr 45/2001 ska tjäna som en förteckning över alla behandlingar som rör personuppgifter som utförs hos ESRB. De registrerade får använda den information som finns i registret för att utöva sina rättigheter enligt artiklarna 13–19 i förordning (EG) nr 45/2001.

Artikel 9

Utövande av de registrerades rättigheter

1.   De registrerade får, utöver sin rättighet att bli informerade om varje behandling av deras personuppgifter, ta kontakt med den berörde registeransvarige för att utöva sina rättigheter enligt artiklarna 13–19 i förordning (EG) nr 45/2001 enligt vad som framgår nedan.

| a) | Dessa rättigheter kan endast utövas av den registrerade eller dennes befullmäktigade ombud. Dessa personer får utöva alla dessa rättigheter utan kostnad. |
| --- | --- |

a)

Dessa rättigheter kan endast utövas av den registrerade eller dennes befullmäktigade ombud. Dessa personer får utöva alla dessa rättigheter utan kostnad.

| b) | En begäran om att utöva dessa rättigheter ska skriftligen riktas till den berörde registeransvarige. Den registeransvarige ska endast godkänna begäran om sökandens identitet kan fastställas och, om tillämpligt, deras rätt att representera den registrerade har fastställts på ett lämpligt sätt. Den registeransvarige ska utan dröjsmål skriftligen informera den registrerade huruvida en begäran har godkänts eller inte. Om en begäran avslås ska den registeransvarige ange orsaken för detta. |
| --- | --- |

b)

En begäran om att utöva dessa rättigheter ska skriftligen riktas till den berörde registeransvarige. Den registeransvarige ska endast godkänna begäran om sökandens identitet kan fastställas och, om tillämpligt, deras rätt att representera den registrerade har fastställts på ett lämpligt sätt. Den registeransvarige ska utan dröjsmål skriftligen informera den registrerade huruvida en begäran har godkänts eller inte. Om en begäran avslås ska den registeransvarige ange orsaken för detta.

| c) | Den registeransvarige ska när som helst inom tre kalendermånader från det att begäran mottagits bevilja tillgång i enlighet med artikel 13 i förordning (EG) nr 45/2001 genom att ge den registrerade valmöjlighet att antingen ta del av uppgifterna på plats eller erhålla en kopia av dem. |
| --- | --- |

c)

Den registeransvarige ska när som helst inom tre kalendermånader från det att begäran mottagits bevilja tillgång i enlighet med artikel 13 i förordning (EG) nr 45/2001 genom att ge den registrerade valmöjlighet att antingen ta del av uppgifterna på plats eller erhålla en kopia av dem.

| d) | De registrerade får kontakta uppgiftsskyddsombudet om den registeransvarige inte iakttar någon av tidsfristerna i punkterna b eller c. Om en registrerad person uppenbart missbrukar sina rättigheter, får den registeransvarige hänvisa den registrerade till uppgiftsskyddsombudet. Om fallet hänvisas till uppgiftsskyddsombudet, ska uppgiftsskyddsombudet med utgångspunkt i fakta kring begäran besluta om lämpliga åtgärder. Om det råder delade meningar mellan den registrerade och den registeransvarige, har båda parter rätt att rådfråga uppgiftsskyddsombudet. |
| --- | --- |

d)

De registrerade får kontakta uppgiftsskyddsombudet om den registeransvarige inte iakttar någon av tidsfristerna i punkterna b eller c. Om en registrerad person uppenbart missbrukar sina rättigheter, får den registeransvarige hänvisa den registrerade till uppgiftsskyddsombudet. Om fallet hänvisas till uppgiftsskyddsombudet, ska uppgiftsskyddsombudet med utgångspunkt i fakta kring begäran besluta om lämpliga åtgärder. Om det råder delade meningar mellan den registrerade och den registeransvarige, har båda parter rätt att rådfråga uppgiftsskyddsombudet.

2.   Anställda får rådfråga uppgiftsskyddsombudet innan de framför klagomål till Europeiska datatillsynsmannen.

Artikel 10

Undantag och begränsningar

1.   Förutsatt att uppgiftsskyddsombudet har rådfrågats i förväg kan den registeransvarige begränsa de rättigheter som avses i artiklarna 13–17 i förordning (EG) nr 45/2001 på de grunder, och i enlighet med de villkor, som framgår av artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001.

2.   En person som berörs av detta kan be Europeiska datatillsynsmannen att tillämpa artikel 47.1 c i förordning (EG) nr 45/2001.

