# Uradni list C 307/2012

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2012.307.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 307 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5511. oktober 2012 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2012.307.slv

Uradni list

Evropske unije

C 307

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5511. oktober 2012

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 307/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6712 – Carlyle/Getty Images) (
  1
  ) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2012/C 307/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6712 – Carlyle/Getty Images) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 307/02 | Menjalni tečaji eura | 2 |
| | INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorni organ Efte |
| 2012/C 307/03 | Obvestilo Nadzornega organa Efte – Dopolnilne smernice o vertikalnih omejitvah v sporazumih o prodaji in popravilih motornih vozil ter distribuciji rezervnih delov za motorna vozila | 3 |
| 2012/C 307/04 | Podatki, ki so jih predložile države Efte o državni pomoči, dodeljeni na podlagi akta, navedenega v točki 1(j) Priloge XV k Sporazumu EGP (Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah)) | 18 |
| 2012/C 307/05 | Obvestilo Nadzornega organa Efte na podlagi člena 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis v zvezi z opravljanjem rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe v provinci Finnmark in na severu province Troms | 19 |
| 2012/C 307/06 | Obvestilo Nadzornega organa Efte na podlagi člena 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Uvedba obveznosti javnih storitev za redne zračne prevoze v provinci Finnmark in na severu province Troms | 20 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2012/C 307/02

Menjalni tečaji eura

2

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

2012/C 307/03

Obvestilo Nadzornega organa Efte – Dopolnilne smernice o vertikalnih omejitvah v sporazumih o prodaji in popravilih motornih vozil ter distribuciji rezervnih delov za motorna vozila

3

2012/C 307/04

Podatki, ki so jih predložile države Efte o državni pomoči, dodeljeni na podlagi akta, navedenega v točki 1(j) Priloge XV k Sporazumu EGP (Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah))

18

2012/C 307/05

Obvestilo Nadzornega organa Efte na podlagi člena 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis v zvezi z opravljanjem rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe v provinci Finnmark in na severu province Troms

19

2012/C 307/06

Obvestilo Nadzornega organa Efte na podlagi člena 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Uvedba obveznosti javnih storitev za redne zračne prevoze v provinci Finnmark in na severu province Troms

20

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropski urad za izbor osebja (EPSO) |
| 2012/C 307/07 | Razpis javnega natečaja | 21 |
| | SODNI POSTOPKI |
| | Sodišče Efte |
| 2012/C 307/08 | Sodba Sodišča z dne 15. decembra 2011 v zadevi E-1/11 – Dr A (Prosti pretok oseb – Direktiva 2005/36/ES – priznavanje poklicnih kvalifikacij – varovanje javnega zdravja – nediskriminacija – sorazmernost) | 22 |
| 2012/C 307/09 | Sodba Sodišča z dne 30. marca 2012 v združenih zadevah E-17/10 in E-6/11 – Kneževina Lihtenštajn in VTM Fundmanagement AG proti Nadzornemu organu Efte (Tožba za ugotovitev ničnosti odločbe Nadzornega organa Efte – Državna pomoč – Posebna davčna pravila za investicijske družbe – Selektivnost – Obstoječa pomoč in nova pomoč – Izterjava – Upravičena pričakovanja – Pravna varnost – Obveznost utemeljitve) | 23 |
| 2012/C 307/10 | Sodba Sodišča z dne 30. marca 2012 v zadevi E-7/11 – Dom za nego ostarelih Grund, elli- og hjúkrunarheimili proti islandski agenciji za preskušanje zdravil (Lyfjastofnun) (Direktiva 2001/83/ES – Prosti pretok blaga – Zdravila – Vzporedni uvoz – Poročila o kontroli – Varovanje javnega zdravja – Utemeljitev – Jezikovne zahteve za označevanje in navodila za uporabo) | 24 |
| 2012/C 307/11 | Sodba Sodišča z dne 18. aprila 2012 v zadevi E-15/10 – Posten Norge AS proti Nadzornemu organu Efte (tožba za razveljavitev odločbe Nadzornega organa Efte – konkurenca – zloraba prevladujočega položaja – trg dostavljanja paketov potrošnikom prek okenc – distribucijsko omrežje – sporazumi o izključnosti – ravnanje, ki bi lahko odpravilo konkurenco na trgu – utemeljitev – trajanje kršitve – globa) | 25 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 307/12 | Obvestilo o izteku nekaterih protidampinških ukrepov | 26 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

2012/C 307/07

Razpis javnega natečaja

21

SODNI POSTOPKI

Sodišče Efte

2012/C 307/08

Sodba Sodišča z dne 15. decembra 2011 v zadevi E-1/11 – Dr A (Prosti pretok oseb – Direktiva 2005/36/ES – priznavanje poklicnih kvalifikacij – varovanje javnega zdravja – nediskriminacija – sorazmernost)

(Prosti pretok oseb – Direktiva 2005/36/ES – priznavanje poklicnih kvalifikacij – varovanje javnega zdravja – nediskriminacija – sorazmernost)

22

2012/C 307/09

Sodba Sodišča z dne 30. marca 2012 v združenih zadevah E-17/10 in E-6/11 – Kneževina Lihtenštajn in VTM Fundmanagement AG proti Nadzornemu organu Efte (Tožba za ugotovitev ničnosti odločbe Nadzornega organa Efte – Državna pomoč – Posebna davčna pravila za investicijske družbe – Selektivnost – Obstoječa pomoč in nova pomoč – Izterjava – Upravičena pričakovanja – Pravna varnost – Obveznost utemeljitve)

(Tožba za ugotovitev ničnosti odločbe Nadzornega organa Efte – Državna pomoč – Posebna davčna pravila za investicijske družbe – Selektivnost – Obstoječa pomoč in nova pomoč – Izterjava – Upravičena pričakovanja – Pravna varnost – Obveznost utemeljitve)

23

2012/C 307/10

Sodba Sodišča z dne 30. marca 2012 v zadevi E-7/11 – Dom za nego ostarelih Grund, elli- og hjúkrunarheimili proti islandski agenciji za preskušanje zdravil (Lyfjastofnun) (Direktiva 2001/83/ES – Prosti pretok blaga – Zdravila – Vzporedni uvoz – Poročila o kontroli – Varovanje javnega zdravja – Utemeljitev – Jezikovne zahteve za označevanje in navodila za uporabo)

(Direktiva 2001/83/ES – Prosti pretok blaga – Zdravila – Vzporedni uvoz – Poročila o kontroli – Varovanje javnega zdravja – Utemeljitev – Jezikovne zahteve za označevanje in navodila za uporabo)

24

2012/C 307/11

Sodba Sodišča z dne 18. aprila 2012 v zadevi E-15/10 – Posten Norge AS proti Nadzornemu organu Efte (tožba za razveljavitev odločbe Nadzornega organa Efte – konkurenca – zloraba prevladujočega položaja – trg dostavljanja paketov potrošnikom prek okenc – distribucijsko omrežje – sporazumi o izključnosti – ravnanje, ki bi lahko odpravilo konkurenco na trgu – utemeljitev – trajanje kršitve – globa)

(tožba za razveljavitev odločbe Nadzornega organa Efte – konkurenca – zloraba prevladujočega položaja – trg dostavljanja paketov potrošnikom prek okenc – distribucijsko omrežje – sporazumi o izključnosti – ravnanje, ki bi lahko odpravilo konkurenco na trgu – utemeljitev – trajanje kršitve – globa)

25

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

2012/C 307/12

Obvestilo o izteku nekaterih protidampinških ukrepov

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 11.10.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.6712 – Carlyle/Getty Images)

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 307/01

Komisija se je 5. oktobra 2012 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32012M6712. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32012M6712. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 11.10.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/2

---

Menjalni tečaji eura (1)

10. oktobra 2012

2012/C 307/02

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2889 |
| JPY | japonski jen | 100,94 |
| DKK | danska krona | 7,4582 |
| GBP | funt šterling | 0,80495 |
| SEK | švedska krona | 8,6068 |
| CHF | švicarski frank | 1,2110 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,3985 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,950 |
| HUF | madžarski forint | 282,15 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6961 |
| PLN | poljski zlot | 4,0825 |
| RON | romunski leu | 4,5710 |
| TRY | turška lira | 2,3375 |
| AUD | avstralski dolar | 1,2574 |
| CAD | kanadski dolar | 1,2594 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,9922 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5732 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5833 |
| KRW | južnokorejski won | 1 436,57 |
| ZAR | južnoafriški rand | 11,1516 |
| CNY | kitajski juan | 8,1210 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4920 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 385,19 |
| MYR | malezijski ringit | 3,9623 |
| PHP | filipinski peso | 53,470 |
| RUB | ruski rubelj | 40,0900 |
| THB | tajski bat | 39,582 |
| BRL | brazilski real | 2,6199 |
| MXN | mehiški peso | 16,5624 |
| INR | indijska rupija | 68,3150 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2889

JPY

japonski jen

100,94

DKK

danska krona

7,4582

GBP

funt šterling

0,80495

SEK

švedska krona

8,6068

CHF

švicarski frank

1,2110

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,3985

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,950

HUF

madžarski forint

282,15

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6961

PLN

poljski zlot

4,0825

RON

romunski leu

4,5710

TRY

turška lira

2,3375

AUD

avstralski dolar

1,2574

CAD

kanadski dolar

1,2594

HKD

hongkonški dolar

9,9922

NZD

novozelandski dolar

1,5732

SGD

singapurski dolar

1,5833

KRW

južnokorejski won

1 436,57

ZAR

južnoafriški rand

11,1516

CNY

kitajski juan

8,1210

HRK

hrvaška kuna

7,4920

IDR

indonezijska rupija

12 385,19

MYR

malezijski ringit

3,9623

PHP

filipinski peso

53,470

RUB

ruski rubelj

40,0900

THB

tajski bat

39,582

BRL

brazilski real

2,6199

MXN

mehiški peso

16,5624

INR

indijska rupija

68,3150

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

| 11.10.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/3

---

Obvestilo Nadzornega organa Efte – Dopolnilne smernice o vertikalnih omejitvah v sporazumih o prodaji in popravilih motornih vozil ter distribuciji rezervnih delov za motorna vozila

2012/C 307/03

| A. | To obvestilo je objavljeno v skladu s pravili Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) in Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču). |
| --- | --- |

A.

To obvestilo je objavljeno v skladu s pravili Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) in Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču).

| B. | Evropska komisija je objavila obvestilo z naslovom „Dopolnilne smernice o vertikalnih omejitvah v sporazumih o prodaji in popravilih motornih vozil ter distribuciji rezervnih delov za motorna vozila“ (1). V navedenem nezavezujočem aktu so opredeljena načela, po katerih Evropska komisija ocenjuje vertikalne sporazume v skladu s členom 101 PDEU v zvezi s prodajo in popravili motornih vozil ter distribucijo rezervnih delov za motorna vozila. |
| --- | --- |

B.

Evropska komisija je objavila obvestilo z naslovom „Dopolnilne smernice o vertikalnih omejitvah v sporazumih o prodaji in popravilih motornih vozil ter distribuciji rezervnih delov za motorna vozila“ (1). V navedenem nezavezujočem aktu so opredeljena načela, po katerih Evropska komisija ocenjuje vertikalne sporazume v skladu s členom 101 PDEU v zvezi s prodajo in popravili motornih vozil ter distribucijo rezervnih delov za motorna vozila.

| C. | Nadzorni organ Efte meni, da zgoraj navedeni akt velja za EGP. Nadzorni organ Efte sprejema to obvestilo na podlagi pooblastila iz člena 5(2)(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču, da bi se ohranili enaki pogoji konkurence in zagotovila enotna uporaba pravil EGP o konkurenci po celotnem Evropskem gospodarskem prostoru. Pri uporabi pravil EGP bo upošteval načela in pravila iz tega obvestila. |
| --- | --- |

C.

Nadzorni organ Efte meni, da zgoraj navedeni akt velja za EGP. Nadzorni organ Efte sprejema to obvestilo na podlagi pooblastila iz člena 5(2)(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču, da bi se ohranili enaki pogoji konkurence in zagotovila enotna uporaba pravil EGP o konkurenci po celotnem Evropskem gospodarskem prostoru. Pri uporabi pravil EGP bo upošteval načela in pravila iz tega obvestila.

I.   UVOD

1.   Namen smernic

| 1. | Te smernice določajo načela za ocenjevanje – na podlagi člena 53 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: člen 53) – posebnih vprašanj, ki so povezana z vertikalnimi omejitvami v sporazumih o prodaji in popravilih motornih vozil ter distribuciji rezervnih delov za motorna vozila. Spremljajo akt iz točke 4b Priloge XIV Sporazuma EGP (Uredba Komisije (EU) št. 461/2010 z dne 27. maja 2010 (2)) o uporabi člena 53(3) Sporazuma EGP za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj v sektorju motornih vozil (v nadaljnjem besedilu: skupinska izjema za motorna vozila), njihov namen pa je podjetjem pomagati, da sama ocenijo take sporazume. |
| --- | --- |

1.

Te smernice določajo načela za ocenjevanje – na podlagi člena 53 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: člen 53) – posebnih vprašanj, ki so povezana z vertikalnimi omejitvami v sporazumih o prodaji in popravilih motornih vozil ter distribuciji rezervnih delov za motorna vozila. Spremljajo akt iz točke 4b Priloge XIV Sporazuma EGP (Uredba Komisije (EU) št. 461/2010 z dne 27. maja 2010 (2)) o uporabi člena 53(3) Sporazuma EGP za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj v sektorju motornih vozil (v nadaljnjem besedilu: skupinska izjema za motorna vozila), njihov namen pa je podjetjem pomagati, da sama ocenijo take sporazume.

| 2. | V teh smernicah so pojasnjena vprašanja, ki so posebnega pomena za sektor motornih vozil, vključno z razlago nekaterih določb akta iz točke 2 Priloge XIV k Sporazumu EGP (Uredba Komisije (EU) št. 330/2010 z dne 20. aprila 2010 (3)) o uporabi člena 53(3) Sporazuma EGP za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj (4) (v nadaljnjem besedilu: splošna vertikalna skupinska izjema). Te smernice ne vplivajo na veljavnost Smernic o vertikalnih omejitvah (5) (v nadaljnjem besedilu: splošne vertikalne smernice), zato jih je treba brati skupaj s splošnimi vertikalnimi smernicami in kot njihovo dopolnilo. |
| --- | --- |

2.

V teh smernicah so pojasnjena vprašanja, ki so posebnega pomena za sektor motornih vozil, vključno z razlago nekaterih določb akta iz točke 2 Priloge XIV k Sporazumu EGP (Uredba Komisije (EU) št. 330/2010 z dne 20. aprila 2010 (3)) o uporabi člena 53(3) Sporazuma EGP za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj (4) (v nadaljnjem besedilu: splošna vertikalna skupinska izjema). Te smernice ne vplivajo na veljavnost Smernic o vertikalnih omejitvah (5) (v nadaljnjem besedilu: splošne vertikalne smernice), zato jih je treba brati skupaj s splošnimi vertikalnimi smernicami in kot njihovo dopolnilo.

| 3. | Te smernice veljajo za vertikalne sporazume in usklajena ravnanja v zvezi s pogoji, pod katerimi lahko pogodbene stranke kupujejo, prodajajo ali preprodajajo rezervne dele za motorna vozila in/ali opravljajo storitve popravljanja in vzdrževanja motornih vozil, ter za vertikalne sporazume in usklajena ravnanja v zvezi s pogoji, pod katerimi lahko udeleženci kupujejo, prodajajo ali preprodajajo nova motorna vozila. Kot je pojasnjeno v oddelku II teh smernic, bodo za slednjo skupino sporazumov in usklajenih ravnanj še do 31. maja 2013 veljale ustrezne določbe akta, prej navedenega v točki 4b Priloge XIV k Sporazumu EGP (Uredba Komisije (ES) št. 1400/2002 z dne 31. julija 2002 (6) o uporabi člena 53(3) Sporazuma EGP za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj na področju motornih vozil). V zvezi z vertikalnimi sporazumi in usklajenimi ravnanji za nakup, prodajo ali preprodajo novih motornih vozil se bodo zato te smernice uporabljale šele od 1. junija 2013. Te smernice se ne uporabljajo za vertikalne sporazume v drugih sektorjih, načela iz teh smernic pa se ne uporabljajo nujno za ocenjevanje sporazumov v drugih sektorjih. |
| --- | --- |

3.

Te smernice veljajo za vertikalne sporazume in usklajena ravnanja v zvezi s pogoji, pod katerimi lahko pogodbene stranke kupujejo, prodajajo ali preprodajajo rezervne dele za motorna vozila in/ali opravljajo storitve popravljanja in vzdrževanja motornih vozil, ter za vertikalne sporazume in usklajena ravnanja v zvezi s pogoji, pod katerimi lahko udeleženci kupujejo, prodajajo ali preprodajajo nova motorna vozila. Kot je pojasnjeno v oddelku II teh smernic, bodo za slednjo skupino sporazumov in usklajenih ravnanj še do 31. maja 2013 veljale ustrezne določbe akta, prej navedenega v točki 4b Priloge XIV k Sporazumu EGP (Uredba Komisije (ES) št. 1400/2002 z dne 31. julija 2002 (6) o uporabi člena 53(3) Sporazuma EGP za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj na področju motornih vozil). V zvezi z vertikalnimi sporazumi in usklajenimi ravnanji za nakup, prodajo ali preprodajo novih motornih vozil se bodo zato te smernice uporabljale šele od 1. junija 2013. Te smernice se ne uporabljajo za vertikalne sporazume v drugih sektorjih, načela iz teh smernic pa se ne uporabljajo nujno za ocenjevanje sporazumov v drugih sektorjih.

| 4. | Te smernice ne vplivajo na morebitno vzporedno uporabo člena 54 Sporazuma EGP za vertikalne sporazume v sektorju motornih vozil ali na razlago uporabe člena 53 Sporazuma EGP za take vertikalne sporazume, ki jo lahko da Sodišče Efte, ali na razlago uporabe člena 53 Sporazuma EGP in člena 101 PDEU, ki jo lahko da Sodišče Evropske unije ali Splošno sodišče. |
| --- | --- |

4.

Te smernice ne vplivajo na morebitno vzporedno uporabo člena 54 Sporazuma EGP za vertikalne sporazume v sektorju motornih vozil ali na razlago uporabe člena 53 Sporazuma EGP za take vertikalne sporazume, ki jo lahko da Sodišče Efte, ali na razlago uporabe člena 53 Sporazuma EGP in člena 101 PDEU, ki jo lahko da Sodišče Evropske unije ali Splošno sodišče.

| 5. | Če ni navedeno drugače, se analiza in argumenti iz teh smernic uporabljajo za vse ravni trgovanja. Izraza „dobavitelj“ in „distributer“ (7) se uporabljata za vse ravni trgovanja. Splošna vertikalna skupinska izjema in skupinska izjema za motorna vozila se skupaj imenujeta „skupinski izjemi“. |
| --- | --- |

5.

Če ni navedeno drugače, se analiza in argumenti iz teh smernic uporabljajo za vse ravni trgovanja. Izraza „dobavitelj“ in „distributer“ (7) se uporabljata za vse ravni trgovanja. Splošna vertikalna skupinska izjema in skupinska izjema za motorna vozila se skupaj imenujeta „skupinski izjemi“.

| 6. | Standarde iz teh smernic je treba pri vsakem primeru uporabljati ob upoštevanju dejanskega stanja in pravnih okoliščin v posameznem primeru. Nadzorni organ Efte bo te smernice uporabljal (8) razumno in prožno ter ob upoštevanju izkušenj, ki jih je pridobil pri njihovem izvrševanju in spremljanju trga. |
| --- | --- |

6.

