# Europeiska unionens C 384/13 n

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 384 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 63 årgången13 november 2020 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 384

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

63 årgången13 november 2020

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 384/01 | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten – Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för budgetåret 2019 | 1 |
| 2020/C 384/02 | Revisionsrättens revisionsförklaring till Europaparlamentet och rådet – oberoende revisorns rapport | 180 |

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2020/C 384/01

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten – Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för budgetåret 2019

1

2020/C 384/02

Revisionsrättens revisionsförklaring till Europaparlamentet och rådet – oberoende revisorns rapport

180

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 384/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 384/1

---

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH REVISIONSRÄTTEN

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för budgetåret 2019

(2020/C 384/01)

INNEHÅLL

| FÖRORD | 2 |
| --- | --- |

| EUROPEISKA UNIONENS POLITISKA OCH FINANSIELLA REGELVERK, STYRELSEFORMER OCH ANSVARSSKYLDIGHET | 3 |
| --- | --- |

| NOT TILL DEN KONSOLIDERADE ÅRSREDOVISNINGEN | 10 |
| --- | --- |

| SAMMANDRAG AV BUDGETÅRET 2019 | 11 |
| --- | --- |

| KONSOLIDERAD ÅRSREDOVISNING OCH FÖRKLARANDE NOTER | 13 |
| --- | --- |

| BALANSRÄKNING | 14 |
| --- | --- |

| RESULTATRÄKNING | 15 |
| --- | --- |

| KASSAFLÖDESANALYS | 16 |
| --- | --- |

| ÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR | 17 |
| --- | --- |

| NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGEN | 18 |
| --- | --- |

| ÅRSREDOVISNINGEN: DISKUSSION OCH ANALYS | 100 |
| --- | --- |

| RAPPORTERING OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN OCH FÖRKLARANDE NOTER | 114 |
| --- | --- |

| ORDLISTA | 173 |
| --- | --- |

| FÖRTECKNING ÖVER FÖRKORTNINGAR | 177 |
| --- | --- |

FÖRORD

Jag har nöjet att lägga fram Europeiska unionens årsredovisning för 2019. Räkenskaperna ger en fullständig översikt över förra årets EU-finanser och genomförandet av EU-budgeten, inklusive information om eventualförpliktelser, finansiella åtaganden och andra skyldigheter som åligger unionen. De återspeglar den fleråriga karaktären på unionens verksamhet och innehåller förklaringar till nyckeltalen och deras utveckling. Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning ingår som en del i kommissionens integrerade finansiella rapportering och redovisningsrapportering och utgör en väsentlig del av vårt högt utvecklade system avseende finansiell redovisningsskyldighet.

EU-budgeten visade än en gång att den ger mervärde åt medborgare, företag och regioner: Trots budgetens begränsade storlek, motsvarande omkring 2 % av alla offentliga utgifter i unionen, kompletterar den de nationella budgetarna och stödjer våra gemensamma politiska prioriteringar.

2019 års budget var den näst sista budgeten i den nuvarande fleråriga budgetramen. Genomförandet av nästan alla program har nått marschfart, med undantag för nya program, såsom det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet, eller åtgärder för vilka lagstiftningsprocessen nyligen har avslutats. Genomförandet av EU-budgeten uppgick totalt till 178,8 miljarder euro i åtagandebemyndiganden och 159,1 miljarder euro i betalningsbemyndiganden.

I linje med Europeiska kommissionens förslag från maj 2018 gick en stor del av 2019 års budget till program för att stimulera skapande av arbetstillfällen, i synnerhet för ungdomar, och att främja tillväxt, strategiska investeringar och konvergens. EU har också fortsatt att stödja insatserna för att effektivt hantera de utmaningar som migrationen medför, både inom och utanför EU.

Åtgärderna för att stödja den ekonomiska tillväxten och minska de ekonomiska skillnaderna mellan olika regioner uppgick till nästan hälften av de anslagna medlen. EU:s finansiering bidrog med 12,4 miljarder euro till forskning och innovation inom ramen för Horisont 2020, inklusive inom området högpresterande datorsystem. Budgeten visade också på andra områden att den är en investering i framtiden: Genom den ökades utgifterna för utbildning med 20 % för Erasmus+ jämfört med 2018 och med 37 % för Fonden för ett sammanlänkat Europa, vilken främjar transport och digital infrastruktur. Stödet till jordbruket och landsbygden förblev stabilt med 57,9 miljarder euro, vilket också bidrog till kampen mot klimatförändringar och främjandet av hållbar tillväxt.

2019 års budget gav den flexibilitet som behövdes för att hantera den interna aspekten av migrationsfrågor, med totalt 1,2 miljarder euro i stöd från asyl-, migrations- och integrationsfonden, tillsammans med 533 miljoner euro för gränsförvaltning och säkerhet från fonden för inre säkerhet. Sammanlagt 5 miljoner euro anslogs också till inrättandet av den nya europeiska åklagarmyndigheten för att lagföra brott mot EU-budgeten, inklusive bedrägeri, penningtvätt och korruption.

Även innan covid-19-krisen visade 2019 års EU-budget vikten av en fungerande flerårig budgetram som tillhandahåller nödvändiga medel och flexibilitet för att agera och reagera på utmaningar. Denna flexibilitet kommer också att spela en roll i nästa fleråriga budgetram, som är av central betydelse för Europas återhämtningsplan.

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning utarbetas i enlighet med de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn. För att upprätthålla dessa standarder förbättrar kommissionen ständigt sina regler och förfaranden, organisationsstruktur och flexibilitet. Konsekvent och effektiv rapportering säkerställer uppfyllandet av rättsliga skyldigheter och ökar ansvarsskyldigheten i samband med EU:s utgifter. Den bidrar till att engagera medborgarna och andra berörda parter, samt upprätthålla deras tillit och förtroende för Europeiska unionen.

Johannes HAHN

Kommissionsledamot med ansvar för budget och personal

EUROPEISKA UNIONENS POLITISKA OCH FINANSIELLA REGELVERK, STYRELSEFORMER OCH ANSVARSSKYLDIGHET

Europeiska unionen (EU) är en union i vilken medlemsstaterna tilldelas befogenheter för att deras gemensamma mål ska kunna uppnås. Unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män.

1.   POLITISKT OCH FINANSIELLT REGELVERK

EU-fördragen

EU-fördragen

De övergripande målen och principerna som ska vägleda unionen och EU-institutionerna definieras i fördragen. Unionen och EU-institutionerna kan bara agera inom ramen för de befogenheter de tilldelats i fördragen för att nå de mål som fastställs där och detta måste ske i enlighet med principerna (1) om subsidiaritet och proportionalitet. För att nå sina mål och genomföra sin politik ser unionen till att ha nödvändiga finansiella medel. Kommissionen ansvarar för att främja unionens allmänna intresse, vilket inbegriper att genomföra budgeten och förvalta program i samarbete med medlemsstaterna och i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning.

1

EU strävar efter att förverkliga de mål som fastställts i fördraget med ett antal verktyg, varav ett är EU-budgeten. Andra är till exempel ett gemensamt regelverk eller gemensamma politiska strategier.

Kommissionens politiska prioriteringar

Kommissionens politiska prioriteringar

Kommissionens politiska prioriteringar fastställs i de politiska riktlinjer som fastställs av kommissionens ordförande. Kommissionen kommer att med Ursula von der Leyen som ordförande, som tillträdde den 1 december 2019, inrikta sig på följande sex överordnade mål:

SEX ÖVERGRIPANDE AMBITIONER

SEX ÖVERGRIPANDE AMBITIONER

En europeisk grön giv

En europeisk grön giv

| — | Sträva efter att bli världens första klimatneutrala kontinent |
| --- | --- |

—

Sträva efter att bli världens första klimatneutrala kontinent

En ekonomi för människor

En ekonomi för människor

| — | Arbeta för social rättvisa och välstånd |
| --- | --- |

—

Arbeta för social rättvisa och välstånd

Ett Europa rustat för den digitala tidsåldern

Ett Europa rustat för den digitala tidsåldern

| — | Ge människor mer inflytande med en ny generation teknik |
| --- | --- |

—

Ge människor mer inflytande med en ny generation teknik

Främjande av vår europeiska livsstil

Främjande av vår europeiska livsstil

| — | Skapa ett jämlikt EU där alla har samma rättigheter och möjligheter |
| --- | --- |

—

Skapa ett jämlikt EU där alla har samma rättigheter och möjligheter

Ett starkare Europa i världen

Ett starkare Europa i världen

| — | Europa ska bli ambitiösare genom att stärka vårt egna unika och ansvarsfulla globala ledarskap |
| --- | --- |

—

Europa ska bli ambitiösare genom att stärka vårt egna unika och ansvarsfulla globala ledarskap

En ny satsning på demokrati i Europa

En ny satsning på demokrati i Europa

| — | Vårda, skydda och stärka vår demokrati |
| --- | --- |

—

Vårda, skydda och stärka vår demokrati

Den tidigare kommissionen fokuserade på tio prioriteringar som fastställdes av den före detta ordföranden Jean-Claude Juncker och i linje med Europa 2020-strategin, som var EU:s långsiktiga tillväxtstrategi:

| — | En nysatsning på arbetstillfällen, tillväxt och investeringar. |
| --- | --- |

—

En nysatsning på arbetstillfällen, tillväxt och investeringar.

| — | En sammankopplad digital inre marknad. |
| --- | --- |

—

En sammankopplad digital inre marknad.

| — | En resilient energiunion med en framåtblickande klimatpolitik. |
| --- | --- |

—

En resilient energiunion med en framåtblickande klimatpolitik.

| — | En djupare och rättvisare inre marknad med en stärkt industribas. |
| --- | --- |

—

En djupare och rättvisare inre marknad med en stärkt industribas.

| — | En djupare och mer rättvis ekonomisk och monetär union. |
| --- | --- |

—

En djupare och mer rättvis ekonomisk och monetär union.

| — | En balanserad och progressiv handelspolitik för att styra globaliseringen. |
| --- | --- |

—

En balanserad och progressiv handelspolitik för att styra globaliseringen.

| — | Ett område med rättvisa och grundläggande rättigheter som bygger på ömsesidigt förtroende. |
| --- | --- |

—

Ett område med rättvisa och grundläggande rättigheter som bygger på ömsesidigt förtroende.

| — | På väg mot en ny migrationspolitik. |
| --- | --- |

—

På väg mot en ny migrationspolitik.

| — | EU som en starkare global aktör. |
| --- | --- |

—

EU som en starkare global aktör.

| — | En union i demokratisk förändring. |
| --- | --- |

—

En union i demokratisk förändring.

Agenda 2030 för hållbar utveckling

Agenda 2030 för hållbar utveckling

Agenda 2030 för hållbar utveckling och dess 17 mål för hållbar utveckling, som antogs av Förenta nationerna i september 2015, driver på de globala insatserna för hållbar utveckling. EU spelade en viktig roll vid utformningen av Agenda 2030, vilket återspeglar det faktum att hållbar utveckling länge har varit en viktig del av det europeiska projektet. Målen för hållbar utveckling är fast förankrade i EU-fördragen och integreras i all politik och alla initiativ. EU-budgeten spelar en viktig roll för att hantera många hållbarhetsutmaningar, bland annat fattigdom, ungdomsarbetslöshet, hälsa och välbefinnande, klimatförändringar, förlust av biologisk mångfald, hållbar energi och migration.

Flerårig budgetram och utgiftsprogram

Flerårig budgetram och utgiftsprogram

De strategier som stöds av EU-budgeten genomförs i enlighet med den fleråriga budgetramen och motsvarande sektorslagstiftning som fastställer utgiftsprogram. Dessa omsätter EU:s politiska prioriteringar i ekonomiska termer under en period som är tillräckligt lång för att vara effektiv och tillhandahålla ett sammanhängande långsiktigt perspektiv för mottagare av EU-medel och nationella myndigheters samfinansiering. Årliga maximibelopp (så kallade tak) fastställs för alla EU:s utgifter och för de olika typerna av utgifter (rubriker). De högsta beloppen (taken) för varje rubrik utgör det totala taket för åtagandebemyndigandena. Genom ett enhälligt beslut och efter Europaparlamentets godkännande antas den fleråriga budgetramen, som upptar alla medlemsstaternas åtaganden vad gäller mål och utgiftsnivå (högsta tillåtna nivå för budgetåtaganden och betalningar). Den nuvarande fleråriga budgetramen omfattar perioden 2014–2020.

Interinstitutionellt avtal

Interinstitutionellt avtal

Den fleråriga budgetramen kompletteras med ett interinstitutionellt avtal (2) som är en politisk överenskommelse mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen. Syftet med det här avtalet, som antogs 2013 i enlighet med artikel 295 i EUF-fördraget, är att genomföra budgetdisciplinen och att förbättra det årliga budgetförfarandet och det interinstitutionella samarbetet i budgetfrågor, samt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning.

2

Årlig budget

Årlig budget

Den årliga budgeten utarbetas av kommissionen och antas vanligen i mitten av december av Europaparlamentet och rådet i enlighet med förfarandet i artikel 314 i EUF-fördraget. Enligt principen om budgetbalans måste de totala intäkterna motsvara de totala kostnaderna (betalningsbemyndiganden) för ett visst budgetår.

EU:s viktigaste finansieringskälla är egna medel som kompletteras av andra intäkter. Det finns tre typer av egna medel: Traditionella egna medel (tullar och sockeravgifter), egna medel från mervärdesskatt och egna medel från bruttonationalinkomst (BNI). Övriga intäkter från EU:s verksamhet (som t.ex. böter vid brott mot konkurrenslagarna) utgör vanligen mindre än 10 % av de sammanlagda intäkterna. Det totala beloppet av egna medel som behövs för att finansiera budgeten avgörs av totala kostnader minus övriga intäkter. I nuvarande fleråriga budgetram får de totala egna medlen inte överstiga 1,20 % av medlemsstaternas BNI.

Förvaltningsmetoder

Förvaltningsmetoder

EU-budgeten genomförs i tre förvaltningsformer som fastställer hur pengarna betalas ut och förvaltas:

| — | Delad förvaltning: En betydande del av budgeten förvaltas genom ett system med delad förvaltning mellan kommissionen i samarbete medlemsstaterna, särskilt när det gäller strukturfonderna och jordbruket. |
| --- | --- |

—

Delad förvaltning: En betydande del av budgeten förvaltas genom ett system med delad förvaltning mellan kommissionen i samarbete medlemsstaterna, särskilt när det gäller strukturfonderna och jordbruket.

| — | Direkt förvaltning: Kommissionen förvaltar också själv genomförandet av program och kan delegera genomförandet av särskilda program till genomförandeorgan. |
| --- | --- |

—

Direkt förvaltning: Kommissionen förvaltar också själv genomförandet av program och kan delegera genomförandet av särskilda program till genomförandeorgan.

| — | Indirekt förvaltning: Utgiftsbeslut kan också förvaltas indirekt via andra organ inom eller utanför EU. I budgetförordningen och/eller delegeringsöverenskommelserna fastställs de kontroll- och rapporteringsmekanismer som krävs av dessa enheter samt kommissionens tillsyn när genomförandeuppgifter anförtros åt nationella organ, Europeiska investeringsbanksgruppen, tredjeländer, internationella organisationer (t.ex. Världsbanken eller Förenta nationerna) och andra enheter (t.ex. decentraliserade EU-organ, gemensamma företag). |
| --- | --- |

—

Indirekt förvaltning: Utgiftsbeslut kan också förvaltas indirekt via andra organ inom eller utanför EU. I budgetförordningen och/eller delegeringsöverenskommelserna fastställs de kontroll- och rapporteringsmekanismer som krävs av dessa enheter samt kommissionens tillsyn när genomförandeuppgifter anförtros åt nationella organ, Europeiska investeringsbanksgruppen, tredjeländer, internationella organisationer (t.ex. Världsbanken eller Förenta nationerna) och andra enheter (t.ex. decentraliserade EU-organ, gemensamma företag).

Budgetförordning

Budgetförordning

Budgetförordningen (3) som är tillämplig på den allmänna budgeten är en central rättsakt i den rättsliga strukturen för EU:s finanser. Den innehåller en detaljerad definition av de finansiella regler som är tillämpliga på genomförandet av EU-budgeten och de olika aktörernas roller när det gäller att säkerställa att pengarna används på ett sunt sätt och uppnår de fastställda målen.

3

2.   STYRELSEFORMER OCH ANSVARSSKYLDIGHET

2.1   INSTITUTIONELL STRUKTUR

INSTITUTIONELL STRUKTUR

EU har en institutionell ram som syftar till att främja dess värderingar, sträva efter att förverkliga dess mål, tjäna dess egna, dess medborgares och medlemsstaternas intressen samt att säkerställa konsekvens, effektivitet och kontinuitet i dess politik och verksamhet. Den organisatoriska strukturen består av institutioner, organ och andra EU-organ, som ingår i EU:s konsoliderade räkenskaper i den utsträckning som de konsolideringskriterier som fastställs i budgetförordningen och de tillämpliga redovisningsreglerna är uppfyllda (se not 9 i förteckningen över enheter som omfattas av konsolideringen).

9

Europaparlamentet utövar lagstiftning och budgetfunktionen tillsammans med rådet. Kommissionen är politiskt ansvarig inför Europaparlamentet. Rådet ska fastställa politik och fungera samordnande inom ramen för unionens allmänna politiska riktlinjer och prioriteringar som fastställts av Europeiska rådet.

Enligt fördraget är kommissionen ansvarig för att planera, utarbeta och föreslå lagstiftning, förvalta EU:s politik, bland annat genom att övervaka genomförandet av EU-lagstiftning, säkerställa att den efterlevs, fördela EU-medel och förvalta finansieringsprogram samt företräda EU internationellt.

Kommissionen genomför i stor utsträckning budgeten i samarbete med medlemsstaterna (4). Tillsammans ska de säkerställa att anslagen används i överensstämmelse med principerna om sund ekonomisk förvaltning. Genom bestämmelser anges medlemsstaternas kontroll- och revisionsskyldigheter när de delar genomförandet av budgeten samt deras ansvar i samband med detta. De anger också det ansvar och de närmare reglerna för varje EU-institution vad gäller deras egna utgifter.

4

2.2   KOMMISSIONENS STYRELSEFORMER

KOMMISSIONENS STYRELSEFORMER

Europeiska kommissionen har ett unikt styrsystem med en tydlig åtskillnad mellan politiska och administrativa tillsynsstrukturer och en väldefinierad ansvarsfördelning och finansiell redovisningsskyldighet (5).

5

Kommissionens interna funktionssätt bygger på ett antal viktiga principer som grund för goda styresformer: Tydliga roller och ansvarsområden, ett starkt engagemang för resultatorienterad förvaltning och överensstämmelse med regelverket, tydliga mekanismer vad gäller ansvarsskyldighet, ett högkvalitativt regelverk för alla, öppenhet och transparens, samt högt ställda normer för etiskt beteende.

Kommissionen utför dessa uppgifter under ledning av kommissionskollegiet, som fastställer prioriteringar och tar det övergripande politiska ansvaret för kommissionens beslut. Ordföranden beslutar om kommissionens interna organisation för att se till att det råder samstämmighet i dess arbete och att den arbetar effektivt och som ett kollegialt organ Den interna ordningen skapar en struktur med robusta kontroll- och förvaltningsverktyg som gör det möjligt för kommissionskollegiet att ta politiskt ansvar för kommissionens arbete, det vill säga de beslut som den fattar och när det gäller samordning, verkställande och förvaltning, i enlighet med vad som fastställs i fördragen.

Kollegiet delegerar budgetens operativa genomförande och finansiella förvaltning till generaldirektörerna och avdelningscheferna, vilka leder kommissionens administrativa struktur (6). Denna decentraliserade strategi skapar en administrativ kultur som uppmuntrar tjänstemännen att ta ansvar för den verksamhet som de har kontroll över och kräver att de lämnar en försäkran vad gäller den verksamhet som de är ansvariga för.

6

De centrala avdelningarna hjälper generaldirektörer och förvaltningschefer att fullgöra sina skyldigheter. I synnerhet tillhandahåller förvaltningens styrelse samordning, tillsyn, rådgivning och strategiska riktlinjer i frågor som rör förvaltningsfrågor, på områden som förvaltning av finansiella och mänskliga resurser, riskhantering, resultathantering, it-styrning, cybersäkerhet och fysisk säkerhet, verksamhetskontinuitet, kommunikation och informationshantering (7).

7

Ursprunget till detta styrsystem ligger i fördragen och har utvecklats över tiden för att anpassa sig till en föränderlig värld och för att även fortsättningsvis stå i överensstämmelse med bästa praxis som fastställs i relevanta internationella standarder (8). Den ytterligare rationaliseringen och förstärkningen av de bestämmelser som infördes 2018 (9) tog hänsyn till det revisionsarbete som utförts av Europeiska revisionsrätten (10) och kommissionens tjänst för internrevision. I enlighet med budgetförordningen (artikel 247) innehåller den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för EU-budgeten information om kommissionens viktigaste styrformer.

8

9

10

2.3   EU-BUDGETENS RESULTATRAM

EU-BUDGETENS RESULTATRAM

Att genomföra stabila resultatramar är väsentligt för att säkerställa en stark resultatinriktning, europeiskt mervärde och en sund förvaltning av EU-program. Resultatramen för EU-budgeten är högt utvecklad och är starkare än i något enskilt land som bedömts av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) enligt dess standardindex för resultatbudgetering.

I EU-budgetens resultatram rapporteras om flera typer och nivåer av strategiska mål och indikatorer. Den tar också hänsyn till komplementaritet och integrering av politik (som klimatförändring eller jämställdhet) och program och medlemsstaternas centrala uppgift när det gäller att genomföra EU-budgeten.

| — | Mål, indikatorer och riktmärken ingår i programmens rättsliga grund och varje år rapporterar kommissionen om dem genom programförklaringar, som åtföljer budgetförslaget. Den senare tillhandahåller den information som behövs för att förstå genomförandet av programmen och mäta deras resultat. Detta inbegriper de långsiktiga finansiella åtagandena i den fleråriga budgetramen, utgångsvärden för programresultat (utgångspunkter för politiska åtgärder), mål (som ska uppnås i slutet av den fleråriga programperioden) samt mellanliggande milstolpar. |
| --- | --- |

—

Mål, indikatorer och riktmärken ingår i programmens rättsliga grund och varje år rapporterar kommissionen om dem genom programförklaringar, som åtföljer budgetförslaget. Den senare tillhandahåller den information som behövs för att förstå genomförandet av programmen och mäta deras resultat. Detta inbegriper de långsiktiga finansiella åtagandena i den fleråriga budgetramen, utgångsvärden för programresultat (utgångspunkter för politiska åtgärder), mål (som ska uppnås i slutet av den fleråriga programperioden) samt mellanliggande milstolpar.

programförklaringar

| — | För att säkerställa att medel anslås till prioriteringarna och att varje åtgärd ger bra resultat och mervärde främjar kommissionen en resultatkultur. Dessutom har den under de senaste åren utvecklat en strategi som främjar en bättre balans mellan efterlevnad och resultat. |
| --- | --- |

—

För att säkerställa att medel anslås till prioriteringarna och att varje åtgärd ger bra resultat och mervärde främjar kommissionen en resultatkultur. Dessutom har den under de senaste åren utvecklat en strategi som främjar en bättre balans mellan efterlevnad och resultat.

resultatkultur

| — | I den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för EU-budgeten ges en omfattande översikt över resultat, förvaltning och skydd av EU-budgeten. I den klargörs hur EU-budgeten stödjer EU:s politiska prioriteringar, de resultat som har uppnåtts genom EU-budgeten och den roll som kommissionen spelar när det gäller att säkerställa och främja högsta standard för budgetförvaltning och ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

—

I den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för EU-budgeten ges en omfattande översikt över resultat, förvaltning och skydd av EU-budgeten. I den klargörs hur EU-budgeten stödjer EU:s politiska prioriteringar, de resultat som har uppnåtts genom EU-budgeten och den roll som kommissionen spelar när det gäller att säkerställa och främja högsta standard för budgetförvaltning och ekonomisk förvaltning.

årliga förvaltnings- och resultatrapporten för EU-budgeten

Dessa faktorer försätter budgetmyndigheten i en stark ställning när det gäller att beakta resultatinformation under det årliga budgetförfarandet.

2.4   KOMMISSIONENS FINANSFÖRVALTNING

KOMMISSIONENS FINANSFÖRVALTNING

Inom kommissionen är rollerna och ansvarsområdena i finansförvaltningen tydligt definierade (t.ex. i budgetförordningen och de interna reglerna (11)) och tillämpas i enlighet därmed. I egenskap av delegerade utanordnare är kommissionens generaldirektörer och avdelningschefer ansvariga för en sund ekonomisk förvaltning av EU:s resurser, efterlevnad av bestämmelserna i budgetförordningen, riskhantering och införande av en lämplig ram för intern kontroll.

11

Utanordnarna ansvarar för hela förvaltningsprocessen, från att besluta om vad som ska göras till att ansvara för att institutionens politiska mål uppfylls, samt att förvalta verksamheten på både ett operativt och sunt ekonomiskt sätt. Dessa uppgifter kan dessutom delegeras till direktörer, enhetschefer och andra, som därigenom blir vidaredelegerade utanordnare. Varje delegerad utanordnare kan stödja sig på en eller två direktörer som ansvarar för riskhantering och internkontroll för att utöva tillsyn och övervaka genomförandet av interna kontrollsystem.

Kommissionens centrala avdelningar ger vägledning och råd och främjar bästa praxis, bland annat genom förvaltningens styrelsearbete.

Enligt budgetförordningen ska varje utanordnare utarbeta en årlig verksamhetsrapport om vad som har uppnåtts och om den interna kontrollen och den ekonomiska förvaltningen under året. I den årliga verksamhetsrapporten ingår en förklaring om att resurser har använts på grundval av principerna om sund ekonomisk förvaltning och att kontrollförfaranden har inrättats som ger den nödvändiga garantin för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. På kommissionsnivå är den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för EU-budgeten det viktigaste instrumentet genom vilket kommissionskollegiet tar det politiska ansvaret för EU-budgetens förvaltning.

kommissionskollegiet tar det politiska ansvaret för EU-budgetens förvaltning

Kommissionens räkenskapsförare är centralt ansvarig för förvaltningen av likvida medel, återkravsförfaranden, fastställa redovisningsregler och metoder på grundval av de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn, validera redovisningssystem och utarbeta kommissionens och EU:s konsoliderade årsredovisning. Räkenskapsföraren ska också intyga att det finns rimliga garantier för att årsredovisningen i allt väsentligt ger en rättvisande bild av unionens ekonomiska ställning, resultat och kassaflöde. Årsredovisningarna antas av kommissionskollegiet. Räkenskapsföraren har en fristående funktion och ett stort ansvar när det gäller finansiell rapportering inom kommissionen.

Kommissionens internrevisor är också en central och fristående funktion och ger oberoende råd, yttranden och rekommendationer om kvaliteten och funktionen i systemen för intern kontroll inom kommissionen, EU:s organ och andra självständiga organ.

Kommittén för revisionsuppföljning säkerställer internrevisorns oberoende och övervakar kvaliteten på det interna revisionsarbetet och kommissionens uppföljning av internrevisionens rekommendationer, samt revisionsrättens granskningsresultat och rekommendationer om tillförlitligheten i EU:s konsoliderade årsredovisning. Kommitténs rådgivande funktion bidrar till att ytterligare förbättra kommissionens effektivitet och ändamålsenlighet när det gäller att uppnå målen och underlättar kollegiets översikt över kommissionens styrning, riskhantering och rutiner för intern kontroll.

2.5   FINANSIELL RAPPORTERING

FINANSIELL RAPPORTERING

Rapporteringen om EU-budgeten sker genom den integrerade finansiella rapporteringen och redovisningsrapporteringen som sammanför utförlig information om genomförandet, prestationen, resultaten, den ekonomiska förvaltningen och skyddet av EU-budgeten. Detta omfattar EU:s konsoliderade årsredovisning, den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för EU-budgeten (som omfattar en utvärdering av unionens finanser på grundval av de resultat som uppnåtts), årsrapporten om interna revisioner, en långsiktig prognos för framtida in- och utflöden som omfattar de kommande fem åren samt rapporten om uppföljningen av ansvarsfrihetsförfarandet. Genom den integrerade finansiella rapporteringen och redovisningsrapporteringen får allmänheten varje år en helhetsbild av EU-budgetens finansiella och operativa situation.

den integrerade finansiella rapporteringen och redovisningsrapporteringen

I EU:s konsoliderade årsredovisning ingår finansiell information om verksamheten vid EU:s institutioner, byråer och andra organ både vad gäller budget och periodiserad redovisning. Redovisningen inbegriper inte medlemsstaternas årsredovisningar.

EU:s konsoliderade årsredovisning innehåller två separata men sammanlänkade delar:

| — | den konsoliderade årsredovisningen och |
| --- | --- |

—

den konsoliderade årsredovisningen och

| — | rapporter om genomförandet av budgeten, som ger en samlad översikt över budgetgenomförandet. |
| --- | --- |

—

rapporter om genomförandet av budgeten, som ger en samlad översikt över budgetgenomförandet.

Dessutom åtföljs EU:s konsoliderade årsredovisning av en diskussion och analys av årsredovisningen som innehåller en sammanfattning av betydande ändringar och tendenser i de finansiella rapporterna och förklarar betydande risker och osäkerhetsmoment som EU har stått inför och måste ta itu med i framtiden.

Rapportering och redovisningsskyldighet i kommissionen:

| Integrerad finansiell rapportering och redovisningsrapportering artikel 247 i budgetförordningen | — | Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning |
| --- | --- | --- |

Integrerad finansiell rapportering och redovisningsrapportering artikel 247 i budgetförordningen

—

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning

| — | Årlig förvaltnings- och resultatrapport för EU-budgeten (inkl. rapportering om utvärderingen av EU:s finanser) |
| --- | --- |

—

Årlig förvaltnings- och resultatrapport för EU-budgeten (inkl. rapportering om utvärderingen av EU:s finanser)

| — | Årlig internrevisionsrapport |
| --- | --- |

—

Årlig internrevisionsrapport

| — | En långsiktig prognos om framtida in- och utflöden under de kommande fem åren |
| --- | --- |

—

En långsiktig prognos om framtida in- och utflöden under de kommande fem åren

| — | Rapporten om uppföljningen av beslutet om beviljande av ansvarsfrihet |
| --- | --- |

—

Rapporten om uppföljningen av beslutet om beviljande av ansvarsfrihet

Andra rapporter

| — | Kommunikationspaket i samband med talet om tillståndet i unionen |
| --- | --- |

—

Kommunikationspaket i samband med talet om tillståndet i unionen

| — | Allmän rapport om EU:s verksamhet |
| --- | --- |

—

Allmän rapport om EU:s verksamhet

| — | Årliga verksamhetsrapporter från generaldirektoraten |
| --- | --- |

—

Årliga verksamhetsrapporter från generaldirektoraten

| — | Rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen |
| --- | --- |

—

Rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen

2.6   EXTERN REVISION OCH BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET

EXTERN REVISION OCH BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET

I enlighet med principerna om sund ekonomisk förvaltning måste medlen förvaltas på ett effektivt, ändamålsenligt och ekonomiskt sätt. Det finns en ram för ansvarsskyldighet som baseras på heltäckande rapportering, extern revision och politisk kontroll för att ge rimliga garantier för att EU:s medel används på rätt sätt.

Europeiska revisionsrätten ska varje år, på grundval av ett systematiskt och grundligt tillvägagångssätt, granska räkenskapernas tillförlitlighet, om alla inkomster och utgifter varit lagliga och korrekta och om den ekonomiska förvaltningen och de kvalitativa aspekterna av budgeteringen, inbegripet resultatdimensionen, har varit sunda. Offentliggörandet av Europeiska revisionsrättens årsrapport utgör startpunkten för förfarandet för att bevilja ansvarsfrihet. Revisorerna utarbetar också särskilda rapporter om specifika utgifter och politikområden eller om budget- och förvaltningsproblem.

Europeiska revisionsrätten

Europaparlamentet beslutar, efter en rekommendation från rådet, om huruvida det ska ge sitt slutliga godkännande, det så kallade beviljandet av ansvarsfrihet, så att kommissionen kan genomföra EU-budgeten ett visst år. Det årliga ansvarsfrihetsförfarandet säkerställer att kommissionen hålls politiskt ansvarig för genomförandet av EU-budgeten.

Europaparlamentet

rådet

Beslutet om ansvarsfrihet grundas också på kommissionens integrerade finansiella rapportering och redovisningsrapportering, på utfrågningar av kommissionsledamöter och på svaren på de skriftliga frågor som riktas till kommissionen.

NOT TILL DEN KONSOLIDERADE ÅRSREDOVISNINGEN

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2019 har utarbetats utifrån den information som lagts fram av institutioner och organ i enlighet med artikel 246.2 i budgetförordningen för Europeiska unionens allmänna budget. Härmed intygar jag att den utarbetats i enlighet med avdelning XIII i denna budgetförordning och de redovisningsprinciper, regler och metoder som anges i noterna till årsredovisningen.

Räkenskapsförarna i dessa institutioner och organ har intygat räkenskapernas tillförlitlighet och lämnat alla uppgifter som är nödvändiga för att utarbeta de räkenskaper som visar Europeiska unionens tillgångar och skulder samt genomförandet av budgeten.

Härmed intygas att undertecknad, med utgångspunkt i dessa uppgifter och de kontroller som ansetts befogade för att kunna godkänna Europeiska kommissionens räkenskaper, har fått rimliga garantier för att de i allt väsentligt ger en rättvisande bild av Europeiska unionens ekonomiska ställning, resultat och kassaflöden.

Rosa ALDEA BUSQUETS

Kommissionens räkenskapsförare

Den 18 juni 2020

SAMMANDRAG AV BUDGETÅRET 2019

Genomförandet av budgeten för 2019

Genomförandet av budgeten för 2019

EU-budgeten spelar en viktig roll för att stödja genomförandet av unionens politik och prioriteringar. Trots budgetens begränsade storlek, motsvarande omkring 2 % av alla offentliga utgifter i unionen, kompletterar den de nationella budgetarna och har en tydlig inriktning på investeringar och additionalitet. Den är ett viktigt verktyg, bland ett brett spektrum av politiska och rättsliga instrument på EU-nivå, för att genomföra de politiska prioriteringar som EU:s alla medlemsstater har kommit överens om och som gett upphov till en flerårig budgetram som innehåller de olika programmen och högsta utgiftstak.

EU-budgeten för 2019, som antogs den 12 december 2018, bekräftar att EU styr medlen dit där behoven finns. I linje med EU-kommissionens förslag från maj 2018 kommer den största delen av EU-budgeten 2019 att gå till att stimulera skapandet av arbetstillfällen, speciellt för ungdomar, och att främja tillväxt, strategiska investeringar och konvergens. EU har också fortsatt att stödja insatserna för att effektivt hantera de utmaningar som migrationen medför, både inom och utanför EU.

Den budget som antogs för 2019 bidrog till den europeiska ekonomins styrka och resiliens samt till att främja solidaritet och säkerhet både inom och utanför unionens gränser. 2019 års budget var den näst sista budgeten i den nuvarande fleråriga budgetramen. Genomförandet av nästan alla program har nått marschfart, med undantag för nya program, såsom det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet, eller åtgärder för vilka lagstiftningsprocessen nyligen har avslutats.

Genomförandet av EU-budgeten 2019 uppgick totalt till 178,8 miljarder euro i åtagandebemyndiganden och 159,1 miljarder euro i betalningsbemyndiganden. Genomförandet kan anses vara tillfredsställande, med enbart mindre korrigeringar under året. Efter att belopp förts över till 2020 uppgick nyttjandet av åtagandebemyndigandena till 99,4 % och av betalningsbemyndigandena till 99,5 %.

Åtgärderna för att stödja den ekonomiska tillväxten och minska de ekonomiska skillnaderna mellan olika regioner uppgick till nästan hälften av de anslagna medlen. EU:s finansiering bidrog med 12,4 miljarder euro till forskning och innovation inom ramen för Horisont 2020, inklusive inom området högpresterande datorsystem. Budgeten ökade för utbildning (med 20 % för Erasmus+ under 2018) samt för transport och digital infrastruktur (med 37 % mer för Fonden för ett sammanlänkat Europa). Stödet till jordbruket och landsbygden förblev stabilt med 57,9 miljarder euro, vilket också bidrog till kampen mot klimatförändringar och främjandet av hållbar tillväxt.

2019 års budget gav den flexibilitet som behövdes för att hantera den interna aspekten av migrationsfrågor, med totalt 1,2 miljarder euro i stöd från asyl-, migrations- och integrationsfonden, tillsammans med 533 miljoner euro för gränsförvaltning och säkerhet från fonden för inre säkerhet. Sammanlagt 5 miljoner euro anslogs också till inrättandet av den nya europeiska åklagarmyndigheten för att lagföra brott mot EU-budgeten, inklusive bedrägeri, penningtvätt och korruption.

Finansiella rapporter – sammandrag

Finansiella rapporter – sammandrag

Balansräkning

Balansräkning

| — | När det gäller fastigheter, anläggningar och utrustning passerade de fyra satelliter som lanserades 2018 omloppsbanetestet under 2019. De har lagts till den operativa konstellationen under 2019 så det nu finns 26 satelliter – se not 2.2. |
| --- | --- |

—

När det gäller fastigheter, anläggningar och utrustning passerade de fyra satelliter som lanserades 2018 omloppsbanetestet under 2019. De har lagts till den operativa konstellationen under 2019 så det nu finns 26 satelliter – se not 2.2.

2.2

| — | Finansiella tillgångar som kan säljas ökade med 3,0 miljarder euro på grund av den fortsatta finansieringen av garantifonderna för Efsi och EFHU, samt finansieringsinstrument för Horisont 2020. Lånen minskade med 1,3 miljarder euro till följd av återbetalning av betalningsbalanslån från Rumänien och Lettland. Detta uppvägdes delvis av beviljandet av nya lån för makroekonomiskt stöd – se not 2.4. |
| --- | --- |

—

Finansiella tillgångar som kan säljas ökade med 3,0 miljarder euro på grund av den fortsatta finansieringen av garantifonderna för Efsi och EFHU, samt finansieringsinstrument för Horisont 2020. Lånen minskade med 1,3 miljarder euro till följd av återbetalning av betalningsbalanslån från Rumänien och Lettland. Detta uppvägdes delvis av beviljandet av nya lån för makroekonomiskt stöd – se not 2.4.

2.4

| — | Förfinansiering (dvs. förskott som betalats ut till mottagare av EU-medel) ökade något med 1,5 miljarder euro till 51,4 miljarder euro – se not 2.5. |
| --- | --- |

—

Förfinansiering (dvs. förskott som betalats ut till mottagare av EU-medel) ökade något med 1,5 miljarder euro till 51,4 miljarder euro – se not 2.5.

2.5

| — | Det totala beloppet för sammanlagda fordringar och återkrav låg på ungefär samma nivå som föregående år och uppgick till 24,0 miljarder euro – se not 2.6. |
| --- | --- |

—

Det totala beloppet för sammanlagda fordringar och återkrav låg på ungefär samma nivå som föregående år och uppgick till 24,0 miljarder euro – se not 2.6.

2.6

| — | En minskning av den långfristiga ränta som används för att värdera skyldigheter avseende ersättningar till anställda (den s.k. diskonteringsräntan), blev negativ för första gången och ledde till en betydande ökning av skulden vid årets slut med 17,2 miljarder euro – se not 2.9. |
| --- | --- |

—

En minskning av den långfristiga ränta som används för att värdera skyldigheter avseende ersättningar till anställda (den s.k. diskonteringsräntan), blev negativ för första gången och ledde till en betydande ökning av skulden vid årets slut med 17,2 miljarder euro – se not 2.9.

2.9

| — | Återbetalningen av betalningsbalanslån på 1,5 miljarder euro drev på minskningen av finansiella skulder, vilka uppvägdes något av ny upplåning kopplad till beviljade lån för makroekonomiskt stöd – se not 2.11. |
| --- | --- |

—

Återbetalningen av betalningsbalanslån på 1,5 miljarder euro drev på minskningen av finansiella skulder, vilka uppvägdes något av ny upplåning kopplad till beviljade lån för makroekonomiskt stöd – se not 2.11.

2.11

| — | Skulder till leverantörer och stödmottagare och upplupna kostnader låg kvar på en liknande nivå som under 2018 med 94,1 miljarder euro totalt – se noterna 2.12 och 2.13. |
| --- | --- |

—

Skulder till leverantörer och stödmottagare och upplupna kostnader låg kvar på en liknande nivå som under 2018 med 94,1 miljarder euro totalt – se noterna 2.12 och 2.13.

2.12

2.13

Resultaträkning

Resultaträkning

| — | Eftersom BNI-underlagen uppdaterades med verkliga uppgifter fanns det efter korrigeringar för tidigare belopp (främst för åren 2012–2017) BNI-inkomster som var 3,0 miljarder euro högre på inkomstsidan. Inkomster från böter uppgick till 4,3 miljarder euro 2019 – se not 3.1/3.4. |
| --- | --- |

—

Eftersom BNI-underlagen uppdaterades med verkliga uppgifter fanns det efter korrigeringar för tidigare belopp (främst för åren 2012–2017) BNI-inkomster som var 3,0 miljarder euro högre på inkomstsidan. Inkomster från böter uppgick till 4,3 miljarder euro 2019 – se not 3.1/3.4.