Artikel 11

Utredning

1.   En begäran om en utredning enligt punkt 1 i bilagan till förordning (EG) nr 45/2001 ska skriftligen riktas till uppgiftsskyddsombudet.

2.   Uppgiftsskyddsombudet ska skriftligen, inom 20 arbetsdagar från det att begäran mottas, bekräfta mottagandet till sökanden.

3.   Uppgiftsskyddsombudet får utreda frågan på plats och begära en skriftlig förklaring från den berörde registeransvarige. Den berörde registeransvarige ska ge uppgiftsskyddsombudet sitt svar inom 20 arbetsdagar från det att den registeransvarige mottagit uppgiftsskyddsombudets begäran. Uppgiftsskyddsombudet får begära ytterligare information eller bistånd från sekretariatet. Sådan ytterligare information eller sådant bistånd ska ges inom 20 arbetsdagar från mottagandet av uppgiftsskyddsombudets begäran.

4.   Uppgiftsskyddsombudet ska återkomma med svar till sökanden inom tre kalendermånader från det att begäran mottas.

AVSNITT 5

IKRAFTTRÄDANDE

Artikel 12

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 13 juli 2012.

Mario DRAGHI

ESRB:s ordförande

---

(1)  EGT L 8,12.1.2001, s. 1.

1

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 22.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/20

---

Eurons växelkurs (1)

21 september 2012

2012/C 286/12

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2988 |
| JPY | japansk yen | 101,58 |
| DKK | dansk krona | 7,4549 |
| GBP | pund sterling | 0,79870 |
| SEK | svensk krona | 8,4956 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2110 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,4215 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,803 |
| HUF | ungersk forint | 282,24 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6962 |
| PLN | polsk zloty | 4,1297 |
| RON | rumänsk leu | 4,5173 |
| TRY | turkisk lira | 2,3314 |
| AUD | australisk dollar | 1,2365 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,2654 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,0682 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,5601 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5893 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 453,66 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 10,7305 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,1895 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3932 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 410,27 |
| MYR | malaysisk ringgit | 3,9611 |
| PHP | filippinsk peso | 54,109 |
| RUB | rysk rubel | 40,2662 |
| THB | thailändsk baht | 40,016 |
| BRL | brasiliansk real | 2,6289 |
| MXN | mexikansk peso | 16,6641 |
| INR | indisk rupie | 69,4400 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2988

JPY

japansk yen

101,58

DKK

dansk krona

7,4549

GBP

pund sterling

0,79870

SEK

svensk krona

8,4956

CHF

schweizisk franc

1,2110

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,4215

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,803

HUF

ungersk forint

282,24

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6962

PLN

polsk zloty

4,1297

RON

rumänsk leu

4,5173

TRY

turkisk lira

2,3314

AUD

australisk dollar

1,2365

CAD

kanadensisk dollar

1,2654

HKD

Hongkongdollar

10,0682

NZD

nyzeeländsk dollar

1,5601

SGD

singaporiansk dollar

1,5893

KRW

sydkoreansk won

1 453,66

ZAR

sydafrikansk rand

10,7305

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,1895

HRK

kroatisk kuna

7,3932

IDR

indonesisk rupiah

12 410,27

MYR

malaysisk ringgit

3,9611

PHP

filippinsk peso

54,109

RUB

rysk rubel

40,2662

THB

thailändsk baht

40,016

BRL

brasiliansk real

2,6289

MXN

mexikansk peso

16,6641

INR

indisk rupie

69,4400

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

Revisionsrätten

| 22.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/21

---

Särskild rapport nr 12/2012 Har kommissionen och Eurostat förbättrat processen för att framställa tillförlitlig och trovärdig europeisk statistik?

2012/C 286/13

Europeiska revisionsrätten meddelar härmed att särskild rapport nr 12/2012 Har kommissionen och Eurostat förbättrat processen för att framställa tillförlitlig och trovärdig europeisk statistik? just har offentliggjorts.