Standarde iz teh smernic je treba pri vsakem primeru uporabljati ob upoštevanju dejanskega stanja in pravnih okoliščin v posameznem primeru. Nadzorni organ Efte bo te smernice uporabljal (8) razumno in prožno ter ob upoštevanju izkušenj, ki jih je pridobil pri njihovem izvrševanju in spremljanju trga.

| 7. | Glede na uveljavljanje konkurence v tem sektorju v preteklosti so nekatere omejitve lahko posledica izrecnih neposrednih pogodbenih obveznosti ali nastanejo zaradi posrednih obveznosti ali posrednih sredstev, ki dajo kljub temu enak protikonkurenčni rezultat. Dobavitelji, ki želijo vplivati na konkurenčno ravnanje distributerja, se lahko na primer zatečejo h grožnjam ali ustrahovanju, opozorilom ali kaznim. Poleg tega lahko odložijo ali prekinejo dobavo ali zagrozijo z odpovedjo pogodb z distributerji, ki prodajajo tujim potrošnikom, ali ne upoštevajo določene cenovne ravni. Pregledna razmerja med pogodbenimi strankami bi običajno zmanjšala tveganje proizvajalcev, da odgovarjajo za uporabo takih posrednih oblik pritiska, namenjenih doseganju protikonkurenčnih rezultatov. Eden od načinov za zagotavljanje večje preglednosti poslovnih razmerij med pogodbenimi strankami je spoštovanje kodeksov ravnanja. Takšni kodeksi lahko med drugim določajo odpovedne roke za odpoved pogodb, katerih dolžina je lahko odvisna od trajanja pogodbe, nadomestilo za neporavnane distributerjeve naložbe v zvezi z razmerjem v primeru neupravičene predčasne odpovedi pogodbe in arbitražo kot alternativen mehanizem za reševanje sporov. Če dobavitelj tak kodeks ravnanja vključi v pogodbe z distributerji in serviserji, ga javno objavi ter spoštuje njegove določbe, se to šteje za pomemben dejavnik pri ocenjevanju dobaviteljevega ravnanja v posameznem primeru. |
| --- | --- |

7.

Glede na uveljavljanje konkurence v tem sektorju v preteklosti so nekatere omejitve lahko posledica izrecnih neposrednih pogodbenih obveznosti ali nastanejo zaradi posrednih obveznosti ali posrednih sredstev, ki dajo kljub temu enak protikonkurenčni rezultat. Dobavitelji, ki želijo vplivati na konkurenčno ravnanje distributerja, se lahko na primer zatečejo h grožnjam ali ustrahovanju, opozorilom ali kaznim. Poleg tega lahko odložijo ali prekinejo dobavo ali zagrozijo z odpovedjo pogodb z distributerji, ki prodajajo tujim potrošnikom, ali ne upoštevajo določene cenovne ravni. Pregledna razmerja med pogodbenimi strankami bi običajno zmanjšala tveganje proizvajalcev, da odgovarjajo za uporabo takih posrednih oblik pritiska, namenjenih doseganju protikonkurenčnih rezultatov. Eden od načinov za zagotavljanje večje preglednosti poslovnih razmerij med pogodbenimi strankami je spoštovanje kodeksov ravnanja. Takšni kodeksi lahko med drugim določajo odpovedne roke za odpoved pogodb, katerih dolžina je lahko odvisna od trajanja pogodbe, nadomestilo za neporavnane distributerjeve naložbe v zvezi z razmerjem v primeru neupravičene predčasne odpovedi pogodbe in arbitražo kot alternativen mehanizem za reševanje sporov. Če dobavitelj tak kodeks ravnanja vključi v pogodbe z distributerji in serviserji, ga javno objavi ter spoštuje njegove določbe, se to šteje za pomemben dejavnik pri ocenjevanju dobaviteljevega ravnanja v posameznem primeru.

2.   Sestava smernic

| 8. | Te smernice so sestavljene iz naslednjih poglavij:






  (a) | področje uporabe skupinske izjeme za motorna vozila in razmerje s splošno vertikalno skupinsko izjemo (oddelek II); |
| --- | --- | --- |

8.

Te smernice so sestavljene iz naslednjih poglavij:

(a)

področje uporabe skupinske izjeme za motorna vozila in razmerje s splošno vertikalno skupinsko izjemo (oddelek II);

| (b) | uporaba dodatnih določb v skupinski izjemi za motorna vozila (oddelek III); |
| --- | --- |

(b)

uporaba dodatnih določb v skupinski izjemi za motorna vozila (oddelek III);

| (c) | ocena posebnih omejitev: omejevanje prodaje na eno samo blagovno znamko in selektivna distribucija (oddelek IV). |
| --- | --- |

(c)

ocena posebnih omejitev: omejevanje prodaje na eno samo blagovno znamko in selektivna distribucija (oddelek IV).

II.   PODROČJE UPORABE SKUPINSKE IZJEME ZA MOTORNA VOZILA IN POVEZAVA S SPLOŠNO VERTIKALNO SKUPINSKO IZJEMO

| 9. | V skladu s členom 4 skupinska izjema za motorna vozila velja za vertikalne sporazume v zvezi z nakupom, prodajo ali preprodajo rezervnih delov za motorna vozila ter opravljanje storitev popravljanja in vzdrževanja motornih vozil. |
| --- | --- |

9.

V skladu s členom 4 skupinska izjema za motorna vozila velja za vertikalne sporazume v zvezi z nakupom, prodajo ali preprodajo rezervnih delov za motorna vozila ter opravljanje storitev popravljanja in vzdrževanja motornih vozil.

| 10. | Člen 2 skupinske izjeme za motorna vozila podaljšuje uporabo ustreznih določb akta, prej navedenega v točki 4b Priloge XIV k Sporazumu EGP (Uredba (ES) št. 1400/2002), kolikor se te nanašajo na vertikalne sporazume o nakupu, prodaji ali preprodaji novih motornih vozil, do 31. maja 2013. V skladu s členom 3 skupinske izjeme za motorna vozila bodo vertikalni sporazumi o nakupu, prodaji in preprodaji novih motornih vozil od 1. junija 2013 (9) zajeti v splošni vertikalni skupinski izjemi. |
| --- | --- |

10.

Člen 2 skupinske izjeme za motorna vozila podaljšuje uporabo ustreznih določb akta, prej navedenega v točki 4b Priloge XIV k Sporazumu EGP (Uredba (ES) št. 1400/2002), kolikor se te nanašajo na vertikalne sporazume o nakupu, prodaji ali preprodaji novih motornih vozil, do 31. maja 2013. V skladu s členom 3 skupinske izjeme za motorna vozila bodo vertikalni sporazumi o nakupu, prodaji in preprodaji novih motornih vozil od 1. junija 2013 (9) zajeti v splošni vertikalni skupinski izjemi.

| 11. | Razlikovanje, ki ga ustvarja nov pravni okvir med trgi za prodajo novih motornih vozil in poprodajnimi trgi za motorna vozila, odraža različne konkurenčne pogoje na teh trgih. |
| --- | --- |

11.

Razlikovanje, ki ga ustvarja nov pravni okvir med trgi za prodajo novih motornih vozil in poprodajnimi trgi za motorna vozila, odraža različne konkurenčne pogoje na teh trgih.

| 12. | Iz poglobljene tržne analize v poročilu o oceni delovanja akta, prej navedenega v točki 4b Priloge XIV k Sporazumu EGP (Uredba Komisije (ES) št. 1400/2002), z dne 28. maja 2008 (10) in v Sporočilu Komisije o prihodnjem okviru konkurenčnega prava za področje motornih vozil z dne 22. julija 2009 (11) je mogoče sklepati, da v sektorju distribucije novih motornih vozil ni večjih pomanjkljivosti na področju konkurence, zaradi katerih bi se ta sektor razlikoval od drugih gospodarskih sektorjev in zaradi katerih bi bila potrebna uporaba drugačnih in strožjih pravil od tistih, ki so določena v splošni vertikalni skupinski izjemi. Posledično omejitev tržnega deleža na 30 % (12), neizvzetje nekaterih vertikalnih omejitev in pogoji iz splošne vertikalne skupinske izjeme običajno zagotavljajo, da vertikalni sporazumi za distribucijo novih motornih vozil izpolnjujejo zahteve, določene v členu 53(3), ter da niso potrebne dodatne zahteve, ki bi presegale tiste, ki se uporabljajo v drugih sektorjih. |
| --- | --- |

12.

Iz poglobljene tržne analize v poročilu o oceni delovanja akta, prej navedenega v točki 4b Priloge XIV k Sporazumu EGP (Uredba Komisije (ES) št. 1400/2002), z dne 28. maja 2008 (10) in v Sporočilu Komisije o prihodnjem okviru konkurenčnega prava za področje motornih vozil z dne 22. julija 2009 (11) je mogoče sklepati, da v sektorju distribucije novih motornih vozil ni večjih pomanjkljivosti na področju konkurence, zaradi katerih bi se ta sektor razlikoval od drugih gospodarskih sektorjev in zaradi katerih bi bila potrebna uporaba drugačnih in strožjih pravil od tistih, ki so določena v splošni vertikalni skupinski izjemi. Posledično omejitev tržnega deleža na 30 % (12), neizvzetje nekaterih vertikalnih omejitev in pogoji iz splošne vertikalne skupinske izjeme običajno zagotavljajo, da vertikalni sporazumi za distribucijo novih motornih vozil izpolnjujejo zahteve, določene v členu 53(3), ter da niso potrebne dodatne zahteve, ki bi presegale tiste, ki se uporabljajo v drugih sektorjih.

| 13. | Da se vsem izvajalcem zagotovi dovolj časa za prilagoditev splošni ureditvi, zlasti glede na dolgoročne naložbe, vezane na posamezni poslovni odnos, pa se obdobje uporabe akta, prej navedenega v točki 4b Priloge XIV k Sporazumu EGP (Uredba (ES) št. 1400/2002), podaljša za tri leta do 31. maja 2013 za tiste zahteve, ki se nanašajo posebej na vertikalne sporazume o nakupu, prodaji ali preprodaji novih motornih vozil. Od 1. junija 2010 do 31. maja 2013 se tiste določbe akta, prej navedenega v točki 4b Priloge XIV k Sporazumu EGP (Uredba (ES) št. 1400/2002), ki se nanašajo tako na sporazume o distribuciji novih vozil kot na sporazume o nakupu, prodaji in preprodaji rezervnih avtomobilskih delov za motorna vozila in/ali opravljanje storitev popravljanja in vzdrževanja, uporabljajo le za prve. V navedenem obdobju se te smernice ne bodo uporabljale za razlago določb akta, prej navedenega v točki 4b Priloge XIV k Sporazumu EGP (Uredba (ES) št. 1400/2002). Namesto tega bi se bilo treba sklicevati na informativno brošuro o navedeni uredbi (13). |
| --- | --- |

13.

Da se vsem izvajalcem zagotovi dovolj časa za prilagoditev splošni ureditvi, zlasti glede na dolgoročne naložbe, vezane na posamezni poslovni odnos, pa se obdobje uporabe akta, prej navedenega v točki 4b Priloge XIV k Sporazumu EGP (Uredba (ES) št. 1400/2002), podaljša za tri leta do 31. maja 2013 za tiste zahteve, ki se nanašajo posebej na vertikalne sporazume o nakupu, prodaji ali preprodaji novih motornih vozil. Od 1. junija 2010 do 31. maja 2013 se tiste določbe akta, prej navedenega v točki 4b Priloge XIV k Sporazumu EGP (Uredba (ES) št. 1400/2002), ki se nanašajo tako na sporazume o distribuciji novih vozil kot na sporazume o nakupu, prodaji in preprodaji rezervnih avtomobilskih delov za motorna vozila in/ali opravljanje storitev popravljanja in vzdrževanja, uporabljajo le za prve. V navedenem obdobju se te smernice ne bodo uporabljale za razlago določb akta, prej navedenega v točki 4b Priloge XIV k Sporazumu EGP (Uredba (ES) št. 1400/2002). Namesto tega bi se bilo treba sklicevati na informativno brošuro o navedeni uredbi (13).

| 14. | Za vertikalne sporazume v zvezi s pogoji, pod katerimi lahko pogodbene stranke kupujejo, prodajajo ali preprodajajo rezervne dele za motorna vozila in/ali opravljajo storitve popravljanja in vzdrževanja motornih vozil, se skupinska izjema za motorna vozila uporablja od 1. junija 2010. To pomeni, da morajo za izjemo v skladu s členom 4 skupinske izjeme za motorna vozila ti sporazumi izpolnjevati ne le pogoje za izjemo v skladu s splošno vertikalno skupinsko izjemo, ampak tudi ne smejo vsebovati nobenih hudih omejitev konkurence, običajno poimenovanih nedopustne omejitve, iz člena 5 skupinske izjeme za motorna vozila. |
| --- | --- |

14.

Za vertikalne sporazume v zvezi s pogoji, pod katerimi lahko pogodbene stranke kupujejo, prodajajo ali preprodajajo rezervne dele za motorna vozila in/ali opravljajo storitve popravljanja in vzdrževanja motornih vozil, se skupinska izjema za motorna vozila uporablja od 1. junija 2010. To pomeni, da morajo za izjemo v skladu s členom 4 skupinske izjeme za motorna vozila ti sporazumi izpolnjevati ne le pogoje za izjemo v skladu s splošno vertikalno skupinsko izjemo, ampak tudi ne smejo vsebovati nobenih hudih omejitev konkurence, običajno poimenovanih nedopustne omejitve, iz člena 5 skupinske izjeme za motorna vozila.

| 15. | Ker se trgi za storitve popravljanja in vzdrževanja ter za distribucijo rezervnih delov na splošno navezujejo na blagovne znamke, je konkurenca na teh trgih sama po sebi manj intenzivna kot na trgih za prodajo novih motornih vozil. Medtem ko se je zanesljivost povečala in so se intervali med servisi podaljšali, so zaradi tehnoloških izboljšav ta razvoj prehiteli naraščajoči cenovni trendi za posamezna popravila in vzdrževalna dela. Na trgih rezervnih delov delom z blagovno znamko proizvajalca motornih vozil konkurirajo deli, ki jih dobavljajo dobavitelji originalne opreme in druge osebe. Zato se ohranja cenovni pritisk na teh trgih, zaradi česar se ohranja pritisk na cene na trgih popravil in vzdrževanja, saj predstavljajo rezervni deli velik odstotek stroškov povprečnega popravila. Poleg tega popravila in vzdrževanje kot celota predstavljajo zelo velik delež skupnih izdatkov potrošnikov za motorna vozila, ki pomenijo pomemben delež povprečnega proračuna potrošnika. |
| --- | --- |

15.

Ker se trgi za storitve popravljanja in vzdrževanja ter za distribucijo rezervnih delov na splošno navezujejo na blagovne znamke, je konkurenca na teh trgih sama po sebi manj intenzivna kot na trgih za prodajo novih motornih vozil. Medtem ko se je zanesljivost povečala in so se intervali med servisi podaljšali, so zaradi tehnoloških izboljšav ta razvoj prehiteli naraščajoči cenovni trendi za posamezna popravila in vzdrževalna dela. Na trgih rezervnih delov delom z blagovno znamko proizvajalca motornih vozil konkurirajo deli, ki jih dobavljajo dobavitelji originalne opreme in druge osebe. Zato se ohranja cenovni pritisk na teh trgih, zaradi česar se ohranja pritisk na cene na trgih popravil in vzdrževanja, saj predstavljajo rezervni deli velik odstotek stroškov povprečnega popravila. Poleg tega popravila in vzdrževanje kot celota predstavljajo zelo velik delež skupnih izdatkov potrošnikov za motorna vozila, ki pomenijo pomemben delež povprečnega proračuna potrošnika.

| 16. | Za reševanje posebnih vprašanj glede konkurence, ki se pojavljajo na poprodajnih trgih motornih vozil, se v okviru skupinske izjeme za motorna vozila splošni vertikalni skupinski izjemi dodajo tri dodatne nedopustne omejitve v zvezi s sporazumi za popravilo in vzdrževanje motornih vozil ter dobavo rezervnih delov. Dodatna navodila o teh dodatnih nedopustnih omejitvah so na voljo v oddelku III teh smernic. |
| --- | --- |

16.

Za reševanje posebnih vprašanj glede konkurence, ki se pojavljajo na poprodajnih trgih motornih vozil, se v okviru skupinske izjeme za motorna vozila splošni vertikalni skupinski izjemi dodajo tri dodatne nedopustne omejitve v zvezi s sporazumi za popravilo in vzdrževanje motornih vozil ter dobavo rezervnih delov. Dodatna navodila o teh dodatnih nedopustnih omejitvah so na voljo v oddelku III teh smernic.

III.   UPORABA DODATNIH DOLOČB V SKUPINSKI IZJEMI ZA MOTORNA VOZILA

| 17. | Sporazumi ne bodo upravičeni do skupinske izjeme, če vsebujejo nedopustne omejitve. Te omejitve so navedene v členu 4 splošne vertikalne skupinske izjeme in členu 5 skupinske izjeme za motorna vozila. Vključitev katere koli takšne omejitve v sporazum vzbuja domnevo, da sporazum spada na področje uporabe člena 53(1). Iz tega se lahko tudi domneva, da sporazum verjetno ne izpolnjuje pogojev iz člena 53(3), zaradi česar se skupinska izjema ne uporablja. Vendar je to ovrgljiva domneva, ki dopušča možnost, da se podjetja v posameznih primerih sklicujejo na izboljšanje učinkovitosti na podlagi člena 53(3). |
| --- | --- |

17.

Sporazumi ne bodo upravičeni do skupinske izjeme, če vsebujejo nedopustne omejitve. Te omejitve so navedene v členu 4 splošne vertikalne skupinske izjeme in členu 5 skupinske izjeme za motorna vozila. Vključitev katere koli takšne omejitve v sporazum vzbuja domnevo, da sporazum spada na področje uporabe člena 53(1). Iz tega se lahko tudi domneva, da sporazum verjetno ne izpolnjuje pogojev iz člena 53(3), zaradi česar se skupinska izjema ne uporablja. Vendar je to ovrgljiva domneva, ki dopušča možnost, da se podjetja v posameznih primerih sklicujejo na izboljšanje učinkovitosti na podlagi člena 53(3).

| 18. | Eden od ciljev Nadzornega organa Efte v zvezi s politiko konkurence za sektor motornih vozil je zaščititi dostop proizvajalcev rezervnih delov do poprodajnih trgov motornih vozil, s čimer bi se zagotovilo, da bodo konkurenčne blagovne znamke rezervnih delov še naprej na voljo tako neodvisnim kot tudi pooblaščenim serviserjem ter trgovcem na debelo z rezervnimi deli. Razpoložljivost takih rezervnih delov prinaša precejšnje koristi potrošnikom, zlasti ker pogosto obstajajo velike razlike v ceni med deli, ki jih prodaja ali preprodaja proizvajalec vozil in med alternativnimi deli. Alternative za dele z blagovno znamko proizvajalca motornega vozila (deli proizvajalca originalne opreme) vključujejo originalne dele, ki jih proizvedejo in distribuirajo dobavitelji originalne opreme (deli dobaviteljev originalne opreme), druge dele, ki ustrezajo kakovosti originalnih delov, pa dobavljajo proizvajalci delov „enake kakovosti“. |
| --- | --- |

18.

Eden od ciljev Nadzornega organa Efte v zvezi s politiko konkurence za sektor motornih vozil je zaščititi dostop proizvajalcev rezervnih delov do poprodajnih trgov motornih vozil, s čimer bi se zagotovilo, da bodo konkurenčne blagovne znamke rezervnih delov še naprej na voljo tako neodvisnim kot tudi pooblaščenim serviserjem ter trgovcem na debelo z rezervnimi deli. Razpoložljivost takih rezervnih delov prinaša precejšnje koristi potrošnikom, zlasti ker pogosto obstajajo velike razlike v ceni med deli, ki jih prodaja ali preprodaja proizvajalec vozil in med alternativnimi deli. Alternative za dele z blagovno znamko proizvajalca motornega vozila (deli proizvajalca originalne opreme) vključujejo originalne dele, ki jih proizvedejo in distribuirajo dobavitelji originalne opreme (deli dobaviteljev originalne opreme), druge dele, ki ustrezajo kakovosti originalnih delov, pa dobavljajo proizvajalci delov „enake kakovosti“.

| 19. | „Originalni deli ali oprema“ pomenijo dele ali opremo, ki so izdelani v skladu s tehničnimi zahtevami in proizvodnimi standardi, ki jih proizvajalec motornih vozil določi za proizvodnjo delov ali opreme za sestavo zadevnega motornega vozila. To vključuje dele ali opremo, ki so izdelani na isti proizvodni liniji kot ti deli ali oprema. Šteje se, razen če se ne dokaže nasprotno, da so deli originalni deli, če proizvajalec delov potrdi, da ustrezajo kakovosti sestavnih delov, uporabljenih pri sestavi zadevnega vozila, in so bili izdelani v skladu s tehničnimi zahtevami in proizvodnimi standardi, ki jih je določil proizvajalec motornega vozila (glej člen 3(26) Direktive 2007/46/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (14)). |
| --- | --- |

19.