3.1/3.4

| — | Utgifterna för delad förvaltning ökade med 4,8 miljarder euro, vilket ledde till ett bättre genomförande av programmen inom ramen för Eruf och sammanhållningsfonden, liksom de nuvarande förskotten för den fleråriga budgetramen – se not 3.9. |
| --- | --- |

—

Utgifterna för delad förvaltning ökade med 4,8 miljarder euro, vilket ledde till ett bättre genomförande av programmen inom ramen för Eruf och sammanhållningsfonden, liksom de nuvarande förskotten för den fleråriga budgetramen – se not 3.9.

3.9

Eventualförpliktelser

Eventualförpliktelser

| — | Budgetgarantierna ökade med 2,7 miljarder euro till följd av undertecknandet av nya transaktioner inom ramen för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och det externa utlåningsmandatet 2019, som garanteras av EU-budgeten – se not 4.1.1. |
| --- | --- |

—

Budgetgarantierna ökade med 2,7 miljarder euro till följd av undertecknandet av nya transaktioner inom ramen för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och det externa utlåningsmandatet 2019, som garanteras av EU-budgeten – se not 4.1.1.

4.1.1

KONSOLIDERAD ÅRSREDOVISNING OCH FÖRKLARANDE NOTER (1)

1

INNEHÅLL

INNEHÅLL

| BALANSRÄKNING | 14 |
| --- | --- |

| RESULTATRÄKNING | 15 |
| --- | --- |

| KASSAFLÖDESANALYS | 16 |
| --- | --- |

| ÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR | 17 |
| --- | --- |

| NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGEN | 18 |
| --- | --- |

| 1. | VIKTIGA REDOVISNINGSPRINCIPER | 18 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | NOTER TILL BALANSRÄKNINGEN | 32 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | NOTER TILL RESULTATRÄKNINGEN | 63 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | EVENTUALFÖRPLIKTELSER OCH EVENTUALTILLGÅNGAR | 72 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | BUDGETÅTAGANDEN OCH RÄTTSLIGA ÅTAGANDEN | 76 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | HANTERING AV FINANSIELLA RISKER | 80 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | REDOVISNING AV TRANSAKTIONER MED NÄRSTÅENDE PARTER | 93 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | HÄNDELSER EFTER BALANSDAGEN | 95 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | KONSOLIDERINGENS OMFATTNING | 97 |
| --- | --- | --- |

9.

BALANSRÄKNING

BALANSRÄKNING

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR | | | |
| Immateriella tillgångar | 2.1 | 515 | 446 |
| Materiella anläggningstillgångar | 2.2 | 11 380 | 11 185 |
| Investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden | 2.3 | 591 | 591 |
| Finansiella tillgångar | 2.4 | 66 714 | 65 231 |
| Förfinansiering | 2.5 | 26 240 | 26 006 |
| Fordringar avseende transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation | 2.6 | 3 607 | 416 |
| | | 109 047 | 103 875 |
| OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR | | | |
| Finansiella tillgångar | 2.4 | 4 514 | 4 168 |
| Förfinansiering | 2.5 | 25 206 | 23 968 |
| Fordringar avseende transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation | 2.6 | 20 367 | 24 248 |
| Lagerstockar | 2.7 | 68 | 73 |
| Likvida medel | 2.8 | 19 745 | 18 113 |
| | | 69 900 | 70 570 |
| TOTALA TILLGÅNGAR | | 178 947 | 174 444 |
| LÅNGFRISTIGA SKULDER | | | |
| Pensioner och övriga ersättningar till anställda | 2.9 | (97 659 ) | (80 456 ) |
| Avsättningar | 2.10 | (3 710 ) | (3 281 ) |
| Finansiella skulder | 2.11 | (53 071 ) | (53 289 ) |
| | | (154 440 ) | (137 025 ) |
| KORTFRISTIGA SKULDER | | | |
| Avsättningar | 2.10 | (1 116 ) | (852) |
| Finansiella skulder | 2.11 | (1 446 ) | (2 617 ) |
| Skulder till leverantörer och stödmottagare | 2.12 | (27 241 ) | (32 227 ) |
| Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter | 2.13 | (67 227 ) | (63 186 ) |
| | | (97 030 ) | (98 882 ) |
| TOTALA SKULDER | | (251 470 ) | (235 907 ) |
| NETTOTILLGÅNGAR | | (72 523 ) | (61 463 ) |
| Reserver | 2.14 | 5 037 | 4 961 |
| Belopp som ska infordras från medlemsstaterna
   (2) | 2.15 | (77 560 ) | (66 424 ) |
| NETTOTILLGÅNGAR | | (72 523 ) | (61 463 ) |

miljoner euro

Not

31.12.2019

31.12.2018

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

Immateriella tillgångar

Immateriella tillgångar

2.1

2.1

515

515

446

446

Materiella anläggningstillgångar

Materiella anläggningstillgångar

2.2

2.2

11 380

11 380

11 185

11 185

Investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden

Investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden

2.3

2.3

591

591

591

591

Finansiella tillgångar

Finansiella tillgångar

2.4

2.4

66 714

66 714

65 231

65 231

Förfinansiering

Förfinansiering

2.5

2.5

26 240

26 240

26 006

26 006

Fordringar avseende transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation

Fordringar avseende transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation

2.6

2.6

3 607

3 607

416

416

109 047

109 047

103 875

103 875

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR

Finansiella tillgångar

Finansiella tillgångar

2.4

2.4

4 514

4 514

4 168

4 168

Förfinansiering

Förfinansiering

2.5

2.5

25 206

25 206

23 968

23 968

Fordringar avseende transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation

Fordringar avseende transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation

2.6

2.6

20 367

20 367

24 248

24 248

Lagerstockar

Lagerstockar

2.7

2.7

68

68

73

73

Likvida medel

Likvida medel

2.8

2.8

19 745

19 745

18 113

18 113

69 900

69 900

70 570

70 570

TOTALA TILLGÅNGAR

TOTALA TILLGÅNGAR

178 947

178 947

174 444

174 444

LÅNGFRISTIGA SKULDER

LÅNGFRISTIGA SKULDER

Pensioner och övriga ersättningar till anställda

Pensioner och övriga ersättningar till anställda

2.9

2.9

(97 659 )

(97 659 )

(80 456 )

(80 456 )

Avsättningar

Avsättningar

2.10

2.10

(3 710 )

(3 710 )

(3 281 )

(3 281 )

Finansiella skulder

Finansiella skulder

2.11

2.11

(53 071 )

(53 071 )

(53 289 )

(53 289 )

(154 440 )

(154 440 )

(137 025 )

(137 025 )

KORTFRISTIGA SKULDER

KORTFRISTIGA SKULDER

Avsättningar

Avsättningar

2.10

2.10

(1 116 )

(1 116 )

(852)

(852)

Finansiella skulder

Finansiella skulder

2.11

2.11

(1 446 )

(1 446 )

(2 617 )

(2 617 )

Skulder till leverantörer och stödmottagare

Skulder till leverantörer och stödmottagare

2.12

2.12

(27 241 )

(27 241 )

(32 227 )

(32 227 )

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

2.13

2.13

(67 227 )

(67 227 )

(63 186 )

(63 186 )

(97 030 )

(97 030 )

(98 882 )

(98 882 )

TOTALA SKULDER

TOTALA SKULDER

(251 470 )

(251 470 )

(235 907 )

(235 907 )

NETTOTILLGÅNGAR

NETTOTILLGÅNGAR

(72 523 )

(72 523 )

(61 463 )

(61 463 )

Reserver

Reserver

2.14

2.14

5 037

5 037

4 961

4 961

Belopp som ska infordras från medlemsstaterna
   (2)

Belopp som ska infordras från medlemsstaterna

2

2.15

2.15

(77 560 )

(77 560 )

(66 424 )

(66 424 )

NETTOTILLGÅNGAR

NETTOTILLGÅNGAR

(72 523 )

(72 523 )

(61 463 )

(61 463 )

RESULTATRÄKNING

RESULTATRÄKNING

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 2019 | 2018 |
| INTÄKTER | | | |
| Intäkter från transaktioner utan motprestation | | | |
| Egna medel från BNI | 3.1 | 108 820 | 105 780 |
| Traditionella egna medel | 3.2 | 21 235 | 22 767 |
| Egna medel från mervärdesskatt | 3.3 | 18 128 | 17 624 |
| Böter | 3.4 | 4 291 | 6 740 |
| Återkrav av kostnader | 3.5 | 2 627 | 2 215 |
| Övriga | 3.6 | 2 072 | 3 312 |
| | | 157 174 | 158 438 |
| | | | |
| Intäkter från transaktioner med motprestation | | | |
| Finansiella intäkter | 3.7 | 1 817 | 3 115 |
| Övriga | 3.8 | 1 298 | 1 379 |
| | | 3 116 | 4 494 |
| Totala intäkter | | 160 289 | 162 932 |
| KOSTNADER | | | |
| Genomförda av medlemsstater | 3.9 | | |
| Europeiska garantifonden för jordbruket | | (43 951 ) | (43 527 ) |
| Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och andra landsbygdsutvecklingsinstrument | | (13 541 ) | (13 149 ) |
| Europeiska regionala utvecklingsfonden och .....Sammanhållningsfonden | | (35 178 ) | (30 230 ) |
| Europeiska socialfonden | | (11 218 ) | (11 935 ) |
| Övriga | | (2 608 ) | (2 826 ) |
| Genomförda av kommissionen, genomförandeorgan och förvaltningsfonder | 3.10 | (18 942 ) | (17 551 ) |
| Genomförda av andra EU-byråer och EU-organ | 3.11 | (3 131 ) | (3 396 ) |
| Genomförda av tredjeländer och internationella organisationer | 3.11 | (4 085 ) | (4 016 ) |
| Genomförda av andra enheter | 3.11 | (2 875 ) | (3 569 ) |
| Personal- och pensionskostnader | 3.12 | (11 366 ) | (10 929 ) |
| Finansieringskostnader | 3.13 | (1 491 ) | (1 677 ) |
| Övriga kostnader | 3.14 | (7 109 ) | (6 208 ) |
| Totala kostnader | | (155 493 ) | (149 014 ) |
| EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET | | 4 796 | 13 918 |

miljoner euro

Not

2019

2018

INTÄKTER

INTÄKTER

Intäkter från transaktioner utan motprestation

Intäkter från transaktioner utan motprestation

Egna medel från BNI

Egna medel från BNI

3.1

3.1

108 820

108 820

105 780

105 780

Traditionella egna medel

Traditionella egna medel

3.2

3.2

21 235

21 235

22 767

22 767

Egna medel från mervärdesskatt

Egna medel från mervärdesskatt

3.3

3.3

18 128

18 128

17 624

17 624

Böter

Böter

3.4

3.4

4 291

4 291

6 740

6 740

Återkrav av kostnader

Återkrav av kostnader

3.5

3.5

2 627

2 627

2 215

2 215

Övriga

Övriga

3.6

3.6

2 072

2 072

3 312

3 312

157 174

157 174

158 438

158 438

Intäkter från transaktioner med motprestation

Intäkter från transaktioner med motprestation

Finansiella intäkter

Finansiella intäkter

3.7

3.7

1 817

1 817

3 115

3 115

Övriga

Övriga

3.8

3.8

1 298

1 298

1 379

1 379

3 116

3 116

4 494

4 494

Totala intäkter

Totala intäkter

160 289

160 289

162 932

162 932

KOSTNADER

KOSTNADER

Genomförda av medlemsstater

Genomförda av medlemsstater

3.9

3.9

Europeiska garantifonden för jordbruket

Europeiska garantifonden för jordbruket

(43 951 )

(43 951 )

(43 527 )

(43 527 )

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

(13 541 )

(13 541 )

(13 149 )

(13 149 )

Europeiska regionala utvecklingsfonden och .....Sammanhållningsfonden

Europeiska regionala utvecklingsfonden och .....Sammanhållningsfonden

(35 178 )

(35 178 )

(30 230 )

(30 230 )

Europeiska socialfonden

Europeiska socialfonden

(11 218 )

(11 218 )

(11 935 )

(11 935 )

Övriga

Övriga

(2 608 )

(2 608 )

(2 826 )

(2 826 )

Genomförda av kommissionen, genomförandeorgan och förvaltningsfonder

Genomförda av kommissionen, genomförandeorgan och förvaltningsfonder

3.10

3.10

(18 942 )

(18 942 )

(17 551 )

(17 551 )

Genomförda av andra EU-byråer och EU-organ

Genomförda av andra EU-byråer och EU-organ

3.11

3.11

(3 131 )

(3 131 )

(3 396 )

(3 396 )

Genomförda av tredjeländer och internationella organisationer

Genomförda av tredjeländer och internationella organisationer

3.11

3.11

(4 085 )

(4 085 )

(4 016 )

(4 016 )

Genomförda av andra enheter

Genomförda av andra enheter

3.11

3.11

(2 875 )

(2 875 )

(3 569 )

(3 569 )

Personal- och pensionskostnader

Personal- och pensionskostnader

3.12

3.12

(11 366 )

(11 366 )

(10 929 )

(10 929 )

Finansieringskostnader

Finansieringskostnader

3.13

3.13

(1 491 )

(1 491 )

(1 677 )

(1 677 )

Övriga kostnader

Övriga kostnader

3.14

3.14

(7 109 )

(7 109 )

(6 208 )

(6 208 )

Totala kostnader

Totala kostnader

(155 493 )

(155 493 )

(149 014 )

(149 014 )

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

4 796

4 796

13 918

13 918

KASSAFLÖDESANALYS

KASSAFLÖDESANALYS

| miljoner euro |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Årets ekonomiska resultat | 4 796 | 13 918 |
| Löpande verksamhet | | |
| Amorteringar | 107 | 104 |
| Nedskrivning | 1 022 | 998 |
| (Ökning)/minskning av lån | 1 255 | 1 041 |
| (Ökning)/minskning av förfinansiering | (1 472 ) | (947) |
| (Ökning)/minskning av fordringar med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation | 691 | (12 299 ) |
| (Ökning)/minskning av lagerstockar | 5 | 222 |
| Ökning/(minskning) i fråga om skulder för pensioner och övriga ersättningar till anställda | 17 203 | 7 334 |
| Ökning/(minskning) av avsättningar | 693 | 594 |
| Ökning/(minskning) av finansiella skulder | (1 389 ) | (1 007 ) |
| Ökning/(minskning) av skulder till leverantörer och stödmottagare | (4 985 ) | (6 821 ) |
| Ökning/(minskning) av upplupna kostnader och förutbetalda intäkter | 4 041 | (716) |
| Överskott från föregående års budget som inte påverkar likvida medel | (1 803 ) | (556) |
| Omvärdering av skulder i form av ersättningar till anställda (utan påverkan på likvida medel som inte ingår i resultaträkningen) | (14 164 ) | (4 396 ) |
| Övriga intäktsposter som inte påverkar likvida medel | 111 | (71) |
| Investeringsverksamhet | | |
| (Ökning)/minskning av immateriella och materiella anläggningstillgångar | (1 392 ) | (1 583 ) |
| (Ökning)/minskning av investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden | (1) | (9) |
| (Ökning)/minskning av finansiella tillgångar som kan säljas | (2 964 ) | (1 811 ) |
| (Ökning)/minskning av finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning | (121) | 7 |
| NETTOKASSAFLÖDE | 1 633 | (5 998 ) |
| Nettoökning/(nettominskning) av likvida medel | 1 633 | (5 998 ) |
| Likvida medel vid årets början | 18 113 | 24 111 |
| Likvida medel vid årets slut | 19 745 | 18 113 |

miljoner euro

2019

2018

Årets ekonomiska resultat

Årets ekonomiska resultat

4 796

4 796

13 918

13 918

Löpande verksamhet

Löpande verksamhet

Amorteringar

Amorteringar

107

107

104

104

Nedskrivning

Nedskrivning

1 022

1 022

998

998

(Ökning)/minskning av lån

(Ökning)/minskning av lån

1 255

1 255

1 041

1 041

(Ökning)/minskning av förfinansiering

(Ökning)/minskning av förfinansiering

(1 472 )

(1 472 )

(947)

(947)

(Ökning)/minskning av fordringar med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation

(Ökning)/minskning av fordringar med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation

691

691

(12 299 )

(12 299 )

(Ökning)/minskning av lagerstockar

(Ökning)/minskning av lagerstockar

5

5

222

222

Ökning/(minskning) i fråga om skulder för pensioner och övriga ersättningar till anställda

Ökning/(minskning) i fråga om skulder för pensioner och övriga ersättningar till anställda

17 203

17 203

7 334

7 334

Ökning/(minskning) av avsättningar

Ökning/(minskning) av avsättningar

693

693

594

594

Ökning/(minskning) av finansiella skulder

Ökning/(minskning) av finansiella skulder

(1 389 )

(1 389 )

(1 007 )

(1 007 )

Ökning/(minskning) av skulder till leverantörer och stödmottagare

Ökning/(minskning) av skulder till leverantörer och stödmottagare

(4 985 )

(4 985 )

(6 821 )

(6 821 )

Ökning/(minskning) av upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

Ökning/(minskning) av upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

4 041

4 041

(716)

(716)

Överskott från föregående års budget som inte påverkar likvida medel

Överskott från föregående års budget som inte påverkar likvida medel

(1 803 )

(1 803 )

(556)

(556)

Omvärdering av skulder i form av ersättningar till anställda (utan påverkan på likvida medel som inte ingår i resultaträkningen)

Omvärdering av skulder i form av ersättningar till anställda (utan påverkan på likvida medel som inte ingår i resultaträkningen)

(14 164 )

(14 164 )

(4 396 )

(4 396 )

Övriga intäktsposter som inte påverkar likvida medel

Övriga intäktsposter som inte påverkar likvida medel

111

111

(71)

(71)

Investeringsverksamhet

Investeringsverksamhet

(Ökning)/minskning av immateriella och materiella anläggningstillgångar

(Ökning)/minskning av immateriella och materiella anläggningstillgångar

(1 392 )

(1 392 )

(1 583 )

(1 583 )

(Ökning)/minskning av investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden

(Ökning)/minskning av investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden

(1)

(1)

(9)

(9)

(Ökning)/minskning av finansiella tillgångar som kan säljas

(Ökning)/minskning av finansiella tillgångar som kan säljas

(2 964 )

(2 964 )

(1 811 )

(1 811 )

(Ökning)/minskning av finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

(Ökning)/minskning av finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

(121)

(121)

7

7

NETTOKASSAFLÖDE

NETTOKASSAFLÖDE

1 633

1 633

(5 998 )

(5 998 )

Nettoökning/(nettominskning) av likvida medel

Nettoökning/(nettominskning) av likvida medel

1 633

1 633

(5 998 )

(5 998 )

Likvida medel vid årets början

Likvida medel vid årets början

18 113

18 113

24 111

24 111

Likvida medel vid årets slut

Likvida medel vid årets slut

19 745

19 745

18 113

18 113

ÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR

ÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR

| miljoner euro |
| --- |
| | Belopp som ska infordras från medlemsstaterna ackumulerade överskott/(underskott) | Övriga reserver | Reserv verkligt värde | Nettotillgångar |
| UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2017 | (75 234 ) | 4 598 | 278 | (70 359 ) |
| Rörelser i reserven för garantifonden | (186) | 186 | — | — |
| Rörelser i verkligt värde | — | — | (47) | (47) |
| Omvärdering av skulder i form av ersättningar till anställda | (4 396 ) | — | — | (4 396 ) |
| Övriga | 30 | (54) | — | (24) |
| Budgetutfall 2017 som krediterats medlemsstaterna | (556) | — | — | (556) |
| Årets ekonomiska resultat | 13 918 | — | — | 13 918 |
| UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2018 | (66 424 ) | 4 730 | 231 | (61 463 ) |
| Rörelser i reserven för garantifonden | (21) | 21 | — | — |
| Rörelser i verkligt värde | — | — | 160 | 160 |
| Omvärdering av skulder i form av ersättningar till anställda | (14 164 ) | — | — | (14 164 ) |
| Övriga | 56 | (105) | — | (49) |
| Budgetutfall 2018 som krediterats medlemsstaterna | (1 803 ) | — | — | (1 803 ) |
| Årets ekonomiska resultat | 4 796 | — | — | 4 796 |
| UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2019 | (77 560 ) | 4 646 | 391 | (72 523 ) |

miljoner euro

Belopp som ska infordras från medlemsstaterna ackumulerade överskott/(underskott)

Övriga reserver

Reserv verkligt värde

Nettotillgångar

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2017

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2017

(75 234 )

(75 234 )

4 598

4 598

278

278

(70 359 )

(70 359 )

Rörelser i reserven för garantifonden

Rörelser i reserven för garantifonden

(186)

(186)

186

186

—

—

Rörelser i verkligt värde

Rörelser i verkligt värde

—

—

(47)

(47)

(47)

(47)

Omvärdering av skulder i form av ersättningar till anställda

Omvärdering av skulder i form av ersättningar till anställda

(4 396 )

(4 396 )

—

—

(4 396 )

(4 396 )

Övriga

Övriga

30

30

(54)

(54)

—

(24)

(24)

Budgetutfall 2017 som krediterats medlemsstaterna

Budgetutfall 2017 som krediterats medlemsstaterna

(556)

(556)

—

—

(556)

(556)

Årets ekonomiska resultat

Årets ekonomiska resultat

13 918

13 918

—

—

13 918

13 918

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2018

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2018

(66 424 )

(66 424 )

4 730

4 730

231

231

(61 463 )

(61 463 )

Rörelser i reserven för garantifonden

Rörelser i reserven för garantifonden

(21)

(21)

21

21

—

—

Rörelser i verkligt värde

Rörelser i verkligt värde

—

—

160

160

160

160

Omvärdering av skulder i form av ersättningar till anställda

Omvärdering av skulder i form av ersättningar till anställda

(14 164 )

(14 164 )

—

—

(14 164 )

(14 164 )

Övriga

Övriga

56

56

(105)

(105)

—

(49)

(49)

Budgetutfall 2018 som krediterats medlemsstaterna

Budgetutfall 2018 som krediterats medlemsstaterna

(1 803 )

(1 803 )

—

—

(1 803 )

(1 803 )

Årets ekonomiska resultat

Årets ekonomiska resultat

4 796

4 796

—

—

4 796

4 796

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2019

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2019

(77 560 )

(77 560 )

4 646

4 646

391

391

(72 523 )

(72 523 )

NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGEN

NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGEN

1.   VIKTIGA REDOVISNINGSPRINCIPER

1.1   RÄTTSLIG GRUND OCH REDOVISNINGSREGLER

RÄTTSLIG GRUND OCH REDOVISNINGSREGLER

EU:s räkenskaper upprättas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (3), nedan kallad budgetförordningen.

3

budgetförordningen

I enlighet med artikel 80 i budgetförordningen har EU utarbetat sin årsredovisning med hjälp av reglerna om periodiserad redovisning som baseras på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (IPSAS). Dessa redovisningsregler, som antagits av kommissionens räkenskapsförare, måste tillämpas av alla institutioner och EU-organ som omfattas av konsolideringen, för att säkerställa att EU:s konsoliderade räkenskaper är internt överensstämmande.

Tillämpning av nya och ändrade redovisningsregler för Europeiska unionen (EAR)

Tillämpning av nya och ändrade redovisningsregler för Europeiska unionen (EAR)

Nya redovisningsregler (EAR) som är i kraft för budgetår som börjar den 1 januari 2019 eller senare

Nya redovisningsregler (EAR) som är i kraft för budgetår som börjar den 1 januari 2019 eller senare

Följande nya redovisningsregler, som antagits av kommissionens räkenskapsförare, blev obligatoriskt giltiga för budgetår som börjar den 1 januari 2019 eller senare:

| — | Redovisningsregel 20 ”Kombinationer av offentlig sektor”, som bygger på IPSAS 40 ”Public Sector Combinations”, fastställer kraven på klassificering, erkännande och värdering inom den offentliga sektorns kombinationer, dvs. sammanförandet av separata funktioner till en enhet i den offentliga sektorn.
  I standarden skiljer man mellan två olika typer av kombinationer av offentliga sektorer: sammanslagning och förvärv. En sammanslagning är en kombination av offentliga sektorer där antingen ingen part i kombinationen får kontroll över en eller flera funktioner eller, om en part i kombinationen får kontroll, det finns bevis för att kombinationen har ekonomisk substans för en sammanslagning (standarden innehåller flera indikatorer som hänför sig till hur hänsyn tas till beslutsprocessen för att möjliggöra en sådan bedömning). Ett förvärv är en kombination av offentlig sektor där en part i kombinationen får kontroll över en eller flera funktioner och det finns bevis för att kombinationen inte är en sammanslagning.
  Kombinationer av offentlig sektor som klassificeras som en sammanslagning redovisas genom tillämpning av den modifierade poolningsmetoden, som kräver att den resulterande enheten ska redovisa de identifierbara tillgångarna, skulderna och eventuellt innehav utan bestämmande inflytande som ingår i kombinationen till det bokförda värdet med en motsvarande ökning eller minskning av nettotillgångar (dvs. utan att ge upphov till goodwill).
  Kombinationer av offentlig sektor som klassificeras som förvärv redovisas genom tillämpning av förvärvsmetoden, som kräver att de identifierbara förvärvade tillgångarna och övertagna skulderna redovisas till deras verkliga värden vid förvärvstidpunkten, och eventuellt innehav utan bestämmande inflytande i den förvärvade verksamheten redovisas till den proportionella andelen av den förvärvade verksamhetens identifierbara nettotillgångar. Till skillnad från en sammanslagning ger ett förvärv upphov till goodwill (värderat som överskridandet av den överförda ersättningen och eventuella innehav utan bestämmande inflytande vid förvärvstidpunkten av nettobeloppen för de identifierbara förvärvade tillgångarna och övertagna skulderna).
  I standarden föreskrivs olika krav på offentliggörande för att göra det möjligt för användare av EU:s årsredovisning att bedöma arten och de finansiella effekterna av en sammanslagning eller ett förvärv, samt de finansiella effekterna av de korrigeringar som redovisas under den aktuella rapporteringsperioden avseende sådana transaktioner som ägde rum under perioden eller de föregående rapporteringsperioderna.
  Eftersom det inte fanns några kombinationer av offentlig sektor under rapporteringsperioden har den nya standarden ingen effekt på årsredovisningen för 2019. |
| --- | --- |

—

Redovisningsregel 20 ”Kombinationer av offentlig sektor”, som bygger på IPSAS 40 ”Public Sector Combinations”, fastställer kraven på klassificering, erkännande och värdering inom den offentliga sektorns kombinationer, dvs. sammanförandet av separata funktioner till en enhet i den offentliga sektorn.

I standarden skiljer man mellan två olika typer av kombinationer av offentliga sektorer: sammanslagning och förvärv. En sammanslagning är en kombination av offentliga sektorer där antingen ingen part i kombinationen får kontroll över en eller flera funktioner eller, om en part i kombinationen får kontroll, det finns bevis för att kombinationen har ekonomisk substans för en sammanslagning (standarden innehåller flera indikatorer som hänför sig till hur hänsyn tas till beslutsprocessen för att möjliggöra en sådan bedömning). Ett förvärv är en kombination av offentlig sektor där en part i kombinationen får kontroll över en eller flera funktioner och det finns bevis för att kombinationen inte är en sammanslagning.

Kombinationer av offentlig sektor som klassificeras som en sammanslagning redovisas genom tillämpning av den modifierade poolningsmetoden, som kräver att den resulterande enheten ska redovisa de identifierbara tillgångarna, skulderna och eventuellt innehav utan bestämmande inflytande som ingår i kombinationen till det bokförda värdet med en motsvarande ökning eller minskning av nettotillgångar (dvs. utan att ge upphov till goodwill).

Kombinationer av offentlig sektor som klassificeras som förvärv redovisas genom tillämpning av förvärvsmetoden, som kräver att de identifierbara förvärvade tillgångarna och övertagna skulderna redovisas till deras verkliga värden vid förvärvstidpunkten, och eventuellt innehav utan bestämmande inflytande i den förvärvade verksamheten redovisas till den proportionella andelen av den förvärvade verksamhetens identifierbara nettotillgångar. Till skillnad från en sammanslagning ger ett förvärv upphov till goodwill (värderat som överskridandet av den överförda ersättningen och eventuella innehav utan bestämmande inflytande vid förvärvstidpunkten av nettobeloppen för de identifierbara förvärvade tillgångarna och övertagna skulderna).

I standarden föreskrivs olika krav på offentliggörande för att göra det möjligt för användare av EU:s årsredovisning att bedöma arten och de finansiella effekterna av en sammanslagning eller ett förvärv, samt de finansiella effekterna av de korrigeringar som redovisas under den aktuella rapporteringsperioden avseende sådana transaktioner som ägde rum under perioden eller de föregående rapporteringsperioderna.

Eftersom det inte fanns några kombinationer av offentlig sektor under rapporteringsperioden har den nya standarden ingen effekt på årsredovisningen för 2019.

Nya redovisningsregler som har antagits men ännu inte trätt i kraft den 31 december 2019

Nya redovisningsregler som har antagits men ännu inte trätt i kraft den 31 december 2019

Det finns inga nya redovisningsregler som har antagits men ännu inte trätt i kraft den 31 december 2019

1.2   REDOVISNINGSPRINCIPER

REDOVISNINGSPRINCIPER

En årsredovisning ska ge information om en enhets finansiella situation, resultat och kassaflöden. Informationen ska vara av ett sådant slag att den kan användas av ett stort antal användare. För EU som ett offentligt organ är målet med årsredovisningen mer specifikt att ge information som kan ligga till grund för olika beslut och visa att de medel den anförtrotts förvaltas på ett korrekt sätt. Detta dokument har utformats i enlighet med dessa mål.

De hänsynstaganden (eller redovisningsprinciper) som generellt ska följas vid utarbetandet av årsredovisningen är fastställda i EU:s redovisningsregel 1 ”Årsredovisning” och är desamma som de som beskrivs i IPSAS 1, dvs. följande: rättvisande bild, periodisering, kontinuerlig verksamhet, konsekvent utformning, väsentlighet, aggregering, kvittning och jämförande information.

Den finansiella rapporteringen ska kännetecknas av att innehålla relevanta, rättvisande (tillförlitliga), begripliga, aktuella, jämförbara och kontrollerbara uppgifter.

1.3   KONSOLIDERING

KONSOLIDERING

Konsolideringens omfattning

Konsolideringens omfattning

EU:s konsoliderade årsredovisningar omfattar alla betydande kontrollerade enheter, gemensamma arrangemang och intresseföretag. En fullständig företeckning över konsoliderade enheter finns i not 9. Den omfattar nu 52 kontrollerade enheter och ett intresseföretag. Bland de kontrollerade organen finns EU-institutionerna (inklusive kommissionen, men inte Europeiska centralbanken) och EU:s byråer (utom de som omfattas av den tidigare andra pelaren, dvs. den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken). Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling betraktas också som en kontrollerad enhet. EU:s enda intresseföretag är Europeiska investeringsfonden (EIF).

9

Enheter som omfattas av tillämpningsområdet för konsolideringen, men som är oväsentliga för EU:s konsoliderade årsredovisning som helhet, behöver inte konsolideras eller redovisas enligt kapitalandelsmetoden om detta skulle leda till alltför stor tidsåtgång eller kostnad för EU. Dessa enheter betecknas som ”mindre enheter” och förtecknas var för sig i not 9. Under 2019 kategoriserades sju enheter som mindre enheter.

9

Kontrollerade enheter

Kontrollerade enheter

För att fastställa tillämpningsområdet för konsolideringen tillämpas begreppskontroll. Kontrollerade enheter är enheter där EU exponeras för, eller har rätt till, andelsfördelar från sitt deltagande och har möjlighet att påverka arten och beloppen på dessa fördelar genom sitt inflytande över den andra enheten. Inflytandet måste kunna utövas utan dröjsmål och måste avse enhetens relevanta verksamhet. Kontrollerade enheter tas till fullo upp i konsolideringen. Konsolideringen inleds den första dagen då kontroll föreligger och upphör när någon sådan kontroll inte längre finns.

De tydligaste tecknen på att EU utövar kontroll är att enheten inrättats genom grundfördragen eller sekundärlagstiftningen, finansieras via EU-budgeten, att EU har rösträtt i styrelsen, att revision utförs av Europeiska revisionsrätten och ansvarsfrihet beviljas av Europaparlamentet. En individuell bedömning av varje enhet görs för att avgöra om ett eller alla av de kriterier som anges ovan är tillräckliga för att anse att kontroll föreligger.

Alla väsentliga transaktioner och saldon inom enheterna och mellan EU:s kontrollerade enheter har eliminerats. De orealiserade vinsterna och förlusterna på sådana transaktioner är inte väsentliga och har därför inte tagits bort.

Samarbetsarrangemang

Samarbetsarrangemang

Ett samarbetsarrangemang är en överenskommelse enligt vilken EU och en eller flera parter har gemensam kontroll. Gemensam kontroll innebär att parterna avtalat om att gemensamt utöva det bestämmande inflytandet över en verksamhet. Det förekommer bara när det krävs att de parter som delar det bestämmande inflytandet ger sitt samtycke till de relevanta verksamheterna. Samarbetsarrangemang kan antingen vara gemensamma projekt eller gemensamma företag. Ett gemensamt företag är ett samarbetsarrangemang som struktureras genom ett separat företag och där de parter som har gemensam kontroll över arrangemanget har rätt till nettotillgångarna från arrangemanget. Andelar i gemensamma företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden (se not 1.5.4). Ett gemensamt projekt är ett samarbetsarrangemang genom vilket de parter som har gemensam kontroll över arrangemangen har rätt till de tillgångar och har förpliktelser avseende de skulder som rör arrangemanget. Ägarintressen i gemensamma projekt redovisas i EU:s redovisning av tillgångar och skulder, intäkter och kostnader samt deras andel av tillgångar, skulder, intäkter och kostnader som innehas gemensamt eller som uppkommit.

1.5.4

Intresseföretag

Intresseföretag

Intresseföretagen är enheter där EU direkt eller indirekt har ett betydande inflytande, men ingen exklusiv eller gemensam kontroll. EU anses ha ett betydande inflytande vid direkt eller indirekt innehav av 20 % eller mer av rösträtten. Andelar i intresseföretag redovisas enligt kapitalandelsmetoden (se not 1.5.4).

1.5.4

Enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna men vars medel förvaltas av kommissionen

Enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna men vars medel förvaltas av kommissionen

Det gemensamma sjukförsäkringssystemet för EU:s anställda, Europeiska utvecklingsfonden och deltagargarantifonden förvaltas av kommissionen på deras vägnar. Eftersom EU inte utövar kontroll över dessa enheter ingår de inte i EU:s konsoliderade årsredovisning.

1.4   GRUND FÖR UTARBETANDET

GRUND FÖR UTARBETANDET

Årsredovisningen läggs fram varje år. Budgetåret börjar den 1 januari och slutar den 31 december.

1.4.1   
  Valuta och omräkningsunderlag

Valuta och omräkningsunderlag

Funktionell valuta och rapporteringsvaluta

Funktionell valuta och rapporteringsvaluta

Årsredovisningen är, om inget annat anges, uppställd i miljoner euro som är EU:s funktionella valuta.

Transaktioner och saldon

Transaktioner och saldon

Transaktioner i utländsk valuta redovisas i euro enligt de omräkningskurser som gäller på dagen för de underliggande transaktionerna. Resultaträkningen visar även växelkursvinster eller växelkursförluster på transaktioner i utländsk valuta och efter omräkning av monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta till den vid årets utgång gällande växelkursen. Omräkningsdifferenser för icke-monetära finansieringsinstrument som klassificeras som tillgångar som kan säljas tas upp i reserven för verkligt värde.

Olika omräkningsmetoder tillämpas för materiella respektive immateriella anläggningstillgångar: värdering till inköpspris omräknat i euro till den kurs som gällde på dagen för förvärvet.

Saldon vid årets slut för monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta redovisas i euro enligt de av Europeiska centralbankens växelkurser som gäller den 31 december.

Eurons växelkurs

Eurons växelkurs

| Valuta | 31.12.2019 | 31.12.2018 | Valuta | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 | PLN | 4,2568 | 4,3014 |
| CZK | 25,4080 | 25,7240 | RON | 4,783 | 4,6635 |
| DKK | 7,4715 | 7,4673 | SEK | 10,4468 | 10,2548 |
| GBP | 0,8508 | 0,8945 | CHF | 1,0854 | 1,1269 |
| HRK | 7,4395 | 7,4125 | JPY | 121,9400 | 125,8500 |
| HUF | 330,5300 | 320,9800 | USD | 1,1234 | 1,145 |

Valuta

31.12.2019

31.12.2018

Valuta

31.12.2019

31.12.2018

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

PLN

PLN

4,2568

4,2568

4,3014

4,3014

CZK

CZK

25,4080

25,4080

25,7240

25,7240

RON

RON

4,783

4,783

4,6635

4,6635

DKK

DKK

7,4715

7,4715

7,4673

7,4673

SEK

SEK

10,4468

10,4468

10,2548

10,2548

GBP

GBP

0,8508

0,8508

0,8945

0,8945

CHF

CHF

1,0854

1,0854

1,1269

1,1269

HRK

HRK

7,4395

7,4395

7,4125

7,4125

JPY

JPY

121,9400

121,9400

125,8500

125,8500

HUF

HUF

330,5300

330,5300

320,9800

320,9800

USD

USD

1,1234

1,1234

1,145

1,145

1.4.2   
  Användning av uppskattningar

Användning av uppskattningar

Enligt internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn (Ipsas) och allmänt vedertagna redovisningsprinciper innehåller årsredovisningar med nödvändighet vissa belopp som bygger på ledningens uppskattningar och antaganden utifrån de mest tillförlitliga uppgifterna. Viktiga uppskattningar omfattar, men begränsas inte till belopp för ersättningar till anställda, finansiella risker i samband med fordringar och belopp som redovisas i de noter som avser finansieringsinstrument, upplupna intäkter och kostnader, avsättningar, grad av nedskrivning av immateriella och materiella anläggningstillgångar, realiserbart nettovärde av lagerstockar, eventualtillgångar och eventualförpliktelser. Faktiska resultat kan avvika från dessa uppskattningar. Ändringar i uppskattningarna bokförs under den period de blir kända, om ändringen bara påverkar den perioden eller den perioden och framtida perioder om ändringen påverkar båda.

1.5   BALANSRÄKNING

BALANSRÄKNING

1.5.1   
  Immateriella tillgångar

Immateriella tillgångar

En immateriell tillgång är en identifierbar icke-monetär tillgång utan fysisk form. En tillgång kan identifieras om den antingen kan avskiljas (dvs. kan separeras eller delas från enheten, t.ex. genom att säljas, överlåtas, licensieras, hyras eller bytas ut, antingen enskilt eller tillsammans med ett relaterat avtal, en identifierbar tillgång eller skuld, oavsett om enheten avser att göra detta), eller uppstår genom bindande arrangemang (inklusive rättigheter enligt avtal eller andra juridiska rättigheter), oavsett om dessa rättigheter är överförbara eller avskiljbara från enheten eller från andra rättigheter och skyldigheter.

Förvärvade immateriella anläggningstillgångar tas upp till anskaffningsvärdet minus ackumulerade avskrivningar och nedskrivningsförluster. Internt utvecklade immateriella tillgångar redovisas när de relevanta kriterierna för EU:s redovisningsregler är uppfyllda och kostnaderna endast avser tillgångens utvecklingsfas. De redovisade kostnaderna inbegriper alla direkt hänförbara kostnader som krävs för att skapa, framställa och färdigställa tillgången för användning på det sätt företagsledningen avsett. Kostnader som hänför sig till forskningsverksamhet, utvecklingskostnader som inte får tas upp som immateriell anläggningstillgång och underhållskostnader redovisas som kostnader när de uppkommer

Immateriella tillgångar avskrivs linjärt under den beräknade nyttjandetiden (3–11 år). Immateriella tillgångars uppskattade nyttjandetid beror på deras specifika ekonomiska livslängd eller rättsliga livslängd som fastställts i ett avtal.

1.5.2   
  Materiella anläggningstillgångar

Materiella anläggningstillgångar

Alla materiella anläggningstillgångar tas upp till anskaffningsvärdet minus ackumulerade avskrivningar och nedskrivningsförluster. Anskaffningsvärdet omfattar alla kostnader som direkt kan hänföras till förvärvet, uppförandet eller överföringen av tillgången.

Efterföljande kostnader tas upp i tillgångens bokförda värde eller som en separat tillgång, beroende på vad som är lämpligast, om det är troligt att posten kommer att ge EU ett inflöde av framtida ekonomiska fördelar eller tjänstepotential och att man kan beräkna kostnaderna för posten på ett tillförlitligt sätt. Övriga kostnader för reparationer och underhåll tas upp i resultaträkningen under den redovisningsperiod då de uppkom.

Inga avskrivningar görs för mark, eftersom denna tillgång anses ha en obegränsad ekonomisk livslängd. Inga avskrivningar görs för anläggningar under uppförande, eftersom dessa tillgångar ännu inte kan användas i verksamheten. Nedskrivningar av övriga tillgångar görs linjärt, så att kostnaden följer restvärdet under den beräknade nyttjandetiden enligt följande:

| Typ av tillgång | Linjär nedskrivning |
| --- | --- |
| Byggnader | 4 % till 10 % |
| Rymdtillgångar | 8 % till 25 % |
| Installationer och utrustning | 10 % till 25 % |
| Inventarier och fordon | 10 % till 25 % |
| Datorhårdvara | 25 % till 33 % |
| Övriga | 10 % till 33 % |

Typ av tillgång

Linjär nedskrivning

Byggnader

Byggnader

4 % till 10 %

4 % till 10 %

Rymdtillgångar

Rymdtillgångar

8 % till 25 %

8 % till 25 %

Installationer och utrustning

Installationer och utrustning

10 % till 25 %

10 % till 25 %

Inventarier och fordon

Inventarier och fordon

10 % till 25 %

10 % till 25 %

Datorhårdvara

Datorhårdvara

25 % till 33 %

25 % till 33 %

Övriga

Övriga

10 % till 33 %

10 % till 33 %

Försäljningsvinster eller -förluster räknas fram genom att intäkterna efter avdrag för försäljningskostnader jämförs med det bokförda värdet och tas upp i resultaträkningen.