Rapporten finns på Europeiska revisionsrättens webbplats: http://eca.europa.eu

Rapporten kan beställas gratis i pappersversion på adressen

| Europeiska revisionsrätten |
| --- |
| Enheten ”Revision: Utarbetande av rapporter” |
| 12, rue Alcide de Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tfn +352 4398-1 |
| E-post: eca-info@eca.europa.eu |

Europeiska revisionsrätten

Enheten ”Revision: Utarbetande av rapporter”

12, rue Alcide de Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tfn +352 4398-1

E-post: eca-info@eca.europa.eu

eller med hjälp av en elektronisk beställningssedel från EU Bookshop.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 22.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/22

---

Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske

2012/C 286/14

I enlighet med artikel 35.3 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), har ett beslut fattats om att stänga det fiske som avses i följande tabell:

| Datum och tidpunkt för stängning | 10.8.2012 |
| --- | --- |
| Varaktighet | 10.8.2012–31.12.2012 |
| Medlemsstat | Belgien |
| Bestånd eller grupp av bestånd | SOL/8AB. |
| Art | Tunga (Solea solea) |
| Område | VIIIa och VIIIb |
| Typ av fiskefartyg | — |
| Referensnummer | FS21TQ43 |

Datum och tidpunkt för stängning

10.8.2012

Varaktighet

10.8.2012–31.12.2012

Medlemsstat

Belgien

Bestånd eller grupp av bestånd

SOL/8AB.

Art

Tunga (Solea solea)

Område

VIIIa och VIIIb

Typ av fiskefartyg

—

Referensnummer

FS21TQ43

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

| 22.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/22

---

Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske

2012/C 286/15

I enlighet med artikel 35.3 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), har ett beslut fattats om att stänga det fiske som avses i följande tabell:

| Datum och tidpunkt för stängning | 10.2.2012 |
| --- | --- |
| Varaktighet | 10.2.2012–31.12.2012 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Bestånd eller grupp av bestånd | MAC/2CX14 |
| Art | Makrill (Scomber scombrus) |
| Område | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i IIa, XII och XIV |
| Typ av fiskefartyg | — |
| Referensnummer | FS34TQ44 |

Datum och tidpunkt för stängning

10.2.2012

Varaktighet

10.2.2012–31.12.2012

Medlemsstat

Spanien

Bestånd eller grupp av bestånd

MAC/2CX14

Art

Makrill (Scomber scombrus)

Område

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i IIa, XII och XIV

Typ av fiskefartyg

—

Referensnummer

FS34TQ44

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

| 22.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/23

---

Inbjudan att lämna förslag – Programmet Kultur (2007–2013)

Genomförande av programåtgärderna: fleråriga samarbetsprojekt, samarbetsinsatser, särskilda insatser (tredjeland) och stöd till organ som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet

2012/C 286/16

INLEDNING

Denna inbjudan att lämna förslag bygger på Europaparlamentets och rådets beslut nr 1855/2006/EG (1) av den 12 december 2006 om inrättande av programmet Kultur (2007–2013), nedan kallat ”programmet Kultur”. Utförliga villkor för inbjudan att lämna förslag finns i programguiden för programmet Kultur (2007–2013) som offentliggjorts på webbplatsen Europa (se punkt VIII). Programguiden utgör en fullvärdig del av denna inbjudan att lämna förslag.

I.   Mål

Det övergripande målet för programmet Kultur är att stärka det kulturområde som delas av människorna i Europa och grundar sig på ett gemensamt kulturarv genom att utveckla samarbetet mellan kulturaktörer i länder som kan delta i programmet (2) och på så vis främja framväxten av ett europeiskt medborgarskap.

Programmet har tre särskilda mål:

| — | Främja rörlighet över gränserna för personer som arbetar inom kultursektorn. |
| --- | --- |

—

Främja rörlighet över gränserna för personer som arbetar inom kultursektorn.

| — | Stödja transnationell rörlighet för konstverk samt för konstnärliga och kulturella produkter. |
| --- | --- |

—

Stödja transnationell rörlighet för konstverk samt för konstnärliga och kulturella produkter.

| — | Främja interkulturell dialog. |
| --- | --- |

—

Främja interkulturell dialog.

Programmet har ett flexibelt och ämnesövergripande tillvägagångssätt där tyngdpunkten ligger på de behov som kulturaktörerna gav uttryck för under det samråd som låg till grund för programmets utformning.

II.   Programområde

Denna inbjudan att lämna förslag avser följande programområden inom programmet Kultur:

1.   Stöd till kulturella samarbetsprojekt (programområde 1.1, 1.2.1 och 1.3.5)

Kulturorganisationer kan få stöd till projekt som innebär att de samarbetar över gränserna och att de skapar och genomför kulturella och konstnärliga verksamheter.

Huvudsyftet med detta programområde är att hjälpa organisationer från olika länder som deltar i programmet Kultur – t.ex. teatrar, museer, yrkessammanslutningar, forskningsinstitut, universitet, kulturinstitut och myndigheter – att samarbeta så att olika sektorer kan arbeta tillsammans och nå ut kulturellt och konstnärligt över gränserna.