„Originalni deli ali oprema“ pomenijo dele ali opremo, ki so izdelani v skladu s tehničnimi zahtevami in proizvodnimi standardi, ki jih proizvajalec motornih vozil določi za proizvodnjo delov ali opreme za sestavo zadevnega motornega vozila. To vključuje dele ali opremo, ki so izdelani na isti proizvodni liniji kot ti deli ali oprema. Šteje se, razen če se ne dokaže nasprotno, da so deli originalni deli, če proizvajalec delov potrdi, da ustrezajo kakovosti sestavnih delov, uporabljenih pri sestavi zadevnega vozila, in so bili izdelani v skladu s tehničnimi zahtevami in proizvodnimi standardi, ki jih je določil proizvajalec motornega vozila (glej člen 3(26) Direktive 2007/46/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (14)).

| 20. | Da se deli lahko štejejo za dele „enake kakovosti“, morajo biti dovolj kakovostni, da njihova uporaba ne ogroža ugleda zadevne pooblaščene mreže. Proizvajalec motornega vozila lahko kot pri drugih standardih selekcije predloži dokaz, da določen rezervni del ne izpolnjuje te zahteve. |
| --- | --- |

20.

Da se deli lahko štejejo za dele „enake kakovosti“, morajo biti dovolj kakovostni, da njihova uporaba ne ogroža ugleda zadevne pooblaščene mreže. Proizvajalec motornega vozila lahko kot pri drugih standardih selekcije predloži dokaz, da določen rezervni del ne izpolnjuje te zahteve.

| 21. | Člen 4(e) splošne vertikalne skupinske izjeme določa, da gre za nedopustno omejitev, če sporazum med dobaviteljem sestavnih delov in kupcem, ki te sestavne dele vgrajuje, preprečuje ali omejuje možnost dobavitelja, da bi sestavne dele prodajal končnim uporabnikom, neodvisnim serviserjem in drugim ponudnikom storitev, ki jim kupec ni zaupal popravila ali servisiranja svojega blaga. Člen 5(a), (b) in (c) skupinske izjeme za motorna vozila določa tri dodatne nedopustne omejitve v zvezi s sporazumi o dobavi rezervnih delov. |
| --- | --- |

21.

Člen 4(e) splošne vertikalne skupinske izjeme določa, da gre za nedopustno omejitev, če sporazum med dobaviteljem sestavnih delov in kupcem, ki te sestavne dele vgrajuje, preprečuje ali omejuje možnost dobavitelja, da bi sestavne dele prodajal končnim uporabnikom, neodvisnim serviserjem in drugim ponudnikom storitev, ki jim kupec ni zaupal popravila ali servisiranja svojega blaga. Člen 5(a), (b) in (c) skupinske izjeme za motorna vozila določa tri dodatne nedopustne omejitve v zvezi s sporazumi o dobavi rezervnih delov.

| 22. | Člen 5(a) skupinske izjeme za motorna vozila se nanaša na omejitev, s katero se zmanjšuje možnost članov selektivnega distribucijskega sistema, da neodvisnim serviserjem prodajajo rezervne dele za motorna vozila. Ta določba je najpomembnejša za posebno kategorijo rezervnih delov, včasih imenovanih deli blagovne znamke, ki jih je mogoče dobiti le od proizvajalca motornega vozila ali članov njegovih pooblaščenih mrež. Če se dobavitelj in distributer sporazumeta, da se taki deli ne smejo dobavljati neodvisnim serviserjem, bi bili s tem sporazumom taki serviserji verjetno izključeni s trga storitev popravil in vzdrževanja ter kršen člen 53. |
| --- | --- |

22.

Člen 5(a) skupinske izjeme za motorna vozila se nanaša na omejitev, s katero se zmanjšuje možnost članov selektivnega distribucijskega sistema, da neodvisnim serviserjem prodajajo rezervne dele za motorna vozila. Ta določba je najpomembnejša za posebno kategorijo rezervnih delov, včasih imenovanih deli blagovne znamke, ki jih je mogoče dobiti le od proizvajalca motornega vozila ali članov njegovih pooblaščenih mrež. Če se dobavitelj in distributer sporazumeta, da se taki deli ne smejo dobavljati neodvisnim serviserjem, bi bili s tem sporazumom taki serviserji verjetno izključeni s trga storitev popravil in vzdrževanja ter kršen člen 53.

| 23. | Člen 5(b) skupinske izjeme za motorna vozila se nanaša na katero koli neposredno ali posredno omejitev, o kateri se dogovorita dobavitelj rezervnih delov, orodij za popravila ali diagnostične ali druge opreme in proizvajalec motornih vozil ter s katerim se omejujejo možnosti dobavitelja, da to blago prodaja pooblaščenim in/ali neodvisnim distributerjem in serviserjem. Primer mogočih tovrstnih posrednih omejitev so tako imenovane „pogodbe o orodjih“ med dobavitelji sestavnih delov in proizvajalci motornih vozil. V zvezi s tem se je treba sklicevati na Obvestilo Nadzornega organa Efte o presoji nekaterih pogodb o podizvajanju v povezavi s členom 53(1) Sporazuma EGP (15). Za pogodbo, na podlagi katere proizvajalec vozil proizvajalcu sestavnih delov zagotovi orodje, ki je potrebno za proizvodnjo nekaterih sestavnih delov, krije del stroškov razvoja proizvoda ali prispeva potrebne (16) pravice intelektualne lastnine ali znanje in izkušnje ter ne dovoli, da bi se ta prispevek uporabljal za proizvodnjo sestavnih delov za neposredno prodajo na poprodajnih trgih, se člen 53(1) navadno ne uporablja. Po drugi strani pa, če proizvajalec motornih vozil dobavitelja sestavnih delov zaveže k prenosu lastninske pravice na takem orodju, pravic intelektualne lastnine ali znanja in izkušenj, krije le zanemarljiv del stroškov razvoja proizvoda, ali ne prispeva nobenih potrebnih orodij, pravic intelektualne lastnine ali znanja in izkušenj, se zadevni sporazum ne šteje za pravo pogodbo o podizvajanju. Sporazum zato lahko spada na področje uporabe člena 53(1) in se prouči v skladu z določbami skupinskih izjem. |
| --- | --- |

23.

Člen 5(b) skupinske izjeme za motorna vozila se nanaša na katero koli neposredno ali posredno omejitev, o kateri se dogovorita dobavitelj rezervnih delov, orodij za popravila ali diagnostične ali druge opreme in proizvajalec motornih vozil ter s katerim se omejujejo možnosti dobavitelja, da to blago prodaja pooblaščenim in/ali neodvisnim distributerjem in serviserjem. Primer mogočih tovrstnih posrednih omejitev so tako imenovane „pogodbe o orodjih“ med dobavitelji sestavnih delov in proizvajalci motornih vozil. V zvezi s tem se je treba sklicevati na Obvestilo Nadzornega organa Efte o presoji nekaterih pogodb o podizvajanju v povezavi s členom 53(1) Sporazuma EGP (15). Za pogodbo, na podlagi katere proizvajalec vozil proizvajalcu sestavnih delov zagotovi orodje, ki je potrebno za proizvodnjo nekaterih sestavnih delov, krije del stroškov razvoja proizvoda ali prispeva potrebne (16) pravice intelektualne lastnine ali znanje in izkušnje ter ne dovoli, da bi se ta prispevek uporabljal za proizvodnjo sestavnih delov za neposredno prodajo na poprodajnih trgih, se člen 53(1) navadno ne uporablja. Po drugi strani pa, če proizvajalec motornih vozil dobavitelja sestavnih delov zaveže k prenosu lastninske pravice na takem orodju, pravic intelektualne lastnine ali znanja in izkušenj, krije le zanemarljiv del stroškov razvoja proizvoda, ali ne prispeva nobenih potrebnih orodij, pravic intelektualne lastnine ali znanja in izkušenj, se zadevni sporazum ne šteje za pravo pogodbo o podizvajanju. Sporazum zato lahko spada na področje uporabe člena 53(1) in se prouči v skladu z določbami skupinskih izjem.

| 24. | Člen 5(c) skupinske izjeme za motorna vozila se nanaša na omejitev, o kateri se dogovorita proizvajalec motornih vozil, ki uporablja sestavne dele za prvo montažo motornih vozil, in dobavitelj takih sestavnih delov, ki omejuje možnosti dobavitelja, da učinkovito in na vidnem mestu namesti svojo blagovno znamko ali logotip na dobavljene sestavne dele ali rezervne dele. Za izboljšanje izbire potrošnikov bi serviserji in potrošniki morali imeti možnost ugotoviti, kateri rezervni deli drugih dobaviteljev ustrezajo nekemu motornemu vozilu poleg delov, ki nosijo blagovno znamko proizvajalca vozila. Namestitev blagovne znamke ali logotipa na sestavne dele in rezervne dele omogoča lažjo ugotovitev skladnosti nadomestnih delov, ki jih je mogoče dobiti od dobaviteljev originalne opreme. S tem, ko tega ne dovolijo, lahko proizvajalci motornih vozil omejijo trženje delov dobaviteljev originalne opreme in izbiro potrošnikov na način, ki je v nasprotju z določbami člena 53. |
| --- | --- |

24.

Člen 5(c) skupinske izjeme za motorna vozila se nanaša na omejitev, o kateri se dogovorita proizvajalec motornih vozil, ki uporablja sestavne dele za prvo montažo motornih vozil, in dobavitelj takih sestavnih delov, ki omejuje možnosti dobavitelja, da učinkovito in na vidnem mestu namesti svojo blagovno znamko ali logotip na dobavljene sestavne dele ali rezervne dele. Za izboljšanje izbire potrošnikov bi serviserji in potrošniki morali imeti možnost ugotoviti, kateri rezervni deli drugih dobaviteljev ustrezajo nekemu motornemu vozilu poleg delov, ki nosijo blagovno znamko proizvajalca vozila. Namestitev blagovne znamke ali logotipa na sestavne dele in rezervne dele omogoča lažjo ugotovitev skladnosti nadomestnih delov, ki jih je mogoče dobiti od dobaviteljev originalne opreme. S tem, ko tega ne dovolijo, lahko proizvajalci motornih vozil omejijo trženje delov dobaviteljev originalne opreme in izbiro potrošnikov na način, ki je v nasprotju z določbami člena 53.

IV.   OCENA POSAMEZNIH OMEJITEV

| 25. | Pogodbene stranke vertikalnih sporazumov v sektorju motornih vozil morajo te smernice uporabljati kot dopolnilo splošnim vertikalnim smernicam in v povezavi s temi smernicami pri oceni združljivosti posameznih omejitev s členom 53. V tem oddelku so posebna navodila glede omejevanja prodaje na eno samo blagovno znamko in selektivne distribucije, to pa sta področji, ki imata lahko poseben pomen za ocenjevanje skupine sporazumov iz oddelka II teh smernic. |
| --- | --- |

25.

Pogodbene stranke vertikalnih sporazumov v sektorju motornih vozil morajo te smernice uporabljati kot dopolnilo splošnim vertikalnim smernicam in v povezavi s temi smernicami pri oceni združljivosti posameznih omejitev s členom 53. V tem oddelku so posebna navodila glede omejevanja prodaje na eno samo blagovno znamko in selektivne distribucije, to pa sta področji, ki imata lahko poseben pomen za ocenjevanje skupine sporazumov iz oddelka II teh smernic.

1.   Obveznost prodaje ene same blagovne znamke

(i)   Ocena obveznosti prodaje ene same blagovne znamke na podlagi skupinskih izjem

| 26. | V skladu s členom 3 skupinske izjeme za motorna vozila v povezavi s členom 5(1)(a) splošne vertikalne skupinske izjeme se lahko dobavitelj motornih vozil in distributer, ki nimata več kot 30-odstotnega deleža na upoštevnem trgu, dogovorita o obveznosti prodaje ene same blagovne znamke, v skladu s katero mora distributer kupovati motorna vozila le od dobavitelja ali od drugih podjetij, ki jih določi dobavitelj, če je trajanje takih prepovedi konkurence omejeno na pet let ali manj. Ista načela veljajo za sporazume med dobavitelji ter njihovimi pooblaščenimi serviserji in/ali distributerji rezervnih delov. Za podaljšanje obveznosti po preteku petih let se zahteva izrecno soglasje obeh pogodbenih strank, poleg tega pa distributerja na koncu petletnega obdobja nič ne sme ovirati pri dokončni odpovedi prepovedi konkurence. Obveznosti prepovedi konkurence niso zajete v skupinskih izjemah, če njihovo trajanje ni določeno ali je daljše od petih let, vendar bi se skupinske izjeme v takih razmerah še naprej uporabljale za preostali del vertikalnega sporazuma. Enako velja za obveznosti prepovedi konkurence, ki jih je mogoče tiho podaljšati po preteku petih let. Ovire, grožnje z odpovedjo pogodbe ali namigi, da bo omejitev prodaje na eno samo blagovno znamko ponovno uvedena še preden bo preteklo dovolj časa, da bi distributer ali novi dobavitelj amortiziral svoje nepovratne naložbe, bi pomenile tiho podaljšanje navedene omejitve. |
| --- | --- |

26.

V skladu s členom 3 skupinske izjeme za motorna vozila v povezavi s členom 5(1)(a) splošne vertikalne skupinske izjeme se lahko dobavitelj motornih vozil in distributer, ki nimata več kot 30-odstotnega deleža na upoštevnem trgu, dogovorita o obveznosti prodaje ene same blagovne znamke, v skladu s katero mora distributer kupovati motorna vozila le od dobavitelja ali od drugih podjetij, ki jih določi dobavitelj, če je trajanje takih prepovedi konkurence omejeno na pet let ali manj. Ista načela veljajo za sporazume med dobavitelji ter njihovimi pooblaščenimi serviserji in/ali distributerji rezervnih delov. Za podaljšanje obveznosti po preteku petih let se zahteva izrecno soglasje obeh pogodbenih strank, poleg tega pa distributerja na koncu petletnega obdobja nič ne sme ovirati pri dokončni odpovedi prepovedi konkurence. Obveznosti prepovedi konkurence niso zajete v skupinskih izjemah, če njihovo trajanje ni določeno ali je daljše od petih let, vendar bi se skupinske izjeme v takih razmerah še naprej uporabljale za preostali del vertikalnega sporazuma. Enako velja za obveznosti prepovedi konkurence, ki jih je mogoče tiho podaljšati po preteku petih let. Ovire, grožnje z odpovedjo pogodbe ali namigi, da bo omejitev prodaje na eno samo blagovno znamko ponovno uvedena še preden bo preteklo dovolj časa, da bi distributer ali novi dobavitelj amortiziral svoje nepovratne naložbe, bi pomenile tiho podaljšanje navedene omejitve.

| 27. | V skladu s členom 5(1)(c) splošne vertikalne skupinske izjeme skupinska izjema ne velja za neposredno ali posredno obveznost, zaradi katere člani sistema selektivne distribucije ne prodajajo blagovnih znamk posameznih konkurenčnih dobaviteljev. Posebno pozornost je treba nameniti načinu uporabe omejitve prodaje na eno samo blagovno znamko za obstoječe distributerje več blagovnih znamk, da bi zagotovili, da zadevne obveznosti niso del splošne strategije za izključitev konkurence enega ali več posameznih dobaviteljev, zlasti novih ali šibkejših konkurentov. Taki pomisleki zlasti lahko nastanejo, če so preseženi mejni tržni deleži iz odstavka 34 teh smernic in če ima dobavitelj, ki uporablja tako omejitev, na upoštevnem trgu položaj, ki mu omogoča, da pomembno prispeva k splošnemu učinku omejevanja dostopa (17). |
| --- | --- |

27.

V skladu s členom 5(1)(c) splošne vertikalne skupinske izjeme skupinska izjema ne velja za neposredno ali posredno obveznost, zaradi katere člani sistema selektivne distribucije ne prodajajo blagovnih znamk posameznih konkurenčnih dobaviteljev. Posebno pozornost je treba nameniti načinu uporabe omejitve prodaje na eno samo blagovno znamko za obstoječe distributerje več blagovnih znamk, da bi zagotovili, da zadevne obveznosti niso del splošne strategije za izključitev konkurence enega ali več posameznih dobaviteljev, zlasti novih ali šibkejših konkurentov. Taki pomisleki zlasti lahko nastanejo, če so preseženi mejni tržni deleži iz odstavka 34 teh smernic in če ima dobavitelj, ki uporablja tako omejitev, na upoštevnem trgu položaj, ki mu omogoča, da pomembno prispeva k splošnemu učinku omejevanja dostopa (17).

| 28. | Obveznosti prepovedi konkurence v vertikalnih sporazumih ne pomenijo nedopustne omejitve, vendar imajo kljub temu lahko glede na tržne razmere negativne učinke, zaradi katerih se lahko za sporazume začne uporabljati člen 53(1) (18). Tak škodljiv učinek se lahko na primer pojavi, če se ustvarijo ovire za vstop na trg ali širitev, ki izključujejo konkurenčne dobavitelje in škodijo potrošnikom, zlasti z višanjem cen ali omejevanjem izbire proizvodov, nižanjem njihove kakovosti ali zniževanjem stopnje inovativnosti proizvodov. |
| --- | --- |

28.

Obveznosti prepovedi konkurence v vertikalnih sporazumih ne pomenijo nedopustne omejitve, vendar imajo kljub temu lahko glede na tržne razmere negativne učinke, zaradi katerih se lahko za sporazume začne uporabljati člen 53(1) (18). Tak škodljiv učinek se lahko na primer pojavi, če se ustvarijo ovire za vstop na trg ali širitev, ki izključujejo konkurenčne dobavitelje in škodijo potrošnikom, zlasti z višanjem cen ali omejevanjem izbire proizvodov, nižanjem njihove kakovosti ali zniževanjem stopnje inovativnosti proizvodov.

| 29. | Vendar imajo lahko obveznosti prepovedi konkurence tudi pozitivne učinke, ki lahko upravičijo uporabo člena 53(3). Zlasti lahko pomagajo odpraviti težavo neupravičenega okoriščanja (free-riding), pri katerem ima en dobavitelj koristi od vlaganj drugega dobavitelja. Dobavitelj lahko na primer vlaga v distributerjeve poslovne prostore, vendar s tem privabi stranke za konkurenčno blagovno znamko, ki je naprodaj v istih poslovnih prostorih. Enako velja za druge vrste vlaganj dobavitelja, ki jih lahko distributer uporabi za prodajo motornih vozil konkurenčnih proizvajalcev, na primer vlaganje v usposabljanje. |
| --- | --- |

29.

Vendar imajo lahko obveznosti prepovedi konkurence tudi pozitivne učinke, ki lahko upravičijo uporabo člena 53(3). Zlasti lahko pomagajo odpraviti težavo neupravičenega okoriščanja (free-riding), pri katerem ima en dobavitelj koristi od vlaganj drugega dobavitelja. Dobavitelj lahko na primer vlaga v distributerjeve poslovne prostore, vendar s tem privabi stranke za konkurenčno blagovno znamko, ki je naprodaj v istih poslovnih prostorih. Enako velja za druge vrste vlaganj dobavitelja, ki jih lahko distributer uporabi za prodajo motornih vozil konkurenčnih proizvajalcev, na primer vlaganje v usposabljanje.

| 30. | Še en pozitiven učinek prepovedi konkurence v sektorju motornih vozil se nanaša na krepitev podobe blagovne znamke in ugleda distribucijske mreže. Takšne omejitve lahko pomagajo ustvariti in ohranjati podobo blagovne znamke, tako da se distributerjem naloži določena enotnost in standardizacija, s čimer se povečata privlačnost blagovne znamke za končnega potrošnika in njena prodaja. |
| --- | --- |

30.