Leasingavtal

Leasingavtal

Ett leasingavtal är ett avtal enligt vilket en leasegivare enligt avtalade villkor under en avtalad period ger en leasetagare rätt att använda en tillgång i utbyte mot betalningar. Leasingavtal klassificeras antingen som finansiella leasingavtal eller avtal om uthyrning av verksamheten.

Finansiell leasing är leasingavtal där i allt väsentligt alla risker och fördelar som är förknippade med äganderätten överförs till leasingtagaren. När ett finansiellt leasingavtal ingås som leasetagare redovisas de tillgångar som förvärvats enligt leasingavtalet som tillgångar och tillhörande leasingskyldigheter som skulder från och med leasingperiodens början. Tillgångarna och skulderna redovisas till belopp som motsvarar det verkliga värdet för den uthyrda fastigheten eller, om det är lägre, nuvärdet av de lägsta leasingavgifterna, som var och en fastställs när leasingen inleds. Under leasingperioden skrivs tillgångar som innehas enligt finansiell leasing antingen ned under tillgångens nyttjandetid eller leasingavtalets löptid, beroende på vilken av dem som är kortast. De lägsta leasingavgifterna fördelas mellan finansavgiften (räntedelen) och minskningen av den utestående skulden (kapitaldelen). Finansieringsavgiften fördelas på varje period under leasingavtalets löptid för att ta fram en fast räntesats för den under respektive period redovisade skulden, vilken redovisas som kortfristig eller långfristig, beroende på vad som är tillämpligt. Variabla avgifter redovisas som kostnader under den period då de uppkommer.

Ett avtal om uthyrning av verksamheten är ett leasingavtal som inte är ett finansiellt leasingavtal, dvs. ett leasingavtal där leasegivaren i allt väsentligt behåller alla risker och fördelar som är förknippade med ägandet av en tillgång. När ett avtal om uthyrning av verksamheten ingås som en leasetagare ska leasingavgifterna redovisas som en kostnad i resultaträkningen enligt den linjära metoden över leasingavtalets löptid, utan att en leasad tillgång eller en leasingskuld redovisas i kassaflödesanalysen.

1.5.3   
  Nedskrivningar av icke-finansiella tillgångar

Nedskrivningar av icke-finansiella tillgångar

Nedskrivning är en förlust av en tillgångs framtida ekonomiska fördelar eller tjänstepotential, som går utöver det systematiska erkännandet av förlusten av tillgångens framtida ekonomiska fördelar eller tjänstepotential genom avskrivning eller nedskrivning (beroende på vad som är tillämpligt). För tillgångar med obegränsad nyttjandetid görs inga avskrivningar och man prövar årligen om nedskrivning behövs. Tillgångar som omfattas av avskrivning prövas för nedskrivning så snart det på balansdagen finns en indikation om att en tillgång behöver skrivas ned. En nedskrivningsförlust är det belopp med vilket en tillgångs bokförda värde överstiger dess återkravsvärde (nyttjandevärde). Det återkrävbara tjänstevärdet utgörs av det högsta värdet av endera tillgångens verkliga värde efter avdrag för försäljningskostnader och dess nyttjandevärde.

Immateriella och materiella anläggningstillgångars restvärden och livslängder ses över och justeras vid behov minst en gång om året. Om de skäl som tidigare motiverat nedskrivningar inte längre föreligger, återförs nedskrivningsförlusterna på motsvarande sätt.

1.5.4   
  Investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden

Investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden

Andelar i intresseföretag och gemensamma företag

Andelar i intresseföretag och gemensamma företag

Investeringar som redovisas med tillämpning av kapitalandelsmetoden tas upp till anskaffningsvärde vid första bokföringstillfället, eftersom det därefter ökar eller minskar för att redovisa ytterligare bidrag, EU:s andel av investeringsobjektets överskott eller underskott, eventuella nedskrivningar och utdelningar. Investeringen bokförs på balansdagen till anskaffningskostnad tillsammans med alla rörelser i redovisningen. EU:s andel av investeringsobjektets överskott eller underskott tas upp i resultaträkningen, och dess andel av investeringsobjektets rörelser i det egna kapitalet tas upp i reserverna under nettotillgångar. Erhållna utdelningar från investeringen minskar tillgångens bokförda värde.

Om EU:s andel av förlusten i en investering som redovisats med hjälp av kapitalandelsmetoden motsvarar eller överstiger dess andel i investeringen redovisar EU inte sin andel av ytterligare förluster (ej redovisade förluster). När EU:s innehav i investeringen är nedsatt till noll görs en avsättning för ytterligare förluster och en skuld tas upp, men bara i den mån EU har åtagit sig rättsliga eller informella förpliktelser eller gjort utbetalningar för enhetens räkning.

Om det finns tecken på värdeminskning är det nödvändigt att göra en nedskrivning till det lägre återkravsvärdet. Återkravsvärdet bestäms på det sätt som beskrivs i not 1.5.3. Om det skäl som motiverat nedskrivningen inte längre föreligger, återförs värdeförlusten till det bokförda värde som skulle ha varit aktuellt om ingen nedskrivningsförlust hade tagits upp.

1.5.3

När EU äger 20 % eller mer av en investeringsfond försöker inte EU utöva något betydande inflytande. Därför behandlas sådana fonder som finansieringsinstrument och klassificeras som finansiella tillgångar som kan säljas.

Intresseföretag och gemensamma företag som klassificeras som mindre enheter (se not 1.3) redovisas inte enligt kapitalandelsmetoden. EU:s bidrag till dessa enheter redovisas som en kostnad under perioden.

1.3

1.5.5   
  Finansiella tillgångar

Finansiella tillgångar

Klassificering

Klassificering

EU klassificerar sina finansiella tillgångar i kategorierna ”finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning”, ”lån och fordringar”, ”investeringar som hålls till dess de förfaller” och ”finansiella tillgångar som kan säljas”. Hur finansieringsinstrument klassificeras bestäms när de redovisas för första gången, och omprövas varje balansdag.

i)   Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

En finansiell tillgång tas upp i ”verkligt värde genom resultatavräkning” om den huvudsakligen förvärvats för att säljas på kort sikt eller om den identifieras som sådan av enheten. Derivat ingår också i denna kategori. Tillgångar i denna kategori klassificeras som omsättningstillgångar om de förväntas bli realiserade inom tolv månader räknat från balansdagen.

ii)   Lån och fordringar

Lån och fordringar

Lånefordringar och kundfordringar är finansiella tillgångar som inte är derivat och som har fastställda eller fastställbara betalningar som inte är noterade på en aktiv marknad. De uppkommer när EU tillhandahåller pengar, varor eller tjänster direkt till en gäldenär utan avsikt att handla med fordringen eller om EU övertar den ursprunglige långivarens rättigheter efter en betalning som EU gjort enligt ett garantiavtal. Betalningar som förfaller inom 12 månader från balansdagen klassificeras som omsättningstillgångar. Betalningar som förfaller efter 12 månader från balansdagen klassificeras som anläggningstillgångar. Lånefordringar och kundfordringar inbegriper tidsbunden inlåning med en ursprunglig löptid på mer än tre månader.

iii)   Investeringar som hålls till dess de förfaller

Investeringar som hålls till dess de förfaller

Investeringar som hålls till dess de förfaller är finansiella tillgångar som inte är derivat med fastställda eller fastställbara betalningar och fastställda löptider som EU har för avsikt och förmåga att hålla till förfall. Under budgetåret innehade EU inga investeringar i denna kategori.

iv)   Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas är tillgångar som inte är derivat som antingen hänförs till denna kategori eller som inte kan hänföras till någon av de andra kategorierna. De klassificeras antingen som omsättningstillgångar eller anläggningstillgångar, beroende på hur lång tid EU har för avsikt att inneha dem. Investeringar i enheter som varken är konsoliderade eller redovisas genom kapitalandelsmetoden och andra egetkapitalinvesteringar (t.ex. riskkapitaltransaktioner) klassificeras också som finansiella tillgångar som kan säljas.

Första redovisningstillfälle och värdering

Första redovisningstillfälle och värdering

Köp och försäljning av finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning, tillgångar som hålls till förfall eller tillgångar som kan säljas redovisas på affärsdagen – dvs. den dag då EU åtar sig att köpa eller sälja tillgången. Likvida medel och lån tas upp när likvida medel deponeras hos ett finansinstitut eller utbetalas till låntagare. Finansieringsinstrument tas upp till verkligt värde vid första redovisningstillfället. För alla sådana finansiella tillgångar som inte tas upp till verkligt värde genom resultatavräkning läggs transaktionskostnader till det verkliga värdet vid första redovisningstillfället. Finansiella tillgångar som tagits upp till verkligt värde genom resultatavräkning redovisas första gången till verkligt värde och transaktionskostnaderna kostnadsförs i resultaträkningen.

Det verkliga värdet av en finansiell tillgång vid anskaffningstillfället är vanligen transaktionspriset (det vill säga det verkliga värdet av den ersättning som erhållits), såvida inte det verkliga värdet för detta instrument framgår av en jämförelse med andra observerbara aktuella marknadstransaktioner med samma instrument eller som baseras på en värderingsteknik vars variabler endast innefattar uppgifter från observerbara marknader (i t.ex. vissa derivatkontrakt). Däremot uppskattas värdet på ett räntefritt långfristigt lån eller ett lån som beviljas med en ränta som ligger under marknadsräntan som nuvärdet av alla framtida kontantbetalningar diskonterade till rådande marknadsränta för ett likartat instrument med en likartad kreditvärdering.

Beviljade lån värderas till sitt nominella värde, vilket anses utgöra lånets verkliga värde. Motiveringen är följande:

| —” | Marknadsförhållandena” för EU:s utlåning är mycket speciella och skiljer sig från den kapitalmarknad som används för emittering av kommersiella obligationer och statsobligationer. Eftersom långivarna på dessa marknader har möjlighet att välja alternativa investeringar uppdateras dessa till marknadspris. För EU finns dock inte denna möjlighet till alternativa investeringar, eftersom EU inte får investera pengar på kapitalmarknaderna. EU lånar endast upp medel för utlåning till samma ränta. Det innebär att EU inte har tillgång till någon alternativ utlåning eller några investeringsalternativ för de upplånade beloppen. Det finns inga alternativkostnader och därför inget underlag för jämförelser med marknadsräntorna. Faktum är att EU:s utlåningstransaktion i sig själv representerar marknaden. Eftersom alternativkostnaden inte är tillämplig ger marknadspriset i själva verket ingen rättvisande bild av EU:s lånetransaktioner. Det är därför inte lämpligt att fastställa det verkliga värdet på EU:s utlåning vad gäller kommersiella obligationer eller statsobligationer. |
| --- | --- |

—”

Marknadsförhållandena” för EU:s utlåning är mycket speciella och skiljer sig från den kapitalmarknad som används för emittering av kommersiella obligationer och statsobligationer. Eftersom långivarna på dessa marknader har möjlighet att välja alternativa investeringar uppdateras dessa till marknadspris. För EU finns dock inte denna möjlighet till alternativa investeringar, eftersom EU inte får investera pengar på kapitalmarknaderna. EU lånar endast upp medel för utlåning till samma ränta. Det innebär att EU inte har tillgång till någon alternativ utlåning eller några investeringsalternativ för de upplånade beloppen. Det finns inga alternativkostnader och därför inget underlag för jämförelser med marknadsräntorna. Faktum är att EU:s utlåningstransaktion i sig själv representerar marknaden. Eftersom alternativkostnaden inte är tillämplig ger marknadspriset i själva verket ingen rättvisande bild av EU:s lånetransaktioner. Det är därför inte lämpligt att fastställa det verkliga värdet på EU:s utlåning vad gäller kommersiella obligationer eller statsobligationer.

| — | Eftersom det inte finns någon aktiv marknad eller liknande transaktioner för att göra jämförelser bör den ränta som EU ska använda för att ange det verkliga värdet på sina utlåningstransaktioner, genom den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM), för betalningsbalansstöd och liknande lån, vara den som debiteras. |
| --- | --- |

—

Eftersom det inte finns någon aktiv marknad eller liknande transaktioner för att göra jämförelser bör den ränta som EU ska använda för att ange det verkliga värdet på sina utlåningstransaktioner, genom den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM), för betalningsbalansstöd och liknande lån, vara den som debiteras.

| — | För dessa lån kompenseras upp- och utlåningen, eftersom dessa är så kallade rygg-mot-rygg-lån. Den effektiva räntan för utlåningen motsvarar därför den effektiva räntan för därmed sammanhängande upplåning. De av unionens transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen. |
| --- | --- |

—

För dessa lån kompenseras upp- och utlåningen, eftersom dessa är så kallade rygg-mot-rygg-lån. Den effektiva räntan för utlåningen motsvarar därför den effektiva räntan för därmed sammanhängande upplåning. De av unionens transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

Finansieringsinstrument avyttras när rätten till kassaflöden från investeringen har upphört eller när EU överlåtit i stort sett alla risker och fördelar som är förknippade med ägandet till en annan part.

Efterföljande värdering

Efterföljande värdering

| a) | Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på ändringar i det verkliga värdet av ”finansieringsinstrument värderade till verkligt värde genom resultatavräkning” tas upp i resultaträkningen för den period då de uppkom. |
| --- | --- |

a)

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på ändringar i det verkliga värdet av ”finansieringsinstrument värderade till verkligt värde genom resultatavräkning” tas upp i resultaträkningen för den period då de uppkom.

| b) | Lån och fordringar redovisas till upplupet anskaffningsvärde med hjälp av effektivräntemetoden. Vid utlåning av upplånade medel tillämpas samma effektiva ränta både på in- och utlåningen, eftersom det rör sig om så kallade rygg-mot-rygg-lån och skillnaderna mellan ut- och upplåningsvillkoren och beloppen inte är väsentliga. De av unionens transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen. |
| --- | --- |

b)

Lån och fordringar redovisas till upplupet anskaffningsvärde med hjälp av effektivräntemetoden. Vid utlåning av upplånade medel tillämpas samma effektiva ränta både på in- och utlåningen, eftersom det rör sig om så kallade rygg-mot-rygg-lån och skillnaderna mellan ut- och upplåningsvillkoren och beloppen inte är väsentliga. De av unionens transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

| c) | Investeringar som innehas till förfall redovisas till upplupet anskaffningsvärde med hjälp av effektivräntemetoden. EU har för närvarande inga investeringar som hålls till förfall. |
| --- | --- |

c)

Investeringar som innehas till förfall redovisas till upplupet anskaffningsvärde med hjälp av effektivräntemetoden. EU har för närvarande inga investeringar som hålls till förfall.

| d) | Finansiella tillgångar som kan säljas redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på ändringar i det verkliga värdet på finansiella tillgångar som kan säljas tas upp i reserven för verkligt värde, med undantag för valutakursdifferenser på monetära tillgångar som tas upp i resultaträkningen. Vid avyttring eller nedskrivning av sådana tillgångar som enligt klassificeringen är finansiella tillgångar som kan säljas ska korrigeringarna av det ackumulerade verkliga värdet tas upp i resultaträkningen istället för i reserven för verkligt värde, där dessa korrigeringar tidigare förts upp. Ränta på finansiella tillgångar som kan säljas, som har räknats fram enligt effektivräntemetoden, tas upp i resultaträkningen. Utdelning på egetkapitalinstrument som kan säljas bokförs när EU:s rätt till utdelning är fastställd. |
| --- | --- |

d)

Finansiella tillgångar som kan säljas redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på ändringar i det verkliga värdet på finansiella tillgångar som kan säljas tas upp i reserven för verkligt värde, med undantag för valutakursdifferenser på monetära tillgångar som tas upp i resultaträkningen. Vid avyttring eller nedskrivning av sådana tillgångar som enligt klassificeringen är finansiella tillgångar som kan säljas ska korrigeringarna av det ackumulerade verkliga värdet tas upp i resultaträkningen istället för i reserven för verkligt värde, där dessa korrigeringar tidigare förts upp. Ränta på finansiella tillgångar som kan säljas, som har räknats fram enligt effektivräntemetoden, tas upp i resultaträkningen. Utdelning på egetkapitalinstrument som kan säljas bokförs när EU:s rätt till utdelning är fastställd.

Det verkliga värdet av investeringar med ett noterat marknadspris på aktiva marknader bygger på aktuell köpkurs. Om marknaden för en finansiell tillgång inte är aktiv (och för onoterade värdepapper och OTC-derivat) beräknar EU det verkliga värdet genom värderingsmetoder. Metoderna omfattar bland annat analys av transaktioner mellan oberoende parter (armslängdsprincipen) på senare tid, hänvisningar till andra liknande instrument, analys av diskonterade kassaflöden, optionsvärderingsmodeller och andra värderingsmetoder som vanligen används av marknadsaktörerna.

Investeringar i riskkapitalfonder, som klassificeras som finansiella tillgångar som kan säljas, som inte har ett noterat pris på en aktiv marknad värderas till nettovärdet, vilket betraktas som en motsvarighet till det verkliga värdet.

När det verkliga värdet inte på ett tillförlitligt sätt kan beräknas för innehavet av egetkapitalinstrument utan ett noterat marknadspris på en aktiv marknad, tas investeringarna upp till anskaffningsvärde efter avdrag för nedskrivningsförlust.

Nedskrivning av finansiella tillgångar

Nedskrivning av finansiella tillgångar

En finansiell tillgång har ett nedskrivningsbehov och skrivs ned endast om det finns objektiva belägg för en nedskrivning till följd av en eller flera händelser som inträffat efter det att tillgången redovisades första gången och att denna förlusthändelse (eller dessa händelser) kommer att påverka den finansiella tillgångens uppskattade framtida kassaflöden som kan uppskattas på ett tillförlitligt sätt. EU ska varje balansdag bedöma huruvida det finns objektiva belägg för att en finansiell tillgång bör skrivas ner.

a)   Tillgångar bokförda till upplupet anskaffningsvärde

Tillgångar bokförda till upplupet anskaffningsvärde

Om det finns objektiva belägg som visar att det uppkommit en nedskrivningsförlust för utlåning och fordringar eller sådana investeringar som hålls till förfall och som redovisas till upplupet anskaffningsvärde, beräknas förlusten som skillnaden mellan tillgångens bokförda värde och nuvärdet av uppskattade framtida kassaflöden (exklusive framtida kreditförluster som inte har uppkommit) diskonterade till den finansiella tillgångens ursprungliga effektiva ränta. Tillgångens bokförda värde skrivs ned och förlusten tas upp i resultaträkningen. Om ett lån eller en investering som hålls till förfall har rörlig ränta är diskonteringsfaktorn för beräkning av eventuell värdeminskning den löpande effektiva räntan som anges i kontraktet. Beräkningen av nuvärdet för de uppskattade framtida kassaflödena för en sådan finansiell tillgång som används som säkerhet speglar de kassaflöden som skulle bli följden vid legalt ianspråktagande av tillgången minus kostnader för att anskaffa och sälja säkerheten, oavsett om legalt ianspråktagande av tillgången är sannolikt eller ej. Om nedskrivningsförlusten senare kan återföras och detta objektivt kan kopplas till en händelse som inträffade efter att nedskrivningen togs upp, bokförs denna tidigare redovisade nedskrivning som en återförd nedskrivningsförlust i resultaträkningen.

b)   Tillgångar bokförda till verkligt värde

Tillgångar bokförda till verkligt värde

När det gäller egetkapitalinvesteringar som klassificeras som att de kan säljas tar man hänsyn till om det verkliga värdet för en placering i ett sådant instrument sjunkit väsentligt under anskaffningskostnaden eller sjunker permanent (under lång tid). Om så är fallet för finansiella tillgångar som kan säljas förs den ackumulerade förlusten från reserverna och tas istället upp i resultaträkningen. Den ackumulerade förlusten beräknas som skillnaden mellan anskaffningskostnaden och det aktuella verkliga värdet, med avdrag för tidigare nedskrivningsförluster av den finansiella tillgången som tidigare förts upp i resultaträkningen. Nedskrivningsförluster av egetkapitalinstrument som tagits upp i resultaträkningen återförs inte via resultaträkningen. Om det verkliga värdet på ett skuldinstrument som klassificeras som en finansiell tillgång som kan säljas senare ökar, och ökningen objektivt kan hänföras till en händelse som inträffade efter det att nedskrivningen redovisades i resultaträkningen, ska nedskrivningen återföras och det återförda beloppet redovisas i resultaträkningen.

1.5.6   
  Lagerstockar

Lagerstockar

Lagerstockarna värderas till anskaffningsvärdet eller det realiserbara nettovärdet, beroende på vilket som är lägst. Anskaffningsvärdet bygger på först-in-först-ut-principen. Kostnader för färdiga varor och pågående arbete omfattar kostnader för råvaror, direkta arbetskostnader, övriga direkta kostnader och därmed sammanhängande produktionsomkostnader (vid normalkapacitet). Det realiserbara nettovärdet är det uppskattade försäljningspriset i den löpande verksamheten efter avdrag för kostnader för färdigställande och försäljning. Lagerstockar som hålls för kostnadsfri distribution eller distribution med nominellt påslag värderas till det lägre av anskaffningsvärdet och beräknat återanskaffningsvärde. Det beräknade återanskaffningsvärdet motsvarar den kostnad EU skulle ådra sig för att förvärva tillgången på balansdagen.

1.5.7   
  Förfinansiering

Förfinansiering

Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett kontant förskott, dvs. en fixkassa. Den kan delas upp på ett antal betalningar över en period som fastställs i ett särskilt kontrakt, beslut, överenskommelse eller grundläggande rättsakt. Fixkassan eller förskottet återbetalas eller används i det syfte för vilket det beviljats under den period som anges i överenskommelsen. Om stödmottagaren inte har några stödberättigande kostnader ska förfinansieringen återbetalas till EU. Eftersom EU behåller kontrollen över förfinansieringen och har rätt till bidrag för den icke stödberättigande delen, redovisas beloppet som en tillgång.

Förfinansiering redovisas första gången i balansräkningen när kontanter överförs till mottagaren. Den mäts till det ersättningsbelopp som anges. Under efterföljande perioder värderas förfinansieringen till det belopp som redovisades första gången i balansräkningen minus stödberättigande kostnader (inklusive uppskattade belopp vid behov) som uppkommit under perioden.

Ränta på förfinansiering redovisas när den betalas ut i enlighet med bestämmelserna i det tillämpliga förfinansieringsavtalet. På basis av de mest tillförlitliga uppgifterna görs en beräkning av den upplupna ränteintäkten vid årets slut och denna summa inkluderas i balansräkningen.

Övriga förskott till medlemsstaterna som härrör från återbetalning av EU för belopp som utbetalats som förskott av medlemsstaterna till sina stödmottagare (inklusive finansieringsinstrument med delad förvaltning) redovisas som tillgångar under rubriken förfinansiering. Övriga förskott till medlemsstaterna värderas därefter till det belopp som redovisades första gången i balansräkningen minus en bästa uppskattning av de slutliga stödmottagarnas faktiska stödberättigande kostnader, beräknade utifrån rimliga och väl underbyggda antaganden.

EU-bidrag till Europeiska utvecklingsfondens förvaltningsfonder eller andra icke konsoliderade enheter kategoriseras också som förfinansiering, eftersom dess syfte är att ge en fixkassa till förvaltningsfonden för att ge den möjlighet att finansiera särskilda åtgärder som definieras under förvaltningsfondens mål. EU-bidragen till förvaltningsfonder värderas till det ursprungliga beloppet för EU-bidragen minus stödberättigande kostnader, inklusive uppskattade belopp vid behov, som betalats genom förvaltningsfonden under rapporteringsperioden och som tilldelats EU-bidraget i enlighet med den underliggande överenskommelsen.

1.5.8   
  Fordringar avseende transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation

Fordringar avseende transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation

EU:s redovisningsregler kräver en separat redovisning av transaktioner med och utan motprestation. För att skilja mellan de båda kategorierna ska begreppet ”fordringar” reserveras för transaktioner med motprestation, medan termen ”fordringar utan motprestation”, dvs. när EU erhåller värde från en annan enhet utan att ge ett ungefärligt lika värde i utbyte, används ”återkrav” (t.ex. återkrav från medlemsstaterna som rör egna medel).

Fordringar avseende transaktioner med motprestation uppfyller definitionen för finansieringsinstrument och klassificeras därmed som lån och fordringar och värderas i enlighet med detta (se not 1.5.5). Noterna som avser finansieringsinstrument och fordringar avseende transaktioner med motprestation omfattar upplupna intäkter och förutbetalda kostnader från sådana transaktioner, eftersom de är oväsentliga. En allmän nedskrivning görs, baserad på tidigare erfarenheter, för utestående betalningskrav för vilka särskild nedskrivning inte redan har gjorts.

1.5.5

Fordringar från transaktioner utan motprestation värderas till verkligt värde vid förvärvstidpunkten (justerat för ränta och böter) minus nedskrivningar för värdeminskning. En nedskrivning för värdeminskning av fordringar från transaktioner utan motprestation görs när det finns objektiva belägg för att EU inte kommer att kunna återfå hela beloppet enligt de ursprungliga villkoren för återkrav avseende transaktioner utan motprestation. Nedskrivning görs med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan tillgångens bokförda belopp och det belopp som återkrävs. Nedskrivningsbeloppet förs upp i resultaträkningen. En allmän nedskrivning görs, baserad på tidigare erfarenheter, också för utestående betalningskrav för vilka särskild nedskrivning inte redan har gjorts. Se not 1.5.14 om hantering av upplupna intäkter vid årets slut. Belopp som visas och redovisas som återkrav från transaktioner utan motprestation är inte finansieringsinstrument, eftersom de inte uppkommer genom ett kontrakt som skulle ge upphov till en finansiell skuld eller ett egetkapitalinstrument. I noterna till årsredovisningen redovisas dock återkrav från transaktioner utan motprestation, tillsammans med fordringar från transaktioner med motprestation när det är lämpligt.

1.5.14

1.5.9   
  Likvida medel

Likvida medel

Likvida medel är finansieringsinstrument och innefattar kontanter, inlåning i bank som med kort varsel kan tas ut på begäran och andra kortfristiga likvida placeringar med en ursprunglig löptid på högst tre månader.

1.5.10   
  Ersättningar till anställda

Ersättningar till anställda

EU tillhandahåller en uppsättning ersättningar (löneförmåner och sociala förmåner) till de anställda. Av redovisningsskäl måste dessa klassificeras som kortfristiga och som ersättningar efter avslutad anställning.

Kortfristiga ersättningar till anställda

Kortfristiga ersättningar till anställda

Kortfristiga ersättningar till anställda är sådana förmåner som förfaller till betalning före utgången av tolv månader efter utgången av den rapporteringsperiod under vilken de anställda tillhandahöll tjänsten, såsom löner, betald semester och sjukfrånvaro, samt andra kortfristiga ersättningar. Kortfristiga ersättningar till anställda redovisas som en kostnad när den relaterade tjänsten tillhandahålls. En skuld redovisas för det belopp som förväntas bli utbetalt om EU har en gällande rättslig eller informell förpliktelse att betala till följd av tidigare tjänstgöring som tillhandahållits av den anställde och förpliktelsen kan beräknas på ett tillförlitligt sätt.

Ersättningar efter avslutad anställning

Ersättningar efter avslutad anställning

EU beviljar anställda en rad ersättningar efter avslutad anställning, däribland ålders-, invaliditets- och efterlevandepensioner som utbetalas enligt pensionssystemet för EU-tjänstemän, samt sjukvård som tillhandahålls inom ramen för det gemensamma sjukförsäkringssystemet (se not 2.9). Dessa ersättningar utbetalas inom ramen för en enda plan – även om de är uppdelade i två ordningar – och måste behandlas på samma sätt för att ge en rättvisande bild av situationen och återspegla den ekonomiska verkligheten.

2.9

| i. | Pensionssystemet för EU-tjänstemän: De ersättningar som beviljas enligt detta teoretiskt finansierade (4) system avser såväl tjänsteålder, invaliditet och överlevnad som familjetillägg, dödsfall före pensionering för personer som arbetar eller arbetade inom EU:s institutioner, byråer och andra organ eller som är efterlevande till avlidna tjänstemän eller pensionärer. De anställda bidrar med en tredjedel av den förväntade kostnaden för dessa ersättningar från sina löner. |
| --- | --- |

i.

Pensionssystemet för EU-tjänstemän: De ersättningar som beviljas enligt detta teoretiskt finansierade (4) system avser såväl tjänsteålder, invaliditet och överlevnad som familjetillägg, dödsfall före pensionering för personer som arbetar eller arbetade inom EU:s institutioner, byråer och andra organ eller som är efterlevande till avlidna tjänstemän eller pensionärer. De anställda bidrar med en tredjedel av den förväntade kostnaden för dessa ersättningar från sina löner.

4

| ii. | Gemensamma sjukförsäkringssystemet (RCAM): Inom ramen för detta system tillhandahåller EU hälso- och sjukvård för anställda i Europeiska kommissionen, institutioner, byråer och andra EU-organ genom ersättning för sjukvårdskostnader. Ersättningar till anställda som inte är i aktiv tjänst (pensionärer, efterlevande m.fl.) klassificeras som ersättningar efter avslutad tjänstgöring. |
| --- | --- |

ii.

Gemensamma sjukförsäkringssystemet (RCAM): Inom ramen för detta system tillhandahåller EU hälso- och sjukvård för anställda i Europeiska kommissionen, institutioner, byråer och andra EU-organ genom ersättning för sjukvårdskostnader. Ersättningar till anställda som inte är i aktiv tjänst (pensionärer, efterlevande m.fl.) klassificeras som ersättningar efter avslutad tjänstgöring.

EU tillhandahåller också ersättningar efter avslutad tjänstgöring till medlemmar i EU-institutionerna genom separata pensionssystem. Dessa anges under rubriken ”andra pensionssystem”. Enligt dessa system ger EU pensionsförmåner till medlemmar i kommissionen, domstolen och tribunalen, revisionsrätten, rådet, Europaparlamentet, ombudsmannen, datatillsynsmannen och personaldomstolen. Genom det gemensamma sjukförsäkringssystemet ger EU medlemmarna i dess institutioner hälso- och sjukvård.

Dessa ersättningar efter avslutad anställning definieras av EU som åtaganden enligt förmånsbestämda planer och beräknas varje balansdag genom en uppskattning av det belopp av framtida förmåner som anställda har tjänat in under innevarande och tidigare perioder. Beloppet diskonteras och avdrag görs för det verkliga värdet av eventuella förvaltningstillgångar. Varje år beräknas det förmånsbestämda åtagandet enligt den så kallade projected unit credit-metoden. Nuvärdet på det förmånsbestämda åtagandet räknas fram genom diskontering av beräknade framtida utbetalningar utifrån räntan på statsobligationer som är utställda i samma valuta som den i vilken pensionsförmånen kommer att betalas ut, och som har ungefär samma löptid som pensionsskulden.

Ersättningar efter avslutad anställning till EU:s anställda ingår i en gemensam plan som omfattar både ett pensionssystem och ett sjukförsäkringssystem (RCAM), där rätten till skydd enligt det gemensamma sjukförsäkringssystemet är beroende av att man har förvärvat rätten till täckning genom pensionssystemet. Enligt denna gemensamma plan, som fastställs i tjänsteföreskrifterna, förvärvas vissa rättigheter, såsom rätten till uppskjuten och nedsatt pension genom pensionssystemet, efter tio års tjänstgöring. De rättigheter som den anställde förvärvar inom ramen för den gemensamma planen under efterföljande tjänsteperiod är väsentligt högre än de första rättigheterna, vilket speglas i efterföljande årliga förvärvade pensionsrättigheter.

För att visa den underliggande transaktionens ekonomiska substans som krävs för en trogen återgivning av den finansiella rapporteringens kvalitativa egenskaper, som beskrivs både i EAR 1 och i den konceptuella ramen för de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn, har den upplupna kostnaden för tjänsten räknats ut linjärt över den beräknade aktiva tjänsteperioden, dvs. från den tidpunkt då tjänsten leder till rättigheter enligt planen (vare sig rättigheterna är avhängiga av fortsatt tjänstgöring eller ej) fram till den dag då ytterligare tjänsteperioder inte leder till någon väsentlig ökning av rättigheterna i enlighet med planen, annat än från ytterligare löneökningar. Denna metod tillämpas konsekvent på de rättigheter som anges i den gemensamma planen.

Omvärderingar av den förmånsbestämda nettoförpliktelsen innefattar aktuariella vinster och förluster och avkastningen på förvaltningstillgångar och tas omgående upp i nettotillgångar.

EU redovisar nettoräntekostnader (intäkter) och andra kostnader i samband med definierade förmånsplaner i resultaträkningen under rubriken ”personal- och pensionskostnader”.

När rättigheter ändras eller reduceras, förs de ändrade rättigheter som hänför sig till tidigare tjänstgöring eller vinsten eller förlusten till följd av reduceringen omgående upp i resultaträkningen. Vinster och förluster vid regleringar redovisas när regleringen sker. Kostnad avseende tjänstgöring under tidigare perioder tas omgående upp i resultaträkningen, om inte ändringar bara får göras på villkor att den anställda kvarstår i tjänst under en viss tidsperiod.

1.5.11   
  Avsättningar

Avsättningar

Avsättningar tas upp när EU har en gällande rättslig eller informell förpliktelse gentemot tredje part på grund av tidigare händelser, när det är troligt att ett utflöde av resurser kommer att krävas för att reglera förpliktelsen och beloppet kan beräknas på ett tillförlitligt sätt. Avsättningar får inte göras för framtida rörelseförluster. En avsättning ska göras med det belopp som på balansdagen utgör den bästa uppskattningen av det som beräknas krävas för att reglera den befintliga förpliktelsen. När avsättningen avser en stor mängd transaktioner uppskattas förpliktelsen genom att alla tänkbara utfall vägs samman med sina sannolikheter (väntevärdesprincipen).

Avsättningar för förlustbringande kontrakt mäts genom nuvärdet av det lägre av de förväntade kostnaderna för att avsluta kontraktet och den förväntade nettokostnaden för att fortsätta med kontraktet.

1.5.12   
  Finansiella skulder

Finansiella skulder

Finansiella skulder tas upp som finansiella skulder till verkligt värde via resultatavräkning, finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde eller som finansiella garantier för skulder.

Upptagna lån består av lån från kreditinstitut och skuld som uppkommit vid utfärdande av värdepapper. De redovisas initialt till verkligt värde, baserat på det utbetalda beloppet (det verkliga värdet av vad som erhållits) netto, dvs. utan beaktande av transaktionskostnaderna, och detta värde bokförs sedan till upplupet anskaffningsvärde med användning av effektivräntemetoden. Alla skillnader mellan det utbetalda nettobeloppet, med avdrag för transaktionskostnader och inlösenvärdet redovisas i resultaträkningen under lånets löptid enligt effektivräntemetoden. Av väsentlighetsskäl får effektivräntemetoden inte användas på det upptagna och det beviljade lånet när unionen beviljar lån ur upplånade medel. De av unionens transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

Finansiella skulder värderade till verkligt värde genom resultatavräkning innefattar derivat när deras verkliga värde är negativt. De hanteras redovisningsmässigt på samma sätt som finansiella tillgångar som värderas till verkligt värde genom resultatavräkning, se not 1.5.5.

1.5.5

Finansiell garanti för skulder redovisas inledningsvis till verkligt värde, dvs. den premie som erhålls. Därefter värderas de finansiella garantierna för skulder högre än den bästa uppskattningen av de kostnader som beräknas krävas för att reglera den finansiella garantin för skulden och det belopp som från början redovisades efter avdrag, i tillämpliga fall, av ackumulerade avskrivningar. EU erkänner ett finansiellt garantiåtagande när den erhåller ersättning för beviljandet av garantin, det vill säga på marknadsvillkor eller, när det verkliga värdet för garantin kan beräknas på ett tillförlitligt sätt. Om det inte finns någon aktiv marknad för en direkt likvärdig garanti redovisar EU garantin som en eventualförpliktelse (se not 1.7.2) eller – när det är mer sannolikt att ett utflöde av medel kommer att krävas för att reglera förpliktelsen – redovisar EU en avsättning (se not 1.5.11).

1.7.2

1.5.11

Finansiella skulder klassificeras som långfristiga skulder, med undantag för dem som förfaller inom tolv månader från balansdagen.

De av EU:s förvaltningsfonder som betraktas som en del av kommissionens löpande verksamhet redovisas i kommissionens räkenskaper och konsolideras sedan i EU:s årsredovisning. Bidrag från andra givare till EU:s förvaltningsfonder uppfyller kriterierna för intäkter från villkorade transaktioner utan motprestation och de redovisas som finansiella skulder till dess att villkoren kopplade till de överförda bidragen är uppfyllda, dvs. berättigande kostnader uppkommer i förvaltningsfonden. Förvaltningsfonden behövs för att finansiera särskilda projekt och återbetala överskjutande medel vid tidpunkten för likvidationen. På balansdagen värderas utestående bidragsskulder som bidrag som har tagits emot minus de kostnader som uppkommit genom förvaltningsfonden, inklusive beräknade belopp när så är nödvändigt. För rapporteringsändamål fördelas nettokostnaderna efter bidragen från andra givare i förhållande till de nettobidrag som betalats per den 31 december. Denna fördelning av bidragen är bara vägledande. När förvaltningsfonden avvecklas fattar förvaltningsfondens styrelse beslut om den faktiska fördelningen av återstående medel.

1.5.13   
  Skulder till leverantörer och stödmottagare

Skulder till leverantörer och stödmottagare

En stor andel av EU:s skulder utgörs av obetalda ersättningsanspråk från mottagare av stöd eller annan EU-finansiering (transaktioner utan motprestation). De bokförs som skulder till leverantörer och stödmottagare med det begärda beloppet när ersättningsanspråket mottas. Efter verifiering och godtagande av att kostnaderna är stödberättigande värderas skulderna till det belopp som godkänts som stödberättigande.

Skulder som avser inköp av varor och tjänster bokförs till det ursprungliga beloppet när fakturan kommer in och de motsvarande kostnaderna förs upp i räkenskaperna när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av EU.

1.5.14   
  Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

Transaktioner och andra händelser ska tas upp i årsredovisningen för den period som de hänför sig till. Upplupna intäkter tas upp i räkenskaperna vid årets slut avseende tjänster som utförts men ännu inte fakturerats och varor som levererats av EU, samt för sådana händelser som omfattas av avtal (t.ex. med hänvisning till ett fördrag). Intäkter tas vid årets utgång upp som förutbetalda intäkter för påföljande budgetår om faktura utställts men tjänsterna ännu inte utförts eller varorna ännu inte levererats.

Kostnader tas också upp under den period de avser. Vid budgetårets slut kostnadsförs upplupna kostnader med det belopp som överföringsskyldigheten beräknas uppgå till för perioden. De upplupna kostnaderna beräknas enligt de detaljerade operativa och praktiska riktlinjer som kommissionen utfärdat för att säkerställa att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av institutionens ekonomiska och övriga situation. Analogt gäller att kostnaden tas upp som förutbetalda intäkter för påföljande redovisningsperiod om betalningen har gjorts i förväg för tjänster eller varor som ännu inte har utförts eller mottagits.

1.6   RESULTATRÄKNING

RESULTATRÄKNING

1.6.1   
  Intäkter

Intäkter

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION

Den största delen av EU:s intäkter härrör från transaktioner utan motprestation:

Egna medel från BNI och mervärdesskatt

Egna medel från BNI och mervärdesskatt

Intäkter redovisas för den period när kommissionen sänder ut en begäran till medlemsstaterna om inbetalning av egna medel. De värderas till det belopp som betalningsinfordran avser. Eftersom egna medel från mervärdesskatt och BNI bygger på beräkningar av uppgifterna för budgetåret kan de revideras allt eftersom ändringar uppkommer fram till dess att medlemsstaternas slutliga uppgifter är tillgängliga. Effekterna av att beräkningarna ändras tas med i resultatavräkningen netto under den period då ändringarna uppkom.

Traditionella egna medel

Traditionella egna medel

Återkrav avseende transaktioner utan motprestation och därmed sammanhängande intäkter redovisas när medlemsstaterna lämnar in sina månatliga A-räkenskaper (inklusive uppgifter om uppburna tullar och ostridiga utestående belopp för vilka säkerhet ställts). På balansdagen beräknas vilka intäkter medlemsstaterna haft under perioden, men ännu inte betalat in till kommissionen och tas upp som upplupen intäkt. Medlemsstaterna lämnar B-räkenskaper kvartalsvis (som även omfattar utestående tullbelopp för vilka ingen säkerhet ställts, samt belopp för vilka säkerhet ställts men som bestrids av gäldenären). Dessa tas upp som intäkter minus de uppbördskostnader som medlemsstaterna har rätt till. Dessutom skrivs värdet ned med det belopp som man inte beräknar kommer att uppbäras.

Böter

Böter

Intäkter från böter redovisas när EU-beslut om att utdöma böter har fattats och vederbörligen delgivits den eller de som beslutet riktar sig till. Efter beslutet att utdöma böter kan företagen inom två månader efter delgivningen antingen

| a) | godta beslutet och följaktligen inom fastställd tid betala bötesbeloppet, vilket då definitivt uppbärs av EU eller |
| --- | --- |

a)

godta beslutet och följaktligen inom fastställd tid betala bötesbeloppet, vilket då definitivt uppbärs av EU eller

| b) | invända mot beslutet och överklaga enligt de förfaranden som fastställs i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

b)

invända mot beslutet och överklaga enligt de förfaranden som fastställs i EU-lagstiftningen.