Detta programområde är indelat i tre kategorier som beskrivs nedan.

Programområde 1.1:   Fleråriga samarbetsprojekt (tre till fem år)

Syftet med den första kategorin är att främja fleråriga gränsöverskridande kulturella kopplingar genom att uppmuntra grupper av minst sex kulturaktörer från minst sex länder som kan delta i programmet att samarbeta och verka inom en eller flera sektorer i syfte att utveckla gemensamma kulturella verksamheter under en period av tre till fem år. Bidrag till ett belopp av minst 200 000 EUR och högst 500 000 EUR per år kan ges, men EU:s stöd kan uppgå till högst 50 procent av den sammanlagda bidragsberättigande kostnaden. Detta bidrag är tänkt att hjälpa gruppen att inleda projektet eller utöka dess geografiska räckvidd samt att se till att projektet kan bestå även efter finansieringsperioden.

Programområde 1.2.1:   Samarbetsprojekt (högst 24 månader)

Den andra kategorin avser insatser under högst två år som görs gemensamt av minst tre kulturaktörer, verksamma inom en eller flera sektorer, från minst tre länder som kan delta i programmet. En särskild målgrupp i detta sammanhang är insatser med syftet att undersöka möjligheterna till långsiktigt samarbete. Bidrag till ett belopp av mellan 50 000 EUR och 200 000 EUR kan ges, men EU:s stöd kan uppgå till högst 50 procent av den sammanlagda bidragsberättigande kostnaden.

Programområde 1.3.5:   Projekt för samarbete med tredjeländer (högst 24 månader)

Syftet med den tredje kategorin är att stödja projekt för kultursamarbete avseende kulturella utbyten mellan de länder som deltar i programmet och tredjeländer som har ingått associerings- eller samarbetsavtal med EU, förutsatt att dessa avtal innehåller klausuler om kultursektorn. För varje år väljs ett eller flera tredjeländer ut. Vilket eller vilka länder som har valts ut för ett visst år anges på programmets webbplats (se punkt VII) i god tid före sista dagen för att lämna in ansökan.

Insatsen måste ge upphov till ett konkret inslag av internationellt samarbete. Ett samarbetsprojekt måste innefatta minst tre kulturaktörer från minst tre länder som kan delta i programmet samt kultursamarbete med minst en organisation från det utvalda tredjelandet och/eller inbegripa kulturella verksamheter som bedrivs i det utvalda tredjelandet. Bidrag till ett belopp av mellan 50 000 EUR och högst 200 000 EUR kan ges, men EU:s stöd kan uppgå till högst 50 procent av den sammanlagda bidragsberättigande kostnaden.

2.   Projekt för översättning av skönlitteratur (högst 24 månader) (programområde 1.2.2)

Detta programområde avser stöd till översättningsprojekt. Syftet med EU:s stöd till översättning av skönlitteratur är att öka kunskapen om andra européers litteratur och litterära arv genom att främja spridningen av skönlitterära verk mellan länder. Förlag kan ges anslag till översättning av skönlitterära verk från ett europeiskt språk till ett annat samt publicering av de översatta verken. Bidrag till ett belopp av mellan 2 000 EUR och 60 000 EUR kan ges, men EU:s stöd kan uppgå till högst 50 procent av den sammanlagda bidragsberättigande kostnaden.

3.   Stöd till europeiska kulturfestivaler (projekt som pågår i högst 12 månader) (programområde 1.3.6)

Syftet med detta programområde är att stödja festivaler som har en europeisk dimension och som bidrar till programmets övergripande mål (dvs. rörlighet för människor som arbetar inom kultursektorn, rörlighet för konstverk och interkulturell dialog).

Det maximala bidragsbeloppet är 100 000 EUR, vilket motsvarar högst 60 procent av de bidragsberättigande kostnaderna. Bidraget kan beviljas för en upplaga av festivalen.

4.   Stöd till organisationer som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet (programområde 2) (bidrag till verksamheten under 12 månader)

Kulturorganisationer som är – eller vill vara – verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet kan få stöd avseende sina driftskostnader. Detta programområde riktar sig till organisationer som främjar en känsla av gemensamma kulturupplevelser med en verklig europeisk dimension.

De bidrag som ges inom detta programområde avser stöd till driftskostnader med anknytning till mottagarorganisationernas permanenta verksamhet. Detta innebär en grundläggande skillnad jämfört med alla andra bidrag som kan beviljas inom programmets övriga programområden.