Še en pozitiven učinek prepovedi konkurence v sektorju motornih vozil se nanaša na krepitev podobe blagovne znamke in ugleda distribucijske mreže. Takšne omejitve lahko pomagajo ustvariti in ohranjati podobo blagovne znamke, tako da se distributerjem naloži določena enotnost in standardizacija, s čimer se povečata privlačnost blagovne znamke za končnega potrošnika in njena prodaja.

| 31. | Člen 1(d) splošne vertikalne skupinske izjeme opredeljuje obveznost prepovedi konkurence na naslednji način:






  „(a) | vsaka neposredna ali posredna obveznost, zaradi katere kupec ne izdeluje, kupuje, prodaja ali preprodaja blaga ali storitev, ki konkurirajo pogodbenemu blagu ali storitvam, ali |
| --- | --- | --- |

31.

Člen 1(d) splošne vertikalne skupinske izjeme opredeljuje obveznost prepovedi konkurence na naslednji način:

„(a)

vsaka neposredna ali posredna obveznost, zaradi katere kupec ne izdeluje, kupuje, prodaja ali preprodaja blaga ali storitev, ki konkurirajo pogodbenemu blagu ali storitvam, ali

| (b) | vsaka neposredna ali posredna obveznost kupca, da mora od dobavitelja ali od drugega podjetja, ki ga določi dobavitelj, kupiti več kot 80 % vseh svojih nakupov pogodbenega blaga ali storitev in njihovih nadomestkov na upoštevnem trgu.“ |
| --- | --- |

(b)

vsaka neposredna ali posredna obveznost kupca, da mora od dobavitelja ali od drugega podjetja, ki ga določi dobavitelj, kupiti več kot 80 % vseh svojih nakupov pogodbenega blaga ali storitev in njihovih nadomestkov na upoštevnem trgu.“

| 32. | Dobavitelj lahko poleg neposrednih sredstev, ki distributerja zavezujejo k distribuciji njegove blagovne znamke ali znamk, uporabi tudi posredna sredstva z enakim učinkom. V sektorju motornih vozil lahko takšna posredna sredstva vključujejo standarde kakovosti, posebej oblikovane za odvračanje distributerjev od prodaje proizvodov konkurenčnih blagovnih znamk (19), premije, ki so odvisne od distributerjevega soglasja, da bo prodajal izključno eno blagovno znamko, ciljne popuste ali nekatere druge zahteve, kot je zahteva po ustanovitvi ločene pravne osebe za konkurenčno blagovno znamko ali obveznost razstavljanja dodatne konkurenčne blagovne znamke na ločenem razstavnem prostoru na geografski lokaciji, kjer izpolnitev take zahteve ne bi bila gospodarsko upravičena (na primer na redko poseljenih območjih). |
| --- | --- |

32.

Dobavitelj lahko poleg neposrednih sredstev, ki distributerja zavezujejo k distribuciji njegove blagovne znamke ali znamk, uporabi tudi posredna sredstva z enakim učinkom. V sektorju motornih vozil lahko takšna posredna sredstva vključujejo standarde kakovosti, posebej oblikovane za odvračanje distributerjev od prodaje proizvodov konkurenčnih blagovnih znamk (19), premije, ki so odvisne od distributerjevega soglasja, da bo prodajal izključno eno blagovno znamko, ciljne popuste ali nekatere druge zahteve, kot je zahteva po ustanovitvi ločene pravne osebe za konkurenčno blagovno znamko ali obveznost razstavljanja dodatne konkurenčne blagovne znamke na ločenem razstavnem prostoru na geografski lokaciji, kjer izpolnitev take zahteve ne bi bila gospodarsko upravičena (na primer na redko poseljenih območjih).

| 33. | V skupinski izjemi iz splošne vertikalne skupinske izjeme so zajete vse oblike neposredne ali posredne prepovedi konkurence, če tržna deleža dobavitelja in distributerja ne presegata 30 %, prepoved konkurence pa ne traja več kot pet let. Vendar lahko celo v primerih, v katerih posamezni sporazumi izpolnjujejo te pogoje, uporaba prepovedi konkurence povzroči protikonkurenčne učinke, ki jih njihovi pozitivni učinki ne odtehtajo. V industriji motornih vozil bi lahko bili taki čisti protikonkurenčni učinki predvsem rezultat kumulativnih učinkov, ki povzročijo omejevanje dostopa na trg konkurenčnim blagovnim znamkam. |
| --- | --- |

33.

V skupinski izjemi iz splošne vertikalne skupinske izjeme so zajete vse oblike neposredne ali posredne prepovedi konkurence, če tržna deleža dobavitelja in distributerja ne presegata 30 %, prepoved konkurence pa ne traja več kot pet let. Vendar lahko celo v primerih, v katerih posamezni sporazumi izpolnjujejo te pogoje, uporaba prepovedi konkurence povzroči protikonkurenčne učinke, ki jih njihovi pozitivni učinki ne odtehtajo. V industriji motornih vozil bi lahko bili taki čisti protikonkurenčni učinki predvsem rezultat kumulativnih učinkov, ki povzročijo omejevanje dostopa na trg konkurenčnim blagovnim znamkam.

| 34. | V zvezi z distribucijo motornih vozil na ravni prodaje na drobno ni verjetno, da bo prišlo do tovrstnega omejevanja dostopa na trgih, na katerih imajo vsi dobavitelji tržne deleže, manjše od 30 %, in na katerih je skupni delež celotne prodaje motornih vozil, za katera na zadevnem trgu velja obveznost prodaje ene same blagovne znamke (to je skupni vezani tržni delež), manjši od 40 % (20). Če obstaja en dobavitelj, ki nima prevladujočega položaja in katerega tržni delež presega 30 % upoštevnega trga, tržni deleži vseh drugih dobaviteljev pa so manjši od 30 %, je verjetnost nastanka kumulativnih protikonkurenčnih učinkov majhna, če skupni vezani tržni delež ne presega 30 %. |
| --- | --- |

34.

V zvezi z distribucijo motornih vozil na ravni prodaje na drobno ni verjetno, da bo prišlo do tovrstnega omejevanja dostopa na trgih, na katerih imajo vsi dobavitelji tržne deleže, manjše od 30 %, in na katerih je skupni delež celotne prodaje motornih vozil, za katera na zadevnem trgu velja obveznost prodaje ene same blagovne znamke (to je skupni vezani tržni delež), manjši od 40 % (20). Če obstaja en dobavitelj, ki nima prevladujočega položaja in katerega tržni delež presega 30 % upoštevnega trga, tržni deleži vseh drugih dobaviteljev pa so manjši od 30 %, je verjetnost nastanka kumulativnih protikonkurenčnih učinkov majhna, če skupni vezani tržni delež ne presega 30 %.

| 35. | Če sta dostop do upoštevnega trga za prodajo novih motornih vozil in konkurenca na njem resno omejena zaradi kumulativnega učinka vzporednih mrež podobnih vertikalnih sporazumov, ki vsebujejo obveznosti prodaje ene same blagovne znamke, lahko Nadzorni organ Efte, kadar je pristojni nadzorni organ na podlagi člena 56 Sporazuma EGP, v skladu s členom 29 poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču ugodnost skupinske izjeme odvzame. Sklep o odvzemu se lahko naslovi zlasti na tiste dobavitelje, ki v bistveni meri prispevajo k skupnemu učinku omejevanja dostopa na upoštevnem trgu. Če se ta učinek pojavi na nacionalnem trgu, lahko tudi nacionalni organi zadevne države Efte, pristojni za konkurenco, odvzamejo ugodnost skupinske izjeme v zvezi z zadevnim območjem. |
| --- | --- |

35.

Če sta dostop do upoštevnega trga za prodajo novih motornih vozil in konkurenca na njem resno omejena zaradi kumulativnega učinka vzporednih mrež podobnih vertikalnih sporazumov, ki vsebujejo obveznosti prodaje ene same blagovne znamke, lahko Nadzorni organ Efte, kadar je pristojni nadzorni organ na podlagi člena 56 Sporazuma EGP, v skladu s členom 29 poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču ugodnost skupinske izjeme odvzame. Sklep o odvzemu se lahko naslovi zlasti na tiste dobavitelje, ki v bistveni meri prispevajo k skupnemu učinku omejevanja dostopa na upoštevnem trgu. Če se ta učinek pojavi na nacionalnem trgu, lahko tudi nacionalni organi zadevne države Efte, pristojni za konkurenco, odvzamejo ugodnost skupinske izjeme v zvezi z zadevnim območjem.

| 36. | Poleg tega, ko vzporedne mreže sporazumov s podobnimi vertikalnimi omejitvami pokrivajo več kot 50 % trga, lahko Nadzorni organ Efte sprejme priporočilo, s katerim razglasi, da se skupinska izjema ne uporablja za zadevni trg v zvezi s takimi omejitvami (21). Takšne razmere zlasti lahko nastanejo, če kumulativni učinki, ki nastanejo zaradi široke uporabe obveznosti prodaje ene same blagovne znamke, povzročijo škodo potrošnikom na tem trgu. |
| --- | --- |

36.

Poleg tega, ko vzporedne mreže sporazumov s podobnimi vertikalnimi omejitvami pokrivajo več kot 50 % trga, lahko Nadzorni organ Efte sprejme priporočilo, s katerim razglasi, da se skupinska izjema ne uporablja za zadevni trg v zvezi s takimi omejitvami (21). Takšne razmere zlasti lahko nastanejo, če kumulativni učinki, ki nastanejo zaradi široke uporabe obveznosti prodaje ene same blagovne znamke, povzročijo škodo potrošnikom na tem trgu.

| 37. | V zvezi z oceno obveznosti minimalnega nakupa, izračunanih na podlagi distributerjevih skupnih letnih zahtev, je lahko, če nastanejo kumulativni protikonkurenčni učinki, odvzem ugodnosti skupinske izjeme upravičen, tudi če dobavitelj naloži obveznost minimalnega nakupa, nižjo od 80-odstotne omejitve iz člena 1(d) splošne vertikalne skupinske izjeme. Pogodbene stranke morajo proučiti, ali bo zaradi relevantnih dejanskih okoliščin obveznost distributerja, da zagotovi, da določen delež vseh njegovih nakupov motornih vozil nosi blagovno znamko dobavitelja, distributerju preprečila, da prevzame distribucijo ene ali več dodatnih konkurenčnih blagovnih znamk. S tega vidika bi tudi obveznost minimalnega nakupa, nižja od 80 % skupnih letnih nakupov, pomenila obveznost prodaje ene same blagovne znamke, če bi od distributerja, ki bi se odločil za distribucijo nove blagovne znamke konkurenčnega proizvajalca po lastni izbiri, zavezovala k nakupu toliko motornih vozil blagovne znamke, ki jo trenutno prodaja, da bi distributerjeva dejavnost postala nezdržna z gospodarskega vidika (22). Taka obveznost minimalnega nakupa tudi pomeni obveznost prodaje ene same blagovne znamke, če konkurenčnega dobavitelja prisili, da porazdeli svoj predvideni obseg prodaje na danem območju med več distributerjev, kar bi privedlo do podvajanja vlaganj in razdrobljene prodaje. |
| --- | --- |

37.

V zvezi z oceno obveznosti minimalnega nakupa, izračunanih na podlagi distributerjevih skupnih letnih zahtev, je lahko, če nastanejo kumulativni protikonkurenčni učinki, odvzem ugodnosti skupinske izjeme upravičen, tudi če dobavitelj naloži obveznost minimalnega nakupa, nižjo od 80-odstotne omejitve iz člena 1(d) splošne vertikalne skupinske izjeme. Pogodbene stranke morajo proučiti, ali bo zaradi relevantnih dejanskih okoliščin obveznost distributerja, da zagotovi, da določen delež vseh njegovih nakupov motornih vozil nosi blagovno znamko dobavitelja, distributerju preprečila, da prevzame distribucijo ene ali več dodatnih konkurenčnih blagovnih znamk. S tega vidika bi tudi obveznost minimalnega nakupa, nižja od 80 % skupnih letnih nakupov, pomenila obveznost prodaje ene same blagovne znamke, če bi od distributerja, ki bi se odločil za distribucijo nove blagovne znamke konkurenčnega proizvajalca po lastni izbiri, zavezovala k nakupu toliko motornih vozil blagovne znamke, ki jo trenutno prodaja, da bi distributerjeva dejavnost postala nezdržna z gospodarskega vidika (22). Taka obveznost minimalnega nakupa tudi pomeni obveznost prodaje ene same blagovne znamke, če konkurenčnega dobavitelja prisili, da porazdeli svoj predvideni obseg prodaje na danem območju med več distributerjev, kar bi privedlo do podvajanja vlaganj in razdrobljene prodaje.

(ii)   Ocena obveznosti prodaje ene same blagovne znamke, ki ne spadajo na področje uporabe skupinskih izjem

| 38. | Pogodbene stranke so lahko pozvane tudi k oceni združljivosti obveznosti prodaje ene same blagovne znamke s pravili o konkurenci v zvezi s sporazumi, ki ne izpolnjujejo pogojev za skupinsko izjemo, ker tržni deleži pogodbenih strank presegajo 30 % ali pa trajanje sporazuma presega pet let. Takšni sporazumi se bodo zato proučevali posamično, da bi lahko določili, ali zanje velja člen 53(1), in če velja, ali je mogoče dokazati, da doseženo povečanje učinkovitosti izravnava morebitne protikonkurenčne učinke. Če je temu tako, potem so morda upravičeni do izjeme iz člena 53(3). Za oceno posameznih primerov se uporabijo splošna načela iz oddelka VI.2.1 splošnih vertikalnih smernic. |
| --- | --- |

38.

Pogodbene stranke so lahko pozvane tudi k oceni združljivosti obveznosti prodaje ene same blagovne znamke s pravili o konkurenci v zvezi s sporazumi, ki ne izpolnjujejo pogojev za skupinsko izjemo, ker tržni deleži pogodbenih strank presegajo 30 % ali pa trajanje sporazuma presega pet let. Takšni sporazumi se bodo zato proučevali posamično, da bi lahko določili, ali zanje velja člen 53(1), in če velja, ali je mogoče dokazati, da doseženo povečanje učinkovitosti izravnava morebitne protikonkurenčne učinke. Če je temu tako, potem so morda upravičeni do izjeme iz člena 53(3). Za oceno posameznih primerov se uporabijo splošna načela iz oddelka VI.2.1 splošnih vertikalnih smernic.

| 39. | Sporazumi, sklenjeni med proizvajalcem motornih vozil ali njegovim uvoznikom na eni ter distributerji rezervnih delov in/ali pooblaščenimi serviserji na drugi strani, ne bodo spadali na področje uporabe skupinskih izjem zlasti, kadar tržni deleži pogodbenih strank presegajo 30-odstotni prag, kar je verjetno pri večini takih sporazumov. Obveznosti prodaje ene same blagovne znamke, ki jih bo treba oceniti v takšnih okoliščinah, vključujejo vse vrste omejitev, ki neposredno in posredno omejujejo možnost distributerjev ali serviserjev, da pridobijo originalne rezervne dele ali rezervne dele enake kakovosti od tretjih oseb. Vendar se obveznost pooblaščenega serviserja, da za garancijska popravila, brezplačno servisiranje in opravljanje opravil zaradi poziva kupcem, naj vrnejo blago s serijsko napako, uporablja originalne rezervne dele, ki jih dobavi proizvajalec motornih vozil, ne bi štela za obveznost prodaje ene same blagovne znamke, ampak za objektivno upravičeno zahtevo. |
| --- | --- |

39.

Sporazumi, sklenjeni med proizvajalcem motornih vozil ali njegovim uvoznikom na eni ter distributerji rezervnih delov in/ali pooblaščenimi serviserji na drugi strani, ne bodo spadali na področje uporabe skupinskih izjem zlasti, kadar tržni deleži pogodbenih strank presegajo 30-odstotni prag, kar je verjetno pri večini takih sporazumov. Obveznosti prodaje ene same blagovne znamke, ki jih bo treba oceniti v takšnih okoliščinah, vključujejo vse vrste omejitev, ki neposredno in posredno omejujejo možnost distributerjev ali serviserjev, da pridobijo originalne rezervne dele ali rezervne dele enake kakovosti od tretjih oseb. Vendar se obveznost pooblaščenega serviserja, da za garancijska popravila, brezplačno servisiranje in opravljanje opravil zaradi poziva kupcem, naj vrnejo blago s serijsko napako, uporablja originalne rezervne dele, ki jih dobavi proizvajalec motornih vozil, ne bi štela za obveznost prodaje ene same blagovne znamke, ampak za objektivno upravičeno zahtevo.

| 40. | Tudi za obveznosti prodaje ene same blagovne znamke v pogodbah o distribuciji novih motornih vozil bo potrebna posamična ocena, če trajajo dlje kot pet let in/ali če dobaviteljev tržni delež presega 30 %, kar bi lahko veljalo za nekatere dobavitelje v nekaterih državah EGP. V takšnih okoliščinah pogodbene stranke ne bi smele upoštevati le dobaviteljevega in kupčevega tržnega deleža, ampak tudi skupni vezani tržni delež ter pri tem upoštevati prage, navedene v odstavku 34. Nad temi pragi bodo za oceno posameznih primerov veljala splošna načela iz oddelka VI.2.1 splošnih vertikalnih smernic. |
| --- | --- |

40.

Tudi za obveznosti prodaje ene same blagovne znamke v pogodbah o distribuciji novih motornih vozil bo potrebna posamična ocena, če trajajo dlje kot pet let in/ali če dobaviteljev tržni delež presega 30 %, kar bi lahko veljalo za nekatere dobavitelje v nekaterih državah EGP. V takšnih okoliščinah pogodbene stranke ne bi smele upoštevati le dobaviteljevega in kupčevega tržnega deleža, ampak tudi skupni vezani tržni delež ter pri tem upoštevati prage, navedene v odstavku 34. Nad temi pragi bodo za oceno posameznih primerov veljala splošna načela iz oddelka VI.2.1 splošnih vertikalnih smernic.

| 41. | Izven področja uporabe skupinskih izjem se pri oceni obveznosti minimalnega nakupa, izračunanih na podlagi distributerjevih skupnih letnih zahtev, upoštevajo vse relevantne dejanske okoliščine. Zlasti bi obveznost minimalnega nakupa, nižja od 80 % distributerjevih skupnih letnih nakupov, pomenila obveznost prodaje ene same blagovne znamke, če bi njen učinek distributerjem preprečil trgovanje z eno ali več dodatnimi konkurenčnimi blagovnimi znamkami. |
| --- | --- |

41.

Izven področja uporabe skupinskih izjem se pri oceni obveznosti minimalnega nakupa, izračunanih na podlagi distributerjevih skupnih letnih zahtev, upoštevajo vse relevantne dejanske okoliščine. Zlasti bi obveznost minimalnega nakupa, nižja od 80 % distributerjevih skupnih letnih nakupov, pomenila obveznost prodaje ene same blagovne znamke, če bi njen učinek distributerjem preprečil trgovanje z eno ali več dodatnimi konkurenčnimi blagovnimi znamkami.

2.   Selektivna distribucija

| 42. | Selektivna distribucija je zdaj prevladujoča oblika distribucije v sektorju motornih vozil. Njena uporaba je razširjena pri distribuciji motornih vozil, popravilih in vzdrževanju ter distribuciji rezervnih delov. |
| --- | --- |

42.

Selektivna distribucija je zdaj prevladujoča oblika distribucije v sektorju motornih vozil. Njena uporaba je razširjena pri distribuciji motornih vozil, popravilih in vzdrževanju ter distribuciji rezervnih delov.

| 43. | Pri izključno kvalitativni selektivni distribuciji so distributerji in serviserji izbrani le na podlagi objektivnih meril, ki jih zahteva narava proizvoda ali storitve, kot so tehnična znanja in spretnosti prodajnega osebja, razporeditev prodajnih prostorov, prodajne tehnike in vrsta prodajne storitve, ki jo zagotavlja distributer (23). Uporaba takih meril ne omejuje neposredno števila distributerjev ali serviserjev, sprejetih v mrežo dobavitelja. Izključno kvalitativna selektivna distribucija na splošno ne spada na področje uporabe člena 53(1) zaradi pomanjkanja protikonkurenčnih učinkov, če so izpolnjeni trije pogoji. Prvič, zaradi značilnosti zadevnega proizvoda je potrebna uporaba selektivne distribucije v smislu, da mora tak sistem ob upoštevanju značilnosti zadevnega proizvoda pomeniti legitimno zahtevo za ohranitev njegove kakovosti in zagotavljanje njegove pravilne uporabe. Drugič, distributerje ali serviserje je treba izbrati na podlagi objektivnih kvalitativnih meril, ki so enotno določena za vse potencialne preprodajalce in se ne uporabljajo diskriminacijsko. Tretjič, opredeljena merila ne smejo presegati potrebnih okvirov. |
| --- | --- |

43.