Även om böterna överklagas ska de betalas inom den föreskrivna tidsfristen på tre månader, eftersom överklagandet inte har suspensiv verkan (artikel 278 i EUF-fördraget). De kontanta medel som tas emot används för att reglera återkravet. Företaget kan dock, efter överenskommelse med kommissionens räkenskapsförare, i stället lämna in en bankgaranti för beloppet. I så fall kvarstår böterna som ett återkrav. Om varken kontanta medel eller en garanti tas emot och företagets solvens kan ifrågasättas skrivs värdet på fordran ned.

Om företaget överklagar beslutet och redan preliminärt betalat in böterna, redovisas beloppet som en eventualförpliktelse eller, om det förefaller sannolikt att tribunalen inte kommer att döma till förmån för EU, görs en avsättning för att täcka denna risk. Om en bankgaranti istället ställts ut görs en nedskrivning av det utestående återkravet på lämpligt sätt.

Ackumulerad ränta till kommissionen för bankkonton där gjorda inbetalningar deponerats tas upp som intäkter och eventuella eventualförpliktelser ökas med motsvarande belopp.

Sedan 2010 förvaltar kommissionen alla preliminärt inbetalade böter i en särskild inrättad fond (Bufi) som investerar medlen i finansieringsinstrument.

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER MED MOTPRESTATION

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER MED MOTPRESTATION

Intäkter från försäljning av varor eller tjänster bokförs när de väsentliga risker och fördelar som är förknippade med ägandet övergår på köparen. Intäkter från en transaktion som avser tillhandahållande av tjänster bokförs i förhållande till hur långt transaktionen färdigställts på balansdagen.

Ränteintäkter och räntekostnader

Ränteintäkter och räntekostnader

Ränteintäkter och räntekostnader redovisas i resultaträkningen enligt effektivräntemetoden. Det är en metod för att beräkna det upplupna anskaffningsvärdet av en finansiell tillgång eller finansiell skuld och för fördelning av ränteintäkter eller räntekostnader över den relevanta perioden. Vid beräkning av den effektiva räntesatsen ska EU göra en uppskattning av kassaflöden och därvid beakta samtliga avtalsvillkor för finansieringsinstrumentet (exempelvis optioner med rätt till förtida inlösen) men inte framtida kreditförluster. Beräkningen innefattar alla avgifter som erlagts eller erhållits av avtalsparterna och som är en del av effektivräntan, transaktionskostnader samt alla andra överkurser och underkurser.

När en finansiell tillgång eller grupp av likartade finansiella tillgångar har skrivits ned till följd av en nedskrivningsförlust, redovisas ränteintäkten genom att använda den räntesats som använts för att diskontera de framtida kassaflödena i syfte att värdera nedskrivningsförlusten.

Intäkter från utdelningar

Intäkter från utdelningar

Intäkter från utdelningar och liknande fördelningar bokförs när rätten till utbetalning har fastställts.

1.6.2   
  Kostnader

Kostnader

Merparten av EU:s kostnader består av kostnader för transaktioner utan motprestation. De avser överföringar till mottagare och kan vara av tre olika slag: Fordringar, överföringar enligt avtal samt skönsmässigt beviljade stöd, bidrag eller donationer.

En överföring tas upp som kostnad under den period då de händelser som givit anledning till att den inträffat uppkommer, förutsatt att överföringen är tillåten enligt bestämmelserna (budgetförordningen, tjänsteföreskrifterna eller andra bestämmelser) och förutsatt att den godkänts i avtal, eventuella kriterier för godkännande är uppfyllda av mottagaren samt att en rimlig beräkning kan göras av det utestående beloppet.

Mottagna ansökningar om utbetalning eller ersättningsanspråk som uppfyller kriterierna godkänns som kostnader motsvarande det stödberättigande beloppet. Vid årets utgång beräknas beloppet för de stödberättigande kostnader som mottagarna ådragit sig, men ännu inte fått ersättning för, och det redovisas som upplupna kostnader.

Vid transaktioner med motprestation där det uppstår kostnader som härrör från inköp av varor och tjänster redovisas dessa kostnader när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av EU. De värderas till det ursprungliga fakturabeloppet. Dessutom beräknas och redovisas kostnader för tjänster, på balansdagen, som tillhandahålls under den period för vilken en faktura ännu inte har mottagits eller godkänts i resultaträkningen.

1.7   EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER

EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER

1.7.1   
  Eventualtillgångar

Eventualtillgångar

En eventualtillgång är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom EU:s kontroll. Uppgifter om en eventualtillgång redovisas i det fall ett inflöde av ekonomiska fördelar eller tjänstepotential är sannolikt.

1.7.2   
  Eventualförpliktelser

Eventualförpliktelser

En eventualförpliktelse är en möjlig förpliktelse som härrör från tidigare händelser och som bara kommer att bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom EU:s kontroll eller en befintlig förpliktelse som härrör från tidigare händelser, men som inte redovisas, antingen på grund av att det inte är sannolikt att ett utflöde av resurser som omfattar ekonomiska fördelar eller tjänstepotential kommer att krävas för att reglera förpliktelsen eller under de sällsynta omständigheter när förpliktelsens belopp inte kan värderas med tillräcklig tillförlitlighet. Upplysningar ska lämnas om eventualförpliktelser, såvida inte sannolikheten för ett utflöde av resurser som omfattar ekonomiska fördelar eller tjänstepotential är ytterst liten.

1.8   KASSAFLÖDESANALYS

KASSAFLÖDESANALYS

Syftet med att redovisa uppgifter om kassaflödet är att mäta EU:s förmåga att generera likvida medel, samt behovet av att nyttja dessa medel.

Kassaflödesanalysen har sammanställts enligt den indirekta metoden. Detta innebär att det ekonomiska resultatet för budgetåret justeras för effekterna av transaktioner som inte påverkar likviditeten, för fall där beloppen för tidigare eller framtida ingående eller utgående transaktioner skjuts upp eller ackumuleras, samt för intäktsposter och kostnadsposter kopplade till investeringar.

Kassaflöden som härrör från transaktioner i utländsk valuta registreras i EU:s bokföringsvaluta, dvs. euro. Vid omräkningen av den utländska valutan används den växelkurs som gäller på transaktionsdagen.

I kassaflödesanalysen indelas kassaflödena under bokföringsperioden i rörelseverksamhet och investeringsverksamhet (EU bedriver ingen finansieringsverksamhet).

Till rörelseverksamhet i denna mening räknas all EU:s verksamhet som inte avser investeringar, dvs. merparten av verksamheten. Utlåning till mottagare (och motsvarande upplåning i förekommande fall) räknas inte till investeringar (eller finansiering), eftersom dessa lån ingår i de allmänna målsättningarna och således utgör ett led i EU:s löpande verksamhet.

Till investeringsverksamheten räknas förvärv och försäljning av immateriella och materiella anläggningstillgångar, samt andra investeringar som inte definieras som likvida medel. Till investeringar räknas inte utlåning till stödmottagare. Syftet med rubriken är att spegla EU:s faktiska investeringsverksamhet.

2.   NOTER TILL BALANSRÄKNINGEN

TILLGÅNGAR

TILLGÅNGAR

2.1   IMMATERIELLA TILLGÅNGAR

IMMATERIELLA TILLGÅNGAR

| miljoner euro |
| --- |
| Bokfört bruttovärde per den 31.12.2018 | 1 073 |
| Nyförvärv | 178 |
| Avyttringar | (20) |
| Överföringar mellan tillgångskategorier | 0 |
| Övriga ändringar | (1) |
| Bokfört bruttovärde per den 31.12.2019 | 1 230 |
| Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2018 | (627) |
| Avskrivningskostnad under året | (107) |
| Återförd avskrivning | 0 |
| Avyttringar | 19 |
| Överföringar mellan tillgångskategorier | 0 |
| Övriga ändringar | 0 |
| Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2019 | (715) |
| Bokfört nettovärde per den 31.12.2019 | 515 |
| Bokfört nettovärde per den 31.12.2018 | 446 |

miljoner euro

Bokfört bruttovärde per den 31.12.2018

Bokfört bruttovärde per den 31.12.2018

1 073

1 073

Nyförvärv

Nyförvärv

178

178

Avyttringar

Avyttringar

(20)

(20)

Överföringar mellan tillgångskategorier

Överföringar mellan tillgångskategorier

0

0

Övriga ändringar

Övriga ändringar

(1)

(1)

Bokfört bruttovärde per den 31.12.2019

Bokfört bruttovärde per den 31.12.2019

1 230

1 230

Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2018

Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2018

(627)

(627)

Avskrivningskostnad under året

Avskrivningskostnad under året

(107)

(107)

Återförd avskrivning

Återförd avskrivning

0

0

Avyttringar

Avyttringar

19

19

Överföringar mellan tillgångskategorier

Överföringar mellan tillgångskategorier

0

0

Övriga ändringar

Övriga ändringar

0

0

Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2019

Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2019

(715)

(715)

Bokfört nettovärde per den 31.12.2019

Bokfört nettovärde per den 31.12.2019

515

515

Bokfört nettovärde per den 31.12.2018

Bokfört nettovärde per den 31.12.2018

446

446

Beloppen avser huvudsakligen programvara.

2.2   MATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

MATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

Kategorin omfattar operativa anläggningstillgångar kopplade till de två EU-rymdprogrammen: Det globala satellitnavigeringssystemet (GNSS) – Galileo och Egnos samt Copernicus, det europeiska jordobservationsprogrammet, medan de av rymdprogrammets tillgångar som ännu inte är operativa ingår under tillgångar i rubriken byggnader.

När det gäller Galileo har de fyra satelliter som lanserades 2018 framgångsrikt passerat omloppsbanetestet. De har lagts till satellitkonstellation under 2019 och därmed finns totalt 26 satelliter. Galileos operativa anläggningstillgångar, som omfattar både satelliter och markanläggningar, uppgick den 31 december 2019 till 2 489 miljoner euro netto efter ackumulerade nedskrivningar (2018: 2 410 miljoner euro). De återstående tillgångarna under uppförande uppgick till sammanlagt 1 361 miljoner euro (2018: 1 324 miljoner euro). Utvecklingen av Galileosystemet kommer att fortsätta till dess att systemet når sin fulla operativa kapacitet. Galileosystemet kommer, när det fullbordats, att bestå av 30 satelliter (inklusive sex reservsatelliter).

När det gäller Copernicus togs inga nya satelliter i drift 2019. Det totala värdet av Copernicus operativa anläggningstillgångar uppgår till 1 153 miljoner euro (2018: 1 455 miljoner euro), netto efter ackumulerade nedskrivningar. Ytterligare 1 453 miljoner euro som avser Copernicussatelliter redovisas som tillgångar under uppförande (2018: 1 207 miljoner euro).

Anläggningstillgångar som är kopplade till den markbundna infrastrukturen i det europeiska systemet för navigering genom geostationär överlappning (Egnos) på 37 miljoner euro (2018: 52 miljoner euro) ingår också under rubriken rymdtillgångar. Dessutom uppgår Egnos tillgångar under uppförande till 238 miljoner euro (2018: 130 miljoner euro).

Tillgångar med anknytning till EU:s rymdprogram uppförs med hjälp av Europeiska rymdorganisationen (ESA).

Materiella anläggningstillgångar

Materiella anläggningstillgångar

| miljoner euro |
| --- |
| | Mark och byggnader | Rymdtillgångar | Installationer och utrustning | Inventarier och fordon | Datorhårdvara | Övriga | Finansiell leasing | Tillgångar under uppförande | Totalt |
| Bokfört bruttovärde per den 31.12.2018 | 5 626 | 5 259 | 641 | 270 | 634 | 327 | 2 620 | 3 199 | 18 575 |
| Nyförvärv | 117 | 10 | 24 | 14 | 60 | 21 | 118 | 941 | 1 306 |
| Avyttringar | (1) | (0) | (117) | (28) | (58) | (29) | (3) | — | (236) |
| Överföringar mellan tillgångskategorier | 154 | 411 | (7) | 3 | 7 | 7 | (98) | (477) | 0 |
| Övriga ändringar | (0) | — | 0 | (0) | 0 | (0) | — | (10) | (10) |
| Bokfört bruttovärde per den 31.12.2019 | 5 895 | 5 680 | 542 | 259 | 644 | 325 | 2 638 | 3 653 | 19 635 |
| Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2018 | (3 279 ) | (1 342 ) | (540) | (198) | (521) | (255) | (1 257 ) | | (7 390 ) |
| Avskrivningskostnad under året | (190) | (659) | (31) | (17) | (64) | (27) | (94) | | (1 083 ) |
| Återförda avskrivningar | 0 | — | 39 | 7 | 14 | 0 | (0) | | 61 |
| Avyttringar | 1 | 0 | 67 | 17 | 43 | 26 | 3 | | 157 |
| Överföringar mellan tillgångskategorier | (35) | — | 7 | (2) | (5) | 0 | 35 | | (0) |
| Övriga ändringar | — | — | 0 | (0) | 0 | (0) | — | | 0 |
| Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2019 | (3 503 ) | (2 001 ) | (457) | (194) | (533) | (255) | (1 313 ) | | (8 255 ) |
| BOKFÖRT NETTOVÄRDE PER DEN 31.12.2019 | 2 392 | 3 679 | 85 | 65 | 110 | 70 | 1 325 | 3 653 | 11 380 |
| BOKFÖRT NETTOVÄRDE PER DEN 31.12.2018 | 2 347 | 3 917 | 101 | 72 | 113 | 72 | 1 363 | 3 199 | 11 185 |

miljoner euro

Mark och byggnader

Rymdtillgångar

Installationer och utrustning

Inventarier och fordon

Datorhårdvara

Övriga

Finansiell leasing

Tillgångar under uppförande

Totalt

Bokfört bruttovärde per den 31.12.2018

Bokfört bruttovärde per den 31.12.2018

5 626

5 626

5 259

5 259

641

641

270

270

634

634

327

327

2 620

2 620

3 199

3 199

18 575

18 575

Nyförvärv

Nyförvärv

117

117

10

10

24

24

14

14

60

60

21

21

118

118

941

941

1 306

1 306

Avyttringar

Avyttringar

(1)

(1)

(0)

(0)

(117)

(117)

(28)

(28)

(58)

(58)

(29)

(29)

(3)

(3)

—

—

(236)

(236)

Överföringar mellan tillgångskategorier

Överföringar mellan tillgångskategorier

154

154

411

411

(7)

(7)

3

3

7

7

7

7

(98)

(98)

(477)

(477)

0

0

Övriga ändringar

Övriga ändringar

(0)

(0)

—

—

0

0

(0)

(0)

0

0

(0)

(0)

—

—

(10)

(10)

(10)

(10)

Bokfört bruttovärde per den 31.12.2019

Bokfört bruttovärde per den 31.12.2019

5 895

5 895

5 680

5 680

542

542

259

259

644

644

325

325

2 638

2 638

3 653

3 653

19 635

19 635

Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2018

Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2018

(3 279 )

(3 279 )

(1 342 )

(1 342 )

(540)

(540)

(198)

(198)

(521)

(521)

(255)

(255)

(1 257 )

(1 257 )

(7 390 )

(7 390 )

Avskrivningskostnad under året

Avskrivningskostnad under året

(190)

(190)

(659)

(659)

(31)

(31)

(17)

(17)

(64)

(64)

(27)

(27)

(94)

(94)

(1 083 )

(1 083 )

Återförda avskrivningar

Återförda avskrivningar

0

0

—

39

39

7

7

14

14

0

0

(0)

(0)

61

61

Avyttringar

Avyttringar

1

1

0

0

67

67

17

17

43

43

26

26

3

3

157

157

Överföringar mellan tillgångskategorier

Överföringar mellan tillgångskategorier

(35)

(35)

—

7

7

(2)

(2)

(5)

(5)

0

0

35

35

(0)

(0)

Övriga ändringar

Övriga ändringar

—

—

—

—

0

0

(0)

(0)

0

0

(0)

(0)

—

—

0

0

Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2019

Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2019

(3 503 )

(3 503 )

(2 001 )

(2 001 )

(457)

(457)

(194)

(194)

(533)

(533)

(255)

(255)

(1 313 )

(1 313 )

(8 255 )

(8 255 )

BOKFÖRT NETTOVÄRDE PER DEN 31.12.2019

BOKFÖRT NETTOVÄRDE PER DEN 31.12.2019

2 392

2 392

3 679

3 679

85

85

65

65

110

110

70

70

1 325

1 325

3 653

3 653

11 380

11 380

BOKFÖRT NETTOVÄRDE PER DEN 31.12.2018

BOKFÖRT NETTOVÄRDE PER DEN 31.12.2018

2 347

2 347

3 917

3 917

101

101

72

72

113

113

72

72

1 363

1 363

3 199

3 199

11 185

11 185

2.3   INVESTERINGAR REDOVISADE ENLIGT KAPITALANDELSMETODEN

INVESTERINGAR REDOVISADE ENLIGT KAPITALANDELSMETODEN

EU:s andel, företrädd av kommissionen, i Europeiska investeringsfonden (EIF) behandlas som ett partnerskap när man använder sig av kapitalandelsmetoden vid redovisning. EIF är EU:s finansinstitut som specialiserat sig på att tillhandahålla riskkapital och garantier till små och medelstora företag. EIF är placerat i Luxemburg och fungerar som ett offentligt-privat partnerskap, vars medlemmar är Europeiska investeringsbanken (EIB), EU och en grupp av finansinstitut. Den 31 december 2019 innehade EU 29,7 % av ägarintressena i EIF (2018: 29,7 %) och 29,7 % av rösterna (2018: 29,7 %). I enlighet med stadgarna krävs att EIF gör avsättningar till en stadgeenlig reserv med minst 20 % av sitt årliga nettoresultat till dess den samlade reserven uppgår till 10 % av det tecknade kapitalet. Ur denna reserv görs inga utdelningar.

| miljoner euro |
| --- |
| | Europeiska investeringsfonden |
| Andelar som innehades den 31.12.2018 | 591 |
| Bidrag | — |
| Mottagna utdelningar | (3) |
| Andel i nettoresultat | 53 |
| Andel av nettotillgångarna | (49) |
| Andelar som innehades den 31.12.2019 | 591 |

miljoner euro

Europeiska investeringsfonden

Andelar som innehades den 31.12.2018

Andelar som innehades den 31.12.2018

591

591

Bidrag

Bidrag

—

—

Mottagna utdelningar

Mottagna utdelningar

(3)

(3)

Andel i nettoresultat

Andel i nettoresultat

53

53

Andel av nettotillgångarna

Andel av nettotillgångarna

(49)

(49)

Andelar som innehades den 31.12.2019

Andelar som innehades den 31.12.2019

591

591

Följande bokförda värden avser EU:s procentandelar:

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| | Totalt EIF | Totalt EIF |
| Tillgångar | 2 965 | 2 662 |
| Skulder | (975) | (674) |
| Intäkter | 337 | 291 |
| Kostnader | (161) | (167) |
| Överskott/(underskott) | 176 | 124 |

miljoner euro

31.12.2019

31.12.2018

Totalt EIF

Totalt EIF

Tillgångar

Tillgångar

2 965

2 965

2 662

2 662

Skulder

Skulder

(975)

(975)

(674)

(674)

Intäkter

Intäkter

337

337

291

291

Kostnader

Kostnader

(161)

(161)

(167)

(167)

Överskott/(underskott)

Överskott/(underskott)

176

176

124

124

Avstämning av den finansiella informationen i sammandrag i förhållande till det redovisade värdet på andelarna i EIF är följande:

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Intresseföretagets nettotillgångar | 1 990 | 1 988 |
| EG:s ägarintressen i EIF | 29,70  % | 29,70  % |
| Bokfört värde | 591 | 591 |

miljoner euro

31.12.2019

31.12.2018

Intresseföretagets nettotillgångar

Intresseföretagets nettotillgångar

1 990

1 990

1 988

1 988

EG:s ägarintressen i EIF

EG:s ägarintressen i EIF

29,70  %

29,70  %

29,70  %

29,70  %

Bokfört värde

Bokfört värde

591

591

591

591

EU, som företräds av kommissionen, hade den 31 december 2019 betalat in 20 % av sina tecknade andelar av EIF:s kapital och de belopp som ännu inte infordrats fördelar sig på följande sätt:

| miljoner euro |
| --- |
| | Totalt kapital i EIF | EU:s andel |
| Totalt aktiekapital | 4 500 | 1 337 |
| Inbetald del | (900) | (267) |
| Belopp som inte infordrats | 3 600 | 1 070 |

miljoner euro

Totalt kapital i EIF

EU:s andel

Totalt aktiekapital

Totalt aktiekapital

4 500

4 500

1 337

1 337

Inbetald del

Inbetald del

(900)

(900)

(267)

(267)

Belopp som inte infordrats

Belopp som inte infordrats

3 600

3 600

1 070

1 070

2.4   FINANSIELLA TILLGÅNGAR

FINANSIELLA TILLGÅNGAR

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Långfristiga | | | |
| Finansiella tillgångar som kan säljas | 2.4.1 | 15 211 | 13 657 |
| Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning | 2.4.2 | 134 | 14 |
| Lån | 2.4.3 | 51 368 | 51 560 |
| | | 66 714 | 65 231 |
| Kortfristiga | | | |
| Finansiella tillgångar som kan säljas | 2.4.1 | 3 196 | 1 786 |
| Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning | 2.4.2 | 3 | 2 |
| Lån | 2.4.3 | 1 316 | 2 380 |
| | | 4 514 | 4 168 |
| Totalt | | 71 228 | 69 398 |

miljoner euro

Not

31.12.2019

31.12.2018

Långfristiga

Långfristiga

Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas

2.4.1

2.4.1

15 211

15 211

13 657

13 657

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

2.4.2

2.4.2

134

134

14

14

Lån

Lån

2.4.3

2.4.3

51 368

51 368

51 560

51 560

66 714

66 714

65 231

65 231

Kortfristiga

Kortfristiga

Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas

2.4.1

2.4.1

3 196

3 196

1 786

1 786

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

2.4.2

2.4.2

3

3

2

2

Lån

Lån

2.4.3

2.4.3

1 316

1 316

2 380

2 380

4 514

4 514

4 168

4 168

Totalt

Totalt

71 228

71 228

69 398

69 398

2.4.1   
  Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Bufi-fondinvesteringar | 1 863 | 1 888 |
| EKSG under avveckling | 1 459 | 1 506 |
| Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling | 188 | 188 |
| Utrikestjänstens pensionssystem för lokalanställda | 75 | — |
| | 3 585 | 3 582 |
| Garantifonder för budgetgarantier: | | |
| Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) | 6 654 | 5 000 |
| Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland | 2 545 | 2 465 |
| Garantifonden för Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU) | 595 | 9 |
| | 9 794 | 7 474 |
| Finansieringsinstrument som finansieras genom EU-budgeten: | | |
| Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation | 2 455 | 2 031 |
| Fonden för ett sammanlänkat Europa | 699 | 540 |
| Finansieringsinstrument för riskdelning | 597 | 679 |
| EU:s egetkapitalinstrument för små och medelstora företag | 507 | 464 |
| Europeiska fonden för sydöstra Europa | 166 | 115 |
| Riskkapitaltransaktioner | 112 | 113 |
| Europeiska instrumentet för finansiering av effektivare energiutnyttjande | 105 | 101 |
| Övriga | 387 | 343 |
| | 5 028 | 4 386 |
| Totalt | 18 407 | 15 443 |
| Långfristiga | 15 211 | 13 657 |
| Kortfristiga | 3 196 | 1 786 |

miljoner euro

31.12.2019

31.12.2018

Bufi-fondinvesteringar

Bufi-fondinvesteringar

1 863

1 863

1 888

1 888

EKSG under avveckling

EKSG under avveckling

1 459

1 459

1 506

1 506

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling

188

188

188

188

Utrikestjänstens pensionssystem för lokalanställda

Utrikestjänstens pensionssystem för lokalanställda

75

75

—

—

3 585

3 585

3 582

3 582

Garantifonder för budgetgarantier:

Garantifonder för budgetgarantier:

Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

6 654

6 654

5 000

5 000

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

2 545

2 545

2 465

2 465

Garantifonden för Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU)

Garantifonden för Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU)

595

595

9

9

9 794

9 794

7 474

7 474

Finansieringsinstrument som finansieras genom EU-budgeten:

Finansieringsinstrument som finansieras genom EU-budgeten:

Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation

Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation

2 455

2 455

2 031

2 031

Fonden för ett sammanlänkat Europa

Fonden för ett sammanlänkat Europa

699

699

540

540

Finansieringsinstrument för riskdelning

Finansieringsinstrument för riskdelning

597

597

679

679

EU:s egetkapitalinstrument för små och medelstora företag

EU:s egetkapitalinstrument för små och medelstora företag

507

507

464

464

Europeiska fonden för sydöstra Europa

Europeiska fonden för sydöstra Europa

166

166

115

115

Riskkapitaltransaktioner

Riskkapitaltransaktioner

112

112

113

113

Europeiska instrumentet för finansiering av effektivare energiutnyttjande

Europeiska instrumentet för finansiering av effektivare energiutnyttjande

105

105

101

101

Övriga

Övriga

387

387

343

343

5 028

5 028

4 386

4 386

Totalt

Totalt

18 407

18 407

15 443

15 443

Långfristiga

Långfristiga

15 211

15 211

13 657

13 657

Kortfristiga

Kortfristiga

3 196

3 196

1 786

1 786

Av det totala beloppet på 18 407 miljoner euro innehar EU finansiella tillgångar som kan säljas i form av skuldförbindelser (t.ex. obligationer) på 14 998 miljoner euro (2018: 13 993 miljoner euro), egetkapitalinstrument på 2 801 miljoner euro (2018: 1 365 miljoner euro) och investeringar i penningmarknadsfonder (såsom EIB:s Unitary Fund) på 608 miljoner euro (2018: 85 miljoner euro).

Bufi-fondinvesteringar

Bufi-fondinvesteringar

Preliminärt inbetalade böter i konkurrensärenden placeras i en därför inrättad fond (Bufi – Budget Fines Fund). Kommissionen investerar medlen i skuldinstrument som klassificeras som finansiella tillgångar som kan säljas.

EKSG under avveckling

EKSG under avveckling

När det gäller belopp från Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling är alla finansiella tillgångar som kan säljas skuldförbindelser utställda i euro och noterade på en aktiv marknad.

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling

EU innehar en finansiell investering i kapitalet i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD), i vilken antalet aktier den 31 december 2019 uppgick till 90 044 (2018: 90 044 aktier), vilket motsvarar 3 % av det totala tecknade aktiekapitalet. EU tecknade sig för ett aktiekapital på sammanlagt 900 miljoner euro, varav 713 miljoner euro ännu inte har inbetalats. Enligt avtalet om upprättande av EBRD har aktieägarna vissa avtalsmässiga begränsningar, såsom den omständigheten att aktierna inte är överlåtbara och att en övre gräns på det högsta av den ursprungliga anskaffningskostnaden satts för inlösen.

EU värderar investeringen i EBRD till verkligt värde. Den ursprungliga anskaffningskostnaden anses vara den bästa uppskattningen av det verkliga värdet, särskilt på grund av de avtalsmässiga begränsningar som det hänvisas till ovan. Även om EBRD:s aktier inte är noterade på någon fondbörsmarknad finns det nyligen genomförda transaktioner i investeringsobjektets egna kapital (emission av kapital till nominellt värde), vilket innebär att kostnaden är den bästa uppskattningen av det verkliga värdet i denna situation.

GARANTIFONDER FÖR BUDGETGARANTIER

GARANTIFONDER FÖR BUDGETGARANTIER

Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

Enligt Efsi-förordningen (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2017 (12)) har Efsis garantifond inrättats för att tillhandahålla en likviditetsbuffert mot potentiella förluster som uppkommer hos EIB med avseende på dess finansierings- och investeringstransaktioner som omfattas av EU-garantin för Efsi i enlighet med Efsi-avtalet – se not 4.1.1. Efsis garantifond finansieras genom bidrag från EU-budgeten. Den finansieras också genom avkastning på investerade garantifondsmedel, intäkter från EU som ersättning för garantin i enlighet med Efsi-avtalet och EIB:s återkrävda belopp från försumliga gäldenärer i samband med tidigare anspråk på garantin. I slutet av 2019 uppgick Efsi-garantifondens tillgångar till 6 688 miljoner euro (2018: 5 452 miljoner euro), varav 6 654 miljoner euro investerades i finansiella tillgångar som kan säljas (2018: 5 000 miljoner euro) medan 1 879 miljoner euro (2018: 2 688 miljoner euro) har anslagits men ännu inte betalats in i fonden och ingår i de utestående åtagandena och redovisas som utestående åtaganden som ännu inte kostnadsförts i not 5.1. Fonden kommer att finansieras gradvis och kommer så småningom att uppgå till 9,1 miljarder euro, dvs. 35 % av EU:s samlade garantiförpliktelser gentemot Efsi.

12

4.1.1

5.1

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland täcker lån för vilka EU ställer säkerhet i form av garantier genom EU-budgeten, i synnerhet EIB:s utlåning till länder utanför EU som finansieras från EIB:s egna medel och lån som avser makroekonomiskt stöd samt Euratomlån till länder utanför EU – se not 4.1.1. Fonden förvaltas av EIB och syftar till att täcka eventuella nödlidande lån för vilka EU ställt en säkerhet i form av garantier. Fonden får sitt kapital genom betalningar från EU-budgeten, ränteintäkter från räntebärande placeringar av fondens tillgångar samt belopp som återkrävts från försumliga gäldenärer i fall där fonden gått in med garantibelopp. Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland bör upprätthålla ett målbelopp på 9 % av de utestående lånebelopp som garanterats genom fonden vid årets slut. Skillnaden mellan målbeloppet och värdet på fondens tillgångar vid årets slut ska täckas av EU-budgeten under år n+2, medan eventuella överskott ska betalas tillbaka till EU-budgeten.

4.1.1

Garantifonden för Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU)

Garantifonden för Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU)

Enligt EFHU-förordningen (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1601 (13)) har EFHU-garantifonden inrättats för att tillhandahålla en likviditetsbuffert som ska användas i händelse av en infordran av den EU-garanti som ges i enlighet med relevanta EFHU-garantiavtal. EFHU-garantifonden finansieras genom bidrag från EU-budgeten och från bidrag från elfte EUF till EU-budgeten samt frivilliga bidrag från medlemsstaterna och andra bidragsgivare. Fonden finansieras också genom avkastning på investerade medel, återkrävda belopp från försumliga gäldenärer, intäkter och andra betalningar som EU erhållit i enlighet med EFHU-garantiavtalen. De totala betalningar som togs emot av garantifonden per den 31 december 2019 uppgick till 600 miljoner euro, varav 595 miljoner euro investerades i finansiella tillgångar som kan säljas, medan ytterligare 95 miljoner euro (2018: 325 miljoner euro) har anslagits men ännu inte betalats in i fonden och ingår i de utestående åtagandena och redovisas som utestående åtaganden som ännu inte kostnadsförts i not 5.1. EFHU-garantifonden kommer att finansieras stegvis och gradvis uppgå till 750 miljoner euro, dvs. 50 % av de totala framtida EFHU-garantiförpliktelserna som täcks av EU-budgeten och som kan ökas ytterligare genom andra bidrag.

13

5.1

FINANSIERINGSINSTRUMENT SOM FINANSIERATS GENOM EU-BUDGETEN

FINANSIERINGSINSTRUMENT SOM FINANSIERATS GENOM EU-BUDGETEN

Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation

Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation

Enligt EU-förordningen om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) – har nya finansieringsinstrument inrättats för att förbättra tillgången till finansiering för enheter som bedriver forskning och innovation. Instrumenten är följande: InnovFins låne- och garantitjänst för forskning och innovation där kommissionen delar den finansiella risken relaterad till en portfölj med nya finansieringstransaktioner som ingåtts med EIB. InnovFins garanti för små och medelstora företag inklusive instrumentet för obegränsade garantier inom småföretagsinitiativet är ett garantisystem som förvaltas av EIF för att tillhandahålla garantier och motgarantier till finansiella förmedlare för de nya låneportföljerna (enligt detta garantisystem delar kommissionen den finansiella risken relaterad till den säkerhet som ställts i form av en garanti tillsammans med medlemsstaterna, EIF och EIB) och InnovFins egetkapitalinstrument för forskning och innovation för investeringar i riskkapitalfonder som förvaltas av EIF.

InnovFins låne- och garantitjänst för forskning och innovation

InnovFins garanti för små och medelstora företag inklusive instrumentet för obegränsade garantier inom småföretagsinitiativet

InnovFins egetkapitalinstrument för forskning och innovation

Finansieringsinstrument för riskdelning

Finansieringsinstrument för riskdelning

Finansieringsinstrumentet för riskdelning förvaltas av EIB och kommissionens investeringsportfölj används som avsättning för finansiella risker för lån och garantier som EIB beviljar stödberättigande forskningsprojekt. Sammanlagt avsattes en EU-budget på högst 1 miljard euro för finansieringsinstrumentet för riskdelning under den fleråriga budgetramen 2007–2013. I den fleråriga budgetramen 2014–2020 har inga nya budgetanslag avsatts till finansieringsinstrumentet för riskdelning. Mot bakgrund av att merparten av de oavslutade transaktionerna i finansieringsinstrumentet för riskdelning redan har återbetalats, utlöste EIB delvis EU-garantin under 2019, vilket ledde till en minskning av EU:s eventualförpliktelser enligt vad som anges i not 4.1.3.

4.1.3

Fonden för ett sammanlänkat Europa

Fonden för ett sammanlänkat Europa

I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1316/2013 (14) har skuldinstrumentet för Fonden för ett sammanlänkat Europa inrättats med målet att underlätta infrastrukturprojektens tillgång till finansiering inom sektorerna för transport, telekommunikationer och energi. Det förvaltas av EIB inom ramen för ett avtal med EU. Skuldinstrumentet för Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) är en fortsättning på lånegarantiinstrumentet för TEN-T-projekt och av pilotfasen av initiativet om projektobligationer. Det erbjuder riskdelning för skuldfinansiering i form av prioriterad och mindre prioriterad fordran eller garanti samt stöd för projektobligationer. Efter den 19 juni 2019, i och med den första ändringen av delegeringsavtalet med EIB, ska alla FSE-transaktioner som genomförs av EIB tilldelas en av de två portföljerna: Skuldportfölj eller finansieringsportfölj som inte är värdepapperiserad, för vilken en ny portföljbaserad riskdelningsstrategi införs.

14

EU:s egetkapitalinstrument för små och medelstora företag

EU:s egetkapitalinstrument för små och medelstora företag

Dessa avser egetkapitalinstrument som finansierades genom Cosme-programmet, ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation, programmet för stöd till små och medelstora företag genom förbättrad tillgång till finansiering och pilotprojektet för tekniköverföring, som förvaltas av Europeiska investeringsfonden och som stödjer bildandet och finansieringen av nystartade och expanderande små och medelstora företag i EU genom investeringar i särskilda riskkapitalfonder som lämpar sig för ändamålet.

2.4.2   
  Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

| miljoner euro |
| --- |
| Typ av derivat | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Teoretiskt belopp | Verkligt värde | Teoretiskt belopp | Verkligt värde |
| Valutaforwardskontrakt | 393 | 3 | 476 | 2 |
| Garanti för aktieportfölj | 1 439 | 134 | 674 | 14 |
| Totalt | 1 832 | 137 | 1 150 | 16 |
| Långfristiga | 1 439 | 134 | 674 | 14 |
| Kortfristiga | 393 | 3 | 476 | 2 |

miljoner euro

Typ av derivat

31.12.2019

31.12.2018

Teoretiskt belopp

Verkligt värde

Teoretiskt belopp

Verkligt värde

Valutaforwardskontrakt

Valutaforwardskontrakt

393

393

3

3

476

476

2

2

Garanti för aktieportfölj

Garanti för aktieportfölj

1 439

1 439

134

134

674

674

14

14

Totalt

Totalt

1 832

1 832

137

137

1 150

1 150

16

16

Långfristiga

Långfristiga

1 439

1 439

134

134

674

674

14

14

Kortfristiga

Kortfristiga

393

393

3

3

476

476

2

2

EU ingår valutaforwardskontrakt för att säkra valutarisken i samband med skuldförbindelser i US-dollar som innehas i Efsis garantifond. Enligt valutaforwardskontrakten lämnar EU det avtalade teoretiska beloppet i utländsk valuta (”betalningsben”), som redovisas i tabellen ovan, och kommer att motta det teoretiska beloppet i euro (”mottaget ben”) på förfallodagen. Dessa derivatkontrakt värderas till verkligt värde på balansdagen och klassificeras som antingen finansiella tillgångar eller finansiella skulder till verkligt värde genom resultatavräkning beroende på om deras verkliga värde är positivt eller negativt.

Rubriken Garanti för aktieportfölj omfattar garantier som ställts av EU till finansinstitut för aktieportföljinvesteringar som klassificeras som derivat och redovisas som en finansiell tillgång eller en finansiell skuld värderad till verkligt värde via resultatavräkning. Det totala beloppet motsvarar i första hand Efsi-garantin från EU till EIB-gruppen med underliggande aktieinvesteringar som betalats ut av EIB och EIF till ett belopp på 1 420 miljoner euro (2018: 674 miljoner euro). Det verkliga värdet på EU-garantin för Efsis aktieportföljer uppgick till 134 miljoner euro (2018: 14 miljoner euro).

Rangordning efter verkligt värde för finansiella tillgångar som värderas till verkligt värde

Rangordning efter verkligt värde för finansiella tillgångar som värderas till verkligt värde

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Nivå 1: Noterade priser på aktiva marknader | 15 482 | 13 993 |
| Nivå 2: Andra observerbara uppgifter än noterade priser | 1 543 | 275 |
| Nivå 3: Värderingstekniker vars underliggande uppgifter inte baseras på observerbara marknadsdata | 1 518 | 1 191 |
| Totalt | 18 544 | 15 459 |

miljoner euro

31.12.2019

31.12.2018

Nivå 1: Noterade priser på aktiva marknader

Nivå 1: Noterade priser på aktiva marknader

15 482

15 482

13 993

13 993

Nivå 2: Andra observerbara uppgifter än noterade priser

Nivå 2: Andra observerbara uppgifter än noterade priser

1 543

1 543

275

275

Nivå 3: Värderingstekniker vars underliggande uppgifter inte baseras på observerbara marknadsdata

Nivå 3: Värderingstekniker vars underliggande uppgifter inte baseras på observerbara marknadsdata

1 518

1 518

1 191

1 191

Totalt

Totalt

18 544

18 544

15 459

15 459

Under den berörda perioden gjordes inga överföringar mellan nivå 1 och nivå 2.

Avstämning av finansiella tillgångar värderade med värderingstekniker vars underliggande uppgifter inte baseras på observerbara marknadsuppgifter (nivå 3)

Avstämning av finansiella tillgångar värderade med värderingstekniker vars underliggande uppgifter inte baseras på observerbara marknadsuppgifter (nivå 3)

| miljoner euro |
| --- |
| Ingående balans den 1.1.2019 | 1 191 |
| Inköp, försäljning, frågor och förlikning | 173 |
| Vinst eller förlust för perioden i finansiella intäkter eller kostnader | 90 |
| Vinst eller förlust som redovisas i nettotillgångar | 71 |
| Överföringar till nivå 3 | — |
| Överföringar från nivå 3 | — |
| Övriga | (8) |
| Utgående balans den 31.12.2019 | 1 518 |

miljoner euro

Ingående balans den 1.1.2019

Ingående balans den 1.1.2019

1 191

1 191

Inköp, försäljning, frågor och förlikning

Inköp, försäljning, frågor och förlikning

173

173

Vinst eller förlust för perioden i finansiella intäkter eller kostnader

Vinst eller förlust för perioden i finansiella intäkter eller kostnader

90

90

Vinst eller förlust som redovisas i nettotillgångar

Vinst eller förlust som redovisas i nettotillgångar

71

71

Överföringar till nivå 3

Överföringar till nivå 3

—

Överföringar från nivå 3

Överföringar från nivå 3

—

—

Övriga

Övriga

(8)

(8)

Utgående balans den 31.12.2019

Utgående balans den 31.12.2019

1 518

1 518

2.4.3   
  Lån

Lån

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Lån för finansiellt stöd | 2.4.3.1 | 52 564 | 53 873 |
| Övrig utlåning | 2.4.3.2 | 121 | 67 |
| Totalt | | 52 684 | 53 939 |
| Långfristiga | | 51 368 | 51 560 |
| Kortfristiga | | 1 316 | 2 380 |

miljoner euro

Not

31.12.2019

31.12.2018

Lån för finansiellt stöd

Lån för finansiellt stöd

2.4.3.1

2.4.3.1

52 564

52 564

53 873

53 873

Övrig utlåning

Övrig utlåning

2.4.3.2

2.4.3.2

121

121

67

67

Totalt

Totalt

52 684

52 684

53 939

53 939

Långfristiga

Långfristiga

51 368

51 368

51 560

51 560

Kortfristiga

Kortfristiga

1 316

1 316

2 380

2 380

2.4.3.1   Lån för finansiellt stöd

Lån för finansiellt stöd

| miljoner euro |
| --- |
| | Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) | Betalningsbalans | Makroekonomiskt stöd | Euratom | EKSG under avveckling | Totalt |
| Totalt per den 31.12.2018 | 47 400 | 1 734 | 4 388 | 254 | 98 | 53 873 |
| Nya lån | — | — | 420 | — | — | 420 |
| Återbetalningar | — | (1 500 ) | (52) | (40) | (97) | (1 689 ) |
| Växelkursskillnader | — | — | — | — | 5 | 5 |
| Ändringar i bokfört värde | (6) | (33) | (1) | (0) | (6) | (45) |
| Nedskrivning | — | — | — | — | — | — |
| Totalt per den 31.12.2019 | 47 394 | 201 | 4 754 | 214 | 0 | 52 564 |
| Långfristiga | 46 800 | 200 | 4 112 | 178 | — | 51 290 |
| Kortfristiga | 594 | 1 | 643 | 35 | — | 1 273 |

miljoner euro

Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM)

Betalningsbalans

Makroekonomiskt stöd

Euratom

EKSG under avveckling

Totalt

Totalt per den 31.12.2018

Totalt per den 31.12.2018

47 400

47 400

1 734

1 734

4 388

4 388

254

254

98

98

53 873

53 873

Nya lån

Nya lån

—

—

—

420

420

—

—

—

420

420

Återbetalningar

Återbetalningar

—

—

(1 500 )

(1 500 )

(52)

(52)

(40)

(40)

(97)

(97)

(1 689 )

(1 689 )

Växelkursskillnader

Växelkursskillnader

—

—

—

—

—

5

5

5

5

Ändringar i bokfört värde

Ändringar i bokfört värde

(6)

(6)

(33)

(33)

(1)

(1)

(0)

(0)

(6)

(6)

(45)

(45)

Nedskrivning

Nedskrivning

—

—

—

—

—

—

Totalt per den 31.12.2019

Totalt per den 31.12.2019

47 394

47 394

201

201

4 754

4 754

214

214

0

0

52 564

52 564

Långfristiga

Långfristiga

46 800

46 800

200

200

4 112

4 112

178

178

—

—

51 290

51 290

Kortfristiga

Kortfristiga

594

594

1

1

643

643

35

35

—

—

1 273

1 273

Det nominella värdet på lån för finansiellt stöd uppgick den 31 december 2019 till sammanlagt 51 941 miljoner euro (2018: 53 206 miljoner euro). Ändringarna i det bokförda värdet motsvarar ändringen i upplupna räntor.