Tre kategorier av organisationer kan få bidrag inom detta programområde:

| a) | Ambassadörer. |
| --- | --- |

a)

Ambassadörer.

| b) | Nätverk för opinionsbildning. |
| --- | --- |

b)

Nätverk för opinionsbildning.

| c) | Plattformar för strukturerad dialog. |
| --- | --- |

c)

Plattformar för strukturerad dialog.

Maximibeloppet för bidraget varierar beroende på kategorin, men EU:s stöd begränsas till högst 80 procent av de sammanlagda bidragsberättigande kostnaderna.

5.   Samarbetsprojekt mellan organisationer som genomför kulturpolitiska analyser (högst 24 månader) (programområde 3.2)

Programmet ska stödja samarbetsprojekt mellan privata eller offentliga organisationer (till exempel kulturavdelningar hos nationella, regionala eller lokala myndigheter, kulturobservatorier eller kulturstiftelser, universitetsinstitutioner som är specialiserade på kulturfrågor, yrkesorganisationer och nätverk) som har direkt och praktisk erfarenhet av analys, utvärdering eller konsekvensbedömning av kulturpolitik på lokal, regional, nationell och/eller europeisk nivå, i anslutning till ett eller flera av de tre målen för den europeiska agendan för kultur (3):

| — | Främjande av kulturell mångfald och interkulturell dialog. |
| --- | --- |

—

Främjande av kulturell mångfald och interkulturell dialog.

| — | Främjande av kultur som en katalysator för kreativitet inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och arbetstillfällen. |
| --- | --- |

—

Främjande av kultur som en katalysator för kreativitet inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och arbetstillfällen.

| — | Främjande av kultur som ett väsentligt inslag i Europeiska unionens internationella förbindelser genom tillämpning av Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar (4). |
| --- | --- |

—

Främjande av kultur som ett väsentligt inslag i Europeiska unionens internationella förbindelser genom tillämpning av Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar (4).

Aktiviteterna måste omfatta minst tre organisationer som är juridiskt etablerade i minst tre länder som deltar i programmet.

Det maximala bidragsbeloppet är 120 000 EUR per år, vilket utgör 60 procent av de bidragsberättigande kostnaderna.

III.   Åtgärder och sökande som kan få bidrag

Programmet står öppet för deltagande av alla kategorier av kulturaktörer, under förutsättning av att organisationerna inte agerar i vinstdrivande syfte. Audiovisuella kulturföretag och -aktiviteter (inklusive filmfestivaler) som redan omfattas av Media-programmet är inte bidragsberättigade enligt programmet Kultur. Organisationer som bedriver sin huvudsakliga verksamhet inom den audiovisuella sektorn och som agerar i icke vinstdrivande syfte är emellertid bidragsberättigade enligt programområde 2 i programmet Kultur, kategorin ”Nätverk”, eftersom inget sådant stöd finns i Media-programmet.

För att kunna få bidrag måste en sökande

| — | vara en offentlig (5) eller privat organisation med rättslig status vars huvudsakliga verksamhet sker inom kulturområdet (kultursektorn och den kreativa sektorn) och |
| --- | --- |

—

vara en offentlig (5) eller privat organisation med rättslig status vars huvudsakliga verksamhet sker inom kulturområdet (kultursektorn och den kreativa sektorn) och

| — | ha sitt säte i ett av de länder som kan delta i programmet. |
| --- | --- |

—

ha sitt säte i ett av de länder som kan delta i programmet.

Fysiska personer kan inte ansöka om bidrag från programmet.

IV.   Länder som kan delta i programmet

De länder som kan delta i programmet är följande:

| — | EU:s medlemsstater (6). |
| --- | --- |

—

EU:s medlemsstater (6).

| — | EES (7) -länderna (Island, Liechtenstein, Norge). |
| --- | --- |

—

EES (7) -länderna (Island, Liechtenstein, Norge).

| — | Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Bosnien och Hercegovina, Turkiet, Serbien, Albanien och Montenegro. |
| --- | --- |

—

Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Bosnien och Hercegovina, Turkiet, Serbien, Albanien och Montenegro.