Pri izključno kvalitativni selektivni distribuciji so distributerji in serviserji izbrani le na podlagi objektivnih meril, ki jih zahteva narava proizvoda ali storitve, kot so tehnična znanja in spretnosti prodajnega osebja, razporeditev prodajnih prostorov, prodajne tehnike in vrsta prodajne storitve, ki jo zagotavlja distributer (23). Uporaba takih meril ne omejuje neposredno števila distributerjev ali serviserjev, sprejetih v mrežo dobavitelja. Izključno kvalitativna selektivna distribucija na splošno ne spada na področje uporabe člena 53(1) zaradi pomanjkanja protikonkurenčnih učinkov, če so izpolnjeni trije pogoji. Prvič, zaradi značilnosti zadevnega proizvoda je potrebna uporaba selektivne distribucije v smislu, da mora tak sistem ob upoštevanju značilnosti zadevnega proizvoda pomeniti legitimno zahtevo za ohranitev njegove kakovosti in zagotavljanje njegove pravilne uporabe. Drugič, distributerje ali serviserje je treba izbrati na podlagi objektivnih kvalitativnih meril, ki so enotno določena za vse potencialne preprodajalce in se ne uporabljajo diskriminacijsko. Tretjič, opredeljena merila ne smejo presegati potrebnih okvirov.

| 44. | Medtem ko kvalitativna selektivna distribucija vključuje izbiro distributerjev ali serviserjev le na podlagi objektivnih meril, ki jih zahtevajo značilnosti proizvoda ali storitve, kvantitativna selekcija vključuje dodatna merila za izbiro, ki bolj neposredno omejujejo potencialno število distributerjev ali serviserjev bodisi z neposredno določitvijo njihovega števila bodisi na primer z zahtevo glede najmanjšega obsega prodaje. Mreže, ki temeljijo na kvantitativnih merilih, se na splošno štejejo za bolj omejevalne od mrež, ki temeljijo le na kvalitativni selekciji, zato je večja verjetnost, da spadajo na področje uporabe člena 53(1). |
| --- | --- |

44.

Medtem ko kvalitativna selektivna distribucija vključuje izbiro distributerjev ali serviserjev le na podlagi objektivnih meril, ki jih zahtevajo značilnosti proizvoda ali storitve, kvantitativna selekcija vključuje dodatna merila za izbiro, ki bolj neposredno omejujejo potencialno število distributerjev ali serviserjev bodisi z neposredno določitvijo njihovega števila bodisi na primer z zahtevo glede najmanjšega obsega prodaje. Mreže, ki temeljijo na kvantitativnih merilih, se na splošno štejejo za bolj omejevalne od mrež, ki temeljijo le na kvalitativni selekciji, zato je večja verjetnost, da spadajo na področje uporabe člena 53(1).

| 45. | Če sporazumi o selektivni distribuciji spadajo na področje uporabe člena 53(1), bodo morale pogodbene stranke oceniti, ali so njihovi sporazumi upravičeni do skupinskih izjem ali posamično do izjeme iz člena 53(3). |
| --- | --- |

45.

Če sporazumi o selektivni distribuciji spadajo na področje uporabe člena 53(1), bodo morale pogodbene stranke oceniti, ali so njihovi sporazumi upravičeni do skupinskih izjem ali posamično do izjeme iz člena 53(3).

(i)   Ocena selektivne distribucije na podlagi skupinskih izjem

| 46. | Skupinski izjemi izvzemata sporazume o selektivni distribuciji, ne glede na to, ali se uporabljajo kvantitativna ali izključno kvalitativna merila za selekcijo, če tržni deleži pogodbenih strank ne presegajo 30 %. Vendar ta izjema velja le, če sporazumi ne vsebujejo nobene od nedopustnih omejitev iz člena 4 splošne vertikalne skupinske izjeme in člena 5 skupinske izjeme za motorna vozila ter nobene od izključenih omejitev iz člena 5 splošne vertikalne skupinske izjeme. |
| --- | --- |

46.

Skupinski izjemi izvzemata sporazume o selektivni distribuciji, ne glede na to, ali se uporabljajo kvantitativna ali izključno kvalitativna merila za selekcijo, če tržni deleži pogodbenih strank ne presegajo 30 %. Vendar ta izjema velja le, če sporazumi ne vsebujejo nobene od nedopustnih omejitev iz člena 4 splošne vertikalne skupinske izjeme in člena 5 skupinske izjeme za motorna vozila ter nobene od izključenih omejitev iz člena 5 splošne vertikalne skupinske izjeme.

| 47. | Tri nedopustne omejitve iz splošne vertikalne skupinske izjeme se nanašajo posebej na selektivno distribucijo. V členu 4(b) je kot nedopustna opredeljena omejitev ozemlja ali strank, na katerem oziroma katerim kupec, ki je pogodbena stranka sporazuma, lahko prodaja pogodbeno blago ali storitve, razen omejitve prodaje, ki jo člani sistema selektivne distribucije naložijo nepooblaščenim distributerjem na trgih, na katerih tak sistem deluje. Člen 4(c) za nedopustne opredeljuje sporazume, s katerimi se članom sistema selektivne distribucije, dejavnim na ravni trgovine na drobno, omejuje aktivna ali pasivna prodaja končnim uporabnikom, ne da bi to posegalo v možnost, da se članu sistema prepove poslovanje iz nepooblaščene poslovne enote, medtem ko se člen 4(d) nanaša na omejitev navzkrižnih dobav med distributerji v okviru sistema selektivne distribucije, vključno med distributerji, ki delujejo na različnih ravneh trgovanja. Te tri nedopustne omejitve so posebno pomembne za distribucijo motornih vozil. |
| --- | --- |

47.

Tri nedopustne omejitve iz splošne vertikalne skupinske izjeme se nanašajo posebej na selektivno distribucijo. V členu 4(b) je kot nedopustna opredeljena omejitev ozemlja ali strank, na katerem oziroma katerim kupec, ki je pogodbena stranka sporazuma, lahko prodaja pogodbeno blago ali storitve, razen omejitve prodaje, ki jo člani sistema selektivne distribucije naložijo nepooblaščenim distributerjem na trgih, na katerih tak sistem deluje. Člen 4(c) za nedopustne opredeljuje sporazume, s katerimi se članom sistema selektivne distribucije, dejavnim na ravni trgovine na drobno, omejuje aktivna ali pasivna prodaja končnim uporabnikom, ne da bi to posegalo v možnost, da se članu sistema prepove poslovanje iz nepooblaščene poslovne enote, medtem ko se člen 4(d) nanaša na omejitev navzkrižnih dobav med distributerji v okviru sistema selektivne distribucije, vključno med distributerji, ki delujejo na različnih ravneh trgovanja. Te tri nedopustne omejitve so posebno pomembne za distribucijo motornih vozil.

| 48. | Notranji trg potrošnikom omogoča, da kupujejo motorna vozila v drugih državah EGP in izkoristijo razlike v ceni med njimi, Nadzorni organ Efte pa meni, da je zaščita vzporedne trgovine v tem sektorju pomemben cilj politike konkurence. Možnost potrošnikov, da kupujejo blago v drugih državah EGP, je pri motornih vozilih še zlasti pomembna zaradi velike vrednosti tega blaga in neposrednih koristi v obliki nižjih cen, ki jih plačajo potrošniki, ki kupujejo motorna vozila drugje v EGP. Nadzorni organ Efte zato skrbi, da sporazumi o distribuciji ne bi omejili vzporedne trgovine, saj ni mogoče pričakovati, da bi to zadostilo pogojem iz člena 53(3) (24). |
| --- | --- |

48.

Notranji trg potrošnikom omogoča, da kupujejo motorna vozila v drugih državah EGP in izkoristijo razlike v ceni med njimi, Nadzorni organ Efte pa meni, da je zaščita vzporedne trgovine v tem sektorju pomemben cilj politike konkurence. Možnost potrošnikov, da kupujejo blago v drugih državah EGP, je pri motornih vozilih še zlasti pomembna zaradi velike vrednosti tega blaga in neposrednih koristi v obliki nižjih cen, ki jih plačajo potrošniki, ki kupujejo motorna vozila drugje v EGP. Nadzorni organ Efte zato skrbi, da sporazumi o distribuciji ne bi omejili vzporedne trgovine, saj ni mogoče pričakovati, da bi to zadostilo pogojem iz člena 53(3) (24).

| 49. | Komisija je začela več postopkov zoper proizvajalce motornih vozil zaradi oviranja take trgovine, evropska sodišča pa so njene odločbe večinoma potrdila (25). Izkušnje kažejo, da imajo lahko omejitve vzporedne trgovine več oblik. Dobavitelj lahko na primer izvaja pritisk na distributerje, jim grozi z odpovedjo pogodbe, ne plačuje premij, ne spoštuje garancij motornih vozil, ki jih uvozi potrošnik ali ki se navzkrižno dobavljajo med distributerji s sedežem v različnih državah EGP, ali pusti distributerja bistveno dlje čakati na dobavo identičnega motornega vozila, če ima zadevni potrošnik stalno prebivališče v drugi državi EGP. |
| --- | --- |

49.

Komisija je začela več postopkov zoper proizvajalce motornih vozil zaradi oviranja take trgovine, evropska sodišča pa so njene odločbe večinoma potrdila (25). Izkušnje kažejo, da imajo lahko omejitve vzporedne trgovine več oblik. Dobavitelj lahko na primer izvaja pritisk na distributerje, jim grozi z odpovedjo pogodbe, ne plačuje premij, ne spoštuje garancij motornih vozil, ki jih uvozi potrošnik ali ki se navzkrižno dobavljajo med distributerji s sedežem v različnih državah EGP, ali pusti distributerja bistveno dlje čakati na dobavo identičnega motornega vozila, če ima zadevni potrošnik stalno prebivališče v drugi državi EGP.

| 50. | Poseben primer posrednih omejitev vzporedne trgovine nastane, ko distributer ne more pridobiti novih motornih vozil z ustreznimi tehničnimi zahtevami, potrebnimi za čezmejno prodajo. V teh posebnih okoliščinah je lahko ugodnost skupinske izjeme odvisna od tega, ali dobavitelj svojim distributerjem zagotovi motorna vozila s tehničnimi zahtevami, povsem enakimi tehničnim zahtevam motornih vozil, ki so naprodaj v drugih državah EGP, za prodajo potrošnikom iz teh držav (tako imenovana „določba o razpoložljivosti“) (26). |
| --- | --- |

50.

Poseben primer posrednih omejitev vzporedne trgovine nastane, ko distributer ne more pridobiti novih motornih vozil z ustreznimi tehničnimi zahtevami, potrebnimi za čezmejno prodajo. V teh posebnih okoliščinah je lahko ugodnost skupinske izjeme odvisna od tega, ali dobavitelj svojim distributerjem zagotovi motorna vozila s tehničnimi zahtevami, povsem enakimi tehničnim zahtevam motornih vozil, ki so naprodaj v drugih državah EGP, za prodajo potrošnikom iz teh držav (tako imenovana „določba o razpoložljivosti“) (26).

| 51. | Za namene uporabe skupinskih izjem in zlasti v zvezi z uporabo člena 4(c) splošne vertikalne skupinske izjeme pojem „končni uporabniki“ vključuje lizinške družbe. To zlasti pomeni, da distributerjem v selektivnih distribucijskih sistemih ni dovoljeno preprečiti prodaje novih vozil lizinškim družbam po njihovi izbiri. Vendar lahko dobavitelj, ki uporablja selektivno distribucijo, svojim distributerjem prepreči prodajo novih motornih vozil lizinškim družbam, če obstaja preverljivo tveganje, da jih bodo te družbe preprodale, medtem ko so še nova. Dobavitelj od trgovca tako lahko zahteva, da pred prodajo določenemu podjetju preveri veljavne splošne lizinške pogoje in tako potrdi, da je zadevna družba zares lizinška družba in ne nepooblaščen prodajalec. Vendar pa bi se obveznost trgovca, da dobavitelju pred prodajo motornega vozila lizinški družbi zagotovi kopijo vsake lizinške pogodbe, lahko štela za posredno omejevanje prodaje. |
| --- | --- |

51.

Za namene uporabe skupinskih izjem in zlasti v zvezi z uporabo člena 4(c) splošne vertikalne skupinske izjeme pojem „končni uporabniki“ vključuje lizinške družbe. To zlasti pomeni, da distributerjem v selektivnih distribucijskih sistemih ni dovoljeno preprečiti prodaje novih vozil lizinškim družbam po njihovi izbiri. Vendar lahko dobavitelj, ki uporablja selektivno distribucijo, svojim distributerjem prepreči prodajo novih motornih vozil lizinškim družbam, če obstaja preverljivo tveganje, da jih bodo te družbe preprodale, medtem ko so še nova. Dobavitelj od trgovca tako lahko zahteva, da pred prodajo določenemu podjetju preveri veljavne splošne lizinške pogoje in tako potrdi, da je zadevna družba zares lizinška družba in ne nepooblaščen prodajalec. Vendar pa bi se obveznost trgovca, da dobavitelju pred prodajo motornega vozila lizinški družbi zagotovi kopijo vsake lizinške pogodbe, lahko štela za posredno omejevanje prodaje.

| 52. | Pojem „končni uporabniki“ vključuje tudi potrošnike, ki nakup opravijo prek posrednika. Posrednik je posameznik ali podjetje, ki za imenovanega potrošnika kupi novo motorno vozilo, ne da bi bil član distribucijske mreže. Ti izvajalci imajo pomembno vlogo v sektorju motornih vozil, zlasti ko potrošnikom omogočajo lažji nakup motornih vozil v drugih državah EGP. Dokaz statusa posrednika je treba praviloma izkazati z veljavnim pooblastilom, pridobljenim pred transakcijo, ki vključuje ime in naslov potrošnika. Uporaba interneta kot sredstva za privabljanje strank v zvezi z določenim naborom motornih vozil in zbiranje njihovih elektronskih pooblastil ne vpliva na status posrednika. Posrednike je treba razlikovati od neodvisnih preprodajalcev, ki kupijo motorna vozila za preprodajo in ne delujejo v imenu imenovanih potrošnikov. Neodvisni preprodajalci se za namene skupinskih izjem ne štejejo za končne uporabnike. |
| --- | --- |

52.

Pojem „končni uporabniki“ vključuje tudi potrošnike, ki nakup opravijo prek posrednika. Posrednik je posameznik ali podjetje, ki za imenovanega potrošnika kupi novo motorno vozilo, ne da bi bil član distribucijske mreže. Ti izvajalci imajo pomembno vlogo v sektorju motornih vozil, zlasti ko potrošnikom omogočajo lažji nakup motornih vozil v drugih državah EGP. Dokaz statusa posrednika je treba praviloma izkazati z veljavnim pooblastilom, pridobljenim pred transakcijo, ki vključuje ime in naslov potrošnika. Uporaba interneta kot sredstva za privabljanje strank v zvezi z določenim naborom motornih vozil in zbiranje njihovih elektronskih pooblastil ne vpliva na status posrednika. Posrednike je treba razlikovati od neodvisnih preprodajalcev, ki kupijo motorna vozila za preprodajo in ne delujejo v imenu imenovanih potrošnikov. Neodvisni preprodajalci se za namene skupinskih izjem ne štejejo za končne uporabnike.

(ii)   Ocena selektivne distribucije, ki ne spada na področje uporabe skupinskih izjem

| 53. | Kot je pojasnjeno v odstavku 175 splošnih vertikalnih smernic, so mogoča tveganja za konkurenco, ki jih povzroči selektivna distribucija, zmanjšanje konkurence znotraj ene blagovne znamke ter – zlasti v primeru kumulativnega učinka – omejevanje dostopa nekaterim vrstam distributerjev in lažje dogovarjanje med dobavitelji ali kupci. |
| --- | --- |

53.

Kot je pojasnjeno v odstavku 175 splošnih vertikalnih smernic, so mogoča tveganja za konkurenco, ki jih povzroči selektivna distribucija, zmanjšanje konkurence znotraj ene blagovne znamke ter – zlasti v primeru kumulativnega učinka – omejevanje dostopa nekaterim vrstam distributerjev in lažje dogovarjanje med dobavitelji ali kupci.

| 54. | Pri ocenjevanju možnih protikonkurenčnih učinkov selektivne distribucije na podlagi člena 53(1) je treba ločevati med izključno kvalitativno selektivno distribucijo in kvantitativno selektivno distribucijo. Kot je poudarjeno v odstavku 43, kvalitativna selektivna distribucija običajno ni zajeta v členu 53(1). |
| --- | --- |

54.

Pri ocenjevanju možnih protikonkurenčnih učinkov selektivne distribucije na podlagi člena 53(1) je treba ločevati med izključno kvalitativno selektivno distribucijo in kvantitativno selektivno distribucijo. Kot je poudarjeno v odstavku 43, kvalitativna selektivna distribucija običajno ni zajeta v členu 53(1).

| 55. | Dejstvo, da mreža sporazumov ni upravičena do skupinske izjeme, ker tržni delež ene ali več pogodbenih strank presega 30-odstotni prag za izjemo, ne pomeni, da so taki sporazumi nezakoniti. Namesto tega jih morajo pogodbene stranke posamično analizirati in preveriti, ali spadajo na področje uporabe člena 53(1), in če spadajo, ali so kljub temu upravičeni do izjeme iz člena 53(3). |
| --- | --- |

55.

Dejstvo, da mreža sporazumov ni upravičena do skupinske izjeme, ker tržni delež ene ali več pogodbenih strank presega 30-odstotni prag za izjemo, ne pomeni, da so taki sporazumi nezakoniti. Namesto tega jih morajo pogodbene stranke posamično analizirati in preveriti, ali spadajo na področje uporabe člena 53(1), in če spadajo, ali so kljub temu upravičeni do izjeme iz člena 53(3).

| 56. | V zvezi s posebnostmi distribucije novih motornih vozil kvantitativna selektivna distribucija na splošno izpolnjuje pogoje iz člena 53(3), če tržni deleži pogodbenih strank ne presegajo 40 %. Vendar se morajo pogodbene stranke takih sporazumov zavedati, da obstoj posebnih standardov selekcije lahko vpliva na to, ali njihovi sporazumi zadostijo pogojem, določenim v členu 53(3). Čeprav na primer uporaba določb o lokaciji v sporazumih o selektivni distribuciji za nova motorna vozila, to je sporazumih, ki vsebujejo prepoved članu selektivnega distribucijskega sistema, da posluje iz neavtorizirane poslovne enote, navadno prispeva k večji učinkovitosti z učinkovitejšo logistiko in predvidljivejšo pokritostjo mreže, pa lahko nad temi ugodnostmi prevladajo slabosti, če je tržni delež dobavitelja zelo velik, v teh okoliščinah pa take določbe morda niso upravičene do izjeme iz člena 53(3). |
| --- | --- |

56.

V zvezi s posebnostmi distribucije novih motornih vozil kvantitativna selektivna distribucija na splošno izpolnjuje pogoje iz člena 53(3), če tržni deleži pogodbenih strank ne presegajo 40 %. Vendar se morajo pogodbene stranke takih sporazumov zavedati, da obstoj posebnih standardov selekcije lahko vpliva na to, ali njihovi sporazumi zadostijo pogojem, določenim v členu 53(3). Čeprav na primer uporaba določb o lokaciji v sporazumih o selektivni distribuciji za nova motorna vozila, to je sporazumih, ki vsebujejo prepoved članu selektivnega distribucijskega sistema, da posluje iz neavtorizirane poslovne enote, navadno prispeva k večji učinkovitosti z učinkovitejšo logistiko in predvidljivejšo pokritostjo mreže, pa lahko nad temi ugodnostmi prevladajo slabosti, če je tržni delež dobavitelja zelo velik, v teh okoliščinah pa take določbe morda niso upravičene do izjeme iz člena 53(3).

| 57. | Posebna vprašanja se pojavljajo tudi v zvezi s posamično oceno selektivne distribucije pri pooblaščenih serviserjih. Če obstaja trg (27) za storitve popravil in vzdrževanja, ki je ločen od trga prodaje novih motornih vozil, se ta trg šteje za povezanega z blagovnimi znamkami. Na tem trgu so glavni vir konkurence konkurenčni odnosi med neodvisnimi serviserji in pooblaščenimi serviserji zadevne blagovne znamke. |
| --- | --- |

57.