EFSM gör det möjligt att bevilja finansiellt stöd till en medlemsstat som befinner sig i eller allvarligt hotas av stora svårigheter till följd av exceptionella händelser utanför dess kontroll. Stödet kan beviljas i form av lån eller kreditlinor. Genom Ekofinrådets slutsatser av den 9 maj 2010 begränsas stabiliseringsmekanismen till 60 miljarder euro, men den lagstadgade gränsen begränsar det utestående beloppet av lån eller kreditlinor till den tillgängliga marginalen under taket för egna medel. Upplåning med anknytning till lån som utbetalats inom ramen för EFSM garanteras genom EU-budgeten. EFSM kommer inte att användas i nya finansieringsprogram eller för att bevilja nya lånefacilitetsavtal.

Betalningsbalansstödet är ett policybaserat finansieringsinstrument som ger medelfristigt finansiellt stöd till EU-medlemsstater som inte har infört euron. Det gör det möjligt att bevilja lån till medlemsstater som har drabbats av, eller allvarligt hotas av svårigheter med betalningsbalansen eller i kapitalrörelserna. Det maximala utestående lånebelopp som kan beviljas genom instrumentet är begränsat till 50 miljarder euro. Upplåning med anknytning till dessa betalningsbalanslån garanteras genom EU-budgeten. Under 2019 återbetalade Rumänien resten av sitt utestående lånebelopp på 1 miljard euro och Lettland återbetalade 500 miljoner euro av sitt utestående lånebelopp på 700 miljoner euro.

Makroekonomiskt stöd är en typ av finansiellt stöd som EU utvidgat till att omfatta partnerländer som genomgår en betalningsbalanskris. Det omfattar medel- eller långfristiga lån eller bidrag eller en lämplig kombination av bådadera och kompletterar vanligen finansiering som ges inom ramen för ett IMF-stött korrigerings- eller reformprogram. Dessa lån garanteras genom garantifonden för åtgärder avseende tredjeland. Under det budgetår som slutade den 31 december 2019 beviljades ytterligare utbetalningar av lån inom ramen för makroekonomiskt stöd till ett sammanlagt belopp av 420 miljoner euro, varav 300 miljoner euro till Tunisien, 100 miljoner euro till Jordanien och 20 miljoner euro till Moldavien – se även not 4.1.2.

4.1.2

Dessutom lånar Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom, företrädd av kommissionen) upp medel för utlåning till både medlemsstater och tredjeländer, och deras respektive enheter, för att finansiera projekt relaterade till energiinstallationer. Garantier från tredje parter på 214 miljoner euro (2018: 254 miljoner euro) har tagits emot för att täcka Euratom-lån – se not 4.1.2.

4.1.2

Lån vid avvecklingen av EKSG är inte lån för finansiellt stöd, utan skuldebrev för att hålla kassaflödena parallella med lånen. De har dock beviljats från upplånade medel, på liknande sätt som lån för finansiellt stöd, i enlighet med artiklarna 54 och 56 i EKSG-fördraget för finansiering av projekt. De senaste skuldsedlarna återbetalades helt under 2019.

Lånens effektiva räntesatser (uttryckta som räntespann)

Lånens effektiva räntesatser (uttryckta som räntespann)

| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| --- | --- | --- |
| Makroekonomiskt stöd | 0 % - 3,82  % | 0 % - 3,82  % |
| Euratom | 0,08  % - 5,76  % | 0,08  % - 5,76  % |
| Betalningsbalansstöd | 2,88  % | 2,88  % - 3,38  % |
| Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) | 0,50  % - 3,75  % | 0,50  % - 3,75  % |
| EKSG under avveckling | — | 5,23  % - 5,81  % |

31.12.2019

31.12.2018

Makroekonomiskt stöd

Makroekonomiskt stöd

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

Euratom

Euratom

0,08  % - 5,76  %

0,08  % - 5,76  %

0,08  % - 5,76  %

0,08  % - 5,76  %

Betalningsbalansstöd

Betalningsbalansstöd

2,88  %

2,88  %

2,88  % - 3,38  %

2,88  % - 3,38  %

Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM)

Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM)

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

EKSG under avveckling

EKSG under avveckling

—

—

5,23  % - 5,81  %

5,23  % - 5,81  %

2.4.3.2   Övrig utlåning

Övrig utlåning

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Lån på särskilda villkor | 73 | 64 |
| Fastighetslån från EKSG under avveckling | 1 | 2 |
| Tidsbundna placeringar | 46 | 0 |
| Totalt | 121 | 67 |
| Långfristiga | 78 | 38 |
| Kortfristiga | 42 | 28 |

miljoner euro

31.12.2019

31.12.2018

Lån på särskilda villkor

Lån på särskilda villkor

73

73

64

64

Fastighetslån från EKSG under avveckling

Fastighetslån från EKSG under avveckling

1

1

2

2

Tidsbundna placeringar

Tidsbundna placeringar

46

46

0

0

Totalt

Totalt

121

121

67

67

Långfristiga

Långfristiga

78

78

38

38

Kortfristiga

Kortfristiga

42

42

28

28

Det nominella värdet på övriga lån uppgick den 31 december 2019 till totalt 728 miljoner euro (2018: 617 miljoner euro).

Lån med särskilda villkor beviljas till förmånlig ränta som ett led i samarbetet med tredjeländer.

Tidsbundna placeringar inbegriper huvudsakligen belopp med en löptid på mellan 3 och 12 månader som inte uppfyller definitionen på likvida medel.

Nedskrivning av andra lån

Nedskrivning av andra lån

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2018 | Nyförvärv | Återföringar | Avskrivningar | Övriga | 31.12.2019 |
| Lån på särskilda villkor | 8 | 2 | — | — | — | 10 |
| Övertagna lån | 579 | 75 | — | — | 4 | 658 |
| Totalt | 587 | 77 | — | — | 4 | 668 |

miljoner euro

31.12.2018

Nyförvärv

Återföringar

Avskrivningar

Övriga

31.12.2019

Lån på särskilda villkor

Lån på särskilda villkor

8

8

2

2

—

—

—

—

—

—

10

10

Övertagna lån

Övertagna lån

579

579

75

75

—

—

—

—

4

4

658

658

Totalt

Totalt

587

587

77

77

—

—

—

—

4

4

668

668

Övertagna lån är nödlidande lån som beviljats av EIB och för vilka säkerhet ställts genom EU-budgeten, och för vilka alla rättigheter har övertagits av EU efter betalning från garantifonden för åtgärder avseende tredjeland eller Efsis garantifond. Dessa lån är helt nedskrivna till ett belopp på 658 miljoner euro (2018: 579 miljoner euro). Anspråken på garantin täcktes delvis av finansiella avsättningar som gjorts under tidigare år. Enligt ett avtal mellan EU och EIB genomför EIB återkravsförfaranden för EU:s räkning i syfte att återkräva eventuella belopp som förfallit till betalning.

2.5   FÖRFINANSIERING

FÖRFINANSIERING

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Långfristiga | | | |
| Förfinansiering | 2.5.1 | 22 135 | 21 814 |
| Övriga förskott till medlemsstaterna | 2.5.2 | 4 045 | 4 122 |
| Bidrag till förvaltningsfonder | | 60 | 71 |
| | | 26 240 | 26 006 |
| Kortfristiga | | | |
| Förfinansiering | 2.5.1 | 22 314 | 21 572 |
| Övriga förskott till medlemsstaterna | 2.5.2 | 2 892 | 2 396 |
| | | 25 206 | 23 968 |
| Totalt | | 51 446 | 49 974 |

miljoner euro

Not

31.12.2019

31.12.2018

Långfristiga

Långfristiga

Förfinansiering

Förfinansiering

2.5.1

2.5.1

22 135

22 135

21 814

21 814

Övriga förskott till medlemsstaterna

Övriga förskott till medlemsstaterna

2.5.2

2.5.2

4 045

4 045

4 122

4 122

Bidrag till förvaltningsfonder

Bidrag till förvaltningsfonder

60

60

71

71

26 240

26 240

26 006

26 006

Kortfristiga

Kortfristiga

Förfinansiering

Förfinansiering

2.5.1

2.5.1

22 314

22 314

21 572

21 572

Övriga förskott till medlemsstaterna

Övriga förskott till medlemsstaterna

2.5.2

2.5.2

2 892

2 892

2 396

2 396

25 206

25 206

23 968

23 968

Totalt

Totalt

51 446

51 446

49 974

49 974

Nivån på förfinansieringen i de olika programmen måste vara tillräcklig för att säkerställa den finansiering som behövs för att stödmottagaren ska kunna inleda och driva projektet och samtidigt trygga EU:s ekonomiska intressen och beakta rättsliga, operativa och kostnadseffektiva begränsningar.

2.5.1   
  Förfinansiering

Förfinansiering

| miljoner euro |
| --- |
| | Bruttobelopp | Clearade via upplupna kostnader | Nettobelopp den 31.12.2019 | Bruttobelopp | Clearade via upplupna kostnader | Nettobelopp den 31.12.2018 |
| Delad förvaltning | | | | | | |
| Ejflu och andra landsbygdsbygdsutvecklingsinstrument | 3 193 | — | 3 193 | 3 743 | — | 3 743 |
| Eruf och sammanhållningsfonden | 17 985 | (3 540 ) | 14 444 | 18 088 | (3 461 ) | 14 627 |
| ESF | 6 830 | (1 530 ) | 5 301 | 6 548 | (1 147 ) | 5 401 |
| Övriga | 3 549 | (1 463 ) | 2 086 | 4 684 | (2 498 ) | 2 186 |
| | 31 557 | (6 533 ) | 25 024 | 33 063 | (7 105 ) | 25 958 |
| Direkt förvaltning | | | | | | |
| Genomförd av: | | | | | | |
| Europeiska kommissionen | 12 839 | (8 344 ) | 4 495 | 12 531 | (8 262 ) | 4 269 |
| EU:s genomförandeorgan | 16 522 | (10 339 ) | 6 184 | 15 012 | (9 540 ) | 5 472 |
| Förvaltningsfonder | 858 | (665) | 194 | 585 | (433) | 152 |
| | 30 219 | (19 347 ) | 10 872 | 28 127 | (18 234 ) | 9 893 |
| Indirekt förvaltning | | | | | | |
| Genomförd av: | | | | | | |
| Andra EU-byråer och EU-organ | 1 162 | (678) | 484 | 762 | (207) | 555 |
| Tredjeländer | 1 491 | (861) | 630 | 1 546 | (879) | 667 |
| Internationella organisationer | 8 289 | (5 317 ) | 2 972 | 7 684 | (5 053 ) | 2 631 |
| Andra enheter | 10 570 | (6 104 ) | 4 467 | 9 107 | (5 426 ) | 3 681 |
| | 21 513 | (12 960 ) | 8 553 | 19 099 | (11 565 ) | 7 534 |
| Totalt | 83 289 | (38 840 ) | 44 449 | 80 289 | (36 904 ) | 43 386 |
| Långfristiga | 22 135 | — | 22 135 | 21 814 | — | 21 814 |
| Kortfristiga | 61 154 | (38 840 ) | 22 314 | 58 476 | (36 904 ) | 21 572 |

miljoner euro

Bruttobelopp

Clearade via upplupna kostnader

Nettobelopp den 31.12.2019

Bruttobelopp

Clearade via upplupna kostnader

Nettobelopp den 31.12.2018

Delad förvaltning

Delad förvaltning

Ejflu och andra landsbygdsbygdsutvecklingsinstrument

Ejflu och andra landsbygdsbygdsutvecklingsinstrument

3 193

3 193

—

3 193

3 193

3 743

3 743

—

—

3 743

3 743

Eruf och sammanhållningsfonden

Eruf och sammanhållningsfonden

17 985

17 985

(3 540 )

(3 540 )

14 444

14 444

18 088

18 088

(3 461 )

(3 461 )

14 627

14 627

ESF

ESF

6 830

6 830

(1 530 )

(1 530 )

5 301

5 301

6 548

6 548

(1 147 )

(1 147 )

5 401

5 401

Övriga

Övriga

3 549

3 549

(1 463 )

(1 463 )

2 086

2 086

4 684

4 684

(2 498 )

(2 498 )

2 186

2 186

31 557

31 557

(6 533 )

(6 533 )

25 024

25 024

33 063

33 063

(7 105 )

(7 105 )

25 958

25 958

Direkt förvaltning

Direkt förvaltning

Genomförd av:

Genomförd av:

Europeiska kommissionen

Europeiska kommissionen

12 839

12 839

(8 344 )

(8 344 )

4 495

4 495

12 531

12 531

(8 262 )

(8 262 )

4 269

4 269

EU:s genomförandeorgan

EU:s genomförandeorgan

16 522

16 522

(10 339 )

(10 339 )

6 184

6 184

15 012

15 012

(9 540 )

(9 540 )

5 472

5 472

Förvaltningsfonder

Förvaltningsfonder

858

858

(665)

(665)

194

194

585

585

(433)

(433)

152

152

30 219

30 219

(19 347 )

(19 347 )

10 872

10 872

28 127

28 127

(18 234 )

(18 234 )

9 893

9 893

Indirekt förvaltning

Indirekt förvaltning

Genomförd av:

Genomförd av:

Andra EU-byråer och EU-organ

Andra EU-byråer och EU-organ

1 162

1 162

(678)

(678)

484

484

762

762

(207)

(207)

555

555

Tredjeländer

Tredjeländer

1 491

1 491

(861)

(861)

630

630

1 546

1 546

(879)

(879)

667

667

Internationella organisationer

Internationella organisationer

8 289

8 289

(5 317 )

(5 317 )

2 972

2 972

7 684

7 684

(5 053 )

(5 053 )

2 631

2 631

Andra enheter

Andra enheter

10 570

10 570

(6 104 )

(6 104 )

4 467

4 467

9 107

9 107

(5 426 )

(5 426 )

3 681

3 681

21 513

21 513

(12 960 )

(12 960 )

8 553

8 553

19 099

19 099

(11 565 )

(11 565 )

7 534

7 534

Totalt

Totalt

83 289

83 289

(38 840 )

(38 840 )

44 449

44 449

80 289

80 289

(36 904 )

(36 904 )

43 386

43 386

Långfristiga

Långfristiga

22 135

22 135

—

22 135

22 135

21 814

21 814

—

21 814

21 814

Kortfristiga

Kortfristiga

61 154

61 154

(38 840 )

(38 840 )

22 314

22 314

58 476

58 476

(36 904 )

(36 904 )

21 572

21 572

Förfinansieringen motsvarar utbetalningar och därmed genomförandet av betalningsbemyndigandena. Såsom förklaras i not 1.5.7 är dessa förskott och har ännu inte kostnadsförts. Även om förfinansieringen minskar de utestående åtagandena (se not 5.1) representerar den kostnader som ännu inte godtagits och förts upp i resultaträkningen.

1.5.7

5.1

När det gäller delad förvaltning är nästan all förfinansiering relaterad till den nuvarande programperioden. Det finns en inledande förfinansiering som inte kommer att avslutas i räkenskaperna (dvs. tas upp i resultaträkningen) före programperiodens utgång och som ska redovisas som långfristig förfinansiering. Det finns också en årlig förfinansiering som varje år avslutas i räkenskaperna och som redovisas som en kortfristig förfinansiering. Under 2019 har 10,5 miljarder euro i ny förfinansiering utbetalats. Förfinansieringen av delad förvaltning är stabil jämfört med 2018, med undantag för en minskning inom Ejflu som avser den återstående förfinansieringen av den föregående programperioden. Dessa räkenskaper har avslutats under året.

För direkt förvaltning avser den största delen av förfinansieringen forskning (främst Horisont 2020, som genomförs av kommissionen och EU:s genomförandeorgan) och uppgår till 7,8 miljarder euro (2018: 6,8 miljarder euro). Ökningen är en följd av de avtal som ingicks under 2019 och för vilka förfinansiering utbetalades.

Vid indirekt förvaltning täcker förfinansieringen främst interna program som Erasmus, Galileo och Egnos, men också instrument för yttre förbindelser, såsom det europeiska grannskapsinstrumentet, instrumentet för utvecklingssamarbete och instrumentet för stöd inför anslutningen. Ökningen av förfinansieringen till internationella organisationer avser främst de ovannämnda instrumenten för yttre förbindelser. Ökningen av förfinansiering till andra enheter gäller främst Erasmusprogrammet som genomförs av nationella organ med nya avtal som inleds 2019.

Säkerheter i form av garantier i samband med förfinansiering

Säkerheter i form av garantier i samband med förfinansiering

Det rör sig om säkerheter i form av garantier som kommissionen i vissa fall begär av stödmottagare som inte är medlemsstater inför en utbetalning av förskott (förfinansiering). Det finns två typer av värden som behöver redovisas för dessa säkerheter: det ”nominella” respektive det ”löpande” värdet. För det nominella värdet är det det faktum att säkerheten ställts som ger upphov till förekomsten av garantin. Vad gäller det löpande värdet är det det faktum att förfinansieringen utbetalats för garantin och som därefter minskas genom följande avslut av räkenskaperna. Den 31 december 2019 uppgick det nominella värdet på de garantier som tagits emot för förfinansiering till 492 miljoner euro medan det löpande värdet för dessa garantier uppgick till 406 miljoner euro (2018: 516 miljoner euro respektive 420 miljoner euro).

Vissa förfinansieringsbelopp som utbetalats inom ramen för det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (FP7) och Horisont 2020 täcks i realiteten av en deltagargarantifond. Deltagargarantifonden är ett ömsesidigt instrument som skapats för att täcka riskerna som gäller utebliven betalning av belopp från stödmottagarna under genomförandet av de indirekta åtgärderna i det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling och Horisont 2020. Alla deltagare i indirekta åtgärder som tar emot bidrag från EU bidrar med 5 % av det totala belopp som tagits emot till deltagargarantifondens kapital.

Den 31 december 2019 uppgick de förfinansieringsbelopp som täcks av deltagargarantifonden till 2,1 miljarder euro (2018: 2 miljarder euro). EU (företrädd av kommissionen) fungerar som verkställande organ för deltagarna i deltagargarantifonden, men fonden ägs av deltagarna.

I slutet av året hade deltagargarantifonden totala tillgångar på 2,2 miljarder euro (2018: 2,1 miljarder euro). Deltagargarantifondens tillgångar omfattar även finansiella tillgångar som förvaltas av kommissionen. Eftersom deltagargarantifonden är en separat enhet konsolideras fondernas tillgångar inte i EU:s årsredovisning.

2.5.2   
  Övriga förskott till medlemsstaterna

Övriga förskott till medlemsstaterna

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Förskott till medlemsstater för finansieringsinstrument med delad förvaltning | 3 304 | 3 675 |
| Stödordningar | 3 634 | 2 843 |
| Totalt | 6 937 | 6 518 |
| Långfristiga | 4 045 | 4 122 |
| Kortfristiga | 2 892 | 2 396 |

miljoner euro

31.12.2019

31.12.2018

Förskott till medlemsstater för finansieringsinstrument med delad förvaltning

Förskott till medlemsstater för finansieringsinstrument med delad förvaltning

3 304

3 304

3 675

3 675

Stödordningar

Stödordningar

3 634

3 634

2 843

2 843

Totalt

Totalt

6 937

6 937

6 518

6 518

Långfristiga

Långfristiga

4 045

4 045

4 122

4 122

Kortfristiga

Kortfristiga

2 892

2 892

2 396

2 396

Förskott till medlemsstater för finansieringsinstrument med delad förvaltning

Förskott till medlemsstater för finansieringsinstrument med delad förvaltning

Det är inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfondernas program (Esif-program) möjligt att göra förskottsbetalningar från EU-budgeten till medlemsstaterna så att de kan bidra till finansieringsinstrumenten (dvs. lån, garantier eller investeringar i eget kapital). Dessa finansieringsinstrument utformas och förvaltas på medlemsstaternas ansvar, inte kommissionens ansvar. Medel som vid årets utgång inte tagits i anspråk genom dessa instrument tillhör EU (såsom är fallet för all förfinansiering) och tas således upp som en tillgång i EU:s balansräkning.

Programperioden 2014–2020:

Programperioden 2014–2020:

Inom ramen för sammanhållningspolitiken, där 7 146 miljoner euro utbetalades, uppskattades det att 3 247 miljoner euro inte hade tagits i anspråk den 31 december 2019. Detta omfattar medlemsstaternas bidrag till initiativet för små och medelstora företag, ett instrument som syftar till att uppmuntra till ytterligare utlåning till små och medelstora företag genom banksektorn (1 198 miljoner euro har betalats, exklusive belopp som fortfarande är förfinansiering, varav uppskattningsvis 324 miljoner euro ännu inte har tagits i anspråk).

För landsbygdsutveckling hade 54 miljoner euro inte tagits i anspråk vid årets slut.

Programperioden 2007-2013:

Programperioden 2007-2013:

Alla belopp avseende sammanhållningspolitiken anses antingen ha genomförts eller omfördelats till andra åtgärder, varför inga tillgångar finns kvar i balansräkningen den 31 december 2019. Det bör noteras att det faktiska genomförandet av de olika instrumenten kommer att ses över som ett led i programmens avslut under de kommande åren.

Stödordningar

Stödordningar

På liknande sätt som ovan redovisas förskott som utbetalats av medlemsstaterna för olika stödprogram (statligt stöd, marknadsåtgärder via EGFJ eller investeringsåtgärder via Ejflu) som inte tagits i anspråk vid årets slut som tillgångar (förskott) i EU:s balansräkning. Kommissionen har beräknat värdet på dessa förskott på grundval av information från medlemsstaterna. Beloppen ingår i underrubriken stödordningar ovan.

Programperioden 2014–2020:

Programperioden 2014–2020:

De belopp som inte har tagits i anspråk vid årets slut beräknades uppgå till 2 044 miljoner euro för sammanhållningspolitiken och till 1 460 miljoner euro för jordbruk och landsbygdsutveckling.

Programperioden 2007-2013:

Programperioden 2007-2013:

Uppskattningsvis hade 130 miljoner euro som utbetalades inom ramen för landsbygdsutveckling ännu inte tagits i anspråk i slutet av 2019.

2.6   FORDRINGAR AVSEENDE TRANSAKTIONER MED MOTPRESTATION OCH ÅTERKRAV AVSEENDE TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION

FORDRINGAR AVSEENDE TRANSAKTIONER MED MOTPRESTATION OCH ÅTERKRAV AVSEENDE TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Långfristiga | | | |
| Återkrav avseende transaktioner utan motprestation | 2.6.1 | 2 422 | 397 |
| Fordringar avseende transaktioner med motprestation | 2.6.2 | 1 185 | 19 |
| | | 3 607 | 416 |
| Kortfristiga | | | |
| Återkrav avseende transaktioner utan motprestation | 2.6.1 | 19 328 | 22 212 |
| Fordringar avseende transaktioner med motprestation | 2.6.2 | 1 038 | 2 036 |
| | | 20 367 | 24 248 |
| Totalt | | 23 974 | 24 664 |

miljoner euro

Not

31.12.2019

31.12.2018

Långfristiga

Långfristiga

Återkrav avseende transaktioner utan motprestation

Återkrav avseende transaktioner utan motprestation

2.6.1

2.6.1

2 422

2 422

397

397

Fordringar avseende transaktioner med motprestation

Fordringar avseende transaktioner med motprestation

2.6.2

2.6.2

1 185

1 185

19

19

3 607

3 607

416

416

Kortfristiga

Kortfristiga

Återkrav avseende transaktioner utan motprestation

Återkrav avseende transaktioner utan motprestation

2.6.1

2.6.1

19 328

19 328

22 212

22 212

Fordringar avseende transaktioner med motprestation

Fordringar avseende transaktioner med motprestation

2.6.2

2.6.2

1 038

1 038

2 036

2 036

20 367

20 367

24 248

24 248

Totalt

Totalt

23 974

23 974

24 664

24 664

2.6.1   
  Återkrav avseende transaktioner utan motprestation

Återkrav avseende transaktioner utan motprestation

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Långfristiga | | | |
| Medlemsstater | 2.6.1.1 | 2 422 | 397 |
| | | 2 422 | 397 |
| Kortfristiga | | | |
| Medlemsstater | 2.6.1.1 | 6 180 | 10 900 |
| Böter på konkurrensområdet | 2.6.1.2 | 11 301 | 9 727 |
| Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader | 2.6.1.3 | 1 788 | 1 511 |
| Övriga återkrav | | 59 | 74 |
| | | 19 328 | 22 212 |
| Totalt | | 21 750 | 22 609 |

miljoner euro

Not

31.12.2019

31.12.2018

Långfristiga

Långfristiga

Medlemsstater

Medlemsstater

2.6.1.1

2.6.1.1

2 422

2 422

397

397

2 422

2 422

397

397

Kortfristiga

Kortfristiga

Medlemsstater

Medlemsstater

2.6.1.1

2.6.1.1

6 180

6 180

10 900

10 900

Böter på konkurrensområdet

Böter på konkurrensområdet

2.6.1.2

2.6.1.2

11 301

11 301

9 727

9 727

Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

2.6.1.3

2.6.1.3

1 788

1 788

1 511

1 511

Övriga återkrav

Övriga återkrav

59

59

74

74

19 328

19 328

22 212

22 212

Totalt

Totalt

21 750

21 750

22 609

22 609

2.6.1.1   Återkrav från medlemsstaterna

Återkrav från medlemsstaterna

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Traditionella egna medel A-räkenskaper | 5 478 | 5 609 |
| Traditionella egna medel särredovisning | 1 591 | 1 612 |
| Utestående egna medel | 7 | 2 758 |
| Nedskrivning | (931) | (991) |
| Övriga | — | 86 |
| Återkrav av egna medel | 6 145 | 9 075 |
| Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) | 1 722 | 1 708 |
| Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och andra landsbygdsutvecklingsinstrument | 879 | 954 |
| Nedskrivning | (822) | (788) |
| Återkrav av medel från EGFJ och landsbygdsutveckling | 1 779 | 1 875 |
| Återkrav av förfinansiering | 443 | 145 |
| Erlagd mervärdesskatt som kan återkrävas | 44 | 45 |
| Övriga återkrav av medel från medlemsstaterna | 191 | 158 |
| Totalt | 8 602 | 11 297 |
| Långfristiga | 2 422 | 397 |
| Kortfristiga | 6 180 | 10 900 |

miljoner euro

31.12.2019

31.12.2018

Traditionella egna medel A-räkenskaper

Traditionella egna medel A-räkenskaper

5 478

5 478

5 609

5 609

Traditionella egna medel särredovisning

Traditionella egna medel särredovisning

1 591

1 591

1 612

1 612

Utestående egna medel

Utestående egna medel

7

7

2 758

2 758

Nedskrivning

Nedskrivning

(931)

(931)

(991)

(991)

Övriga

Övriga

—

—

86

86

Återkrav av egna medel

Återkrav av egna medel

6 145

6 145

9 075

9 075

Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ)

Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ)

1 722

1 722

1 708

1 708

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

879

879

954

954

Nedskrivning

Nedskrivning

(822)

(822)

(788)

(788)

Återkrav av medel från EGFJ och landsbygdsutveckling

Återkrav av medel från EGFJ och landsbygdsutveckling

1 779

1 779

1 875

1 875

Återkrav av förfinansiering

Återkrav av förfinansiering

443

443

145

145

Erlagd mervärdesskatt som kan återkrävas

Erlagd mervärdesskatt som kan återkrävas

44

44

45

45

Övriga återkrav av medel från medlemsstaterna

Övriga återkrav av medel från medlemsstaterna

191

191

158

158

Totalt

Totalt

8 602

8 602

11 297

11 297

Långfristiga

Långfristiga

2 422

2 422

397

397

Kortfristiga

Kortfristiga

6 180

6 180

10 900

10 900

Det största belopp som ingår i långfristiga skulder avser fordringar från medlemsstaterna och orsaken till den stora ökningen avser Förenade kungarikets överträdelseärende (som förklaras nedan) – under föregående år hade detta belopp på 2,1 miljarder euro förts upp under kortfristiga skulder. Belopp som avser icke verkställda beslut om kontroll efter överensstämmelse för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) ingår också under långfristiga skulder. Beloppen avseende dessa beslut kommer att återkrävas i form av årliga betalningar.

Ovan nämnda övergång från kortfristiga till långfristiga förklarar också den stora minskningen av kortfristiga belopp från medlemsstaterna. Minskningen beror också på att det inte finns några egna medel som ska tas emot i samband med en ändringsbudget under 2019 jämfört med 2018 – se nedan.

Återkrav av egna medel

Återkrav av egna medel

”A-räkenskaperna” avser de månatliga redogörelserna i vilka medlemsstaterna meddelar kommissionen de fastställda anspråken på traditionella egna medel som ännu inte uppburits. Traditionella egna medel består av tullar och sockeravgifter som uppbärs av medlemsstaterna för kommissionens räkning.

A-räkenskaperna har tenderat att ha en nivå på omkring 3 miljarder euro vid årets slut, men under både 2018 och 2019 ingår ytterligare belopp avseende traditionella egna medel relaterade till Förenade kungarikets överträdelseärende (förklaras nedan) och andra kontrollrapporter avseende traditionella egna medel. Eftersom dröjsmålsränta på 1,2 miljarder euro är tillämplig (2018: 1,3 miljarder euro) ska dessa belopp därför också tas upp i årsredovisningen (se noterna 2.6.2 och 3.7).

2.6.2

3.7

Beträffande överträdelseärendet av den 8 mars 2018 sände kommissionen en formell underrättelse (överträdelse nr 2018/2008) till Förenade kungariket, eftersom landet underlät att ställa det korrekta beloppet traditionella egna medel till förfogande för EU-budgeten enligt unionsrättens krav. Eftersom Förenade kungariket inte lämnade något tillfredsställande svar, varken vad gäller den formella underrättelsen eller det motiverade yttrande som sändes den 24 september 2018, bekräftade kommissionen den 6 mars 2019 sitt beslut att hänskjuta överträdelsen till EU-domstolen och lämnade in sin ansökan den 7 mars 2019. Ärendet har sitt ursprung i en Olaf-rapport från 2017 där man hade upptäckt att importörer i Förenade kungariket undandrog sig från att betala stora belopp tullavgifter genom att använda sig av fingerade och falska fakturor och upprätta oriktiga tulldeklarationer vid import. På grundval av en metod som utvecklats av Olaf och det gemensamma forskningscentrumet samt tillgängliga uppgifter beräknar kommissionen att Förenade kungarikets överträdelse av unionsrätten under perioden november 2011 till oktober 2017 resulterade i förluster för EU-budgeten på 2,1 miljarder euro (netto, dvs. efter avdrag för uppbördskostnader som Förenade kungariket behåller från bruttobeloppet på 2,7 miljarder euro). Förenade kungariket invänder mot den metod som kommissionen har använt för att beräkna ovanstående förluster. De pågående domstolsförfarandena och de uppgifter som hittills är tillgängliga tyder preliminärt på en långsiktig process. Både kapitalbeloppet på 2,1 miljarder euro och den beräknade dröjsmålsräntan på 1,1 miljarder euro ackumulerades till slutet av 2019 (jämfört med 0,7 miljarder euro i upplupen ränta och som redovisades fram till slutet av 2018) har klassificerats som långfristiga skulder.

Dessutom inkluderade kommissionen en fordran på 0,2 miljarder euro i fastställda tullavgifter och dröjsmålsränta på grundval av den senaste tillgängliga informationen. Beloppet på 0,7 miljarder euro som ursprungligen bokfördes under 2018 har justerats nedåt till följd av nya uppgifter som de brittiska myndigheterna lämnade under 2019 (se noterna 2.6.2 och 3.7).

2.6.2

3.7

”Särredovisning” avser fastställda anspråk som inte har inbegripits i A-räkenskaperna, eftersom de inte har återkrävts av medlemsstaterna och ingen säkerhet har ställts (eller om säkerhet har ställts men beloppen har ifrågasatts). Dessa anspråk är föremål för nedskrivning på grundval av de upplysningar som medlemsstaterna lämnar varje år. Dessa belopp ligger i allmänhet på en liknande nivå vid varje årsslut, vilket framgår ovan.

”Egna medel som ska erhållas” under 2018 avser återkrav till följd av ändringsbudget nr 6/2018 som antogs den 12 december 2018. Medlemsstaterna bokförde beloppen i räkenskaperna den första arbetsdagen i januari 2019. Det finns inte något sådant belopp för 2019.

Återkrav av medel från EGFJ och landsbygdsutveckling

Återkrav av medel från EGFJ och landsbygdsutveckling

Denna punkt omfattar huvudsakligen fordringar på medlemsstaterna per den 31 december 2019, enligt medlemsstaternas deklarationer och attesteringar per den 15 oktober 2019. En uppskattning har gjorts för de återkrav som uppkommit efter denna deklaration och fram till den 31 december 2019. Kommissionen gör också en uppskattning av nedskrivningar av sådana fordringar på stödmottagare som troligtvis inte kommer att kunna återkrävas. Att en sådan korrigering görs innebär inte att kommissionen avstår från att i framtiden återkräva dessa belopp. Ett avdrag på 20 % ingår också i korrigeringen och motsvarar vad medlemsstaterna har rätt att behålla för att täcka sina administrativa kostnader.

2.6.1.2   Återkrav av böter på konkurrensområdet

Återkrav av böter på konkurrensområdet

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Bruttobelopp från böter som kan återkrävas | 14 606 | 13 022 |
| Preliminära utbetalningar | (3 125 ) | (3 131 ) |
| Nedskrivning | (180) | (164) |
| Totalt | 11 301 | 9 727 |
| Långfristiga | — | — |
| Kortfristiga | 11 301 | 9 727 |

miljoner euro

31.12.2019

31.12.2018

Bruttobelopp från böter som kan återkrävas

Bruttobelopp från böter som kan återkrävas

14 606

14 606

13 022

13 022

Preliminära utbetalningar

Preliminära utbetalningar

(3 125 )

(3 125 )

(3 131 )

(3 131 )

Nedskrivning

Nedskrivning

(180)

(180)

(164)

(164)

Totalt

Totalt

11 301

11 301

9 727

9 727

Långfristiga

Långfristiga

—

—

Kortfristiga

Kortfristiga

11 301

11 301

9 727

9 727

De belopp som inbetalats avser huvudsakligen kontantbetalningar från företag som ändock har inlett ett överklagande eller fortfarande har möjlighet att överklaga bötesbeslut vid EU-domstolarna. En eventualförpliktelse redovisas för möjligheten att dessa belopp måste återbetalas till de bötfällda företagen (se not 4.1.4).

4.1.4

Bötfällda företag som har inlett eller planerar att inleda ett överklagande har möjlighet att antingen göra preliminära inbetalningar eller lämna bankgarantier till kommissionen. Kommissionen har godtagit finansiella garantier för böter på 11 133 miljoner euro (2018: 9 354 miljoner euro) som inte har betalats vid årets utgång.

De belopp som skrivits ned återspeglar kommissionens bedömning från fall till fall av de bötesbelopp som inte inbetalats eller som inte täcks av en garanti och som kommissionen inte förväntar sig kunna återkräva.

Ökningen av återkrav av böter på konkurrensområdet beror främst på ett betydande bötesbelopp (1 494 miljoner euro) där det berörda företaget täckte böterna med en bankgaranti som godtogs av kommissionen. Den återstående ökningen på grund av andra konkurrensböter som uppkom under året (2 597 miljoner euro) kompenserades till stor del av böter som slutgiltigt inkasserades under 2019 (se not 2.8.1).

2.8.1

2.6.1.3   Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Upplupna intäkter | 1 502 | 1 240 |
| Förutbetalda kostnader från transaktioner utan motprestation | 286 | 272 |
| Totalt | 1 788 | 1 511 |
| Långfristiga | — | — |
| Kortfristiga | 1 788 | 1 511 |

miljoner euro

31.12.2019

31.12.2018

Upplupna intäkter

Upplupna intäkter

1 502

1 502

1 240

1 240

Förutbetalda kostnader från transaktioner utan motprestation

Förutbetalda kostnader från transaktioner utan motprestation

286

286

272

272

Totalt

Totalt

1 788

1 788

1 511

1 511

Långfristiga

Långfristiga

—

—

Kortfristiga

Kortfristiga

1 788

1 788

1 511

1 511

Upplupna intäkter omfattar 1,4 miljarder euro (2018: 1,1 miljarder euro) som kommissionen räknar med att kunna återkräva från medlemsstaterna på sammanhållningsområdet. Återkravet kommer att göras till följd av granskningen och godkännandet av de årsredovisningar som medlemsstaterna lämnade in i början av 2020. Detta förfarande för godkännande av medlemsstaternas årsredovisningar infördes för första gången på sammanhållningsområdet för programperioden 2014–2020.

2.6.2   
  Fordringar avseende transaktioner med motprestation

Fordringar avseende transaktioner med motprestation

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Långfristiga | | |
| Dröjsmålsränta | 1 137 | — |
| Övriga fordringar | 48 | 19 |
| | 1 185 | 19 |
| Kortfristiga | | |
| Kunder | 269 | 232 |
| Nedskrivning av fordringar på kunder | (153) | (143) |
| Förutbetalda kostnader för transaktioner med motprestation | 238 | 243 |
| Övriga | 684 | 1 704 |
| | 1 038 | 2 036 |
| Totalt | 2 223 | 2 055 |

miljoner euro

31.12.2019

31.12.2018

Långfristiga

Långfristiga

Dröjsmålsränta

Dröjsmålsränta

1 137

1 137

—

—

Övriga fordringar

Övriga fordringar

48

48

19

19

1 185

1 185

19

19

Kortfristiga

Kortfristiga

Kunder

Kunder

269

269

232

232

Nedskrivning av fordringar på kunder

Nedskrivning av fordringar på kunder

(153)

(153)

(143)

(143)

Förutbetalda kostnader för transaktioner med motprestation

Förutbetalda kostnader för transaktioner med motprestation

238

238

243

243

Övriga

Övriga

684

684

1 704

1 704

1 038

1 038

2 036

2 036

Totalt

Totalt

2 223

2 223

2 055

2 055

Den långfristiga dröjsmålsräntan avser den överträdelse som anges i not 2.6.1.1. Under 2018 togs denna ränta upp under kortfristiga fordringar.

2.6.1.1

Övriga kortfristiga fordringar hänför sig huvudsakligen till dröjsmålsränta. Minskningen under 2019 beror främst på klassificeringen av räntan i samband med överträdelsen som långfristig och nedjusteringen i kontrollrapporterna avseende traditionella egna medel (se not 2.6.1.1).