V.   Tilldelningskriterier

Programområde 1.1, 1.2.1 och 1.3.5:

| — | Projektets möjligheter att skapa ett verkligt europeiskt mervärde. |
| --- | --- |

—

Projektets möjligheter att skapa ett verkligt europeiskt mervärde.

| — | Verksamheternas relevans för programmets särskilda mål. |
| --- | --- |

—

Verksamheternas relevans för programmets särskilda mål.

| — | Kvaliteten på utformningen av de föreslagna verksamheterna och möjligheten att genomföra dessa med högsta kvalitetsnivå. |
| --- | --- |

—

Kvaliteten på utformningen av de föreslagna verksamheterna och möjligheten att genomföra dessa med högsta kvalitetsnivå.

| — | Kvaliteten på partnerskapet mellan samordnare och medorganisatörer. |
| --- | --- |

—

Kvaliteten på partnerskapet mellan samordnare och medorganisatörer.

| — | Verksamhetens förmåga att skapa produkter som innebär att programmets mål uppnås. |
| --- | --- |

—

Verksamhetens förmåga att skapa produkter som innebär att programmets mål uppnås.

| — | Planerade åtgärder för att på lämpligt sätt sprida resultaten av de föreslagna verksamheterna och information om dessa resultat. |
| --- | --- |

—

Planerade åtgärder för att på lämpligt sätt sprida resultaten av de föreslagna verksamheterna och information om dessa resultat.

| — | I vilken utsträckning verksamheterna kan leda till långsiktiga effekter (hållbarhet). |
| --- | --- |

—

I vilken utsträckning verksamheterna kan leda till långsiktiga effekter (hållbarhet).

| — | Inslaget av internationellt samarbete (enbart för samarbetsprojekt med tredjeländer, programområde 1.3.5). |
| --- | --- |

—

Inslaget av internationellt samarbete (enbart för samarbetsprojekt med tredjeländer, programområde 1.3.5).

Programområde 1.2.2:

| — | Projektets möjligheter att skapa ett verkligt europeiskt mervärde och verksamheternas relevans för programmets mål. |
| --- | --- |

—

Projektets möjligheter att skapa ett verkligt europeiskt mervärde och verksamheternas relevans för programmets mål.

| — | Kvaliteten på utformningen av de föreslagna verksamheterna och möjligheten att genomföra dessa med högsta kvalitetsnivå. |
| --- | --- |

—

Kvaliteten på utformningen av de föreslagna verksamheterna och möjligheten att genomföra dessa med högsta kvalitetsnivå.

| — | Planerade åtgärder för att på lämpligt sätt sprida resultaten av de föreslagna verksamheterna och information om dessa resultat. |
| --- | --- |

—

Planerade åtgärder för att på lämpligt sätt sprida resultaten av de föreslagna verksamheterna och information om dessa resultat.

Programområde 1.3.6:

| — | De föreslagna aktiviteternas europeiska mervärde och europeiska dimension. |
| --- | --- |

—

De föreslagna aktiviteternas europeiska mervärde och europeiska dimension.

| — | Programmets kvalitet och innovativa natur. |
| --- | --- |

—

Programmets kvalitet och innovativa natur.

| — | Effekt på publiken. |
| --- | --- |

—

Effekt på publiken.

| — | Medverkan av europeiska professionella kulturaktörer och kvaliteten på det förväntade utbytet mellan dem. |
| --- | --- |

—

Medverkan av europeiska professionella kulturaktörer och kvaliteten på det förväntade utbytet mellan dem.

Programområde 2:

| — | Arbetsprogrammets och relaterade aktiviteters möjligheter att skapa ett verkligt europeiskt mervärde samt en europeisk dimension i de föreslagna aktiviteterna. |
| --- | --- |

—

Arbetsprogrammets och relaterade aktiviteters möjligheter att skapa ett verkligt europeiskt mervärde samt en europeisk dimension i de föreslagna aktiviteterna.

| — | Arbetsprogrammets och relaterade aktiviteters relevans för programmets särskilda mål. |
| --- | --- |

—

Arbetsprogrammets och relaterade aktiviteters relevans för programmets särskilda mål.

| — | Kvaliteten på utformningen av förslaget till arbetsprogram och relaterade aktiviteter och möjligheten att genomföra dessa med högsta kvalitet. |
| --- | --- |

—

Kvaliteten på utformningen av förslaget till arbetsprogram och relaterade aktiviteter och möjligheten att genomföra dessa med högsta kvalitet.

| — | Det föreslagna arbetsprogrammets och påföljande verksamheters förmåga att skapa resultat som når så många människor som möjligt, både direkt och indirekt. |
| --- | --- |

—

Det föreslagna arbetsprogrammets och påföljande verksamheters förmåga att skapa resultat som når så många människor som möjligt, både direkt och indirekt.

| — | Planerade åtgärder för att på lämpligt sätt kommunicera och sprida resultaten av den föreslagna verksamheten. |
| --- | --- |

—

Planerade åtgärder för att på lämpligt sätt kommunicera och sprida resultaten av den föreslagna verksamheten.

| — | Verksamhetens lämpliga grad av hållbarhet (långsiktiga effekter och samarbete) och möjlighet att fungera som spridare för andra möjliga initiativtagare. |
| --- | --- |

—

Verksamhetens lämpliga grad av hållbarhet (långsiktiga effekter och samarbete) och möjlighet att fungera som spridare för andra möjliga initiativtagare.