Posebna vprašanja se pojavljajo tudi v zvezi s posamično oceno selektivne distribucije pri pooblaščenih serviserjih. Če obstaja trg (27) za storitve popravil in vzdrževanja, ki je ločen od trga prodaje novih motornih vozil, se ta trg šteje za povezanega z blagovnimi znamkami. Na tem trgu so glavni vir konkurence konkurenčni odnosi med neodvisnimi serviserji in pooblaščenimi serviserji zadevne blagovne znamke.

| 58. | Neodvisni serviserji zlasti zagotavljajo bistven konkurenčni pritisk, saj se njihovi poslovni modeli in povezani stroški poslovanja razlikujejo od tistih v pooblaščenih mrežah. Poleg tega imajo za razliko od pooblaščenih serviserjev, ki v veliki meri uporabljajo dele, opremljene z blagovno znamko proizvajalca vozil, neodvisne servisne delavnice na splošno bolj prost dostop do drugih blagovnih znamk, kar lastniku motornega vozila omogoča izbiro med konkurenčnimi deli. Glede na to, da se velika večina popravil novejših motornih vozil trenutno opravlja pri pooblaščenih servisnih delavnicah, je poleg tega pomembno, da konkurenca med pooblaščenimi serviserji ostane učinkovita, kar je mogoče doseči samo, če ostane dostop do mrež odprt za nove ponudnike. |
| --- | --- |

58.

Neodvisni serviserji zlasti zagotavljajo bistven konkurenčni pritisk, saj se njihovi poslovni modeli in povezani stroški poslovanja razlikujejo od tistih v pooblaščenih mrežah. Poleg tega imajo za razliko od pooblaščenih serviserjev, ki v veliki meri uporabljajo dele, opremljene z blagovno znamko proizvajalca vozil, neodvisne servisne delavnice na splošno bolj prost dostop do drugih blagovnih znamk, kar lastniku motornega vozila omogoča izbiro med konkurenčnimi deli. Glede na to, da se velika večina popravil novejših motornih vozil trenutno opravlja pri pooblaščenih servisnih delavnicah, je poleg tega pomembno, da konkurenca med pooblaščenimi serviserji ostane učinkovita, kar je mogoče doseči samo, če ostane dostop do mrež odprt za nove ponudnike.

| 59. | Novi pravni okvir Nadzornemu organu Efte in nacionalnim organom, pristojnim za konkurenco, omogoča lažjo zaščito konkurence med neodvisnimi servisnimi delavnicami in pooblaščenimi serviserji ter med člani posamezne mreže pooblaščenih serviserjev. Zlasti zmanjšanje mejnega tržnega deleža za izjemo kvalitativne selektivne distribucije s 100 % na 30 % širi področje, na katerem lahko organi, pristojni za konkurenco, ukrepajo. |
| --- | --- |

59.

Novi pravni okvir Nadzornemu organu Efte in nacionalnim organom, pristojnim za konkurenco, omogoča lažjo zaščito konkurence med neodvisnimi servisnimi delavnicami in pooblaščenimi serviserji ter med člani posamezne mreže pooblaščenih serviserjev. Zlasti zmanjšanje mejnega tržnega deleža za izjemo kvalitativne selektivne distribucije s 100 % na 30 % širi področje, na katerem lahko organi, pristojni za konkurenco, ukrepajo.

| 60. | Pri oceni konkurenčnega učinka vertikalnih sporazumov na poprodajnih trgih motornih vozil se morajo pogodbene stranke zato zavedati odločenosti Nadzornega organa Efte, da ohrani konkurenco med člani pooblaščenih servisnih mrež samimi ter med temi člani in neodvisnimi serviserji. V ta namen je treba posebno pozornost nameniti trem posebnim vrstam ravnanj, ki lahko omejujejo tako konkurenco, in sicer preprečevanju dostopa neodvisnim serviserjem do tehničnih informacij, zlorabi osnovnih in/ali razširjenih garancij za izključitev neodvisnih serviserjev ali pogojevanju dostopa do pooblaščenih mrež serviserjev z nekvalitativnimi merili. |
| --- | --- |

60.

Pri oceni konkurenčnega učinka vertikalnih sporazumov na poprodajnih trgih motornih vozil se morajo pogodbene stranke zato zavedati odločenosti Nadzornega organa Efte, da ohrani konkurenco med člani pooblaščenih servisnih mrež samimi ter med temi člani in neodvisnimi serviserji. V ta namen je treba posebno pozornost nameniti trem posebnim vrstam ravnanj, ki lahko omejujejo tako konkurenco, in sicer preprečevanju dostopa neodvisnim serviserjem do tehničnih informacij, zlorabi osnovnih in/ali razširjenih garancij za izključitev neodvisnih serviserjev ali pogojevanju dostopa do pooblaščenih mrež serviserjev z nekvalitativnimi merili.

| 61. | Naslednji trije pododdelki se sicer nanašajo posebej na selektivno distribucijo, vendar bi enaki učinki nekonkurenčnega omejevanja dostopa lahko izvirali tudi iz drugih vrst vertikalnih sporazumov, ki neposredno ali posredno omejujejo število partnerjev serviserjev, pogodbeno povezanih s proizvajalcem motornih vozil. |
| --- | --- |

61.

Naslednji trije pododdelki se sicer nanašajo posebej na selektivno distribucijo, vendar bi enaki učinki nekonkurenčnega omejevanja dostopa lahko izvirali tudi iz drugih vrst vertikalnih sporazumov, ki neposredno ali posredno omejujejo število partnerjev serviserjev, pogodbeno povezanih s proizvajalcem motornih vozil.

Dostop neodvisnih izvajalcev do tehničnih informacij

| 62. | Čeprav se na splošno šteje, da izključno kvalitativna selektivna distribucija zaradi pomanjkanja protikonkurenčnih učinkov (28) ne spada na področje uporabe člena 53(1), pa so sporazumi o kvalitativni selektivni distribuciji, sklenjeni s pooblaščenimi serviserji in/ali distributerji rezervnih delov, lahko zajeti v člen 53(1), če na podlagi teh sporazumov ena od pogodbenih strank ravna na način, ki neodvisnim operaterjem omejuje dostop do trga, na primer tako, da jim ne zagotavlja tehničnih informacij o popravilih in vzdrževanju. V tem okviru pojem neodvisnih izvajalcev vključuje neodvisne serviserje, proizvajalce in distributerje rezervnih delov, proizvajalce servisne opreme ali orodij, izdajatelje tehničnih informacij, avtomobilske klube, izvajalce pomoči na cesti, izvajalce, ki ponujajo storitve pregledovanja in preizkušanja, ter izvajalce, ki ponujajo usposabljanje za serviserje. |
| --- | --- |

62.

Čeprav se na splošno šteje, da izključno kvalitativna selektivna distribucija zaradi pomanjkanja protikonkurenčnih učinkov (28) ne spada na področje uporabe člena 53(1), pa so sporazumi o kvalitativni selektivni distribuciji, sklenjeni s pooblaščenimi serviserji in/ali distributerji rezervnih delov, lahko zajeti v člen 53(1), če na podlagi teh sporazumov ena od pogodbenih strank ravna na način, ki neodvisnim operaterjem omejuje dostop do trga, na primer tako, da jim ne zagotavlja tehničnih informacij o popravilih in vzdrževanju. V tem okviru pojem neodvisnih izvajalcev vključuje neodvisne serviserje, proizvajalce in distributerje rezervnih delov, proizvajalce servisne opreme ali orodij, izdajatelje tehničnih informacij, avtomobilske klube, izvajalce pomoči na cesti, izvajalce, ki ponujajo storitve pregledovanja in preizkušanja, ter izvajalce, ki ponujajo usposabljanje za serviserje.

| 63. | Dobavitelji svojim pooblaščenim serviserjem zagotavljajo vse tehnične informacije, potrebne za izvajanje popravil in vzdrževanja na motornih vozilih njihove blagovne znamke, in so pogosto edine družbe, ki lahko serviserjem zagotovijo vse potrebne tehnične informacije v zvezi z zadevnimi blagovnimi znamkami. Če dobavitelj v takih okoliščinah neodvisnim izvajalcem ne zagotovi ustreznega dostopa do tehničnih informacij o popravilih in vzdrževanju, značilnih za blagovno znamko, bi se lahko okrepili možni negativni učinki, ki izhajajo iz njegovih sporazumov s pooblaščenimi serviserji in/ali distributerji delov, zaradi česar bi ti sporazumi spadali na področje uporabe člena 53(1). |
| --- | --- |

63.

Dobavitelji svojim pooblaščenim serviserjem zagotavljajo vse tehnične informacije, potrebne za izvajanje popravil in vzdrževanja na motornih vozilih njihove blagovne znamke, in so pogosto edine družbe, ki lahko serviserjem zagotovijo vse potrebne tehnične informacije v zvezi z zadevnimi blagovnimi znamkami. Če dobavitelj v takih okoliščinah neodvisnim izvajalcem ne zagotovi ustreznega dostopa do tehničnih informacij o popravilih in vzdrževanju, značilnih za blagovno znamko, bi se lahko okrepili možni negativni učinki, ki izhajajo iz njegovih sporazumov s pooblaščenimi serviserji in/ali distributerji delov, zaradi česar bi ti sporazumi spadali na področje uporabe člena 53(1).

| 64. | Poleg tega bi lahko nezadosten dostop do potrebnih tehničnih informacij oslabil tržni položaj neodvisnih izvajalcev, kar bi povzročilo škodo potrošnikom v smislu precejšnjega zmanjšanja izbire rezervnih delov, višjih cen storitev popravljanja in vzdrževanja, manjše izbire servisnih delavnic in potencialnih težav z varnostjo. V takih okoliščinah učinkovitost, za katero bi bilo običajno mogoče pričakovati, da bo izhajala iz sporazumov o pooblaščenih popravilih in distribuciji rezervnih delov, ne bi bila zadostna, da bi izničila te protikonkurenčne učinke, zadevni sporazumi pa zato ne bi izpolnjevali pogojev iz člena 53(3). |
| --- | --- |

64.

Poleg tega bi lahko nezadosten dostop do potrebnih tehničnih informacij oslabil tržni položaj neodvisnih izvajalcev, kar bi povzročilo škodo potrošnikom v smislu precejšnjega zmanjšanja izbire rezervnih delov, višjih cen storitev popravljanja in vzdrževanja, manjše izbire servisnih delavnic in potencialnih težav z varnostjo. V takih okoliščinah učinkovitost, za katero bi bilo običajno mogoče pričakovati, da bo izhajala iz sporazumov o pooblaščenih popravilih in distribuciji rezervnih delov, ne bi bila zadostna, da bi izničila te protikonkurenčne učinke, zadevni sporazumi pa zato ne bi izpolnjevali pogojev iz člena 53(3).

| 65. | Akt iz točke 1 Priloge II k Sporazumu EGP (Uredba (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 (29)) o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil ter akt iz točke 45zt Priloge II k Sporazumu EGP (Uredba Komisije (ES) št. 692/2008 z dne 18. julija 2008 o izvajanju in spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (30)) o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil določata sistem razširjanja informacij o popravilih in vzdrževanju v zvezi z osebnimi vozili, danimi na trg po 1. septembru 2009. Uredba (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o homologaciji motornih vozil in motorjev glede na emisije iz težkih vozil (Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (31) in iz nje izhajajoči izvedbeni ukrepi določajo tak sistem za gospodarska vozila, dana na trg po 1. januarju 2013. Nadzorni organ Efte bo pri oceni primerov, kjer obstaja sum zadržanja informacij o popravilu in vzdrževanju v zvezi z motornimi vozili, danimi na trg pred navedenima datuma, upošteval ta akta. Pri proučevanju, ali bi zadržanje določene informacije lahko privedlo do tega, da bi zadevni sporazumi spadali na področje uporabe člena 53(1), je treba upoštevati več dejavnikov, vključno z naslednjimi:






  (a) | ali je zadevna informacija tehnična informacija ali informacija druge vrste, na primer tržna informacija (32), ki se lahko legitimno zadrži; |
| --- | --- | --- |

65.

Akt iz točke 1 Priloge II k Sporazumu EGP (Uredba (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 (29)) o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil ter akt iz točke 45zt Priloge II k Sporazumu EGP (Uredba Komisije (ES) št. 692/2008 z dne 18. julija 2008 o izvajanju in spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (30)) o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil določata sistem razširjanja informacij o popravilih in vzdrževanju v zvezi z osebnimi vozili, danimi na trg po 1. septembru 2009. Uredba (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o homologaciji motornih vozil in motorjev glede na emisije iz težkih vozil (Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (31) in iz nje izhajajoči izvedbeni ukrepi določajo tak sistem za gospodarska vozila, dana na trg po 1. januarju 2013. Nadzorni organ Efte bo pri oceni primerov, kjer obstaja sum zadržanja informacij o popravilu in vzdrževanju v zvezi z motornimi vozili, danimi na trg pred navedenima datuma, upošteval ta akta. Pri proučevanju, ali bi zadržanje določene informacije lahko privedlo do tega, da bi zadevni sporazumi spadali na področje uporabe člena 53(1), je treba upoštevati več dejavnikov, vključno z naslednjimi:

(a)

ali je zadevna informacija tehnična informacija ali informacija druge vrste, na primer tržna informacija (32), ki se lahko legitimno zadrži;

| (b) | ali bi zadržanje zadevne tehnične informacije bistveno vplivalo na zmožnost neodvisnih izvajalcev, da opravljajo svoje naloge, in omejilo konkurenco na trgu; |
| --- | --- |

(b)

ali bi zadržanje zadevne tehnične informacije bistveno vplivalo na zmožnost neodvisnih izvajalcev, da opravljajo svoje naloge, in omejilo konkurenco na trgu;

| (c) | ali je zadevna tehnična informacija dana na voljo članom relevantne pooblaščene servisne mreže; če je v kakršni koli obliki dana na voljo pooblaščeni mreži, jo je treba na nediskriminacijski podlagi dati na voljo tudi neodvisnim izvajalcem; |
| --- | --- |

(c)

ali je zadevna tehnična informacija dana na voljo članom relevantne pooblaščene servisne mreže; če je v kakršni koli obliki dana na voljo pooblaščeni mreži, jo je treba na nediskriminacijski podlagi dati na voljo tudi neodvisnim izvajalcem;

| (d) | ali se bo zadevna tehnična informacija na koncu (33) uporabljala za popravilo in vzdrževanje motornih vozil ali za drug namen (34), na primer za proizvodnjo rezervnih delov ali orodij. |
| --- | --- |

(d)

ali se bo zadevna tehnična informacija na koncu (33) uporabljala za popravilo in vzdrževanje motornih vozil ali za drug namen (34), na primer za proizvodnjo rezervnih delov ali orodij.

| 66. | Tehnološki napredek pomeni, da je pojem tehničnih informacij spremenljiv. Posebni primeri tehničnih informacij trenutno vključujejo programsko opremo, kode napak in druge parametre, vključno s posodobitvami, ki so potrebne za delo na elektronskih krmilnih enotah za vzpostavitev ali obnovitev nastavitev, ki jih priporoča dobavitelj, identifikacijske številke motornih vozil ali druge metode identifikacije motornih vozil, kataloge rezervnih delov, postopke popravljanja in vzdrževanja, delovne rešitve, ki izhajajo iz praktičnih izkušenj in se nanašajo na težave, ki običajno prizadenejo določen model ali serijo, in pozive kupcem k vračilu vozil ter druga obvestila, v katerih so opredeljena popravila, ki se lahko brezplačno opravijo znotraj pooblaščene servisne mreže. Za tehnične informacije se štejejo tudi kode delov in vse druge informacije, ki so potrebne za določitev ustreznega rezervnega dela znamke proizvajalca za vgradnjo v posamezno motorno vozilo (to je del, ki bi ga za popravilo zadevnega motornega vozila proizvajalec vozil na splošno dobavil članom svojih pooblaščenih servisnih mrež) (35). Seznami postavk iz člena 6(2) akta iz točke 1 Priloge II k Sporazumu EGP (Uredba (ES) št. 715/2007) in Uredbe (ES) št. 595/2009, ki še ni vključena v Sporazum EGP, je treba uporabljati tudi kot navodilo glede tega, kaj Nadzorni organ Efte šteje za tehnične informacije za namene uporabe člena 53. |
| --- | --- |

66.

Tehnološki napredek pomeni, da je pojem tehničnih informacij spremenljiv. Posebni primeri tehničnih informacij trenutno vključujejo programsko opremo, kode napak in druge parametre, vključno s posodobitvami, ki so potrebne za delo na elektronskih krmilnih enotah za vzpostavitev ali obnovitev nastavitev, ki jih priporoča dobavitelj, identifikacijske številke motornih vozil ali druge metode identifikacije motornih vozil, kataloge rezervnih delov, postopke popravljanja in vzdrževanja, delovne rešitve, ki izhajajo iz praktičnih izkušenj in se nanašajo na težave, ki običajno prizadenejo določen model ali serijo, in pozive kupcem k vračilu vozil ter druga obvestila, v katerih so opredeljena popravila, ki se lahko brezplačno opravijo znotraj pooblaščene servisne mreže. Za tehnične informacije se štejejo tudi kode delov in vse druge informacije, ki so potrebne za določitev ustreznega rezervnega dela znamke proizvajalca za vgradnjo v posamezno motorno vozilo (to je del, ki bi ga za popravilo zadevnega motornega vozila proizvajalec vozil na splošno dobavil članom svojih pooblaščenih servisnih mrež) (35). Seznami postavk iz člena 6(2) akta iz točke 1 Priloge II k Sporazumu EGP (Uredba (ES) št. 715/2007) in Uredbe (ES) št. 595/2009, ki še ni vključena v Sporazum EGP, je treba uporabljati tudi kot navodilo glede tega, kaj Nadzorni organ Efte šteje za tehnične informacije za namene uporabe člena 53.

| 67. | Način zagotavljanja tehničnih informacij je prav tako pomemben za ocenjevanje združljivosti sporazumov o pooblaščenem servisiranju s členom 53. Dostop je treba omogočiti na zahtevo in brez nepotrebnega odlašanja; informacije je treba zagotoviti v uporabni obliki, cena, ki se zanje zaračuna, pa s tem, da se pri njeni določitvi ne upošteva obseg, v katerem neodvisni izvajalec uporablja te informacije, ne sme odvračati od dostopa do njih. Od dobavitelja motornih vozil je treba zahtevati, naj neodvisnim izvajalcem omogoči dostop do tehničnih informacij o novih motornih vozilih hkrati s pooblaščenimi serviserji in da neodvisnih izvajalcev ne sme zavezovati k nakupu obsežnejših informacij, kakor jih potrebujejo za opravljanje zadevnega dela. Vendar pa člen 53 dobavitelja ne zavezuje k zagotavljanju tehničnih informacij v standardizirani obliki ali prek opredeljenega tehničnega sistema, na primer z upoštevanjem standardov CEN/ISO in standardizirane oblike OASIS, kot predvidevajo akt iz točke 1 Priloge II k Sporazumu EGP (Uredba (ES) št. 715/2007) in Uredba Komisije (ES) št. 295/2009 z dne 18. marca 2009 o uvrstitvi nekaterega blaga v kombinirano nomenklaturo (36) ter podobna pravila klasifikacije. |
| --- | --- |

67.