2.6.1.1

2.7   LAGERSTOCKAR

LAGERSTOCKAR

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Vetenskapligt material | 47 | 52 |
| Övriga | 21 | 21 |
| Totalt | 68 | 73 |

miljoner euro

31.12.2019

31.12.2018

Vetenskapligt material

Vetenskapligt material

47

47

52

52

Övriga

Övriga

21

21

21

21

Totalt

Totalt

68

68

73

73

2.8   LIKVIDA MEDEL

LIKVIDA MEDEL

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Konton i finansförvaltningar och centralbankskonton | | 15 519 | 12 932 |
| Löpande konton | | 91 | 79 |
| Förskottskonton | | 7 | 5 |
| Överföringar (pengar på väg) | | 0 | 0 |
| Bankkonton för budgetgenomförande | 2.8.1 | 15 617 | 13 017 |
| Likvida medel som hör till finansieringsinstrument | 2.8.2 | 1 567 | 2 377 |
| Likvida medel relaterade till böter | 2.8.3 | 1 258 | 1 438 |
| Likvida medel relaterade till andra institutioner, byråer och organ | | 1 208 | 1 167 |
| Likvida medel relaterade till förvaltningsfonder | | 97 | 114 |
| Totalt | | 19 745 | 18 113 |

miljoner euro

Not

31.12.2019

31.12.2018

Konton i finansförvaltningar och centralbankskonton

Konton i finansförvaltningar och centralbankskonton

15 519

15 519

12 932

12 932

Löpande konton

Löpande konton

91

91

79

79

Förskottskonton

Förskottskonton

7

7

5

5

Överföringar (pengar på väg)

Överföringar (pengar på väg)

0

0

0

0

Bankkonton för budgetgenomförande

Bankkonton för budgetgenomförande

2.8.1

2.8.1

15 617

15 617

13 017

13 017

Likvida medel som hör till finansieringsinstrument

Likvida medel som hör till finansieringsinstrument

2.8.2

2.8.2

1 567

1 567

2 377

2 377

Likvida medel relaterade till böter

Likvida medel relaterade till böter

2.8.3

2.8.3

1 258

1 258

1 438

1 438

Likvida medel relaterade till andra institutioner, byråer och organ

Likvida medel relaterade till andra institutioner, byråer och organ

1 208

1 208

1 167

1 167

Likvida medel relaterade till förvaltningsfonder

Likvida medel relaterade till förvaltningsfonder

97

97

114

114

Totalt

Totalt

19 745

19 745

18 113

18 113

2.8.1   
  Bankkonton för budgetgenomförande

Bankkonton för budgetgenomförande

Den här rubriken omfattar kommissionens medel på bankkonton i varje medlemsstat och i varje Eftaland (i finansförvaltning eller centralbank), samt hos affärsbanker i löpande konton, förskottskonton och i handkassa. Det likvida saldot i slutet av 2019 beror i huvudsak på följande:

| — | I det likvida saldot vid budgetårets slut ingår också ett belopp på 2,6 miljarder euro i böter, som kommissionen ålagt på grund av överträdelse mot konkurrensreglerna och som slutgiltigt inkasserades 2019. Detta belopp har ännu inte införts i någon ändringsbudget. |
| --- | --- |

—

I det likvida saldot vid budgetårets slut ingår också ett belopp på 2,6 miljarder euro i böter, som kommissionen ålagt på grund av överträdelse mot konkurrensreglerna och som slutgiltigt inkasserades 2019. Detta belopp har ännu inte införts i någon ändringsbudget.

| — | Det likvida saldot inbegriper också inkomster avsatta för särskilda ändamål som ännu inte tagits i anspråk och andra betalningsbemyndiganden på 9,7 miljarder euro i 2019 års budget. |
| --- | --- |

—

Det likvida saldot inbegriper också inkomster avsatta för särskilda ändamål som ännu inte tagits i anspråk och andra betalningsbemyndiganden på 9,7 miljarder euro i 2019 års budget.

2.8.2   
  Likvida medel som hör till finansieringsinstrument

Likvida medel som hör till finansieringsinstrument

Beloppen i denna rubrik avser huvudsakligen likvida medel som anförtrotts förvaltare för kommissionens räkning i syfte att genomföra vissa program som avser finansieringsinstrument som finansieras via EU-budgeten och likvida medel som innehas i garantifonderna relaterade till budgetgarantierna (se not 2.4.1). Likvida medel som hör till finansieringsinstrument och garantifonder kan bara användas inom ramen för de berörda programmen.

2.4.1

2.8.3   
  Likvida medel relaterade till böter

Likvida medel relaterade till böter

Dessa likvida medel avser belopp som erhållits i samband med att kommissionen utfärdat böter där ärendet fortfarande pågår. Beloppen hålls på särskilda inlåningskonton som inte används för någon annan verksamhet. Om ett överklagande gjorts eller om det är okänt ifall den andra parten kommer att överklaga, visas det underliggande beloppet som en eventualförpliktelse i not 4.1.4.

4.1.4

Sedan 2010 förvaltas alla nya preliminärt inbetalade böter av kommissionen i en särskilt inrättad Bufi-fond som investeras i finansieringsinstrument som klassificeras som tillgångar som kan säljas (se not 2.4.1).

2.4.1

SKULDER

SKULDER

2.9   PENSIONER OCH ÖVRIGA ERSÄTTNINGAR TILL ANSTÄLLDA

PENSIONER OCH ÖVRIGA ERSÄTTNINGAR TILL ANSTÄLLDA

Skulder i form av nettoersättningar till anställda

Skulder i form av nettoersättningar till anställda

| miljoner euro |
| --- |
| | Pensionssystemet för EU-tjänstemän | Andra pensionsplaner | Gemensamma sjukförsäkringssystemet | Totalt per den 31.12.2019 | Totalt per den 31.12.2018 |
| Förmånsbestämt åtagande | 83 842 | 2 149 | 12 071 | 98 062 | 80 871 |
| Förvaltningstillgångar | Ej tillämpligt | (94) | (309) | (403) | (415) |
| Nettoskuld | 83 842 | 2 055 | 11 762 | 97 659 | 80 456 |

miljoner euro

Pensionssystemet för EU-tjänstemän

Andra pensionsplaner

Gemensamma sjukförsäkringssystemet

Totalt per den 31.12.2019

Totalt per den 31.12.2018

Förmånsbestämt åtagande

Förmånsbestämt åtagande

83 842

83 842

2 149

2 149

12 071

12 071

98 062

98 062

80 871

80 871

Förvaltningstillgångar

Förvaltningstillgångar

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

(94)

(94)

(309)

(309)

(403)

(403)

(415)

(415)

Nettoskuld

Nettoskuld

83 842

83 842

2 055

2 055

11 762

11 762

97 659

97 659

80 456

80 456

Ökningen av den samlade ersättningen till anställda beror främst på en ökning av nettoskulden för pensionssystemet för EU-tjänstemän, som är det största system som införts. Detta belopp som ska betalas för pensionssystemet för tjänstemän har ökat, främst på grund av den aktuariella förlusten från ändringar i de finansiella antagandena till följd av en kraftig minskning av den nominella diskonteringsräntan. Eftersom den nominella diskonteringsräntan justeras med hänsyn till inflationen för att uppnå den reala diskonteringsräntan, var den reala diskonteringsräntan i år för första gången negativ, vilket innebär att ett givet belopp i dag är mer värt än i framtiden: Detta ökar avsevärt storleken på skulden vid årets slut (se not 2.9.3). Den lägre diskonteringsräntan har haft en liknande effekt på de övriga mindre systemen.

2.9.3

Dessutom är de rättigheter som förvärvats under året som ska utbetalas för tjänster högre än de ersättningar som betalades ut under året. Det förekommer också en ökning på grund av den årliga räntekostnaden (avveckling av diskonteringen av skulden) samt aktuariella erfarenhetsbaserade förluster.

2.9.1   
  Pensionssystemet för EU-tjänstemän

Pensionssystemet för EU-tjänstemän

Detta förmånsbestämda pensionsåtagande representerar nuvärdet av förväntade framtida betalningar som EU är skyldig att göra för att reglera de pensionsåtaganden som härrör från anställdas tjänstgöring under innevarande period och tidigare perioder. Systemet är löpande och alla betalningar som ska göras genom systemet på årsbasis ingår i EU-budgeten varje år.

Enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna ska utbetalningar från pensionssystemet belasta EU-budgeten. Systemet är teoretiskt finansierat och medlemsstaterna ska gemensamt garantera utbetalningen av dessa ersättningar. En obligatorisk pensionsavgift dras av från grundlönen för personer som är i aktiv tjänst, som för närvarande uppgår till 9,7 %. Dessa avgifter behandlas som budgetintäkter för det året och bidrar till finansieringen av EU:s utgifter i allmänhet, se också not 3.6.

3.6

Pensionssystemets skulder värderades på grundval av antalet anställda (i tjänst, pensionerade, f.d. anställda med invaliditetsersättning och underhållsberättigade anhöriga till den avlidna tjänstemannen) den 31 december 2019 och på reglerna i den version av tjänsteföreskrifterna som var tillämplig på detta datum. Värderingen gjordes enligt IPSAS 39 (och var därmed även förenlig med EU:s redovisningsregel 12).

2.9.2   
  Andra pensionsplaner

Andra pensionsplaner

Dessa avser pensionsåtaganden för ledamöter och tidigare ledamöter i kommissionen, domstolen (och tribunalen), revisionsrätten, rådet, Europeiska ombudsmannen, Europeiska datatillsynsmannen och Europeiska unionens personaldomstol. Rubriken omfattar även pensionsåtaganden för Europaparlamentets ledamöter.

2.9.3   
  Gemensamma sjukförsäkringssystemet

Gemensamma sjukförsäkringssystemet

Utöver ovanstående förmånsbestämda pensionsfonder görs en värdering av EU:s uppskattade åtagande i det gemensamma sjukförsäkringssystemet för sjuk- och hälsovårdskostnader som ska betalas efter det att anställd personal gått i pension (netto efter avgifter). Enligt not 1.5.10 tar beräkningen av detta åtagande hänsyn till hela den aktiva tjänsteperioden, för att säkerställa att både pensionssystemet och sjukförsäkringssystemet redovisas konsekvent i planen för ersättning efter avslutad anställning till förmån för anställda. Med beaktande av skyldigheten att korrekt återge den underliggande situationens ekonomiska substans, enligt kraven i både EAR och de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (IPSAS), har vi inte tolkat IPSAS 39 i striktare mening vid tilldelningen av ersättningar för tjänsteperioder. Om man lägger samman kostnaderna avseende tjänstgöring för det gemensamma sjukförsäkringssystemet fullt ut under tio år för alla tjänstemän, i motsats till den period då den anställde var i aktiv tjänst, skulle effekten av ett sådant tillvägagångssätt på det förmånsbestämda pensionsåtagandet vid årets slut resultera i en ökning med 4,3 miljarder euro. Såsom redan angetts är denna striktare metod inte förenlig med de kvalitativa kännetecknen för en korrekt återgivning och kan därmed inte anses ge tillförlitlig information i enlighet med EAR 1 och den konceptuella ramen för de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn. Denna uppskattning är mycket känslig för utvecklingen av den nuvarande administrativa statusen för de anställda (särskilt antalet tidsbegränsade kontraktsanställda som antas bli tjänstemän i framtiden).

1.5.10

Rörelser i nuvärdet av det förmånsbestämda pensionsåtagandet

Rörelser i nuvärdet av det förmånsbestämda pensionsåtagandet

Nuvärdet av ett förmånsbestämt pensionsåtagande är de diskonterade förväntade framtida betalningarna som krävs för att reglera åtagandet för anställdas tjänstgöring under innevarande period och tidigare perioder.

En analys av innevarande års rörelser vad gäller det förmånsbestämda pensionsåtagandet visas nedan.

| miljoner euro |
| --- |
| | Pensionssystemet för EU-tjänstemän | Andra pensionsplaner | Gemensamma sjukförsäkringssystemet | Totalt |
| Nuvärde per den 31.12.2018 | 70 017 | 1 865 | 8 990 | 80 871 |
| Redovisat i resultaträkningen | | | | |
| Kostnader avseende tjänstgöring under innevarande period | 2 824 | 84 | 277 | 3 185 |
| Räntekostnad | 1 339 | 30 | 180 | 1 549 |
| Kostnader avseende tjänstgöring under tidigare perioder | — | (60) | — | (60) |
| Redovisade i nettotillgångar | | | | |
| Omvärdering av skulder i form av ersättningar till anställda | | | | |
| Erfarenhetsbaserade aktuariella (vinster)/förluster | 1 910 | 77 | (339) | 1 648 |
| Aktuariella (vinster)/förluster utifrån demografiska antaganden | — | 0 | — | 0 |
| Aktuariella (vinster)/förluster utifrån finansiella antaganden | 9 339 | 220 | 3 065 | 12 625 |
| Övriga | | | | |
| Utbetalda ersättningar | (1 587 ) | (67) | (101) | (1 756 ) |
| Nuvärde per den 31.12.2019 | 83 842 | 2 149 | 12 071 | 98 062 |

miljoner euro

Pensionssystemet för EU-tjänstemän

Andra pensionsplaner

Gemensamma sjukförsäkringssystemet

Totalt

Nuvärde per den 31.12.2018

Nuvärde per den 31.12.2018

70 017

70 017

1 865

1 865

8 990

8 990

80 871

80 871

Redovisat i resultaträkningen

Redovisat i resultaträkningen

Kostnader avseende tjänstgöring under innevarande period

Kostnader avseende tjänstgöring under innevarande period

2 824

2 824

84

84

277

277

3 185

3 185

Räntekostnad

Räntekostnad

1 339

1 339

30

30

180

180

1 549

1 549

Kostnader avseende tjänstgöring under tidigare perioder

Kostnader avseende tjänstgöring under tidigare perioder

—

—

(60)

(60)

—

—

(60)

(60)

Redovisade i nettotillgångar

Redovisade i nettotillgångar

Omvärdering av skulder i form av ersättningar till anställda

Omvärdering av skulder i form av ersättningar till anställda

Erfarenhetsbaserade aktuariella (vinster)/förluster

Erfarenhetsbaserade aktuariella (vinster)/förluster

1 910

1 910

77

77

(339)

(339)

1 648

1 648

Aktuariella (vinster)/förluster utifrån demografiska antaganden

Aktuariella (vinster)/förluster utifrån demografiska antaganden

—

—

0

0

—

—

0

0

Aktuariella (vinster)/förluster utifrån finansiella antaganden

Aktuariella (vinster)/förluster utifrån finansiella antaganden

9 339

9 339

220

220

3 065

3 065

12 625

12 625

Övriga

Övriga

Utbetalda ersättningar

Utbetalda ersättningar

(1 587 )

(1 587 )

(67)

(67)

(101)

(101)

(1 756 )

(1 756 )

Nuvärde per den 31.12.2019

Nuvärde per den 31.12.2019

83 842

83 842

2 149

2 149

12 071

12 071

98 062

98 062

Kostnader avseende tjänstgöring under innevarande år utgörs av ökningen av nuvärdet av ett förmånsbestämt åtagande som uppstår till följd av nuvarande ledamöters tjänstgöring.

Räntekostnader avser den ökning under perioden av nuvärdet av ett förmånsbestämt pensionsåtagande som uppstår till följd av att ersättningarna är en period närmare reglering.

Erfarenhetsbaserade aktuariella (vinster)/förluster avser effekterna av skillnader mellan vad som förväntades enligt de aktuariella antagandena för 2019 och vad som faktiskt inträffade under 2019.

Aktuariella vinster och förluster från aktuariella antaganden (demografiska variabler som personalomsättning och livslängd samt finansiella variabler som diskonteringsräntor och förväntade löneökningar) uppkommer om dessa antaganden uppdateras för att återspegla ändringar i de underliggande förhållandena.

Ersättningar (till exempel pensioner eller återbetalningar för hälso- och sjukvårdskostnader) utbetalas under året enligt systemets regler. Dessa utbetalade ersättningar leder till en minskning av den förmånsbestämda förpliktelsen.

Förvaltningstillgångar

Förvaltningstillgångar

| miljoner euro |
| --- |
| | Andra pensionsplaner | Gemensamma sjukförsäkringssystemet | Totalt |
| Nuvärde per den 31.12.2018 | 119 | 296 | 415 |
| Rörelser netto i förvaltningstillgångar | (25) | 14 | (12) |
| Nuvärde per den 31.12.2019 | 94 | 309 | 403 |

miljoner euro

Andra pensionsplaner

Gemensamma sjukförsäkringssystemet

Totalt

Nuvärde per den 31.12.2018

Nuvärde per den 31.12.2018

119

119

296

296

415

415

Rörelser netto i förvaltningstillgångar

Rörelser netto i förvaltningstillgångar

(25)

(25)

14

14

(12)

(12)

Nuvärde per den 31.12.2019

Nuvärde per den 31.12.2019

94

94

309

309

403

403

Aktuariella antaganden – ersättningar till anställda

Aktuariella antaganden – ersättningar till anställda

De huvudsakliga aktuariella antaganden som används vid värderingen av de två viktigaste försäkringssystemen för EU-anställda visas nedan:

| | Pensionssystemet för EU-tjänstemän | Gemensamma sjukförsäkringssystemet |
| --- | --- | --- |
| 2019 | | |
| Nominell diskonteringsränta | 1,1  % | 1,2  % |
| Förväntad inflationstakt | 1,3  % | 1,3  % |
| Realräntesats | (0,2 ) % | (0,1 ) % |
| Förväntade löneökningsnivåer | 1,8  % | 1,8  % |
| Sjukvårdskostnadernas trendmässiga nivå | Ej tillämpligt | 3,0  % |
| Pensionsålder | 63/64/66 | 63/64/66 |
| 2018 | | |
| Nominell diskonteringsränta | 1,9  % | 2,0  % |
| Förväntad inflationstakt | 1,4  % | 1,5  % |
| Realräntesats | 0,5  % | 0,5  % |
| Förväntade löneökningsnivåer | 1,9  % | 1,8  % |
| Sjukvårdskostnadernas trendmässiga nivå | Ej tillämpligt | 3,0  % |
| Pensionsålder | 63/64/66 | 63/64/66 |

Pensionssystemet för EU-tjänstemän

Gemensamma sjukförsäkringssystemet

2019

2019

Nominell diskonteringsränta

Nominell diskonteringsränta

1,1  %

1,1  %

1,2  %

1,2  %

Förväntad inflationstakt

Förväntad inflationstakt

1,3  %

1,3  %

1,3  %

1,3  %

Realräntesats

Realräntesats

(0,2 ) %

(0,2 ) %

(0,1 ) %

(0,1 ) %

Förväntade löneökningsnivåer

Förväntade löneökningsnivåer

1,8  %

1,8  %

1,8  %

1,8  %

Sjukvårdskostnadernas trendmässiga nivå

Sjukvårdskostnadernas trendmässiga nivå

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

3,0  %

3,0  %

Pensionsålder

Pensionsålder

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

2018

2018

Nominell diskonteringsränta

Nominell diskonteringsränta

1,9  %

1,9  %

2,0  %

2,0  %

Förväntad inflationstakt

Förväntad inflationstakt

1,4  %

1,4  %

1,5  %

1,5  %

Realräntesats

Realräntesats

0,5  %

0,5  %

0,5  %

0,5  %

Förväntade löneökningsnivåer

Förväntade löneökningsnivåer

1,9  %

1,9  %

1,8  %

1,8  %

Sjukvårdskostnadernas trendmässiga nivå

Sjukvårdskostnadernas trendmässiga nivå

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

3,0  %

3,0  %

Pensionsålder

Pensionsålder

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

Dödstalen för 2018 och 2019 bygger på livslängdstabellen för EU:s tjänstemän – EULT 2018.

Den nominella diskonteringsräntan fastställs som värdet av nollkupongsavkastningskurvorna (med en löptid på 22 år räknat från och med december 2019 för pensionssystemet för tjänstemän och med en löptid på 26 år för det gemensamma sjukförsäkringssystemet). Den inflationstakt som används är den väntade inflationstakten under en likvärdig tidsperiod. Den måste fastställas empiriskt, baserad på väntade värden som uttrycks med hjälp av indexobligationer på de europeiska finansmarknaderna. Den reala diskonteringsräntan beräknas utifrån den nominella diskonteringsräntan och den väntade långfristiga inflationstakten.

En minskning av den reala diskonteringsräntan, dvs. skillnaden mellan den nominella diskonteringsräntan och den förväntade inflationstakten, har iakttagits under de senaste åren, men den var särskilt kraftig under 2019. Minskningen av den reala diskonteringsräntan beror främst på minskningen av den nominella diskonteringsräntan, som ligger i linje med den globala trenden på finansmarknaderna. När den väntade inflationstakten bara minskade en aning uppvägdes inte minskningen av den nominella diskonteringsräntan och den omvandlades inte till en betydande minskning av den reala diskonteringsräntan, som därmed blev negativ för första gången och bidrog till en betydande aktuariell förlust utifrån de finansiella antagandena.

Känslighetsanalys

Känslighetsanalys

Känslighetsanalysen bygger på simuleringar som, allt annat lika, ändrar värdet av de berörda antagandena och observerar hur modellen fungerar.

Gemensamma sjukförsäkringssystemets känslighet

Gemensamma sjukförsäkringssystemets känslighet

En ändring med tio räntepunkter av antagandena om sjukvårdskostnadernas trendmässiga nivå skulle få följande konsekvenser:

| miljoner euro |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Ökning med 0,1  % | Minskning med 0,1  % | Ökning med 0,1  % | Minskning med 0,1  % |
| De sammanlagda kostnaderna för tjänstgöring under innevarande period och räntekostnadskomponenter i periodiska nettosjukvårdskostnader efter avslutad anställning | 8 | (8) | 12 | (12) |
| Förmånsbestämt åtagande | 352 | (341) | 253 | (246) |

miljoner euro

2019

2018

Ökning med 0,1  %

Minskning med 0,1  %

Ökning med 0,1  %

Minskning med 0,1  %

De sammanlagda kostnaderna för tjänstgöring under innevarande period och räntekostnadskomponenter i periodiska nettosjukvårdskostnader efter avslutad anställning

De sammanlagda kostnaderna för tjänstgöring under innevarande period och räntekostnadskomponenter i periodiska nettosjukvårdskostnader efter avslutad anställning

8

8

(8)

(8)

12

12

(12)

(12)

Förmånsbestämt åtagande

Förmånsbestämt åtagande

352

352

(341)

(341)

253

253

(246)

(246)

En ändring med tio räntepunkter (0,1 %) av antagandena om diskonteringsnivån skulle få följande konsekvenser:

| miljoner euro |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Ökning med 0,1  % | Minskning med 0,1  % | Ökning med 0,1  % | Minskning med 0,1  % |
| Förmånsbestämt åtagande | (311) | 322 | (219) | 226 |

miljoner euro

2019

2018

Ökning med 0,1  %

Minskning med 0,1  %

Ökning med 0,1  %

Minskning med 0,1  %

Förmånsbestämt åtagande

Förmånsbestämt åtagande

(311)

(311)

322

322

(219)

(219)

226

226

En ändring med tio räntepunkter (0,1 %) av förväntade löneökningar skulle få följande konsekvenser:

| miljoner euro |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Ökning med 0,1  % | Minskning med 0,1  % | Ökning med 0,1  % | Minskning med 0,1  % |
| Förmånsbestämt åtagande | (30) | 29 | (26) | 25 |

miljoner euro

2019

2018

Ökning med 0,1  %

Minskning med 0,1  %

Ökning med 0,1  %

Minskning med 0,1  %

Förmånsbestämt åtagande

Förmånsbestämt åtagande

(30)

(30)

29

29

(26)

(26)

25

25

En förändring på ett år av antagandet av pensionsåldern skulle få följande konsekvenser:

| miljoner euro |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | En ökning med ett år | En minskning med ett år | En ökning med ett år | En minskning med ett år |
| Förmånsbestämt åtagande | (363) | 383 | (91) | 54 |

miljoner euro

2019

2018

En ökning med ett år

En minskning med ett år

En ökning med ett år

En minskning med ett år

Förmånsbestämt åtagande

Förmånsbestämt åtagande

(363)

(363)

383

383

(91)

(91)

54

54

Känslighet vad gäller pensionssystemet för EU-tjänstemän

Känslighet vad gäller pensionssystemet för EU-tjänstemän

En ändring med tio räntepunkter (0,1 %) av antagandena om diskonteringsnivån skulle få följande konsekvenser:

| miljoner euro |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Ökning med 0,1  % | Minskning med 0,1  % | Ökning med 0,1  % | Minskning med 0,1  % |
| Förmånsbestämt åtagande | (1 797 ) | 1 854 | (1 434 ) | 1 478 |

miljoner euro

2019

2018

Ökning med 0,1  %

Minskning med 0,1  %

Ökning med 0,1  %

Minskning med 0,1  %

Förmånsbestämt åtagande

Förmånsbestämt åtagande

(1 797 )

(1 797 )

1 854

1 854

(1 434 )

(1 434 )

1 478

1 478

En ändring med tio räntepunkter (0,1 %) av förväntade löneökningar skulle få följande konsekvenser:

| miljoner euro |
| --- |
| | 2019 | 2019 |
| | Ökning med 0,1  % | Minskning med 0,1  % | Ökning med 0,1  % | Minskning med 0,1  % |
| Förmånsbestämt åtagande | 1 774 | (1 724 ) | 1 427 | (1 388 ) |

miljoner euro

2019

2019

Ökning med 0,1  %

Minskning med 0,1  %

Ökning med 0,1  %

Minskning med 0,1  %

Förmånsbestämt åtagande

Förmånsbestämt åtagande

1 774

1 774

(1 724 )

(1 724 )

1 427

1 427

(1 388 )

(1 388 )

En förändring på ett år av antagandet av pensionsåldern skulle få följande konsekvenser:

| miljoner euro |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | En ökning med ett år | En minskning med ett år | En ökning med ett år | En minskning med ett år |
| Förmånsbestämt åtagande | (620) | 771 | (573) | 645 |

miljoner euro

2019

2018

En ökning med ett år

En minskning med ett år

En ökning med ett år

En minskning med ett år

Förmånsbestämt åtagande

Förmånsbestämt åtagande

(620)

(620)

771

771

(573)

(573)

645

645

2.10   AVSÄTTNINGAR

AVSÄTTNINGAR

| miljoner euro |
| --- |
| | Belopp per den 31.12.2018 | Ytterligare avsättningar | Belopp som inte har tagits i anspråk och som har återförts | Belopp som har tagits i anspråk | Överföringar mellan tillgångskategorier | Ändring av värdering | Belopp per den 31.12.2019 |
| Rättsfall: | | | | | | | |
| Jordbruk | 270 | 439 | — | (269) | 0 | — | 441 |
| Övriga | 100 | 4 | (8) | (6) | 12 | 1 | 103 |
| Avveckling av kärnkraftsanläggningar | 1 933 | — | — | (34) | — | 233 | 2 132 |
| Finansiering | 1 551 | 587 | (1) | (206) | 0 | 7 | 1 938 |
| Övriga | 278 | 31 | (34) | (24) | (12) | (27) | 211 |
| Totalt | 4 132 | 1 061 | (43) | (539) | 0 | 214 | 4 826 |
| Långfristiga | 3 281 | 871 | (17) | (278) | (362) | 215 | 3 710 |
| Kortfristiga | 852 | 190 | (27) | (261) | 362 | (2) | 1 116 |

miljoner euro

Belopp per den 31.12.2018

Ytterligare avsättningar

Belopp som inte har tagits i anspråk och som har återförts

Belopp som har tagits i anspråk

Överföringar mellan tillgångskategorier

Ändring av värdering

Belopp per den 31.12.2019

Rättsfall:

Rättsfall:

Jordbruk

Jordbruk

270

270

439

439

—

—

(269)

(269)

0

0

—

441

441

Övriga

Övriga

100

100

4

4

(8)

(8)

(6)

(6)

12

12

1

1

103

103

Avveckling av kärnkraftsanläggningar

Avveckling av kärnkraftsanläggningar

1 933

1 933

—

—

(34)

(34)

—

233

233

2 132

2 132

Finansiering

Finansiering

1 551

1 551

587

587

(1)

(1)

(206)

(206)

0

0

7

7

1 938

1 938

Övriga

Övriga

278

278

31

31

(34)

(34)

(24)

(24)

(12)

(12)

(27)

(27)

211

211

Totalt

Totalt

4 132

4 132

1 061

1 061

(43)

(43)

(539)

(539)

0

0

214

214

4 826

4 826

Långfristiga

Långfristiga

3 281

3 281

871

871

(17)

(17)

(278)

(278)

(362)

(362)

215

215

3 710

3 710

Kortfristiga

Kortfristiga

852

852

190

190

(27)

(27)

(261)

(261)

362

362

(2)

(2)

1 116

1 116

Avsättningar är tillförlitligt uppskattade belopp som härrör från tidigare händelser och som sannolikt kommer att behöva betalas från EU-budgeten i framtiden.

Rättsfall

Rättsfall

Detta är en uppskattning av vilka belopp som sannolikt kommer att betalas ut efter årets utgång med avseende på ett visst antal pågående rättsfall. Jordbruksbeloppen avser medlemsstaternas rättsliga åtgärder mot beslut om kontroll av överensstämmelse för EGFJ.

Avveckling av kärnkraftsanläggningar

Avveckling av kärnkraftsanläggningar

Från och med 2017 uppdaterades basen för avsättningen genom ”JRC Decommissioning & Waste Management Programme Strategy (D&WMP) – Updated in 2017”. Översynen av strategin har, tillsammans med budget- och personalbehov, genomförts tillsammans med den oberoende D&WMP Expert Group. Den utgör den bästa tillgängliga uppskattningen av budgeten och den personal som behövs för att genomföra avvecklingen av Gemensamma forskningscentrets anläggningar i Geel, Ispra, Karlsruhe och Petten.

Enligt EU:s redovisningsregler har avsättningen indexerats med hänsyn till inflationen och sedan diskonterats till nettonuvärdet (med tillämpning av en euroswappkurva). Den 31 december 2019 ledde detta till en avsättning på 2 132 miljoner euro, uppdelad mellan belopp som förväntas tas i anspråk under 2020 (31 miljoner euro) eller senare (2 101 miljoner euro). Ökningen jämfört med 2018 beror främst på den sjunkande diskonteringsräntan som tillämpas på de uppskattade framtida kostnaderna.

Det bör noteras att stora osäkerheter, som beror på den långfristiga planeringen av avvecklingen av kärnkraftverk, kan påverka denna uppskattning som kan komma att öka betydligt i framtiden. De största osäkerhetskällorna beror på den avvecklade anläggningens sluttillstånd, nukleära material, avfallshantering och bortskaffande, nationella regelverks ofullständiga eller bristande definitioner, komplicerade och tidskrävande tillståndsprocesser och framtida utveckling av den industriella avvecklingsmarknaden.

Finansiella bestämmelser

Finansiella bestämmelser

Dessa avser främst avsättningar för de förluster som beräknas uppkomma i samband med de säkerheter som ställts för de olika finansieringsinstrumenten, där anförtrodda enheter har befogenhet att ställa säkerheter i eget namn, men för EU:s räkning och på dennas risk. Den finansiella risken för EU som är kopplad till säkerheterna är begränsad och finansiella tillgångar finansieras gradvis för att täcka framtida garantianspråk. Denna rubrik omfattar också avsättningar för utestående lån till Syrien från EIB enligt dess mandat för extern utlåning och som därmed garanteras av EU genom garantifonden för åtgärder avseende tredjeland. Långfristiga finansiella avsättningar diskonteras till sitt nettonuvärde.

Ökningen av den finansiella avsättningen avser en ökning av volymen av transaktioner som täcks av garantier inom ramen för Horisont 2020-programmets och Cosmeprogrammets finansieringsinstrument.

2.11   FINANSIELLA SKULDER

FINANSIELLA SKULDER

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Långfristiga | | | |
| Finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde | 2.11.1 | 53 062 | 53 281 |
| Finansiella skulder värderade till verkligt värde genom resultatavräkning | 2.11.2 | 9 | 7 |
| | | 53 071 | 53 289 |
| Kortfristiga | | | |
| Finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde | 2.11.1 | 1 423 | 2 602 |
| Finansiella skulder värderade till verkligt värde genom resultatavräkning | 2.11.2 | 4 | 15 |
| Finansiellt garantiåtagande | 2.11.3 | 20 | — |
| | | 1 446 | 2 617 |
| Totalt | | 54 517 | 55 906 |

miljoner euro

Not

31.12.2019

31.12.2018

Långfristiga

Långfristiga

Finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde

Finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde

2.11.1

2.11.1

53 062

53 062

53 281

53 281

Finansiella skulder värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella skulder värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

2.11.2

2.11.2

9

9

7

7

53 071

53 071

53 289

53 289

Kortfristiga

Kortfristiga

Finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde

Finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde

2.11.1

2.11.1

1 423

1 423

2 602

2 602

Finansiella skulder värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella skulder värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

2.11.2

2.11.2

4

4

15

15

Finansiellt garantiåtagande

Finansiellt garantiåtagande

2.11.3

2.11.3

20

20

—

1 446

1 446

2 617

2 617

Totalt

Totalt

54 517

54 517

55 906

55 906

2.11.1   
  Finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde

Finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Upplåning för finansiellt stöd | 2.11.1.1 | 52 564 | 53 872 |
| Övriga finansiella skulder | 2.11.1.2 | 1 921 | 2 012 |
| Totalt | | 54 485 | 55 884 |
| Långfristiga | | 53 062 | 53 281 |
| Kortfristiga | | 1 423 | 2 602 |

miljoner euro

Not

31.12.2019

31.12.2018

Upplåning för finansiellt stöd

Upplåning för finansiellt stöd

2.11.1.1

2.11.1.1

52 564

52 564

53 872

53 872

Övriga finansiella skulder

Övriga finansiella skulder

2.11.1.2

2.11.1.2

1 921

1 921

2 012

2 012

Totalt

Totalt

54 485

54 485

55 884

55 884

Långfristiga

Långfristiga

53 062

53 062

53 281

53 281

Kortfristiga

Kortfristiga

1 423

1 423

2 602

2 602

2.11.1.1   Upplåning för finansiellt stöd

Upplåning för finansiellt stöd

| miljoner euro |
| --- |
| | Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) | Betalningsbalans | Makroekonomiskt stöd | Euratom | EKSG under avveckling | Totalt |
| Totalt per den 31.12.2018 | 47 400 | 1 734 | 4 388 | 254 | 97 | 53 872 |
| Nya lån | — | — | 420 | — | — | 420 |
| Återbetalningar | — | (1 500 ) | (52) | (40) | (97) | (1 689 ) |
| Växelkursskillnader | — | — | — | — | 5 | 5 |
| Ändringar i bokfört värde | (6) | (33) | (1) | — | (5) | (44) |
| Totalt per den 31.12.2019 | 47 394 | 201 | 4 754 | 214 | 0 | 52 564 |
| Långfristiga | 46 800 | 200 | 4 112 | 178 | — | 51 290 |
| Kortfristiga | 594 | 1 | 643 | 35 | — | 1 273 |

miljoner euro

Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM)

Betalningsbalans

Makroekonomiskt stöd

Euratom

EKSG under avveckling

Totalt

Totalt per den 31.12.2018

Totalt per den 31.12.2018

47 400

47 400

1 734

1 734

4 388

4 388

254

254

97

97

53 872

53 872

Nya lån

Nya lån

—

—

—

420

420

—

—

420

420

Återbetalningar

Återbetalningar

—

—

(1 500 )

(1 500 )

(52)

(52)

(40)

(40)

(97)

(97)

(1 689 )

(1 689 )

Växelkursskillnader

Växelkursskillnader

—

—

—

—

5

5

5

5

Ändringar i bokfört värde

Ändringar i bokfört värde

(6)

(6)

(33)

(33)

(1)

(1)

—

(5)

(5)

(44)

(44)

Totalt per den 31.12.2019

Totalt per den 31.12.2019

47 394

47 394

201

201

4 754

4 754

214

214

0

0

52 564

52 564

Långfristiga

Långfristiga

46 800

46 800

200

200

4 112

4 112

178

178

—

—

51 290

51 290

Kortfristiga

Kortfristiga

594

594

1

1

643

643

35

35

—

—

1 273

1 273

Upplåningen omfattar främst skulder som styrkts med intyg och uppgår till 52 433 miljoner euro (2018: 53 725 miljoner euro). Ändringarna i det bokförda värdet motsvarar ändringen i upplupna räntor.

Återbetalningen av ovannämnda lån säkerställs ytterst genom EU-budgeten – se not 4.1.2, och i förlängningen av varje medlemsstat.

4.1.2

Lånens effektiva räntesatser (uttryckta som räntespann)

Lånens effektiva räntesatser (uttryckta som räntespann)

| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| --- | --- | --- |
| Makroekonomiskt stöd | 0 % - 3,82  % | 0 % - 3,82  % |
| Euratom | 0 % - 5,68  % | 0 % - 5,68  % |
| Betalningsbalansstöd | 2,88  % | 2,88  % - 3,38  % |
| Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) | 0,50  % - 3,75  % | 0,50  % - 3,75  % |
| EKSG under avveckling | — | 6,91  % - 8,97  % |

31.12.2019

31.12.2018

Makroekonomiskt stöd

Makroekonomiskt stöd

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

Euratom

Euratom

0 % - 5,68  %

0 % - 5,68  %

0 % - 5,68  %

0 % - 5,68  %

Betalningsbalansstöd

Betalningsbalansstöd

2,88  %

2,88  %

2,88  % - 3,38  %

2,88  % - 3,38  %

Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM)

Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM)

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

EKSG under avveckling

EKSG under avveckling

—

—

6,91  % - 8,97  %

6,91  % - 8,97  %

2.11.1.2   Övriga finansiella skulder

Övriga finansiella skulder

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Långfristiga | | |
| Skulder i samband med finansiell leasing | 1 244 | 1 331 |
| Byggnader som bekostas genom delbetalningar | 385 | 314 |
| Övriga | 144 | 115 |
| | 1 772 | 1 760 |
| Kortfristiga | | |
| Skulder i samband med finansiell leasing | 97 | 93 |
| Byggnader som bekostas genom delbetalningar | 36 | 29 |
| Böter som ska återbetalas | — | 125 |
| Övriga | 17 | 5 |
| | 149 | 252 |
| Totalt | 1 921 | 2 012 |

miljoner euro

31.12.2019

31.12.2018

Långfristiga

Långfristiga

Skulder i samband med finansiell leasing

Skulder i samband med finansiell leasing

1 244

1 244

1 331

1 331

Byggnader som bekostas genom delbetalningar

Byggnader som bekostas genom delbetalningar

385

385

314

314

Övriga

Övriga

144

144

115

115

1 772

1 772

1 760

1 760

Kortfristiga

Kortfristiga

Skulder i samband med finansiell leasing

Skulder i samband med finansiell leasing

97

97

93

93

Byggnader som bekostas genom delbetalningar

Byggnader som bekostas genom delbetalningar

36

36

29

29

Böter som ska återbetalas

Böter som ska återbetalas

—

—

125

125

Övriga

Övriga

17

17

5

5

149

149

252

252

Totalt

Totalt

1 921

1 921

2 012

2 012

Skulder i samband med finansiell leasing

Skulder i samband med finansiell leasing

| miljoner euro |
| --- |
| | Framtida belopp som ska betalas |
| < 1 år | 1–5 år | > 5 år | Total skuld |
| Mark och byggnader | 91 | 332 | 788 | 1 211 |
| Övriga fasta tillgångar | 5 | 124 | — | 129 |
| Totalt per den 31.12.2019 | 97 | 456 | 788 | 1 340 |
| Räntedel | 54 | 189 | 157 | 400 |
| Totala framtida minimileasingbetalningar per den 31.12.2019 | 150 | 644 | 946 | 1 741 |
| Totala framtida minimileasingbetalningar per den 31.12.2018 | 153 | 654 | 1 089 | 1 896 |

miljoner euro

Framtida belopp som ska betalas

< 1 år

1–5 år

> 5 år

Total skuld

Mark och byggnader

Mark och byggnader

91

91

332

332

788

788

1 211

1 211

Övriga fasta tillgångar

Övriga fasta tillgångar

5

5

124

124

—

129

129

Totalt per den 31.12.2019

Totalt per den 31.12.2019

97

97

456

456

788

788

1 340

1 340

Räntedel

Räntedel

54

54

189

189

157

157

400

400

Totala framtida minimileasingbetalningar per den 31.12.2019

Totala framtida minimileasingbetalningar per den 31.12.2019

150

150

644

644

946

946

1 741

1 741

Totala framtida minimileasingbetalningar per den 31.12.2018

Totala framtida minimileasingbetalningar per den 31.12.2018

153

153

654

654

1 089

1 089

1 896

1 896

Beloppen ovan relaterade till leasing och byggnader måste finansieras genom framtida budgetar.

2.11.2   
  Finansiella skulder värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella skulder värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

| miljoner euro |
| --- |
| Typ av derivat | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Teoretiskt belopp | Verkligt värde | Teoretiskt belopp | Verkligt värde |
| Garanti för aktieportfölj | 752 | 10 | 536 | 20 |
| Valutaoption (put spread) | 13 | 2 | 11 | 2 |
| Totalt | 765 | 12 | 546 | 22 |
| Långfristiga | 148 | 9 | 82 | 7 |
| Kortfristiga | 617 | 4 | 464 | 15 |

miljoner euro

Typ av derivat

31.12.2019

31.12.2018

Teoretiskt belopp

Verkligt värde

Teoretiskt belopp

Verkligt värde

Garanti för aktieportfölj

Garanti för aktieportfölj

752

752

10

10

536

536

20

20

Valutaoption (put spread)

Valutaoption (put spread)

13

13

2

2

11

11

2

2

Totalt

Totalt

765

765

12

12

546

546

22

22

Långfristiga

Långfristiga

148

148

9

9

82

82

7

7

Kortfristiga

Kortfristiga

617

617

4

4

464

464

15

15

Garanti för aktieportfölj

Garanti för aktieportfölj

Garantier som anges på aktieportfölj klassificeras som finansiella skulder värderade till verkligt värde genom resultatavräkning, eftersom de inte uppfyller definitionen på en finansiell garanti för skulden – se not 1.5.12. Den 31 december 2019 avser denna rubrik främst en garanti från EU för finansieringsinstrumenten inom ramen för Horisont 2020 (se not 2.4.1) till EIB-gruppen för portföljer med kapitaltransaktioner. EU:s finansiella ansvar mäts utifrån värdet på de underliggande investeringarna.

1.5.12

2.4.1

Valutaoption

Valutaoption

Den 31 december 2019 innehar EU ett derivatinstrument (valutaoption – put spread) genom vilket den täcker den utländska valutans (UHA) värdeminskning i samband med lån från finansinstitut till små och medelstora företag i Ukraina i syfte att öka tillgången till finansiering, samt lånevillkorens attraktionskraft i Ukraina. Enligt kontraktet ska EU tillhandahålla sina partner en köpoption för varje berättigat lån, på högst 30 %, för ett EU-bidrag om kursen mellan UHA/EUR skulle minska i värde.