Programområde 3.2:

| — | I vilken omfattning projektet kan skapa ett verkligt europeiskt mervärde. |
| --- | --- |

—

I vilken omfattning projektet kan skapa ett verkligt europeiskt mervärde.

| — | Aktiviteternas relevans för programmets särskilda mål i anslutning till den europeiska agendan för kultur. |
| --- | --- |

—

Aktiviteternas relevans för programmets särskilda mål i anslutning till den europeiska agendan för kultur.

| — | I vilken omfattning de föreslagna aktiviteterna har utformats och kan genomföras framgångsrikt med mycket god kvalitet. |
| --- | --- |

—

I vilken omfattning de föreslagna aktiviteterna har utformats och kan genomföras framgångsrikt med mycket god kvalitet.

| — | Kvaliteten på partnerskapet mellan samordnare och medorganisatörer. |
| --- | --- |

—

Kvaliteten på partnerskapet mellan samordnare och medorganisatörer.

| — | I vilken omfattning aktiviteterna kan generera resultat som uppfyller programmets mål. |
| --- | --- |

—

I vilken omfattning aktiviteterna kan generera resultat som uppfyller programmets mål.

| — | I vilken omfattning resultaten av de föreslagna aktiviteterna kommer att kommuniceras och spridas till allmänheten på ett lämpligt sätt. |
| --- | --- |

—

I vilken omfattning resultaten av de föreslagna aktiviteterna kommer att kommuniceras och spridas till allmänheten på ett lämpligt sätt.

| — | I vilken omfattning aktiviteterna kan skapa långsiktiga effekter (hållbarhet). |
| --- | --- |

—

I vilken omfattning aktiviteterna kan skapa långsiktiga effekter (hållbarhet).

VI.   Budget

Programmet har en sammanlagd budget på 400 miljoner EUR (8) för perioden 2007–2013. Det sammanlagda anslaget för 2013 kommer att vara ca 60 miljoner EUR.

På kommissionens förslag godkänner programkommittén årsbudgetens fördelning per programområde (i linje med de ungefärliga värden som anges nedan).

Preliminär budget för 2013 avseende följande programområden:

| Programområde 1.1 | Fleråriga samarbetsprojekt | 24 000 000 EUR |
| --- | --- | --- |
| Programområde 1.2.1 | Samarbetsprojekt | 21 100 000 EUR |
| Programområde 1.2.2 | Projekt för översättning av skönlitteratur | 3 899 263 EUR |
| Programområde 1.3.5 | Projekt för samarbete med tredjeländer | 2 650 000 EUR |
| Programområde 1.3.6 | Stöd till europeiska kulturfestivaler | 2 700 000 EUR |
| Programområde 2 | Stöd till organisationer som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet | 6 100 000 EUR |
| Programområde 3.2 | Samarbetsprojekt mellan organisationer som genomför kulturpolitiska analyser | 700 000 EUR |

Programområde 1.1

Fleråriga samarbetsprojekt

24 000 000 EUR

Programområde 1.2.1

Samarbetsprojekt

21 100 000 EUR

Programområde 1.2.2

Projekt för översättning av skönlitteratur

3 899 263 EUR

Programområde 1.3.5

Projekt för samarbete med tredjeländer

2 650 000 EUR

Programområde 1.3.6

Stöd till europeiska kulturfestivaler

2 700 000 EUR

Programområde 2

Stöd till organisationer som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet

6 100 000 EUR

Programområde 3.2

Samarbetsprojekt mellan organisationer som genomför kulturpolitiska analyser

700 000 EUR

VII.   Sista dag för att lämna in ansökan

| Programområde | Sista dag för att lämna in ansökan |
| --- | --- |
| Programområde 1.1 | Fleråriga samarbetsprojekt | 7 november 2012 |
| Programområde 1.2.1 | Samarbetsprojekt | 7 november 2012 |
| Programområde 1.2.2 | Projekt för översättning av skönlitteratur | 6 februari 2013 |
| Programområde 1.3.5 | Projekt för samarbete med tredjeländer | 3 maj 2013 |
| Programområde 1.3.6 | Stöd till europeiska kulturfestivaler | 5 december 2012 |
| Programområde 2 | Stöd till organisationer som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet | 10 oktober 2012 |
| Programområde 3.2 | Samarbetsprojekt mellan organisationer som genomför kulturpolitiska analyser | 7 november 2012 |