Način zagotavljanja tehničnih informacij je prav tako pomemben za ocenjevanje združljivosti sporazumov o pooblaščenem servisiranju s členom 53. Dostop je treba omogočiti na zahtevo in brez nepotrebnega odlašanja; informacije je treba zagotoviti v uporabni obliki, cena, ki se zanje zaračuna, pa s tem, da se pri njeni določitvi ne upošteva obseg, v katerem neodvisni izvajalec uporablja te informacije, ne sme odvračati od dostopa do njih. Od dobavitelja motornih vozil je treba zahtevati, naj neodvisnim izvajalcem omogoči dostop do tehničnih informacij o novih motornih vozilih hkrati s pooblaščenimi serviserji in da neodvisnih izvajalcev ne sme zavezovati k nakupu obsežnejših informacij, kakor jih potrebujejo za opravljanje zadevnega dela. Vendar pa člen 53 dobavitelja ne zavezuje k zagotavljanju tehničnih informacij v standardizirani obliki ali prek opredeljenega tehničnega sistema, na primer z upoštevanjem standardov CEN/ISO in standardizirane oblike OASIS, kot predvidevajo akt iz točke 1 Priloge II k Sporazumu EGP (Uredba (ES) št. 715/2007) in Uredba Komisije (ES) št. 295/2009 z dne 18. marca 2009 o uvrstitvi nekaterega blaga v kombinirano nomenklaturo (36) ter podobna pravila klasifikacije.

| 68. | Zgornji razmisleki se nanašajo tudi na razpoložljivost orodij in usposabljanja za neodvisne izvajalce. V tej zvezi „orodja“ vključujejo elektronska diagnostična in druga orodja za popravila, vključno s povezano programsko opremo in njenimi rednimi posodobitvami ter poprodajnimi storitvami za takšna orodja. |
| --- | --- |

68.

Zgornji razmisleki se nanašajo tudi na razpoložljivost orodij in usposabljanja za neodvisne izvajalce. V tej zvezi „orodja“ vključujejo elektronska diagnostična in druga orodja za popravila, vključno s povezano programsko opremo in njenimi rednimi posodobitvami ter poprodajnimi storitvami za takšna orodja.

Zloraba garancij

| 69. | Kvalitativna selektivna distribucija lahko prav tako spada na področje uporabe člena 53(1), če dobavitelj in člani njegove pooblaščene mreže popravila nekaterih kategorij vozil eksplicitno ali implicitno omejijo na člane pooblaščene mreže. Do tega lahko na primer pride, če se garancijo proizvajalca kupcu, ki je bodisi osnovna bodisi razširjena, pogojuje s tem, da mora končni uporabnik vsa servisna in vzdrževalna dela, ki niso zajeta v garanciji, opraviti v okviru pooblaščenih servisnih mrež. Enako velja za garancijske pogoje, ki zahtevajo uporabo rezervnih delov proizvajalčeve blagovne znamke za menjave, za katere ne velja garancija. Prav tako se zdi dvomljivo, da bi sporazumi o selektivni distribuciji, ki vključujejo takšne prakse, potrošnikom lahko prinesli koristi na tak način, da bi bili zadevni sporazumi upravičeni do izjeme iz člena 53(3). Če pa dobavitelj upravičeno zavrne spoštovanje garancijskega zahtevka, ker so okoliščine, ki so privedle do zadevnega zahtevka, vzročno povezane z nezmožnostjo serviserja, da pravilno opravi posamezno popravilo ali vzdrževanje, oziroma z uporabo rezervnih delov slabše kakovosti, to ne bo vplivalo na združljivost dobaviteljevih sporazumov o servisiranju s pravili o konkurenci. |
| --- | --- |

69.

Kvalitativna selektivna distribucija lahko prav tako spada na področje uporabe člena 53(1), če dobavitelj in člani njegove pooblaščene mreže popravila nekaterih kategorij vozil eksplicitno ali implicitno omejijo na člane pooblaščene mreže. Do tega lahko na primer pride, če se garancijo proizvajalca kupcu, ki je bodisi osnovna bodisi razširjena, pogojuje s tem, da mora končni uporabnik vsa servisna in vzdrževalna dela, ki niso zajeta v garanciji, opraviti v okviru pooblaščenih servisnih mrež. Enako velja za garancijske pogoje, ki zahtevajo uporabo rezervnih delov proizvajalčeve blagovne znamke za menjave, za katere ne velja garancija. Prav tako se zdi dvomljivo, da bi sporazumi o selektivni distribuciji, ki vključujejo takšne prakse, potrošnikom lahko prinesli koristi na tak način, da bi bili zadevni sporazumi upravičeni do izjeme iz člena 53(3). Če pa dobavitelj upravičeno zavrne spoštovanje garancijskega zahtevka, ker so okoliščine, ki so privedle do zadevnega zahtevka, vzročno povezane z nezmožnostjo serviserja, da pravilno opravi posamezno popravilo ali vzdrževanje, oziroma z uporabo rezervnih delov slabše kakovosti, to ne bo vplivalo na združljivost dobaviteljevih sporazumov o servisiranju s pravili o konkurenci.

Dostop do mrež pooblaščenih serviserjev

| 70. | Konkurenca med pooblaščenimi in neodvisnimi serviserji ni edina oblika konkurence, ki jo je treba upoštevati pri analizi združljivosti sporazumov o pooblaščenem servisiranju s členom 53. Pogodbene stranke morajo oceniti tudi obseg, v katerem si lahko pooblaščeni serviserji v zadevni mreži konkurirajo. Eden najpomembnejših dejavnikov, ki spodbujajo to konkurenco, se nanaša na pogoje dostopa do mreže, oblikovane na podlagi standardnih sporazumov za pooblaščene serviserje. Zaradi na splošno močne tržne vloge mrež pooblaščenih serviserjev, njihovega posebnega pomena za lastnike novejših motornih vozil in dejstva, da potrošniki niso pripravljeni potovati daleč za popravilo svojih avtomobilov, je po mnenju Nadzornega organa Efte pomembno, da je dostop do pooblaščenih servisnih mrež na splošno odprt vsem podjetjem, ki izpolnjujejo opredeljena kvalitativna merila. Če se bo za izbor kandidatov uporabljala kvantitativna selekcija, bo sporazum verjetno spadal na področje uporabe člena 53(1). |
| --- | --- |

70.

Konkurenca med pooblaščenimi in neodvisnimi serviserji ni edina oblika konkurence, ki jo je treba upoštevati pri analizi združljivosti sporazumov o pooblaščenem servisiranju s členom 53. Pogodbene stranke morajo oceniti tudi obseg, v katerem si lahko pooblaščeni serviserji v zadevni mreži konkurirajo. Eden najpomembnejših dejavnikov, ki spodbujajo to konkurenco, se nanaša na pogoje dostopa do mreže, oblikovane na podlagi standardnih sporazumov za pooblaščene serviserje. Zaradi na splošno močne tržne vloge mrež pooblaščenih serviserjev, njihovega posebnega pomena za lastnike novejših motornih vozil in dejstva, da potrošniki niso pripravljeni potovati daleč za popravilo svojih avtomobilov, je po mnenju Nadzornega organa Efte pomembno, da je dostop do pooblaščenih servisnih mrež na splošno odprt vsem podjetjem, ki izpolnjujejo opredeljena kvalitativna merila. Če se bo za izbor kandidatov uporabljala kvantitativna selekcija, bo sporazum verjetno spadal na področje uporabe člena 53(1).

| 71. | Poseben primer se pojavi, ko morajo pooblaščeni serviserji na podlagi sporazumov prodajati tudi nova motorna vozila. Taki sporazumi verjetno spadajo na področje uporabe člena 53(1), saj narava pogodbenih storitev ne zahteva zadevne obveznosti. Glede uveljavljenih blagovnih znamk sporazumi, ki vsebujejo tako obveznost, navadno tudi ne bi bili upravičeni do izjeme iz člena 53(3), saj bi bil učinek huda omejitev dostopa do pooblaščene servisne mreže, kar bi zmanjšalo konkurenco, ne da bi potrošnikom prineslo ustrezne koristi. Vendar bi morda v nekaterih primerih dobavitelj, ki želi vpeljati blagovno znamko na poseben geografski trg, sprva težko pritegnil distributerje, ki bi bili pripravljeni izvesti potrebna vlaganja, če ne bi bili prepričani, da se ne bodo spopadali s konkurenco „samostojnih“ pooblaščenih serviserjev, ki se poskušajo neupravičeno okoristiti s temi začetnimi vlaganji. V teh okoliščinah bi pogodbena povezava teh dveh dejavnosti za omejeno obdobje spodbudno vplivala na konkurenco na trgu prodaje motornih vozil, saj bi omogočila uvedbo nove blagovne znamke na trg, pri čemer ne bi vplivala na potencialni trg popravil, povezan z blagovno znamko, ki sploh ne bi obstajal, če motornih vozil ne bi bilo mogoče prodajati. Zato ni verjetno, da bi zadevni sporazumi spadali na področje uporabe člena 53(1). |
| --- | --- |

71.

Poseben primer se pojavi, ko morajo pooblaščeni serviserji na podlagi sporazumov prodajati tudi nova motorna vozila. Taki sporazumi verjetno spadajo na področje uporabe člena 53(1), saj narava pogodbenih storitev ne zahteva zadevne obveznosti. Glede uveljavljenih blagovnih znamk sporazumi, ki vsebujejo tako obveznost, navadno tudi ne bi bili upravičeni do izjeme iz člena 53(3), saj bi bil učinek huda omejitev dostopa do pooblaščene servisne mreže, kar bi zmanjšalo konkurenco, ne da bi potrošnikom prineslo ustrezne koristi. Vendar bi morda v nekaterih primerih dobavitelj, ki želi vpeljati blagovno znamko na poseben geografski trg, sprva težko pritegnil distributerje, ki bi bili pripravljeni izvesti potrebna vlaganja, če ne bi bili prepričani, da se ne bodo spopadali s konkurenco „samostojnih“ pooblaščenih serviserjev, ki se poskušajo neupravičeno okoristiti s temi začetnimi vlaganji. V teh okoliščinah bi pogodbena povezava teh dveh dejavnosti za omejeno obdobje spodbudno vplivala na konkurenco na trgu prodaje motornih vozil, saj bi omogočila uvedbo nove blagovne znamke na trg, pri čemer ne bi vplivala na potencialni trg popravil, povezan z blagovno znamko, ki sploh ne bi obstajal, če motornih vozil ne bi bilo mogoče prodajati. Zato ni verjetno, da bi zadevni sporazumi spadali na področje uporabe člena 53(1).

---

(1)  UL C 138, 28.5.2010, str. 16.

(2)  UL L 129, 28.5.2010, str. 52, vključen v točko 4b Priloge XIV k Sporazumu EGP s Sklepom št. 91/2010 (UL L 277, 21.10.2010, str. 44, in Dopolnilo EGP k UL št. 59, 21.10.2010, str. 13).

(3)  UL L 102, 23.4.2010, str. 1, vključen v točko 2 Priloge XIV k Sporazumu EGP s Sklepom št. 77/2010 (UL L 244, 16.9.2010, str. 35, in Dopolnilo EGP k UL št. 49, 16.9.2010, str. 34).

(4)  Prim. opombo 3.

(5)  (Še neobjavljeno).

(6)  UL L 203, 1.8.2002, str. 30.

(7)  Distributerji na ravni prodaje na drobno se v tem sektorju navadno imenujejo „trgovci“.

(8)  Od posodobitve pravil konkurence v EGP so za tako analizo odgovorne predvsem pogodbenice sporazumov. Vendar lahko Nadzorni organ Efte na lastno pobudo ali na podlagi pritožbe preveri skladnost sporazumov s členom 53.

(9)  Prenehanje veljavnosti akta, prej navedenega v točki 4b Priloge XIV k Sporazumu EGP (Uredba (ES) št. 1400/2002), in njegova zamenjava z novim pravnim okvirom, ki ga pojasnjujejo te smernice, sama po sebi ne zahtevata odpovedi sklenjenih pogodb. Glej na primer sodbo Sodišča z dne 7. septembra 2006 v zadevi Vulcan Silkeborg A/S proti Skandinavisk Motor Co. A/S (C-125/05), ZOdl., str. I-7637.

(10)  SEC(2008) 1946.

(11)  COM(2009) 388.

(12)  V skladu s členom 7 splošne vertikalne skupinske izjeme izračun tega mejnega tržnega deleža navadno temelji na podatkih o vrednosti prodaje na trgu, če ti niso na voljo, pa na drugih zanesljivih tržnih informacijah, vključno z obsegom prodaje na trgu. Nadzorni organ Efte v zvezi s tem ugotavlja, da panoga trenutno izračunava tržne deleže za distribucijo novih motornih vozil na osnovi števila motornih vozil, ki jih distributer proda na upoštevnem trgu, kar vključuje vsa motorna vozila, ki jih kupec zaradi značilnosti proizvodov, njihovih cen in predvidene uporabe šteje za zamenljive ali medsebojno nadomestljive.

(13)  Informativna brošura za Uredbo Komisije (ES) št. 1400/2002 z dne 31. julija 2002 – Distribucija in servisiranje motornih vozil v Evropski uniji.

(14)  UL L 263, 9.10.2007, str. 1. (Še ni vključena v Sporazum EGP).

(15)  UL L 153, 18.6.1994, str. 30, in Dopolnilo EGP k UL št. 15, 18.6.1994, str. 29.

(16)  Če proizvajalec motornih vozil dobavitelju sestavnih delov zagotovi orodje, pravice intelektualne lastnine ali znanje in izkušnje, njuna pogodba ne bo deležna ugodnosti iz obvestila o podizvajanju, če dobavitelj sestavnih delov to orodje, pravice intelektualne lastnine ali znanje in izkušnje že ima ali bi jih lahko pridobil pod razumnimi pogoji, saj v takšnih okoliščinah tak prispevek ne bi bil potreben.

(17)  Obvestilo Nadzornega organa Efte o sporazumih majhnega pomena, ki ne omejujejo znatno konkurence po členu 53(1) Sporazuma EGP (de minimis), UL C 67, 20.3.2003, str. 20, in Dopolnilo EGP k UL št. 15, 20.3.2003, str. 11.

(18)  V zvezi z ustreznimi dejavniki, ki jih je treba upoštevati pri ocenjevanju obveznosti prepovedi konkurence na podlagi člena 53(1), glej ustrezni oddelek v splošnih vertikalnih smernicah, zlasti odstavke 129 do 150.

(19)  Glej zadevi BMW, IP/06/302, z dne 13.3.2006, in Opel 2006, IP/06/303, z dne 13.3.2006.

(20)  Glej splošne vertikalne smernice, odstavek 141.

(21)  To izhaja iz člena 6 akta, navedenega v točki 4b Priloge XIV k Sporazumu EGP (Uredba Komisije (EU) št. 461/2010 z dne 27. maja 2010), kakor je bil prilagojen za namene Sporazuma EGP.

(22)  Če trgovec na primer za zadovoljitev povpraševanja v enem letu kupi 100 avtomobilov blagovne znamke A in želi kupiti 100 avtomobilov znamke B, bi obveznost minimalnega nakupa v višini 80 % pomenila, da bi moral trgovec v naslednjem letu kupiti 160 avtomobilov blagovne znamke A. Glede na precejšnjo verjetnost, da bodo stopnje tržne penetracije sorazmerno stabilne, bi trgovcu verjetno ostala velika zaloga neprodanih avtomobilov blagovne znamke A. Da bi se izognil takšnemu položaju, bi bil zato prisiljen bistveno zmanjšati nakup avtomobilov blagovne znamke B. Glede na posebne okoliščine zadeve se takšna praksa lahko šteje za obveznost prodaje ene same blagovne znamke.

(23)  Vendar pa je treba opozoriti, da lahko v skladu z uveljavljeno prakso evropskih sodišč sistemi izključno kvalitativne selektivne distribucije kljub temu omejujejo konkurenco, kjer obstoj nekega števila takih sistemov ne dopušča drugih oblik distribucije na podlagi drugačnega načina konkuriranja. Tak položaj običajno ne bo nastal na trgih za prodajo novih motornih vozil, na katerih so lizing in druge podobne ureditve veljavna alternativa dokončnemu nakupu motornega vozila, ali na trgih popravil in vzdrževanja, če neodvisni serviserji potrošnikom zagotavljajo alternativo vzdrževanju njihovih motornih vozil. Glej na primer sodbo Sodišča prve stopnje z dne 12. decembra 1996 v zadevi Groupement d'achat Édouard Leclerc proti Komisiji (T-88/92), Recueil, str. II-1961.

(24)  Stališče, da omejitve čezmejne trgovine lahko škodijo potrošnikom, je bilo potrjeno v sodbi Sodišča z dne 6. aprila 2006 v zadevi General Motors BV proti Komisiji (C-551/03 P), ZOdl., str. I-3173, točki 67 in 68; sodbi Sodišča z dne 18. septembra 2003 v zadevi Volkswagen AG proti Komisiji, (C-338/00 P) Recueil, str. I-9189, točki 44 in 49, ter sodbi Sodišča prve stopnje z dne 9. julija 2009 v zadevi Peugeot in Peugeot Nederland proti Komisiji (T-450/05), ZOdl., str. II-2533, točke 46–49.

(25)  Odločba Komisije 98/273/ES z dne 28. januarja 1998 v zadevi IV/35.733 – VW, Odločba Komisije 2001/146/ES z dne 20. septembra 2000 v zadevi COMP/36.653 – Opel, UL L 59, 28.2.2001, str. 1, Odločba Komisije 2002/758/ES z dne 10. oktobra 2001 v zadevi COMP/36.264 – Mercedes-Benz, UL L 257, 25.9.2002, str. 1, Odločba Komisije 2006/431/ES z dne 5. oktobra 2005 v zadevah F-2/36.623/36.820/37.275 – SEP in drugi proti Peugeot SA.

(26)  Sodba Sodišča z dne 17. septembra 1985 v združenih zadevah Ford – Werke AG in Ford of Europe Inc. proti Komisiji Evropskih skupnosti (25 in 26/84), Recueil, str. 2725.

(27)  V nekaterih okoliščinah se lahko opredeli sistemski trg, ki vključuje motorna vozila in rezervne dele skupaj, pri čemer se med drugim upoštevajo življenjska doba motornega vozila ter preference in nakupovalne navade uporabnikov. V tej zvezi glej Obvestilo Nadzornega organa Efte o opredelitvi upoštevnega trga za namene konkurenčnega prava v Evropskem gospodarskem prostoru (UL L 200, 16.7.1998, str. 46, in Dopolnilo EGP k UL št. 28, 16.7.1998, str. 3, odstavek 56). Pomemben dejavnik je, ali bistveni delež kupcev pri svoji izbiri upošteva stroške motornega vozila, ki nastanejo v njegovi življenjski dobi. Nakupovalne navade kupcev tovornjakov, ki kupijo in upravljajo večje število vozil ter ob nakupu motornega vozila upoštevajo stroške vzdrževanja, in kupcev posameznih motornih vozil, so si lahko na primer bistveno različne. Pomemben dejavnik je tudi obstoj in relativni položaj dobaviteljev delov, serviserjev in/ali distributerjev delov, ki na poprodajnem trgu delujejo neodvisno od proizvajalcev motornih vozil. V večini primerov obstaja poprodajni trg, povezan z blagovno znamko, zlasti ker so kupci večinoma fizične osebe ali mala in srednja podjetja, ki ločeno kupujejo motorna vozila in poprodajne storitve ter nimajo sistematičnega dostopa do podatkov, ki bi jim omogočali vnaprejšnjo oceno celotnih stroškov lastništva motornih vozil.

(28)  Kot je poudarjeno v odstavku 54 zgoraj, to na splošno velja na trgih popravil in vzdrževanja, če neodvisni serviserji potrošnikom zagotavljajo nadomestni kanal za vzdrževanje njihovih motornih vozil.

(29)  UL L 171, 29.6.2007, str. 1, vključen v točko 1 Priloge II k Sporazumu EGP s Sklepom št. 4/2008 (UL L 154, 12.6.2008, str. 7, in Dopolnilo EGP k UL št. 33, 12.6.2008, str. 6).

(30)  UL L 199, 28.7.2008, str. 1, vključen v točko 45zt Priloge II k Sporazumu EGP s Sklepom št. 43/2009 (UL L 162, 25.6.2009, str. 20, in Dopolnilo EGP k UL št. 33, 25.6.2009, str. 5).

(31)  UL L 188, 18.7.2009, str. 1. (Še ni vključena v Sporazum EGP).