Rangordning efter verkligt värde för finansiella tillgångar som värderas till verkligt värde

Rangordning efter verkligt värde för finansiella tillgångar som värderas till verkligt värde

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Nivå 1: Noterade priser på aktiva marknader | — | — |
| Nivå 2: Andra observerbara uppgifter än noterade priser | 2 | 2 |
| Nivå 3: Värderingstekniker vars underliggande uppgifter inte baseras på observerbara marknadsdata | 10 | 20 |
| Totalt | 12 | 22 |

miljoner euro

31.12.2019

31.12.2018

Nivå 1: Noterade priser på aktiva marknader

Nivå 1: Noterade priser på aktiva marknader

—

—

—

—

Nivå 2: Andra observerbara uppgifter än noterade priser

Nivå 2: Andra observerbara uppgifter än noterade priser

2

2

2

2

Nivå 3: Värderingstekniker vars underliggande uppgifter inte baseras på observerbara marknadsdata

Nivå 3: Värderingstekniker vars underliggande uppgifter inte baseras på observerbara marknadsdata

10

10

20

20

Totalt

Totalt

12

12

22

22

2.11.3   
  Finansiellt garantiåtagande

Finansiellt garantiåtagande

Efsis garanti för den skuldportfölj som betalas av EIB inom ramen för Efsis enhet för innovation och infrastruktur, liksom garantin för det externa utlåningsmandatet för lån från EIB som betalas ut inom ramen för EIB:s initiativ för motståndskraft (ERI) klassificeras som en finansiell garanti för skulden. Den 31 december 2019 uppgick Efsis finansiella garanti för skulden till noll euro (2018: noll euro), eftersom de intäkter som ska erhållas enligt denna garanti överstiger förväntade förluster, medan den finansiella garantin för skulden för det externa utlåningsmandatet för lån från EIB och EIB:s initiativ för motståndskraft uppgår till 20 miljoner euro (se not 4.1.1).

4.1.1

2.12   SKULDER TILL LEVERANTÖRER OCH STÖDMOTTAGARE

SKULDER TILL LEVERANTÖRER OCH STÖDMOTTAGARE

| miljoner euro |
| --- |
| | Bruttobelopp | Korrigeringar | Nettobelopp den 31.12.2019 | Bruttobelopp | Korrigeringar | Nettobelopp den 31.12.2018 |
| Ersättningsanspråk och fakturor från: | | | | | | |
| Medlemsstater | | | | | | |
| Ejflu och andra landsbygdsutvecklingsinstrument | 21 | (0) | 21 | 247 | — | 247 |
| Eruf och sammanhållningsfonden | 8 068 | (2 437 ) | 5 631 | 10 761 | (1 724 ) | 9 037 |
| ESF | 2 882 | (558) | 2 325 | 5 195 | (496) | 4 699 |
| Övriga | 852 | (45) | 807 | 632 | (75) | 557 |
| Privata och offentliga enheter | 1 562 | (180) | 1 381 | 1 461 | (179) | 1 282 |
| Totala ersättningsanspråk och fakturor som tagits emot | 13 384 | (3 220 ) | 10 165 | 18 296 | (2 475 ) | 15 821 |
| EGFJ | 16 255 | Ej tillämpligt | 16 255 | 14 772 | Ej tillämpligt | 14 772 |
| Skulder på egna medel | | Ej tillämpligt | — | 769 | Ej tillämpligt | 769 |
| Diverse skulder | 539 | Ej tillämpligt | 539 | 570 | Ej tillämpligt | 570 |
| Övriga | 283 | Ej tillämpligt | 283 | 294 | Ej tillämpligt | 294 |
| Totalt | 30 462 | (3 220 ) | 27 241 | 34 701 | (2 475 ) | 32 227 |

miljoner euro

Bruttobelopp

Korrigeringar

Nettobelopp den 31.12.2019

Bruttobelopp

Korrigeringar

Nettobelopp den 31.12.2018

Ersättningsanspråk och fakturor från:

Ersättningsanspråk och fakturor från:

Medlemsstater

Medlemsstater

Ejflu och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

Ejflu och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

21

21

(0)

(0)

21

21

247

247

—

—

247

247

Eruf och sammanhållningsfonden

Eruf och sammanhållningsfonden

8 068

8 068

(2 437 )

(2 437 )

5 631

5 631

10 761

10 761

(1 724 )

(1 724 )

9 037

9 037

ESF

ESF

2 882

2 882

(558)

(558)

2 325

2 325

5 195

5 195

(496)

(496)

4 699

4 699

Övriga

Övriga

852

852

(45)

(45)

807

807

632

632

(75)

(75)

557

557

Privata och offentliga enheter

Privata och offentliga enheter

1 562

1 562

(180)

(180)

1 381

1 381

1 461

1 461

(179)

(179)

1 282

1 282

Totala ersättningsanspråk och fakturor som tagits emot

Totala ersättningsanspråk och fakturor som tagits emot

13 384

13 384

(3 220 )

(3 220 )

10 165

10 165

18 296

18 296

(2 475 )

(2 475 )

15 821

15 821

EGFJ

EGFJ

16 255

16 255

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

16 255

16 255

14 772

14 772

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

14 772

14 772

Skulder på egna medel

Skulder på egna medel

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

—

—

769

769

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

769

769

Diverse skulder

Diverse skulder

539

539

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

539

539

570

570

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

570

570

Övriga

Övriga

283

283

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

283

283

294

294

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

294

294

Totalt

Totalt

30 462

30 462

(3 220 )

(3 220 )

27 241

27 241

34 701

34 701

(2 475 )

(2 475 )

32 227

32 227

Skulder till leverantörer och stödmottagare innefattar fakturor och ersättningskrav som tagits emot, men ännu inte betalats vid årets slut. De bokförs första gången vid tidpunkten för mottagandet av fakturor eller ersättningsanspråk för de begärda beloppen. Skulderna justeras senare enbart med hänsyn tagen till de belopp som godkänts efter en översyn av kostnaderna och de belopp som uppskattas vara berättigade. De belopp som inte beräknas vara berättigade ingår i kolumnen ”korrigeringar”. De största beloppen avser strukturåtgärder.

Under programperioden 2014–2020 föreskrivs i förordningen om gemensamma bestämmelser som ska tillämpas på strukturfonderna (Eruf och ESF), Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) att EU-budgeten är skyddad genom ett systematiskt kvarhållande av 10 % av de mellanliggande betalningar som verkställs. I februari efter budgetårets slut för förordningen om gemensamma bestämmelser (1 juli–30 juni) är kontrollcykeln fullständig, både genom förvaltningskontroller av förvaltningsmyndigheterna och revisioner från revisionsmyndigheterna. Kommissionen granskar kvalitetssäkringsdokumenten och redovisningen från berörda myndigheter i medlemsstaterna. Utbetalning eller återkrav av slutbetalningen görs först efter det att denna bedömning är avslutad och räkenskaperna godkänts. Det belopp som hållits inne enligt denna avsättning uppgick vid utgången av 2019 till 7,6 miljarder euro. En del av detta belopp (2 miljarder euro) uppskattas inte vara berättigande på grundval av den information som medlemsstaterna lämnat i sina räkenskaper och som också ingår i kolumnen ”korrigeringar”. Den sista delen i korrigeringarna av skulderna motsvaras av de belopp som avser övriga förskott till medlemsstaterna (se not 2.5.2) som återstår att utbetala vid årets utgång (0,5 miljarder euro).

2.5.2

Skulderna avseende sammanhållningspolitiken (Eruf, Sammanhållningsfonden och ESF) har minskat. Ersättningsanspråken för perioden 2007–2013 har minskat ytterligare till 1,9 miljarder euro (2018: 3,5 miljarder euro), eftersom kommissionen har godkänt och utbetalat de slutliga ersättningsanspråk som medlemsstaterna lämnat in för denna period. Samtidigt ökade ersättningsanspråken för perioden 2014–2020 till 5,8 miljarder euro (2018: 10 miljarder euro) eftersom färre ersättningsanspråk togs emot för betalning den 31 december jämfört med förra året. Genomförandet av programmen går dock framåt (se Erufs och Sammanhållningsfondens not om kostnader 3.9), vilket framgår av det faktum att de totala skulderna för Eruf och Sammanhållningsfonden är stabila – se ökningen av upplupna kostnader i not 2.13.

3.9

2.13

Ökningen av de belopp som EGFJ ska betala avser fördelningen av EGFJ:s totala skyldigheter mellan belopp som ska betalas och upplupna kostnader. De totala skulderna inom EGFJ förblir relativt stabila och uppgår till 44 448 miljoner euro, jämfört med 44 159 miljoner euro förra året. Under 2019 är de belopp som medlemsstaterna redan har begärt in i slutet av året (som ska betalas) dock högre än under 2018.

Ansökningar om förfinansiering

Ansökningar om förfinansiering

Utöver de ovanstående beloppen hade förfinansieringsansökningar motsvarande 0,5 miljarder euro tagits emot vid utgången av 2019, men ännu inte utbetalats vid årets slut. Enligt EU:s redovisningsregler bokförs inte dessa belopp som skulder.

Skulder på egna medel

Skulder på egna medel

Skulder på egna medel avser bidrag från medlemsstaterna till EU-budgeten som ska återbetalas vid utgången av året. Ändringsbudgetar genomförs i enlighet med artikel 10.3 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 (15). Beloppet den 31 december 2018 beror på antagandet av ändringsbudget nr 6/2018 som antogs den 12 december 2018. Enligt denna lagbestämmelse återbetalades beloppen till medlemsstaterna den första arbetsdagen i januari 2019. Detta år finns ingen liknande ändringsbudget och därmed inga sådana skulder.

15

2.13   UPPLUPNA KOSTNADER OCH FÖRUTBETALDA INTÄKTER

UPPLUPNA KOSTNADER OCH FÖRUTBETALDA INTÄKTER

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Upplupna kostnader | 66 860 | 62 877 |
| Förutbetalda intäkter | 251 | 96 |
| Övriga | 116 | 213 |
| Totalt | 67 227 | 63 186 |

miljoner euro

31.12.2019

31.12.2018

Upplupna kostnader

Upplupna kostnader

66 860

66 860

62 877

62 877

Förutbetalda intäkter

Förutbetalda intäkter

251

251

96

96

Övriga

Övriga

116

116

213

213

Totalt

Totalt

67 227

67 227

63 186

63 186

De upplupna kostnaderna delas upp på följande sätt:

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| EGFJ | 28 193 | 29 387 |
| Ejflu och andra landsbygdsutvecklingsinstrument | 18 583 | 18 687 |
| Eruf och Sammanhållningsfonden | 9 525 | 5 863 |
| ESF | 3 016 | 2 321 |
| Övriga | 7 542 | 6 619 |
| Totalt | 66 860 | 62 877 |

miljoner euro

31.12.2019

31.12.2018

EGFJ

EGFJ

28 193

28 193

29 387

29 387

Ejflu och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

Ejflu och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

18 583

18 583

18 687

18 687

Eruf och Sammanhållningsfonden

Eruf och Sammanhållningsfonden

9 525

9 525

5 863

5 863

ESF

ESF

3 016

3 016

2 321

2 321

Övriga

Övriga

7 542

7 542

6 619

6 619

Totalt

Totalt

66 860

66 860

62 877

62 877

Upplupna kostnader hänför sig till redovisade kostnader för vilka kommissionen ännu inte har tagit emot ersättningsanspråk. För sammanhållningspolitiken uppväger ökningen av upplupna kostnader för Eruf och Sammanhållningsfonden (eftersom programmen fortsätter att genomföras) minskningen av skulder, vilket resulterar i ett stabilt belopp för det totala belopp som ska betalas till medlemsstaterna (15 156 miljoner euro, jämfört med 14 900 miljoner euro under det föregående året). För ESF har den totala skulden minskat till 5 341 miljoner euro (2018: 7 020 miljoner euro) till följd av ESF:s kostnadsutveckling. För minskningen i EGFJ, se not 2.12.

2.12

NETTOTILLGÅNGAR

NETTOTILLGÅNGAR

2.14   RESERVER

RESERVER

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Reserv verkligt värde | 2.14.1 | 391 | 231 |
| Reserv för garantifonden | 2.14.2 | 2 870 | 2 849 |
| Övriga reserver | 2.14.3 | 1 776 | 1 881 |
| Totalt | | 5 037 | 4 961 |

miljoner euro

Not

31.12.2019

31.12.2018

Reserv verkligt värde

Reserv verkligt värde

2.14.1

2.14.1

391

391

231

231

Reserv för garantifonden

Reserv för garantifonden

2.14.2

2.14.2

2 870

2 870

2 849

2 849

Övriga reserver

Övriga reserver

2.14.3

2.14.3

1 776

1 776

1 881

1 881

Totalt

Totalt

5 037

5 037

4 961

4 961

2.14.1   
  Reserv verkligt värde

Reserv verkligt värde

I enlighet med EU:s redovisningsregler redovisas korrigeringar till verkligt värde i fråga om finansiella tillgångar som kan säljas genom reserven för verkligt värde.

Rörelser i reserven för verkligt värde under perioden

Rörelser i reserven för verkligt värde under perioden

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Inkluderat i reserven för verkligt värde | 200 | (70) |
| Inkluderat i resultaträkningen | (40) | 23 |
| Totalt | 160 | (47) |

miljoner euro

31.12.2019

31.12.2018

Inkluderat i reserven för verkligt värde

Inkluderat i reserven för verkligt värde

200

200

(70)

(70)

Inkluderat i resultaträkningen

Inkluderat i resultaträkningen

(40)

(40)

23

23

Totalt

Totalt

160

160

(47)

(47)

2.14.2   
  Reserv för garantifonden

Reserv för garantifonden

Denna reserv avspeglar det fastställda målbeloppet på 9 % av de utestående belopp som garanterats genom EU-budgeten inom ramen för EIB:s externa utlåningsmandat som ska hållas som tillgångar i garantifonden för åtgärder avseende tredjeland (se not 2.4.1).

2.4.1

2.14.3   
  Övriga reserver

Övriga reserver

Beloppet avser huvudsakligen reserven för EKSG under avveckling (1 461 miljoner euro). Denna reserv berör tillgångarna i Kol- och stålforskningsfonden som inrättades i samband med Europeiska kol- och stålgemenskapens avveckling.

2.15   FORDRINGAR PÅ MEDLEMSSTATERNA

FORDRINGAR PÅ MEDLEMSSTATERNA

| miljoner euro |
| --- |
| Fordringar på medlemsstaterna den 31.12.2018 | 66 424 |
| Återbetalning av budgetöverskott till medlemsstaterna | 1 803 |
| Rörelser i reserven för garantifonden | 21 |
| Omvärdering av skulder i form av ersättningar till anställda | 14 164 |
| Rörelser i övriga reserver | (56) |
| Årets ekonomiska resultat | (4 796 ) |
| Totala fordringar på medlemsstaterna den 31.12.2019 | 77 560 |

miljoner euro

Fordringar på medlemsstaterna den 31.12.2018

Fordringar på medlemsstaterna den 31.12.2018

66 424

66 424

Återbetalning av budgetöverskott till medlemsstaterna

Återbetalning av budgetöverskott till medlemsstaterna

1 803

1 803

Rörelser i reserven för garantifonden

Rörelser i reserven för garantifonden

21

21

Omvärdering av skulder i form av ersättningar till anställda

Omvärdering av skulder i form av ersättningar till anställda

14 164

14 164

Rörelser i övriga reserver

Rörelser i övriga reserver

(56)

(56)

Årets ekonomiska resultat

Årets ekonomiska resultat

(4 796 )

(4 796 )

Totala fordringar på medlemsstaterna den 31.12.2019

Totala fordringar på medlemsstaterna den 31.12.2019

77 560

77 560

Detta belopp utgör den del av de kostnader som EU hade ådragit sig fram till den 31 december och som måste finansieras genom framtida budgetar. Många kostnader bokförs enligt den periodiserade redovisningen år n, även om de faktiskt kan ha betalats ut år n+1 (eller senare) och därmed finansieras genom budgeten för år n+1 (eller senare). Skulderna översteg kraftigt tillgångarna vid årsskiftet, eftersom dessa kostnader togs upp i räkenskaperna medan motsvarande belopp finansieras via framtida budgetar. De största beloppen i sammanhanget är verksamheten i EGFJ och utbetalningar av ersättningar till anställda.

Det bör också noteras att ovanstående inte har någon effekt på budgetutfallet – budgetintäkterna bör alltid vara lika med eller överstiga budgetkostnaderna och eventuella intäktsöverskott återbetalas till medlemsstaterna.

Omvärderingarna av ersättningar till anställda avser aktuariella vinster och förluster som härrör från den aktuariella värderingen av dessa skulder. Den ändrade EU-redovisningsregeln 12 (baserad på IPSAS 39) för ersättningar till anställda är tillämplig från och med den 1 januari 2018. Enligt denna regel redovisas aktuariella vinster och förluster som rörelser i nettotillgångar snarare än i resultaträkningen.

3.   NOTER TILL RESULTATRÄKNINGEN

INTÄKTER

INTÄKTER

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION: EGNA MEDEL

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION: EGNA MEDEL

3.1   EGNA MEDEL FRÅN BNI

EGNA MEDEL FRÅN BNI

EU:s rörelseintäkter kommer i huvudsak från de egna medlen. Egna medel från BNI (bruttonationalinkomst) uppgår till 108 820 miljoner euro för 2019 (2018: 105 780 miljoner euro) och är den största av de tre kategorierna av egna medel. En enhetlig procentandel tas ut från varje medlemsstats BNI. Egna medel från BNI balanserar intäkter och kostnader, dvs. finansierar den del av budgeten som inte täcks av andra intäktskällor. Ökningen av BNI-intäkterna förklaras främst av storleken på tidigare korrigeringar (för det mesta åren 2012–2017). Varje år uppdateras BNI-underlagen med observationsdata och medlemsstaternas bidrag till EU-budgeten har räknats om i enlighet med deras uppdaterade ekonomiska resultat. Detta förfarande är av central betydelse för att säkerställa lika villkor mellan medlemsstaterna när det gäller deras årliga bidrag.

3.2   TRADITIONELLA EGNA MEDEL

TRADITIONELLA EGNA MEDEL

| miljoner euro |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Tullar | 21 235 | 22 763 |
| Sockeravgifter | 0 | 4 |
| Totalt | 21 235 | 22 767 |

miljoner euro

2019

2018

Tullar

Tullar

21 235

21 235

22 763

22 763

Sockeravgifter

Sockeravgifter

0

0

4

4

Totalt

Totalt

21 235

21 235

22 767

22 767

Traditionella egna medel innefattar tullar och sockeravgifter. Medlemsstaterna behåller 20 % av de traditionella egna medlen för att täcka uppbördskostnader och beloppen ovan anges netto efter avdrag av dessa kostnader. Minskningen av tullarna beror till stor del på att det inte finns några intäkter från överträdelser som redovisats under 2018. (Se not 2.6.1.1).

2.6.1.1

3.3   EGNA MEDEL FRÅN MERVÄRDESSKATT

EGNA MEDEL FRÅN MERVÄRDESSKATT

Egna medel från mervärdesskatt definieras som unionens andra slag av egna medel, eftersom denna typ av skatt var den första som i stort sett harmoniserades på EU-nivå. Bidraget från mervärdesskatt beräknas genom att en enhetlig uttagssats på 0,3 % tillämpas på den nationella mervärdesskattebasen som inte får överstiga 50 % av varje medlemsstats bruttonationalinkomst (BNI). För perioden 2014–2020 föreskrivs i rådets beslut 2014/335/EU, Euratom (16) en reducerad uttagssats (0,15 %) för Tyskland, Nederländerna och Sverige.

16

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION: ÖVERFÖRINGAR

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION: ÖVERFÖRINGAR

3.4   BÖTER

BÖTER

Intäkter på 4 291 miljoner euro (2018: 6 740 miljoner euro) avser böter som kommissionen ålagt företag som överträder EU:s konkurrensregler och böter som kommissionen har ålagt medlemsstaterna för överträdelser av unionsrätten. Kommissionen redovisar intäkter från böter när den antar beslutet att ålägga böter och officiellt underrättar adressaten om detta. Bötesbeloppen utgörs huvudsakligen av böter på konkurrensområdet (4 091 miljoner euro). De största fallen rör överträdelser av EU:s antitrustregler, dvs. böter som utdömts Google för missbruk i samband med onlinereklam (1 494 miljoner euro), böter som ålagts fem banker i två ärenden avseende utländsk valutahandel eftersom dessa har deltagit i karteller för utländsk valutahandel avista (totalt 1 068 miljoner euro) och ett bötesbelopp för Mastercard för att ha hindrat näringsidkare från att få tillträde till gränsöverskridande kortbetalningstjänster (570 miljoner euro).

3.5   ÅTERKRAV AV KOSTNADER

ÅTERKRAV AV KOSTNADER

| miljoner euro |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Delad förvaltning | 2 547 | 2 116 |
| Direkt förvaltning | 65 | 65 |
| Indirekt förvaltning | 16 | 34 |
| Totalt | 2 627 | 2 215 |

miljoner euro

2019

2018

Delad förvaltning

Delad förvaltning

2 547

2 547

2 116

2 116

Direkt förvaltning

Direkt förvaltning

65

65

65

65

Indirekt förvaltning

Indirekt förvaltning

16

16

34

34

Totalt

Totalt

2 627

2 627

2 215

2 215

Denna rubrik avser huvudsakligen återbetalningskrav som utfärdats av kommissionen och som inbetalas eller avräknas mot (dvs. dras av från) efterföljande betalningar som bokförts i kommissionens redovisningssystem. Syftet är att återkräva kostnader som tidigare betalats ut från EU-budgeten. Återkrav baseras på kontroller, revisioner eller analyser av stödberättigande och därför skyddar dessa transaktioner EU-budgeten mot utgifter som strider mot lagstiftningen.

I denna kategori ingår även återbetalningskrav från medlemsstater till mottagare av EGFJ-ersättningar samt skillnaden i uppskattade upplupna intäkter från föregående årsslut jämfört med det aktuella året.

Beloppen i tabellen ovan är intäkter som uppkommer till följd av utfärdande av återbetalningskrav. Av denna orsak visar dessa belopp inte och kan inte visa den fulla omfattningen av de åtgärder som vidtagits för att skydda EU-budgeten, särskilt avseende sammanhållningspolitiken där det finns specifika mekanismer för att säkerställa korrigering av kostnader som inte är stödberättigande, där merparten inte inbegriper utfärdandet av ett återbetalningskrav. Här ingår inte belopp som återkrävts genom avräkning mot kostnader, belopp som återkrävts genom tillbakadragande och återkrav av förfinansiering.

Merparten av totalbeloppet hanteras genom återkrav vid delad förvaltning:

Jordbruk: EGFJ och landsbygdsutveckling

Jordbruk: EGFJ och landsbygdsutveckling

I fråga om EGFJ och Ejflu är de belopp, som under året redovisas som intäkter under denna rubrik, finansiella korrigeringar för året och återbetalningar som medlemsstaterna deklarerat och återkrävt under året. Som intäkter redovisas även nettoökningen av utestående belopp som rör bedrägerier eller oriktigheter och som medlemsstaterna deklarerat vara återkrävda vid årets slut.

Sammanhållningspolitik

Sammanhållningspolitik

De huvudsakliga belopp som hänför sig till sammanhållningspolitiken hänför sig till upplupna intäkter på 1,4 miljarder euro (2018: 1,1 miljarder euro) som kommissionen räknar med att kunna återkräva från medlemsstaterna. Återkravet kommer att göras till följd av granskningen och godkännandet av de årsredovisningar som medlemsstaterna lämnade in i början av 2020. Detta förfarande för godkännande av medlemsstaternas årsredovisningar infördes för första gången på sammanhållningsområdet för programperioden 2014–2020.

3.6   ÖVRIGA INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION

ÖVRIGA INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION

| miljoner euro |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Bidrag från tredjeländer | 1 485 | 1 376 |
| Skatt och bidrag från personal | 1 299 | 1 268 |
| Bidrag från medlemsstaterna för bistånd till tredje länder | 331 | 594 |
| Överföring av tillgångar | 60 | 85 |
| Korrigering av avsättningar | 41 | 100 |
| Jordbruksavgifter | 2 | 4 |
| Budgetkorrigeringar | (1 719 ) | (726) |
| Övriga | 574 | 612 |
| Totalt | 2 072 | 3 312 |

miljoner euro

2019

2018

Bidrag från tredjeländer

Bidrag från tredjeländer

1 485

1 485

1 376

1 376

Skatt och bidrag från personal

Skatt och bidrag från personal

1 299

1 299

1 268

1 268

Bidrag från medlemsstaterna för bistånd till tredje länder

Bidrag från medlemsstaterna för bistånd till tredje länder

331

331

594

594

Överföring av tillgångar

Överföring av tillgångar

60

60

85

85

Korrigering av avsättningar

Korrigering av avsättningar

41

41

100

100

Jordbruksavgifter

Jordbruksavgifter

2

2

4

4

Budgetkorrigeringar

Budgetkorrigeringar

(1 719 )

(1 719 )

(726)

(726)

Övriga

Övriga

574

574

612

612

Totalt

Totalt

2 072

2 072

3 312

3 312

Bidrag från tredjeländer utgörs av bidrag från Eftaländer och föranslutningsländer.

Intäkter från de anställdas skatter och avgifter avser främst avdrag från personalens löner. Pensionsavgifter och inkomstskatt utgör väsentliga beloppen inom kategorin.

Bidrag från medlemsstaterna för bistånd till tredjeländer utgörs i huvudsak av de belopp som mottagits för att upprätta faciliteten för flyktingar i Turkiet.

Intäkter för överföring av tillgångar avser överföringen av satelliter under Copernicus-programmet från Europeiska rymdorganisationen (ESA) till kommissionen (se not 2.2). Denna överföring utgör enligt EU:s redovisningsregler en transaktion utan motprestation och inträffar under kommande perioder för de Copernicus-satelliter som ännu håller på att uppföras.

2.2

Budgetkorrigeringarna ledde till ett negativt belopp, eftersom de positiva effekterna av budgetöverskottet från föregående år på 1 803 miljoner euro (2018: 555 miljoner euro) överkompenserades genom BNI- och mervärdesskattekorrigeringar på 3 443 miljoner euro (2018: 1 292 miljoner euro).

Övriga inkomster från transaktioner utan motprestation omfattar 151 miljoner euro i bidrag från medlemsstaterna till europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi.

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER MED MOTPRESTATION

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER MED MOTPRESTATION

3.7   FINANSIELLA INTÄKTER

FINANSIELLA INTÄKTER

| miljoner euro |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Räntor på: | | |
| Försenade betalningar | 133 | 1 458 |
| Lån | 1 180 | 1 265 |
| Övriga | 70 | 68 |
| Premieintäkter på finansiellt garantiåtagande | 193 | 121 |
| Utdelning | 29 | 103 |
| Finansiella intäkter från finansiella tillgångar eller skulder till verkligt värde genom resultatavräkning | 125 | 29 |
| Realiserade vinster på finansiella tillgångar som kan säljas | 82 | 23 |
| Övriga | 4 | 48 |
| Totalt | 1 817 | 3 115 |

miljoner euro

2019

2018

Räntor på:

Räntor på:

Försenade betalningar

Försenade betalningar

133

133

1 458

1 458

Lån

Lån

1 180

1 180

1 265

1 265

Övriga

Övriga

70

70

68

68

Premieintäkter på finansiellt garantiåtagande

Premieintäkter på finansiellt garantiåtagande

193

193

121

121

Utdelning

Utdelning

29

29

103

103

Finansiella intäkter från finansiella tillgångar eller skulder till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella intäkter från finansiella tillgångar eller skulder till verkligt värde genom resultatavräkning

125

125

29

29

Realiserade vinster på finansiella tillgångar som kan säljas

Realiserade vinster på finansiella tillgångar som kan säljas

82

82

23

23

Övriga

Övriga

4

4

48

48

Totalt

Totalt

1 817

1 817

3 115

3 115

Den försenade dröjsmålsräntan från 2018 omfattade en stor initial ränteintäkt på försenade betalningar i samband med Förenade kungarikets överträdelse och inspektionsrapporter avseende traditionella egna medel (se not 2.6.1.1). Detta år har ytterligare intäkter redovisats för överträdelsen samt en nedjustering av räntan i samband med inspektionsrapporter avseende traditionella egna medel (se not 2.6.1.1).

2.6.1.1

2.6.1.1

Ränteintäkter från lån avser främst lån som beviljats för finansiellt stöd (se not 2.4.3).

2.4.3

3.8   ÖVRIGA INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER MED MOTPRESTATION

ÖVRIGA INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER MED MOTPRESTATION

| miljoner euro |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Avgiftsintäkter för tillhandahållande av tjänster (organ) | 592 | 602 |
| Växelkursvinster | 347 | 329 |
| Avgifts- och premieintäkter för finansieringsinstrument | 43 | 54 |
| Andel av EIF:s nettoresultat | 53 | 37 |
| Försäljning av varor | 31 | 33 |
| Intäkter från fasta tillgångar | 5 | 27 |
| Övriga | 227 | 297 |
| Totalt | 1 298 | 1 379 |

miljoner euro

2019

2018

Avgiftsintäkter för tillhandahållande av tjänster (organ)

Avgiftsintäkter för tillhandahållande av tjänster (organ)

592

592

602

602

Växelkursvinster

Växelkursvinster

347

347

329

329

Avgifts- och premieintäkter för finansieringsinstrument

Avgifts- och premieintäkter för finansieringsinstrument

43

43

54

54

Andel av EIF:s nettoresultat

Andel av EIF:s nettoresultat

53

53

37

37

Försäljning av varor

Försäljning av varor

31

31

33

33

Intäkter från fasta tillgångar

Intäkter från fasta tillgångar

5

5

27

27

Övriga

Övriga

227

227

297

297

Totalt

Totalt

1 298

1 298

1 379

1 379

Intäkter från avgifter för tillhandahållande av tjänster innehåller huvudsakligen de avgifter för godkännande av försäljning som tas ut av Europeiska läkemedelsmyndigheten och varumärkesavgifter som tas ut av Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet.

KOSTNADER

KOSTNADER

3.9   DELAD FÖRVALTNING

DELAD FÖRVALTNING

| miljoner euro |
| --- |
| Genomförda av medlemsstater | 2019 | 2018 |
| Europeiska garantifonden för jordbruket | 43 951 | 43 527 |
| Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och andra landsbygdsutvecklingsinstrument | 13 541 | 13 149 |
| Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden | 35 178 | 30 230 |
| Europeiska socialfonden | 11 218 | 11 935 |
| Övriga | 2 608 | 2 826 |
| Totalt | 106 495 | 101 666 |

miljoner euro

Genomförda av medlemsstater

2019

2018

Europeiska garantifonden för jordbruket

Europeiska garantifonden för jordbruket

43 951

43 951

43 527

43 527

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

13 541

13 541

13 149

13 149

Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden

Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden

35 178

35 178

30 230

30 230

Europeiska socialfonden

Europeiska socialfonden

11 218

11 218

11 935

11 935

Övriga

Övriga

2 608

2 608

2 826

2 826

Totalt

Totalt

106 495

106 495

101 666

101 666

Ökningen gäller främst sammanhållningspolitiken (Eruf och Sammanhållningsfonden) där så gott som samtliga utgifter hänför sig till den nuvarande programperioden där arbetet fortskrider.

Andra kostnader omfattar huvudsakligen följande: Asyl och migration (0,6 miljarder euro), fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (0,5 miljarder euro), intern säkerhet (0,4 miljarder euro), Europeiska unionens solidaritetsfond (0,4 miljarder euro) och Europeiska havs- och fiskerifonden (0,7 miljarder euro). Minskningen jämfört med föregående år avser främst Europeiska unionens solidaritetsfond.

3.10   DIREKT FÖRVALTNING

DIREKT FÖRVALTNING

| miljoner euro |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Genomförd av kommissionen | 8 435 | 8 120 |
| Genomförd av EU:s genomförandeorgan | 10 095 | 8 964 |
| Genomförd av förvaltningsfonder | 412 | 468 |
| Totalt | 18 942 | 17 551 |

miljoner euro

2019

2018

Genomförd av kommissionen

Genomförd av kommissionen

8 435

8 435

8 120

8 120

Genomförd av EU:s genomförandeorgan

Genomförd av EU:s genomförandeorgan

10 095

10 095

8 964

8 964

Genomförd av förvaltningsfonder

Genomförd av förvaltningsfonder

412

412

468

468

Totalt

Totalt

18 942

18 942

17 551

17 551

Dessa belopp rör främst genomförandet av forskningspolitiken (7,7 miljarder euro), transportdelen i Fonden för ett sammanlänkat Europa (3,1 miljarder euro), finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (1,4 miljarder euro) och den europeiska grannskapspolitiken (1,1 miljarder euro).

Ökningen av de direkta förvaltningskostnaderna som genomförts av EU:s genomförandeorgan (0,8 miljarder euro) avser främst genomförandeorganet för innovation och nätverk (Inea), varav den största delen avser transportdelen i Fonden för ett sammanlänkat Europa. Fonden för ett sammanlänkat Europa för transporter är det finansieringsinstrument som används för att genomföra den europeiska transportinfrastrukturpolitiken och syftar till att bygga upp ny eller uppgradera/återställa transportinfrastruktur i Europa.

3.11   INDIREKT FÖRVALTNING

INDIREKT FÖRVALTNING

| miljoner euro |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Genomförd av andra EU-byråer och EU-organ | 3 131 | 3 396 |
| Genomförd av tredjeländer | 637 | 679 |
| Genomförd av internationella organisationer | 3 448 | 3 337 |
| Genomförda av andra enheter | 2 875 | 3 569 |
| Totalt | 10 091 | 10 981 |

miljoner euro

2019

2018

Genomförd av andra EU-byråer och EU-organ

Genomförd av andra EU-byråer och EU-organ

3 131

3 131

3 396

3 396

Genomförd av tredjeländer

Genomförd av tredjeländer

637

637

679

679

Genomförd av internationella organisationer

Genomförd av internationella organisationer

3 448

3 448

3 337

3 337

Genomförda av andra enheter

Genomförda av andra enheter

2 875

2 875

3 569

3 569

Totalt

Totalt

10 091

10 091

10 981

10 981

Av de indirekta förvaltningskostnaderna avser 4,2 miljarder euro åtgärder avseende tredjeland (framför allt områdena för föranslutning, humanitärt bistånd, internationellt samarbete och grannskapspolitik). Ytterligare 5,8 miljarder euro används för att öka Europas konkurrenskraft (på områden som forskning, system för satellitnavigering och utbildning). Minskningen av utgifter som genomförts av andra enheter rör främst utbildning (Erasmus).

3.12   PERSONAL- OCH PENSIONSKOSTNADER

PERSONAL- OCH PENSIONSKOSTNADER

| miljoner euro |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Personalkostnader | 6 692 | 6 454 |
| Pensionskostnader | 4 674 | 4 476 |
| Totalt | 11 366 | 10 929 |

miljoner euro

2019

2018

Personalkostnader

Personalkostnader

6 692

6 692

6 454

6 454

Pensionskostnader

Pensionskostnader

4 674

4 674

4 476

4 476

Totalt

Totalt

11 366

11 366

10 929

10 929

Pensionskostnaderna utgör en del av de rörelser som har uppkommit till följd av att andra aktuariella värderingar än aktuariella antaganden utfördes av de ersättningar som ska utbetalas till de anställda. De utgör således inte faktiska pensionsutbetalningar under året, vilka är betydligt lägre.

3.13   FINANSIERINGSKOSTNADER

FINANSIERINGSKOSTNADER

| miljoner euro |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Räntekostnader: | | |
| Upplåning | 1 174 | 1 260 |
| Övriga | 23 | 26 |
| Nedskrivningsförlust från lån och fordringar | 105 | 126 |
| Förlust på finansiella tillgångar eller skulder till verkligt värde genom resultatavräkning | 57 | 95 |
| Finansiell leasing | 70 | 73 |
| Nedskrivningsförlust från finansiella tillgångar som kan säljas | 19 | 25 |
| Realiserade förluster på finansiella tillgångar som kan säljas | 7 | 21 |
| Övriga | 36 | 50 |
| Totalt | 1 491 | 1 677 |

miljoner euro

2019

2018

Räntekostnader:

Räntekostnader:

Upplåning

Upplåning

1 174

1 174

1 260

1 260

Övriga

Övriga

23

23

26

26

Nedskrivningsförlust från lån och fordringar

Nedskrivningsförlust från lån och fordringar

105

105

126

126

Förlust på finansiella tillgångar eller skulder till verkligt värde genom resultatavräkning

Förlust på finansiella tillgångar eller skulder till verkligt värde genom resultatavräkning

57

57

95

95

Finansiell leasing

Finansiell leasing

70

70

73

73

Nedskrivningsförlust från finansiella tillgångar som kan säljas

Nedskrivningsförlust från finansiella tillgångar som kan säljas

19

19

25

25

Realiserade förluster på finansiella tillgångar som kan säljas

Realiserade förluster på finansiella tillgångar som kan säljas

7

7

21

21

Övriga

Övriga

36

36

50

50

Totalt

Totalt

1 491

1 491

1 677

1 677

Räntekostnaderna för upplåning motsvarar främst ränteintäkter på utlåning för finansiellt stöd (rygg-mot-rygg-transaktioner).