Programområde

Sista dag för att lämna in ansökan

Programområde 1.1

Fleråriga samarbetsprojekt

7 november 2012

Programområde 1.2.1

Samarbetsprojekt

7 november 2012

Programområde 1.2.2

Projekt för översättning av skönlitteratur

6 februari 2013

Programområde 1.3.5

Projekt för samarbete med tredjeländer

3 maj 2013

Programområde 1.3.6

Stöd till europeiska kulturfestivaler

5 december 2012

Programområde 2

Stöd till organisationer som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet

10 oktober 2012

Programområde 3.2

Samarbetsprojekt mellan organisationer som genomför kulturpolitiska analyser

7 november 2012

Det beviljas ingen förlängning om sista dagen för att lämna in ansökan infaller under ett veckoslut eller på en allmän helgdag i sökandens land. Detta måste de sökande beakta när de planerar inlämnandet av sin ansökan.

Anvisningar och adress för inlämning av ansökan finns i programguiden för programmet Kultur som finns på de webbplatser som anges i avsnitt VIII nedan.

VIII.   Mer information

Utförliga ansökningsvillkor anges i programguiden för programmet Kultur, som finns på följande webbplatser:

Generaldirektoratet för utbildning och kultur:

http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur:

http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm

---

(1)  EUT L 372, 27.12.2006.

(2)  Se punkt IV.

(3)  Se meddelandet om en europeisk agenda för kultur i en globaliserad värld, KOM(2007) 242 slutlig. http://europa.eu/legislation_summaries/culture/l29019_sv.htm

(4)  http://portal.unesco.org/fr/ev.php-URL_ID=31038&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html

(5)  En offentlig organisation definieras som ett organ som får delar av sina utgifter automatiskt finansierade av offentliga medel, oavsett om de kommer från den centrala, regionala eller lokala myndighetens budget. Sådana utgifter täcks med andra ord av medel från den offentliga sektorn som drivits in via beskattning, avgifter eller kommissioner som reglerats av lagen, utan behov av att tillgripa ett ansökningsförfarande som kunde vara ett hinder för att erhålla medel. Organisationer som för sin fortlevnad är beroende av offentlig finansiering och som får bidrag år efter år, men för vilka det finns åtminstone en teoretisk möjlighet att de inte skulle få pengar ett visst år, anses vara privata organisationer.

(6)  De 27 EU-medlemsstaterna: Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Grekland, Irland, Italien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Storbritannien, Sverige, Tjeckien, Tyskland, Ungern och Österrike.

(7)  Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

(8)  De länder som kan delta i programmet trots att de inte är EU-medlemsstater bidrar också till dess budget.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 22.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/29

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.6720 – OAO VTB Bank/Corporate Commercial Bank/Bulgarian Telecommunications Company)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2012/C 286/17

| 1. | Kommissionen mottog den 17 september 2012 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen OAO VTB Bank (VTB, Ryssland) och Corporate Commercial Bank AD (Corporate Commercial Bank, Bulgarien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar gemensam kontroll över företaget Bulgarian Telecommunications Company AD (Bulgarian Telecommunications Company, Bulgarien), genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 17 september 2012 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen OAO VTB Bank (VTB, Ryssland) och Corporate Commercial Bank AD (Corporate Commercial Bank, Bulgarien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar gemensam kontroll över företaget Bulgarian Telecommunications Company AD (Bulgarian Telecommunications Company, Bulgarien), genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | VTB: Internationellt verksamt finansinstitut, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

VTB: Internationellt verksamt finansinstitut,

| — | Corporate Commercial Bank: Finansinstitut verksamt i Bulgarien, |
| --- | --- |

—

Corporate Commercial Bank: Finansinstitut verksamt i Bulgarien,

| — | Bulgarian Telecommunications Company: Telekommunikation och digital-tv i Bulgarien. |
| --- | --- |

—

Bulgarian Telecommunications Company: Telekommunikation och digital-tv i Bulgarien.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6720 – OAO VTB Bank/Corporate Commercial Bank/Bulgarian Telecommunications Company, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6720 – OAO VTB Bank/Corporate Commercial Bank/Bulgarian Telecommunications Company, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32 (Tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---