(32)  Tržno informacijo je mogoče opisati kot informacijo, ki se uporablja pri opravljanju dejavnosti popravljanja in vzdrževanja, vendar ni potrebna za popravljanje ali vzdrževanje motornih vozil. Mednje spadajo na primer programske rešitve za izdajanje računov ali informacije o urnih postavkah, ki se uporabljajo v pooblaščeni mreži.

(33)  Kot so informacije, predložene založnikom, ki se znova posredujejo serviserjem motornih vozil.

(34)  Treba je šteti, da se informacija, ki se uporablja za pritrditev dela ali uporabo orodja za motorno vozilo, uporablja za popravilo in vzdrževanje, medtem ko informacij glede oblike, proizvodnega procesa ali uporabljenih materialov za proizvodnjo rezervnega dela ni treba šteti, da spadajo v to kategorijo, in se zato lahko zadržijo.

(35)  Neodvisni izvajalec mora imeti dostop do teh informacij tudi brez nakupa zadevnega rezervnega dela.

(36)  UL L 95, 9.4.2009, str. 7 – Ne velja za EGP.

---

| 11.10.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/18

---

Podatki, ki so jih predložile države Efte o državni pomoči, dodeljeni na podlagi akta, navedenega v točki 1(j) Priloge XV k Sporazumu EGP (Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah))

2012/C 307/04

DEL I

| Št. pomoči | GBER 8/12/REG |
| --- | --- |
| Država Efte | Norveška |
| Regija | Ime regije (NUTS) | Območja, ki so upravičena do regionalne pomoči |
| Organ, ki dodeli pomoč | Naziv | Husbanken |
| Naslov | Postboks 1404 |
| 8002 Bodø |
| NORWAY |

Št. pomoči

GBER 8/12/REG

Država Efte

Norveška

Regija

Ime regije (NUTS)

Območja, ki so upravičena do regionalne pomoči

Organ, ki dodeli pomoč

Naziv

Husbanken

Naslov

Postboks 1404

8002 Bodø

NORWAY

Spletna stran

http://www.husbanken.no

Naziv ukrepa pomoči

Regionalna stanovanjska shema

Nacionalna pravna podlaga (sklic na ustrezno nacionalno uradno publikacijo)

FOR-2012-04-13-311

Spletna povezava na celotno besedilo ukrepa pomoči

http://www.husbanken.no

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

X

Veljavnost ukrepa

Shema pomoči

14.4.2012 do 1.1.2015

Zadevni gospodarski sektorji

Vsi gospodarski sektorji, upravičeni do pomoči

X

Omejitev na posamezne sektorje – navedite v skladu z NACE Rev 2

Vrsta upravičenca

MSP

X

Proračun

Skupni letni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme

20 milijonov NOK

Instrument pomoči (člen 5)

Dotacija

X

DEL II

| Splošni cilji (seznam) | Cilji (seznam) | Največja intenzivnost pomoči v % ali najvišji znesek pomoči v NOK | MSP – bonusi v % |
| --- | --- | --- | --- |
| Regionalna pomoč za naložbe in pomoč za zaposlovanje (člen 13) | Shema pomoči | 15 % | |
| Ad hoc pomoč (člen 13(1)) | ... % | |

Splošni cilji (seznam)

Cilji (seznam)

Največja intenzivnost pomoči v % ali najvišji znesek pomoči v NOK

MSP – bonusi v %

Regionalna pomoč za naložbe in pomoč za zaposlovanje (člen 13)

Shema pomoči

15 %

Ad hoc pomoč (člen 13(1))

... %

---

| 11.10.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/19

---

Obvestilo Nadzornega organa Efte na podlagi člena 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Javni razpis v zvezi z opravljanjem rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe v provinci Finnmark in na severu province Troms

2012/C 307/05

| Država članica | Norveška |
| --- | --- |
| Zadevne proge | Območje letalskih prog 1: letalske proge med letališči Kirkenes, Vadsø, Vardø, Båtsfjord, Berlevåg, Mehamn, Honningsvåg, Hammerfest in Alta
  Območje letalskih prog 2: Hasvik–Tromsø, Hasvik–Hammerfest, Sørkjosen–Tromsø |
| Obdobje veljavnosti pogodb | 1. april 2013–31. marec 2017 |
| Rok za oddajo ponudb | 11.12.2012 |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumentacijo v zvezi z njim in obveznostmi javne službe | Ministry of Transport and Communications |
| PO Box 8010 Dep |
| 0030 Oslo |
| NORWAY |
| Tel. +47 22248353 |
| Faks +47 22245609 |
| http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html |

Država članica

Norveška

Zadevne proge

Območje letalskih prog 1: letalske proge med letališči Kirkenes, Vadsø, Vardø, Båtsfjord, Berlevåg, Mehamn, Honningsvåg, Hammerfest in Alta

Območje letalskih prog 2: Hasvik–Tromsø, Hasvik–Hammerfest, Sørkjosen–Tromsø

Obdobje veljavnosti pogodb

1. april 2013–31. marec 2017

Rok za oddajo ponudb

11.12.2012

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumentacijo v zvezi z njim in obveznostmi javne službe

Ministry of Transport and Communications

PO Box 8010 Dep

0030 Oslo

NORWAY

Tel. +47 22248353

Faks +47 22245609

http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html

---

| 11.10.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/20 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/20

---

Obvestilo Nadzornega organa Efte na podlagi člena 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Uvedba obveznosti javnih storitev za redne zračne prevoze v provinci Finnmark in na severu province Troms

2012/C 307/06

| Država članica | Norveška |
| --- | --- |
| Zadevne proge | Območje letalskih prog 1: Letalske proge med letališči Kirkenes, Vadsø, Vardø, Båtsfjord, Berlevåg, Mehamn, Honningsvåg, Hammerfest in Alta
  Območje letalskih prog 2: Hasvik–Tromsø, Hasvik–Hammerfest, Sørkjosen–Tromsø |
| Datum začetka veljavnosti obveznosti javne službe | 1. april 2013 |
| Naslov, kjer je mogoče dobiti besedilo in vse pomembne informacije in/ali dokumentacijo v zvezi z obveznostjo javne službe | Ministry of Transport and Communications |
| PO Box 8010 Dep |
| 0030 Oslo |
| NORWAY |
| Tel. +47 22248353 |
| Faks +47 22245609 |
| http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html |

Država članica

Norveška

Zadevne proge

Območje letalskih prog 1: Letalske proge med letališči Kirkenes, Vadsø, Vardø, Båtsfjord, Berlevåg, Mehamn, Honningsvåg, Hammerfest in Alta

Območje letalskih prog 2: Hasvik–Tromsø, Hasvik–Hammerfest, Sørkjosen–Tromsø

Datum začetka veljavnosti obveznosti javne službe

1. april 2013

Naslov, kjer je mogoče dobiti besedilo in vse pomembne informacije in/ali dokumentacijo v zvezi z obveznostjo javne službe

Ministry of Transport and Communications

PO Box 8010 Dep

0030 Oslo

NORWAY

Tel. +47 22248353

Faks +47 22245609

http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

| 11.10.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/21

---

RAZPIS JAVNEGA NATEČAJA

2012/C 307/07

Evropski urad za izbor osebja (EPSO) organizira javni natečaj:

EPSO/AST/122/12 – Lektorji/korektorji (AST 3) za hrvaški jezik (HR)

Razpis natečajev je objavljen v Uradnem listu C 307 A z dne 11. oktobra 2012 izključno v angleščini, francoščini in nemščini.

Dodatne informacije so na voljo na spletišču urada EPSO http://blogs.ec.europa.eu/eu-careers.info/

---

SODNI POSTOPKI

Sodišče Efte

| 11.10.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/22 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/22

---

SODBA SODIŠČA

z dne 15. decembra 2011

v zadevi E-1/11

Dr A

(Prosti pretok oseb – Direktiva 2005/36/ES – priznavanje poklicnih kvalifikacij – varovanje javnega zdravja – nediskriminacija – sorazmernost)

2012/C 307/08

V zadevi E-1/11, Dr A – ZAHTEVA za svetovalno mnenje Sodišča Efte na podlagi člena 34 Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča, ki jo je predložil norveški odbor za pritožbe zaposlenih v zdravstvu (Statens helsepersonellnemnd), v zvezi z razlago Direktive 2005/36/ES in drugih predpisov EGP – je Sodišče v sestavi: Carl Baudenbacher, predsednik, Per Christiansen in Páll Hreinsson (poročevalec), sodnika, dne 15. decembra 2011 izdalo sodbo, katere izrek se glasi:

| — | Načeloma Direktiva 2005/36/ES organom držav EGP prepoveduje uporabo nacionalne zakonodaje, ki predvideva pravico zavrnitve dovoljenja za opravljanje zdravniškega poklica prosilcem migrantom iz druge države EGP, ki izpolnjujejo zahteve iz Direktive o pravici do vzajemnega priznavanja poklicnih kvalifikacij. |
| --- | --- |

—

Načeloma Direktiva 2005/36/ES organom držav EGP prepoveduje uporabo nacionalne zakonodaje, ki predvideva pravico zavrnitve dovoljenja za opravljanje zdravniškega poklica prosilcem migrantom iz druge države EGP, ki izpolnjujejo zahteve iz Direktive o pravici do vzajemnega priznavanja poklicnih kvalifikacij.

| — | Vendar pa lahko država EGP izdajo dovoljenja pogojuje s tem, da mora prosilec znati jezike, ki jih potrebuje za opravljanje poklica na ozemlju te države. |
| --- | --- |

—

Vendar pa lahko država EGP izdajo dovoljenja pogojuje s tem, da mora prosilec znati jezike, ki jih potrebuje za opravljanje poklica na ozemlju te države.

| — | Poleg tega lahko država EGP začasno prekliče ali odvzame dovoljenje za opravljanje zdravniškega poklica na podlagi informacij o osebni poklicni usposobljenosti zdravnika migranta v zvezi z drugimi poklicnimi kvalifikacijami poleg znanja jezika, kot v tem primeru, samo če so take zahteve objektivno utemeljene in sorazmerne z uresničevanjem cilja v smislu varovanja javnega zdravja in če bi enake informacije prav tako povzročile, da bi se dovoljenje začasno preklicalo ali odvzelo zdravniku iz te države. Če pristojni organi razpolagajo s takimi razlogi za začasni preklic ali odvzem v času ocenjevanja, se lahko izdaja dovoljenja zavrne. |
| --- | --- |

—

Poleg tega lahko država EGP začasno prekliče ali odvzame dovoljenje za opravljanje zdravniškega poklica na podlagi informacij o osebni poklicni usposobljenosti zdravnika migranta v zvezi z drugimi poklicnimi kvalifikacijami poleg znanja jezika, kot v tem primeru, samo če so take zahteve objektivno utemeljene in sorazmerne z uresničevanjem cilja v smislu varovanja javnega zdravja in če bi enake informacije prav tako povzročile, da bi se dovoljenje začasno preklicalo ali odvzelo zdravniku iz te države. Če pristojni organi razpolagajo s takimi razlogi za začasni preklic ali odvzem v času ocenjevanja, se lahko izdaja dovoljenja zavrne.

---

| 11.10.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/23

---

SODBA SODIŠČA

z dne 30. marca 2012

v združenih zadevah E-17/10 in E-6/11

Kneževina Lihtenštajn in VTM Fundmanagement AG proti Nadzornemu organu Efte

(Tožba za ugotovitev ničnosti odločbe Nadzornega organa Efte – Državna pomoč – Posebna davčna pravila za investicijske družbe – Selektivnost – Obstoječa pomoč in nova pomoč – Izterjava – Upravičena pričakovanja – Pravna varnost – Obveznost utemeljitve)

2012/C 307/09

V združenih zadevah E-17/10 in E-6/11, Kneževina Lihtenštajn in VTM Fundmanagement AG proti Nadzornemu organu Efte, katerih predmet je VLOGA za ugotovitev ničnosti Odločbe Nadzornega organa Efte št. 416/10/COL z dne 3. novembra 2010 v zvezi z obdavčenjem investicijskih družb po lihtenštajnskem zakonu o davku, je Sodišče v sestavi: Carl Baudenbacher, predsednik, Per Christiansen in Páll Hreinsson (sodnik poročevalec), sodnika, dne 30. marca 2012, izdalo sodbo, katere izrek se glasi:

Sodišče razglaša:

| 1. | Vloga se zavrne. |
| --- | --- |

1.

Vloga se zavrne.

| 2. | Vlagateljem se naloži plačilo stroškov postopka. |
| --- | --- |

2.

Vlagateljem se naloži plačilo stroškov postopka.

---

| 11.10.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/24

---

SODBA SODIŠČA

z dne 30. marca 2012

v zadevi E-7/11

Dom za nego ostarelih Grund, elli- og hjúkrunarheimili proti islandski agenciji za preskušanje zdravil (Lyfjastofnun)

(Direktiva 2001/83/ES – Prosti pretok blaga – Zdravila – Vzporedni uvoz – Poročila o kontroli – Varovanje javnega zdravja – Utemeljitev – Jezikovne zahteve za označevanje in navodila za uporabo)

2012/C 307/10

V zadevi E-7/11, dom za nego ostarelih Grund, elli- og hjúkrunarheimili proti islandski agenciji za preskušanje zdravil (Lyfjastofnun), katere predmet je ZAHTEVA za svetovalno mnenje v skladu s členom 34 Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča, ki jo vlaga okrožno sodišče v Reykjavíku (Héraðsdómur Reykjavíkur), v zvezi z razlago Direktive 2001/83/ES ter člena 11 in člena 13 Sporazuma o EGP, je Sodišče v sestavi: Carl Baudenbacher, predsednik, Per Christiansen (sodnik poročevalec) in Páll Hreinsson, sodnika, dne 30. marca 2012 izdalo sodbo, katere izrek se glasi:

| 1. | Nacionalni organi lahko uvoz zdravil z Norveške, za katera so bila nacionalna dovoljenja za promet z zdravilom izdana na Norveškem in ki so enaka ali bistveno podobna zdravilom, za katera so bila nacionalna dovoljenja za promet izdana v Islandiji, pogojujejo z dovoljenjem za vzporedni uvoz, kadar jih uvozi zdravstvena institucija, kot je tožnik, in bi jih uporabile osebe v njeni oskrbi.
  Tako dovoljenje mora biti izdano po postopku, ki je omejen na preverjanje, ali imajo zadevna zdravila veljavno dovoljenje za promet v državi izvoznici EGP in so enaka ali bistveno podobna zdravilom, ki imajo dovoljenje za promet v državi uvoznici EGP.
  V tem okviru nacionalni organi od vzporednih uvoznikov, kot je tožnik, ne smejo zahtevati predložitve poročil o kontroli proizvodnje. Take prakse na podlagi člena 13 Sporazuma o EGP ni mogoče upravičiti. |
| --- | --- |

1.

Nacionalni organi lahko uvoz zdravil z Norveške, za katera so bila nacionalna dovoljenja za promet z zdravilom izdana na Norveškem in ki so enaka ali bistveno podobna zdravilom, za katera so bila nacionalna dovoljenja za promet izdana v Islandiji, pogojujejo z dovoljenjem za vzporedni uvoz, kadar jih uvozi zdravstvena institucija, kot je tožnik, in bi jih uporabile osebe v njeni oskrbi.

Tako dovoljenje mora biti izdano po postopku, ki je omejen na preverjanje, ali imajo zadevna zdravila veljavno dovoljenje za promet v državi izvoznici EGP in so enaka ali bistveno podobna zdravilom, ki imajo dovoljenje za promet v državi uvoznici EGP.

V tem okviru nacionalni organi od vzporednih uvoznikov, kot je tožnik, ne smejo zahtevati predložitve poročil o kontroli proizvodnje. Take prakse na podlagi člena 13 Sporazuma o EGP ni mogoče upravičiti.

| 2. | Kadar zdravilo ni namenjeno neposredni dobavi bolniku, se pravica pristojnih organov glede odobritve izjem v skladu s členom 63(3) Direktive 2001/83/ES omeji s splošnimi načeli prava EGP. Uveljavljanje diskrecijske pravice ne sme biti nesorazmerno, samovoljno ali omogočati zlorab, zlasti pa ne sme biti protekcionistično. |
| --- | --- |

2.

Kadar zdravilo ni namenjeno neposredni dobavi bolniku, se pravica pristojnih organov glede odobritve izjem v skladu s členom 63(3) Direktive 2001/83/ES omeji s splošnimi načeli prava EGP. Uveljavljanje diskrecijske pravice ne sme biti nesorazmerno, samovoljno ali omogočati zlorab, zlasti pa ne sme biti protekcionistično.

---

| 11.10.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/25 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/25

---

SODBA SODIŠČA

z dne 18. aprila 2012

v zadevi E-15/10

Posten Norge AS proti Nadzornemu organu Efte

(tožba za razveljavitev odločbe Nadzornega organa Efte – konkurenca – zloraba prevladujočega položaja – trg dostavljanja paketov potrošnikom prek okenc – distribucijsko omrežje – sporazumi o izključnosti – ravnanje, ki bi lahko odpravilo konkurenco na trgu – utemeljitev – trajanje kršitve – globa)

2012/C 307/11

V zadevi E-15/10 Posten Norge AS proti Nadzornemu organu Efte, katere predmet je ZAHTEVEK za razveljavitev Odločbe št. 322/10/COL z dne 14. julija 2010 v zvezi s postopkom na podlagi člena 54 Sporazuma EGP (zadeva št. 34250 Norway Post/Privpak) oziroma podredno za razveljavitev ali znižanje globe, naložene tožeči stranki v navedeni odločbi, je Sodišče v sestavi Carl Baudenbacher, predsednik in sodnik poročevalec, Per Christiansen in Páll Hreinsson, sodnika, dne 18. aprila 2012 razglasilo sodbo, katere izrek se glasi:

Sodišče razglaša:

| 1. | Znesek globe, naložene podjetju Posten Norge AS v členu 2 Odločbe št. 322/10/COL z dne 14. julija 2010 v zvezi s postopkom na podlagi člena 54 Sporazuma EGP (zadeva št. 34250 Norway Post/Privpak), se določi na 11 112 000 EUR. |
| --- | --- |

1.

Znesek globe, naložene podjetju Posten Norge AS v členu 2 Odločbe št. 322/10/COL z dne 14. julija 2010 v zvezi s postopkom na podlagi člena 54 Sporazuma EGP (zadeva št. 34250 Norway Post/Privpak), se določi na 11 112 000 EUR.

| 2. | V preostalem delu se tožba zavrne. |
| --- | --- |

2.

V preostalem delu se tožba zavrne.

| 3. | Družba Posten Norge AS nosi svoje stroške ter plača 75 % stroškov Nadzornega organa Efte in stroške podjetij Schenker North AB, Schenker Privpak AB in Schenker Privpak AS. |
| --- | --- |

3.

Družba Posten Norge AS nosi svoje stroške ter plača 75 % stroškov Nadzornega organa Efte in stroške podjetij Schenker North AB, Schenker Privpak AB in Schenker Privpak AS.

| 4. | Nadzorni organ Efte nosi preostanek svojih stroškov. |
| --- | --- |

4.

Nadzorni organ Efte nosi preostanek svojih stroškov.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

| 11.10.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/26 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/26

---

Obvestilo o izteku nekaterih protidampinških ukrepov

2012/C 307/12

Po objavi obvestila o bližnjem izteku (1), ki mu ni sledil noben ustrezno utemeljen zahtevek za pregled, Komisija obvešča, da se bodo spodaj navedeni protidampinški ukrepi kmalu iztekli.

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (2) o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti.

| Izdelek | Države porekla ali izvoza | Ukrepi | Sklic | Iztek veljavnosti (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Peroksisulfati
  (persulfati) | Tajvan
  Združene države Amerike | Protidampinška dajatev | Uredba Sveta (ES) št. 1184/2007 (UL L 265, 11.10.2007, str. 1) | 12.10.2012 |

Izdelek

Države porekla ali izvoza

Ukrepi

Sklic

Iztek veljavnosti (3)

Peroksisulfati

(persulfati)

Tajvan

Združene države Amerike

Protidampinška dajatev

Uredba Sveta (ES) št. 1184/2007 (UL L 265, 11.10.2007, str. 1)

12.10.2012

---

(1)  UL C 356, 6.12.2011, str. 17.

(2)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

(3)  Ukrep se izteče ob polnoči na dan, naveden v tem stolpcu.

---