3.14   ÖVRIGA KOSTNADER

ÖVRIGA KOSTNADER

| miljoner euro |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Administrativa kostnader och it-kostnader | 2 540 | 2 313 |
| Kostnader för fasta tillgångar | 1 630 | 1 608 |
| Korrigering av avsättningar | 1 294 | 923 |
| Växelkursförluster | 343 | 341 |
| Kostnader för löpande leasingavtal | 442 | 424 |
| Domstolens nedsättning av böter | 91 | 1 |
| Övriga | 769 | 598 |
| Totalt | 7 109 | 6 208 |

miljoner euro

2019

2018

Administrativa kostnader och it-kostnader

Administrativa kostnader och it-kostnader

2 540

2 540

2 313

2 313

Kostnader för fasta tillgångar

Kostnader för fasta tillgångar

1 630

1 630

1 608

1 608

Korrigering av avsättningar

Korrigering av avsättningar

1 294

1 294

923

923

Växelkursförluster

Växelkursförluster

343

343

341

341

Kostnader för löpande leasingavtal

Kostnader för löpande leasingavtal

442

442

424

424

Domstolens nedsättning av böter

Domstolens nedsättning av böter

91

91

1

1

Övriga

Övriga

769

769

598

598

Totalt

Totalt

7 109

7 109

6 208

6 208

Kostnader för forskning och utveckling tas upp under administrativa kostnader och it-kostnader enligt följande:

| miljoner euro |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Kostnader för forskning | 398 | 385 |
| Utvecklingskostnader som inte tillgångsredovisas | 119 | 106 |
| Totalt | 517 | 491 |

miljoner euro

2019

2018

Kostnader för forskning

Kostnader för forskning

398

398

385

385

Utvecklingskostnader som inte tillgångsredovisas

Utvecklingskostnader som inte tillgångsredovisas

119

119

106

106

Totalt

Totalt

517

517

491

491

3.15   SEGMENTRAPPORTERING ENLIGT RUBRIK I DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN

SEGMENTRAPPORTERING ENLIGT RUBRIK I DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN

| miljoner euro |
| --- |
| | Smart tillväxt för alla | Hållbar tillväxt | Säkerhet och medborgarskap | Europa i världen | Administration | Ej tilldelat till en rubrik i den fleråriga budgetramen (5) | Totalt |
| Egna medel från BNI | — | — | — | — | — | 108 820 | 108 820 |
| Traditionella egna medel | — | — | — | — | — | 21 235 | 21 235 |
| Mervärdesskatt | — | — | — | — | — | 18 128 | 18 128 |
| Böter | — | — | — | — | — | 4 291 | 4 291 |
| Återkrav av kostnader | 1 520 | 1 076 | 10 | 22 | 0 | 0 | 2 627 |
| Övriga | 1 202 | 29 | 43 | 214 | 5 176 | (4 592 ) | 2 072 |
| Intäkter från transaktioner utan motprestation | 2 722 | 1 104 | 54 | 235 | 5 176 | 147 882 | 157 174 |
| Finansiella intäkter | 423 | 1 | 0 | 11 | 0 | 1 383 | 1 817 |
| Övriga | 155 | (12) | (5) | 13 | 283 | 864 | 1 298 |
| Intäkter från transaktioner med motprestation | 578 | (11) | (5) | 24 | 283 | 2 247 | 3 116 |
| Totala intäkter | 3 300 | 1 093 | 49 | 260 | 5 459 | 150 129 | 160 289 |
| Kostnader genomförda av medlemsstater: | | | | | | | |
| EGFJ | — | (43 951 ) | — | — | — | — | (43 951 ) |
| Ejflu och andra landsbygdsutvecklingsinstrument | — | (13 541 ) | — | — | — | — | (13 541 ) |
| Eruf och sammanhållningsfonden | (35 178 ) | — | — | — | — | — | (35 178 ) |
| ESF | (11 218 ) | — | — | — | — | — | (11 218 ) |
| Övriga | (512) | (668) | (1 382 ) | (46) | — | (0) | (2 608 ) |
| Genomförda av kommissionen, genomförandeorganen och förvaltningsfonderna | (12 763 ) | (676) | (1 060 ) | (4 446 ) | (19) | 23 | (18 942 ) |
| Genomförda av andra EU-byråer och EU-organ | (2 799 ) | (62) | (927) | (32) | — | 689 | (3 131 ) |
| Genomförda av tredjeländer och internationella organisationer | (526) | (2) | (242) | (3 314 ) | (0) | — | (4 085 ) |
| Genomförda av andra enheter | (2 037 ) | (1) | (1) | (839) | (0) | 3 | (2 875 ) |
| Personal- och pensionskostnader | (1 637 ) | (350) | (444) | (604) | (7 222 ) | (1 110 ) | (11 366 ) |
| Finansieringskostnader | (113) | (56) | (0) | (9) | (104) | (1 209 ) | (1 491 ) |
| Övriga kostnader | (2 287 ) | (493) | (137) | (136) | (3 640 ) | (415) | (7 109 ) |
| Totala kostnader | (69 070 ) | (59 800 ) | (4 194 ) | (9 427 ) | (10 985 ) | (2 018 ) | (155 493 ) |
| Årets ekonomiska resultat | (65 770 ) | (58 707 ) | (4 145 ) | (9 167 ) | (5 526 ) | 148 111 | 4 796 |

miljoner euro

Smart tillväxt för alla

Hållbar tillväxt

Säkerhet och medborgarskap

Europa i världen

Administration

Ej tilldelat till en rubrik i den fleråriga budgetramen (5)

5

Totalt

Egna medel från BNI

Egna medel från BNI

—

—

—

—

—

108 820

108 820

108 820

108 820

Traditionella egna medel

Traditionella egna medel

—

—

—

—

—

21 235

21 235

21 235

21 235

Mervärdesskatt

Mervärdesskatt

—

—

—

—

—

18 128

18 128

18 128

18 128

Böter

Böter

—

—

—

—

—

4 291

4 291

4 291

4 291

Återkrav av kostnader

Återkrav av kostnader

1 520

1 520

1 076

1 076

10

10

22

22

0

0

0

0

2 627

2 627

Övriga

Övriga

1 202

1 202

29

29

43

43

214

214

5 176

5 176

(4 592 )

(4 592 )

2 072

2 072

Intäkter från transaktioner utan motprestation

Intäkter från transaktioner utan motprestation

2 722

2 722

1 104

1 104

54

54

235

235

5 176

5 176

147 882

147 882

157 174

157 174

Finansiella intäkter

Finansiella intäkter

423

423

1

1

0

0

11

11

0

0

1 383

1 383

1 817

1 817

Övriga

Övriga

155

155

(12)

(12)

(5)

(5)

13

13

283

283

864

864

1 298

1 298

Intäkter från transaktioner med motprestation

Intäkter från transaktioner med motprestation

578

578

(11)

(11)

(5)

(5)

24

24

283

283

2 247

2 247

3 116

3 116

Totala intäkter

Totala intäkter

3 300

3 300

1 093

1 093

49

49

260

260

5 459

5 459

150 129

150 129

160 289

160 289

Kostnader genomförda av medlemsstater:

Kostnader genomförda av medlemsstater:

EGFJ

EGFJ

—

(43 951 )

(43 951 )

—

—

—

—

(43 951 )

(43 951 )

Ejflu och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

Ejflu och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

—

(13 541 )

(13 541 )

—

—

—

—

(13 541 )

(13 541 )

Eruf och sammanhållningsfonden

Eruf och sammanhållningsfonden

(35 178 )

(35 178 )

—

—

—

—

—

(35 178 )

(35 178 )

ESF

ESF

(11 218 )

(11 218 )

—

—

—

—

—

(11 218 )

(11 218 )

Övriga

Övriga

(512)

(512)

(668)

(668)

(1 382 )

(1 382 )

(46)

(46)

—

(0)

(0)

(2 608 )

(2 608 )

Genomförda av kommissionen, genomförandeorganen och förvaltningsfonderna

Genomförda av kommissionen, genomförandeorganen och förvaltningsfonderna

(12 763 )

(12 763 )

(676)

(676)

(1 060 )

(1 060 )

(4 446 )

(4 446 )

(19)

(19)

23

23

(18 942 )

(18 942 )

Genomförda av andra EU-byråer och EU-organ

Genomförda av andra EU-byråer och EU-organ

(2 799 )

(2 799 )

(62)

(62)

(927)

(927)

(32)

(32)

—

689

689

(3 131 )

(3 131 )

Genomförda av tredjeländer och internationella organisationer

Genomförda av tredjeländer och internationella organisationer

(526)

(526)

(2)

(2)

(242)

(242)

(3 314 )

(3 314 )

(0)

(0)

—

(4 085 )

(4 085 )

Genomförda av andra enheter

Genomförda av andra enheter

(2 037 )

(2 037 )

(1)

(1)

(1)

(1)

(839)

(839)

(0)

(0)

3

3

(2 875 )

(2 875 )

Personal- och pensionskostnader

Personal- och pensionskostnader

(1 637 )

(1 637 )

(350)

(350)

(444)

(444)

(604)

(604)

(7 222 )

(7 222 )

(1 110 )

(1 110 )

(11 366 )

(11 366 )

Finansieringskostnader

Finansieringskostnader

(113)

(113)

(56)

(56)

(0)

(0)

(9)

(9)

(104)

(104)

(1 209 )

(1 209 )

(1 491 )

(1 491 )

Övriga kostnader

Övriga kostnader

(2 287 )

(2 287 )

(493)

(493)

(137)

(137)

(136)

(136)

(3 640 )

(3 640 )

(415)

(415)

(7 109 )

(7 109 )

Totala kostnader

Totala kostnader

(69 070 )

(69 070 )

(59 800 )

(59 800 )

(4 194 )

(4 194 )

(9 427 )

(9 427 )

(10 985 )

(10 985 )

(2 018 )

(2 018 )

(155 493 )

(155 493 )

Årets ekonomiska resultat

Årets ekonomiska resultat

(65 770 )

(65 770 )

(58 707 )

(58 707 )

(4 145 )

(4 145 )

(9 167 )

(9 167 )

(5 526 )

(5 526 )

148 111

148 111

4 796

4 796

Tabellen över intäkter och kostnader enligt rubrik i den fleråriga budgetramen baseras på uppskattningar, eftersom alla åtaganden inte är kopplade till en rubrik i budgetramen.

4.   EVENTUALFÖRPLIKTELSER OCH EVENTUALTILLGÅNGAR

4.1   EVENTUALFÖRPLIKTELSER

EVENTUALFÖRPLIKTELSER

Eventualförpliktelser är eventuella framtida betalningsåtaganden för EU som kan uppkomma på grund av tidigare händelser eller rättsligt bindande åtaganden som gjorts men som kommer att bero på framtida händelser som inte helt ligger inom EU:s kontroll. De avser främst finansiella garantier (på lån och finansiella stödprogram) och rättsliga risker. Alla eventualförpliktelser, utom för böter och garantier som täcks av medel (se not 2.4.1) kommer, om de förfaller till betalning, att finansieras genom EU-budgeten (och därmed EU:s medlemsstater) under de kommande åren.

2.4.1

4.1.1   
  Budgetgarantier

Budgetgarantier

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Tak | Underskrift | Utbetalade | Tak | Underskrift | Utbetalade |
| Garantier för EIB:s mandat för utlåning till tredjeland | 37 929 | 31 521 | 20 014 | 40 417 | 30 889 | 20 510 |
| Garantier från Efsi | 25 797 | 21 889 | 17 634 | 25 898 | 19 842 | 15 764 |
| Garantier från EFHU | 50 | — | — | — | — | — |
| Totalt | 63 775 | 53 410 | 37 648 | 66 315 | 50 731 | 36 273 |

miljoner euro

31.12.2019

31.12.2018

Tak

Underskrift

Utbetalade

Tak

Underskrift

Utbetalade

Garantier för EIB:s mandat för utlåning till tredjeland

Garantier för EIB:s mandat för utlåning till tredjeland

37 929

37 929

31 521

31 521

20 014

20 014

40 417

40 417

30 889

30 889

20 510

20 510

Garantier från Efsi

Garantier från Efsi

25 797

25 797

21 889

21 889

17 634

17 634

25 898

25 898

19 842

19 842

15 764

15 764

Garantier från EFHU

Garantier från EFHU

50

50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Totalt

Totalt

63 775

63 775

53 410

53 410

37 648

37 648

66 315

66 315

50 731

50 731

36 273

36 273

Tabellen ovan visar i vilken utsträckning EU-budgeten är exponerad för eventuella framtida betalningar kopplade till garantier från Europeiska investeringsbanksgruppen eller andra finansinstitut. Utbetalda belopp motsvarar de belopp som redan utbetalats till de slutliga stödmottagarna, medan de belopp som undertecknats inbegriper dessa utbetalda belopp plus avtal som redan undertecknats med mottagarna eller finansiella förmedlare, men som ännu inte utbetalats (15 762 miljoner euro). Taket motsvarar den totala garanti som EU-budgeten, och därmed dess medlemsstater har åtagit sig att täcka, eftersom man för att kunna offentliggöra den maximala exponering som EU stod inför den 31 december 2019 också måste ta med transaktioner som godkänts men som ännu inte undertecknats (10 365 miljoner euro). Beloppen redovisas netto i finansiella avsättningar eller finansiella skulder som redovisats för dessa program.

Garantier för EIB:s mandat för utlåning till tredjeland

Garantier för EIB:s mandat för utlåning till tredjeland

EU-budgeten garanterar de lån som EIB har undertecknat och beviljat ur EIB:s egna medel till tredjeländer. Den 31 december 2019 uppgick det utestående lånebelopp som täcks av EU-garantin till 20 014 miljoner euro (2018: 20 510 miljoner euro). EU-budgetgarantier:

| — | 19 074 miljoner euro (2018: 19 360 miljoner euro) via garantifonden för åtgärder avseende tredje land (se not 2.4.1) och |
| --- | --- |

—

19 074 miljoner euro (2018: 19 360 miljoner euro) via garantifonden för åtgärder avseende tredje land (se not 2.4.1) och

2.4.1

| — | 940 miljoner euro (2018: 1 150 miljoner euro) direkt för lån som beviljats till medlemsstaterna före anslutningen. |
| --- | --- |

—

940 miljoner euro (2018: 1 150 miljoner euro) direkt för lån som beviljats till medlemsstaterna före anslutningen.

Utöver de 20 014 miljoner euro som redovisas ovan som utbetalade garanterar EU ytterligare 161 miljoner euro i utestående lån till Syrien för vilka avsättningar har gjorts och 20 miljoner euro som redovisas som finansiell garanti för skulden för mandatet för den privata sektorn i EIB:s resiliensinitiativ (ERI) (se nedan).

EU:s mandat för utlåning till tredjeland för lån som beviljats av EIB är begränsat till 65 % av det utestående beloppet för avtal som ingåtts efter 2007 (mandaten för 2007–2013 och 2014–2020). För avtal som ingåtts före 2007 är EU-garantin begränsad till en viss procentandel av den högsta tillåtna kreditlinan, i de flesta fall 65 %, men också 70 %, 75 % eller 100 %. När taket inte nåtts täcker EU-garantin det totala utestående beloppet.

Enligt Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2018/412 (17) ska upp till 2,3 miljarder euro tilldelas det nya mandatet för utlåning till den privata sektorn för projekt som är inriktade på långsiktig ekonomisk resiliens för flyktingar, migranter, värd- och transitsamhällen inom ramen för mandatet för den privata sektorn i EIB:s resiliensinitiativ. EIB betalade det första mandatet för den privata sektorn i EIB:s resiliensinitiativ under 2019. Unionens budget ersätts med den risk som tas i förhållande till garantier som beviljats för EIB:s finansieringstransaktioner inom ramen för mandatet för den privata sektorn i EIB:s resiliensinitiativ, varför garantin för mandatet för den privata sektorn i EIB:s resiliensinitiativ redovisas som en finansiell garanti för skulden (se not 2.11.3).

17

2.11.3

EU-garantibetalningar görs via garantifonden för åtgärder avseende tredje land (se not 2.4.1). Under 2019 har 55 miljoner euro i garantianspråk betalats ut från garantifonden för åtgärder avseende tredje land (2018: 56 miljoner euro).

2.4.1

Garanti från Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

Garanti från Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

Efsi är ett initiativ för att öka Europeiska investeringsbanksgruppens riskbärande förmåga så att EIB kan öka sina investeringar i EU. Syftet med Efsi är att stödja ytterligare investeringar i EU och öka små företags tillgång till finansiering. EU-budgeten ger en garanti på upp till 26 miljarder euro (”EU-garantin för Efsi”) inom ramen för ett avtal mellan EU och EIB, nedan kallat Efsi-avtalet, för att skydda EIB från potentiella förluster till följd av dess finansierings- och investeringstransaktioner.

Efsis transaktioner utförs inom två delar: Infrastruktur- och innovationsdelen som genomförs av EIB (EU-garantin för Efsi på 19,5 miljarder euro) och delen för små och medelstora företag som genomförs av EIF (EU-garantin för Efsi på 6,5 miljarder euro), som båda har en skuldportfölj och en aktieportfölj. EIF agerar inom ramen för ett avtal med EIB på grundval av en garanti från EIB som i sin tur är skyddad genom en motgaranti från EU-garantin för Efsi i enlighet med Efsi-avtalet.

EU och EIB har olika roller inom Efsi. Efsi är inrättat inom EIB som finansierar transaktionerna (investeringar i skuldfinansiering och finansiering av eget kapital) och lånar därför de nödvändiga medlen på kapitalmarknaderna. EIB fattar oberoende investeringsbeslut och förvaltar transaktionerna i enlighet med sina regler och förfaranden. EU ger garantin för dessa transaktioner och täcker EIB:s förluster upp till taket för denna garanti.

För att säkerställa att de investeringar som görs inom ramen för Efsi förblir inriktade på det specifika målet att åtgärda marknadsmisslyckanden och att de är berättigade till skydd genom EU-garantin har en särskild styrningsstruktur inrättats, inbegripet en investeringskommitté med oberoende experter som granskar varje projekt som EIB föreslagit inom ramen för infrastruktur- och innovationsdelen när det gäller dess berättigande till att täckas av EU-garantin och Efsis styrelse för att säkerställa en översyn av programmet.

Eftersom de kontrollkriterier och redovisningskrav för konsolidering av EU:s redovisningsregler (och IPSAS) inte är uppfyllda redovisas inte de relaterade garanterade tillgångarna i EU:s konsoliderade årsredovisning.

EU-garantin som beviljats EIB-gruppen inom ramen för Efsi redovisas som en finansiell garanti för skulden med hänsyn till skuldportföljen för infrastruktur- och innovationsdelen (se not 2.11.3), som en finansiell avsättning för skuldportföljen för små och medelstora företag och som ett derivat (en finansiell tillgång eller skuld värderad till verkligt värde via resultatavräkningen) för båda aktieportföljerna (se not 2.4.2). Dessutom redovisas en eventualförpliktelse relaterad till Efsi-garantin i denna not. Efsis eventualförpliktelse omfattar insatser inom ramen för programmen Cosme, Horisont 2020, garantiinstrumentet för kultur och den kreativa sektorn samt sysselsättning och social innovation som omfattas av EU-garantin för Efsi inom ramen för skuldportföljen för små och medelstora företag och redovisas netto på 74 miljoner euro i finansiella avsättningar som redovisas för denna portfölj, i enlighet med rubriken finansiella bestämmelser i not 2.10.

2.11.3

2.4.2

2.10

EU:s garantibetalningar, som inte täcks av EU:s inkomster i form av krediter till Efsis avvecklingskonto vid EIB, görs av garantifonden för Efsi – se not 2.4.1. Under 2019 har inga garantianspråk betalats ut från Efsis garantifond (2018: 61 miljoner euro).

2.4.1

Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU)

Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU)

Europeiska fonden för hållbar utveckling, som inrättats genom EFHU-förordningen, är ett initiativ som syftar till att stödja investeringar i Afrika och det europeiska grannskapet som ett medel att bidra till att uppnå hållbar utveckling och åtgärda specifika socioekonomiska bakomliggande orsaker till migration. Inom ramen för EFHU-förordningen bör EU ställa garantier på 1,5 miljarder euro (ytterligare ökning genom externa bidrag) till genomförandepartner för deras investerings- och finansieringstransaktioner i syfte att minska deras investeringsrisker. EFHU-garantin backas upp av EFHU-garantifonden (se not 2.4.1). Den 31 december 2019 var ett EFHU-garantiavtal ramverket för att öka investeringarna i förnybar energi i kraft, men inga underliggande finansieringstransaktioner hade undertecknats av genomförandepartnern EBRD.

4.1.2   
  Garantier för finansiellt stöd (upplåning och utlåning)

Garantier för finansiellt stöd (upplåning och utlåning)

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Ianspråktagna | Inte ianspråktagna | Totalt | Ianspråktagna | Inte ianspråktagna | Totalt |
| Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) | 47 394 | — | 47 394 | 47 400 | — | 47 400 |
| Betalningsbalans | 201 | — | 201 | 1 734 | — | 1 734 |
| Makroekonomiskt stöd | 4 754 | 560 | 5 314 | 4 388 | 980 | 5 368 |
| Euratom | 214 | 200 | 414 | 254 | 200 | 454 |
| Totalt | 52 564 | 760 | 53 324 | 53 775 | 1 180 | 54 955 |

miljoner euro

31.12.2019

31.12.2018

Ianspråktagna

Inte ianspråktagna

Totalt

Ianspråktagna

Inte ianspråktagna

Totalt

Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM)

Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM)

47 394

47 394

—

47 394

47 394

47 400

47 400

—

47 400

47 400

Betalningsbalans

Betalningsbalans

201

201

—

201

201

1 734

1 734

—

1 734

1 734

Makroekonomiskt stöd

Makroekonomiskt stöd

4 754

4 754

560

560

5 314

5 314

4 388

4 388

980

980

5 368

5 368

Euratom

Euratom

214

214

200

200

414

414

254

254

200

200

454

454

Totalt

Totalt

52 564

52 564

760

760

53 324

53 324

53 775

53 775

1 180

1 180

54 955

54 955

EU-budgeten garanterar utlåningen i de rygg-mot-rygg-transaktioner som kommissionen gjort för att finansiera lån till medlemsstater och tredjeländer. Dessa lån har redan redovisats som skulder i EU:s balansräkning – se not 2.11.1. Om betalningarna skulle ställas in för de rygg-mot-rygg-lån som ges genom dessa utlåningar skulle EU-budgeten, på grundval av artikel 14 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 609/2014, få bära hela kostnaden för det belopp som förfallit till betalning:

2.11.1

| — | Upplåning med anknytning till lån som utbetalats inom ramen för den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen garanteras enbart genom EU-budgeten. |
| --- | --- |

—

Upplåning med anknytning till lån som utbetalats inom ramen för den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen garanteras enbart genom EU-budgeten.

| — | Upplåning med anknytning till betalningsbalanslån garanteras enbart genom EU-budgeten. |
| --- | --- |

—

Upplåning med anknytning till betalningsbalanslån garanteras enbart genom EU-budgeten.

| — | Lån för makroekonomiskt stöd garanteras i första hand av garantifonden för åtgärder avseende tredjeland (se not 2.4.1) och därefter av EU-budgeten och |
| --- | --- |

—

Lån för makroekonomiskt stöd garanteras i första hand av garantifonden för åtgärder avseende tredjeland (se not 2.4.1) och därefter av EU-budgeten och

2.4.1

| — | garantier från tredje parter är de första garantier som täcker samtliga belopp för de utestående Euratomlånen. Garantifonden skulle täcka beloppen för utlåning till tredjeland om tredjeparters borgenärer inte skulle täcka dem. |
| --- | --- |

—

garantier från tredje parter är de första garantier som täcker samtliga belopp för de utestående Euratomlånen. Garantifonden skulle täcka beloppen för utlåning till tredjeland om tredjeparters borgenärer inte skulle täcka dem.

4.1.3   
  Garantier för EU:s finansieringsinstrument

Garantier för EU:s finansieringsinstrument

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation | 1 584 | 1 467 |
| Finansieringsinstrument för riskdelning | 110 | 642 |
| Fonden för ett sammanlänkat Europa | 684 | 579 |
| Övriga | 38 | 29 |
| Totalt | 2 416 | 2 717 |

miljoner euro

31.12.2019

31.12.2018

Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation

Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation

1 584

1 584

1 467

1 467

Finansieringsinstrument för riskdelning

Finansieringsinstrument för riskdelning

110

110

642

642

Fonden för ett sammanlänkat Europa

Fonden för ett sammanlänkat Europa

684

684

579

579

Övriga

Övriga

38

38

29

29

Totalt

Totalt

2 416

2 416

2 717

2 717

Enligt vad som anges i artikel 210.1 i budgetförordningen får inte budgetkostnader kopplade till ett finansieringsinstrument och unionens ekonomiska ansvar överstiga beloppet för det relevanta budgetåtagande som gjorts för detta, vilket innebär att budgeten inte kan innehålla eventualförpliktelser. I praktiken innebär det att dessa skulder har ett motvärde på tillgångssidan i balansräkningen eller omfattas av utestående budgetåtaganden som ännu inte har kostnadsförts. De eventualförpliktelser som anges ovan visas netto efter avdrag för finansiella avsättningar och finansiella skulder för dessa instrument – se noterna 2.10 och 2.11.2.

2.10

2.11.2

4.1.4   
  Rättsfall

Rättsfall

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Böter | 3 128 | 3 187 |
| Jordbruk | 199 | 653 |
| Sammanhållning | 341 | 26 |
| Övriga | 2 137 | 1 867 |
| Totalt | 5 805 | 5 732 |

miljoner euro

31.12.2019

31.12.2018

Böter

Böter

3 128

3 128

3 187

3 187

Jordbruk

Jordbruk

199

199

653

653

Sammanhållning

Sammanhållning

341

341

26

26

Övriga

Övriga

2 137

2 137

1 867

1 867

Totalt

Totalt

5 805

5 805

5 732

5 732

Böter

Böter

Dessa belopp avser främst böter som kommissionen utdömt för överträdelser av konkurrensreglerna, där bötesbeloppet preliminärt har betalats av bötfällda företag och där beslutet endera har överklagats eller där det inte är känt om ett överklagande kommer att göras. Eventualförpliktelsen står kvar till dess att domstolen meddelat en slutgiltig dom i målet eller till dess att tidsfristen för väckande av talan löpt ut. Ränta som utgått på preliminära betalningar ingår i det ekonomiska resultatet för året, men också som en eventualförpliktelse för att markera att det är osäkert om kommissionen har rätt till beloppen.

Om EU förlorar något av dessa ärenden som rör utdömda böter, återbetalas de preliminärt mottagna beloppen till företagen utan att budgeten påverkas. Bötesbeloppet förs upp som budgetintäkt först när böterna är slutgiltiga (artikel 107 i budgetförordningen).

Jordbruk

Jordbruk

Under denna rubrik upptas eventualförpliktelser gentemot medlemsstaterna som är kopplade till EGFJ och beslut om överensstämmelse i ärenden som rör landsbygdsutveckling i vilka domstolen ännu inte fällt ett avgörande. De slutliga beloppen, och vilket år ett eventuellt framgångsrikt överklagande ska belasta budgeten, beror på hur lång tid domstolsförfarandet tar.

Sammanhållning

Sammanhållning

Här rör det sig om eventualförpliktelser gentemot medlemsstaterna i samband med insatser i sammanhållningspolitiken där ett datum för muntligt hörande ännu inte fastställts eller där domstolen ännu inte fällt något avgörande. Ökningen beror på två ärenden som rör stödberättigande utgifter och medlemsstaternas räkenskaper.

Andra rättsfall

Andra rättsfall

Denna rubrik avser krav på skadestånd riktade mot EU, övriga rättstvister samt beräknade rättsliga kostnader. Det bör noteras att i en skadeståndstalan enligt artikel 340 i EUF-fördraget måste käranden påvisa att institutionen begått en tillräckligt allvarlig överträdelse av rättsstatsprincipen som ger enskilda individer rättigheter, att käranden lidit verklig skada och att det finns ett direkt orsakssamband mellan den olagliga handlingen och skadan. Beloppet för 2019 (som för 2018) gäller främst en skadeståndstalan mot kommissionen för ett beslut om ett koncentrationsförbud, där det redovisade beloppet, i avsaknad av en tillförlitlig uppskattning, avser det begärda beloppet. Ökningen under 2019 avser skadeståndsanspråk i samband med en delegerad förordning från kommissionen, som ogiltigförklarats av tribunalen.

4.2   EVENTUALTILLGÅNGAR

EVENTUALTILLGÅNGAR

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Erhållna garantier: | | |
| Fullgörandegarantier | 349 | 321 |
| Övriga garantier | 16 | 19 |
| Övriga eventualtillgångar | 65 | 25 |
| Totalt | 430 | 366 |

miljoner euro

31.12.2019

31.12.2018

Erhållna garantier:

Erhållna garantier:

Fullgörandegarantier

Fullgörandegarantier

349

349

321

321

Övriga garantier

Övriga garantier

16

16

19

19

Övriga eventualtillgångar

Övriga eventualtillgångar

65

65

25

25

Totalt

Totalt

430

430

366

366

Fullgörandegarantier krävs för att säkerställa att mottagarna av EU-finansiering fullgör sina avtalsenliga åtaganden gentemot Europeiska unionen.

5.   BUDGETÅTAGANDEN OCH RÄTTSLIGA ÅTAGANDEN

I denna not ges information om budgetprocessen och framtida finansieringsbehov och inte om befintliga skulder per den 31 december 2019.

I den fleråriga budgetram som medlemsstaterna enats om definieras programmen och fastställs taken för de åtagandebemyndiganden och de totala beloppen för betalningsbemyndiganden som EU får ingå budgetåtaganden och rättsliga åtaganden för och slutligen göra utbetalningar för under en period på sju år, se tabell 1.1 i noterna till rapporterna om budgetgenomförandet.

Taken i den fleråriga budgetramen antogs av rådet (medlemsstaterna), med Europaparlamentets godkännande. I artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (18) om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken görs en direkt koppling mellan det årliga taket för EGFJ:s utgifter och förordningen om den fleråriga budgetramen. Europaparlamentet och rådet antog också de respektive grundläggande rättsakterna för EGFJ:s utgifter som anger utgifterna per medlemsstat för hela perioden 2014–2020.

18

Rättsliga åtaganden som motsvarar program, projekt, överenskommelser eller kontrakt som ingåtts och som därmed är rättsligt bindande för EU. Ett rättsligt åtagande är en handling genom vilken utanordnaren ingår eller fastställer ett åtagande (för EU) som ger upphov till en betalning (artikel 2.37 i budgetförordningen).

Ett budgetåtagande ska i princip ingås innan det rättsliga åtagandet, men för vissa fleråriga program/projekt är det tvärtom, de relevanta budgetåtagandena indelas i årliga delbetalningar under flera år, om detta är tillåtet enligt den grundläggande rättsakten. Till exempel föreskrivs, för sammanhållning, i artikel 76 i förordningen om gemensamma bestämmelser (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (19)) att kommissionens beslut om antagande av ett program ska utgöra ett rättsligt åtagande i den mening som avses i budgetförordningen, men att unionens budgetåtaganden för varje program ska göras årligen för varje fond under perioden mellan den 1 januari 2014 och den 31 december 2020. Andra rättsliga grunder kan innehålla liknande bestämmelser. Därför kan det förekomma att EU har ingått rättsliga åtaganden om att betala vissa belopp, trots att budgetåtagandet ännu inte har gjorts – se not 5.2 och 5.3.

19

5.2

5.3

Om budgetåtagandet har ingåtts, men de därpå följande utbetalningarna ännu inte gjorts kallas de utestående åtagandena för ”reste à liquider” (RAL). Detta kan vara program eller projekt, ofta fleråriga, som skrivs under och för vilka betalningar kommer att göras först under senare år. Åtagandena utgör betalningsåtaganden för kommande år. Eftersom redovisningen utarbetas enligt principerna om periodiserad redovisning, medan rapporterna om budgetgenomförandet utarbetas enligt kassabaserad redovisning har en del av det totala utestående beloppet redan kostnadsförts och redovisas som en skuld i balansräkningen (se not 2.12 och 2.13). Beräkningen av dessa kostnader baseras antingen på ersättningsanspråk eller fakturor som mottagits eller på det beräknade genomförandet av ett program eller projekt där inga anspråk anmäls till EU förrän på balansdagen – se not 5.1. När betalningar avseende utestående åtaganden görs tas skulden i balansräkningen bort. Den del av de utestående åtagandena som ännu inte kostnadsförts ingår inte i skulderna, utan redovisas i stället nedan.

2.12

2.13

5.1

Uppgifterna nedan avser således de belopp som EU den 31 december 2019 hade åtagit sig att betala för att fullgöra sina kontraktsskyldigheter och som därför ska finansieras via EU:s framtida budgetar.

| miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Utestående budgetåtaganden som ännu inte har kostnadsförts | 5.1 | 249 686 | 235 836 |
| Delad förvaltning: rättsliga åtaganden enligt den nuvarande fleråriga budgetramen i avvaktan på genomförande | 5.2 | 72 832 | 143 883 |
| Väsentliga rättsliga åtaganden på andra områden | 5.3 | 13 941 | 18 126 |
| Totalt | | 336 459 | 397 845 |

miljoner euro

Not

31.12.2019

31.12.2018

Utestående budgetåtaganden som ännu inte har kostnadsförts

Utestående budgetåtaganden som ännu inte har kostnadsförts

5.1

5.1

249 686

249 686

235 836

235 836

Delad förvaltning: rättsliga åtaganden enligt den nuvarande fleråriga budgetramen i avvaktan på genomförande

Delad förvaltning: rättsliga åtaganden enligt den nuvarande fleråriga budgetramen i avvaktan på genomförande

5.2

5.2

72 832

72 832

143 883

143 883

Väsentliga rättsliga åtaganden på andra områden

Väsentliga rättsliga åtaganden på andra områden

5.3

5.3

13 941

13 941

18 126

18 126

Totalt

Totalt

336 459

336 459

397 845

397 845

5.1   UTESTÅENDE BUDGETÅTAGANDEN SOM ÄNNU INTE HAR KOSTNADSFÖRTS

UTESTÅENDE BUDGETÅTAGANDEN SOM ÄNNU INTE HAR KOSTNADSFÖRTS

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Utestående budgetåtaganden som ännu inte har kostnadsförts | 249 686 | 235 836 |

miljoner euro

31.12.2019

31.12.2018

Utestående budgetåtaganden som ännu inte har kostnadsförts

Utestående budgetåtaganden som ännu inte har kostnadsförts

249 686

249 686

235 836

235 836

Det ovanstående beloppet avser budgeterade utestående åtaganden (RAL) på 297 693 miljoner euro (se tabell 4.4 i noterna till rapporterna om budgetgenomförandet) minus belopp som tagits upp som skulder i balansräkningen och som kostnader i resultaträkningen. Med utestående åtaganden avses åtaganden som ännu inte vare sig har slutbetalats eller dragits tillbaka. Detta är en naturlig följd av att fleråriga program upprättats.

Det bör noteras att utestående belopp för förfinansiering per den 31 december 2019 uppgick till 51 miljarder euro (se not 2.5). De utgör budgetåtaganden som har betalats, som minskar de utestående åtagandena, men där de erlagda beloppen fortfarande anses tillhöra EU och inte mottagaren fram till dess att kontraktsåtagandena har uppfyllts. De är således i likhet med de utestående åtagandena som anges ovan ännu inte kostnadsförda.

2.5

5.2   DELAD FÖRVALTNING: RÄTTSLIGA ÅTAGANDEN ENLIGT DEN NUVARANDE FLERÅRIGA BUDGETRAMEN I AVVAKTAN PÅ GENOMFÖRANDE

DELAD FÖRVALTNING: RÄTTSLIGA ÅTAGANDEN ENLIGT DEN NUVARANDE FLERÅRIGA BUDGETRAMEN I AVVAKTAN PÅ GENOMFÖRANDE

| miljoner euro |
| --- |
| Medel | Budgetram 2014-2020 (A) | Rättsliga åtaganden enligt kommissionens senaste beslut (B) | Budgetåtaganden inklusive åtaganden som dragits tillbaka (C) | Rättsliga åtaganden i väntan på genomförande (B-C) |
| Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden | 262 585 | 262 407 | 220 447 | 41 960 |
| Europeiska socialfonden | 92 912 | 92 751 | 78 841 | 13 910 |
| Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet | — | — | — | — |
| Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt | 3 814 | 3 813 | 3 235 | 578 |
| RUBRIK 1B: SAMMANHÅLLNINGSFONDERNA | 359 310 | 358 971 | 302 524 | 56 448 |
| Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling | 100 079 | 100 079 | 85 404 | 14 675 |
| Europeiska havs- och fiskerifonden | 5 749 | 5 687 | 4 828 | 859 |
| RUBRIK 2: NATURRESURSER | 105 829 | 105 766 | 90 232 | 15 534 |
| Asyl- och migrationsfonden | 4 575 | 4 482 | 4 032 | 450 |
| Fonden för inre säkerhet | 3 159 | 3 095 | 2 695 | 401 |
| RUBRIK 3: SÄKERHET OCH MEDBORGARSKAP | 7 733 | 7 577 | 6 727 | 851 |
| Totalt | 472 872 | 472 315 | 399 483 | 72 832 |

miljoner euro

Medel

Budgetram 2014-2020 (A)

Rättsliga åtaganden enligt kommissionens senaste beslut (B)

Budgetåtaganden inklusive åtaganden som dragits tillbaka (C)

Rättsliga åtaganden i väntan på genomförande (B-C)

Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden

Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden

262 585

262 585

262 407

262 407

220 447

220 447

41 960

41 960

Europeiska socialfonden

Europeiska socialfonden

92 912

92 912

92 751

92 751

78 841

78 841

13 910

13 910

Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet

Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet

—

—

—

—

Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt

Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt

3 814

3 814

3 813

3 813

3 235

3 235

578

578

RUBRIK 1B: SAMMANHÅLLNINGSFONDERNA

RUBRIK 1B: SAMMANHÅLLNINGSFONDERNA

359 310

359 310

358 971

358 971

302 524

302 524

56 448

56 448

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling

100 079

100 079

100 079

100 079

85 404

85 404

14 675

14 675

Europeiska havs- och fiskerifonden

Europeiska havs- och fiskerifonden

5 749

5 749

5 687

5 687

4 828

4 828

859

859

RUBRIK 2: NATURRESURSER

RUBRIK 2: NATURRESURSER

105 829

105 829

105 766

105 766

90 232

90 232

15 534

15 534

Asyl- och migrationsfonden

Asyl- och migrationsfonden

4 575

4 575

4 482

4 482

4 032

4 032

450

450

Fonden för inre säkerhet

Fonden för inre säkerhet

3 159

3 159

3 095

3 095

2 695

2 695

401

401

RUBRIK 3: SÄKERHET OCH MEDBORGARSKAP

RUBRIK 3: SÄKERHET OCH MEDBORGARSKAP

7 733

7 733

7 577

7 577

6 727

6 727

851

851

Totalt

Totalt

472 872

472 872

472 315

472 315

399 483

399 483

72 832

72 832

Dessa är rättsliga förpliktelser som EU har åtagit sig att betala vid antagandet av operativa program under delad förvaltning. Kommissionens beslut om antagande av ett operativt program utgör ett sådant finansieringsbeslut som avses i artikel 110 i budgetförordningen och ska, när den berörda medlemsstaten har delgivits beslutet, utgöra ett sådant rättsligt åtagande som avses i den förordningen.

I artikel 76 i förordningen om gemensamma bestämmelser för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Esif) anges följande:

”Unionens budgetåtaganden för varje program ska göras årligen för varje fond under perioden 1 januari 2014–31 december 2020. Budgetåtagandena för resultatreserven i varje program ska göras separat från de kvarstående anslagen till programmet.”

Ovanstående tabell ger en översikt över de rättsliga och budgetmässiga åtaganden som hänför sig till rubrikerna 1B, 2 och 3 i den fleråriga budgetramen 2014–2020. Tabellen inleds med uppgifter om de totala beloppen i den fleråriga budgetramen som godkänts för perioden (kolumn A). I kolumn B visas de rättsliga förpliktelser som ingåtts av EU vid årets slut, varav några ännu inte täcks av budgetmässiga åtaganden. Kolumn C innehåller de budgetåtaganden som redan gjorts för att täcka ovan nämnda rättsliga förpliktelser. Skillnaden mellan dessa två kolumner motsvarar därmed de utestående belopp som EU kommer att ingå åtaganden för och därefter är skyldig att betala efter den 31 december 2019. I slutet av perioden för den fleråriga budgetramen minskar skillnaden mellan rättsliga förpliktelser och budgetåtaganden betydligt (72,8 miljarder euro jämfört med 143,8 miljarder euro 2018).

5.3   VÄSENTLIGA RÄTTSLIGA ÅTAGANDEN PÅ ANDRA OMRÅDEN

VÄSENTLIGA RÄTTSLIGA ÅTAGANDEN PÅ ANDRA OMRÅDEN

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Fonden för ett sammanlänkat Europa | 7 680 | 11 554 |
| Iter | 1 676 | 1 489 |
| Copernicus | 601 | 1 267 |
| Galileo | 438 | 493 |
| Fiskeriavtal | 223 | 46 |
| Åtaganden avseende löpande leasingavtal | 2 535 | 2 352 |
| Övriga kontraktsskyldigheter | 788 | 924 |
| Totalt | 13 941 | 18 126 |

miljoner euro

31.12.2019

31.12.2018

Fonden för ett sammanlänkat Europa

Fonden för ett sammanlänkat Europa

7 680

7 680

11 554

11 554

Iter

Iter

1 676

1 676

1 489

1 489

Copernicus

Copernicus

601

601

1 267

1 267

Galileo

Galileo

438

438

493

493

Fiskeriavtal

Fiskeriavtal

223

223

46

46

Åtaganden avseende löpande leasingavtal

Åtaganden avseende löpande leasingavtal

2 535

2 535

2 352

2 352

Övriga kontraktsskyldigheter

Övriga kontraktsskyldigheter

788

788

924

924

Totalt

Totalt

13 941

13 941

18 126

18 126

Dessa belopp speglar de långfristiga rättsliga åtaganden som ännu inte täcktes av åtagandebemyndiganden i budgeten i slutet av året. Dessa bindande skyldigheter kommer att föras upp i budgeten i årliga delbetalningar under kommande år och utbetalas.

Vissa viktiga program (se nedan) får genomföras genom årliga delbetalningar i enlighet med artikel 112.2 i budgetförordningen. Detta gör det möjligt för EU att göra rättsliga åtaganden (undertecknade bidragsöverenskommelser, överenskommelser om delegering och upphandlingskontrakt) utöver de tillgängliga åtagandebemyndigandena för ett visst år. Därför kan ett betydande delbelopp av det totala anslaget för den nuvarande fleråriga budgetramen redan ingås. Detta gäller i synnerhet för de program som beskrivs nedan:

Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE)

Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE)

Fonden ger ekonomiskt stöd till transeuropeiska nät i syfte att främja projekt av gemensamt intresse inom sektorerna för transport-, telekommunikations- och energiinfrastruktur. De rättsliga åtagandena för programmet Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) täcker en period som löper från 2014 till 2023 för FSE (transport) och till och med den 31 december 2024 för FSE (energi). Den rättsliga grunden för dessa åtaganden är Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1316/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa, om ändring av förordning (EU) nr 913/2010 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 680/2007 och (EG) nr 67/2010. I den rättsliga grunden anges användningen av årliga delbetalningar i artikel 19.

Copernicus

Copernicus

Copernicus är det europeiska jordobservationsprogrammet – se också not 2.2. Dessa åtaganden har ingåtts för perioden fram till 2020. På grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 377/2014 av den 3 april 2014 om inrättande av Copernicusprogrammet och om upphävande av förordning (EU) nr 911/2010 (20) undertecknade kommissionen delegeringsavtal med Europeiska rymdorganisationen (ESA), Eumetsat, Mercator och Europacentret för medellånga väderprognoser. I artikel 8 i förordning (EU) nr 377/2014 godkänns användningen av årliga delbetalningar.

2.2

20

Iter – Internationell termonukleär experimentreaktor

Iter – Internationell termonukleär experimentreaktor

Dessa åtaganden är avsedda att täcka Iteranläggningarnas framtida finansieringsbehov fram till 2021. EU:s (Euratoms) bidrag till Iter International ges via byrån för fusionsenergi och omfattar även bidrag från medlemsstaterna och Schweiz. Dessa åtaganden ska göras på grundval av rådets beslut 2013/791/Euratom av den 13 december 2013 om ändring av beslut 2007/198/Euratom om inrättande av ett europeiskt gemensamt företag för Iter och utveckling av fusionsenergi (21) som tillåter användning av årliga delbetalningar. Iter inrättades för att förvalta och främja nyttjandet av Iteranläggningarna, främja allmänhetens kunskap om och acceptans för fusionsenergi och för att vidta eventuella övriga åtgärder som krävs för att uppnå dessa mål. Deltagarna i Iter är EU, Kina, Indien, Ryssland, Sydkorea, Japan och USA.

21

Galileo

Galileo

Detta är belopp som ingåtts för Galileoprogrammet för att utveckla ett europeiskt globalt system för satellitnavigering – se också not 2.2. Dessa åtaganden har ingåtts för perioden fram till 2020. På grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 1285/2013 (22) undertecknade kommissionen ett delegeringsavtal med Europeiska rymdorganisationen (ESA). I artikel 9 i förordning (EU) nr 1285/2013 godkänns användningen av årliga delbetalningar.

2.2

22

Fiskeriavtal

Fiskeriavtal

Dessa representerar åtaganden gentemot tredjeländer för aktiviteter som omfattas av internationella fiskeriavtal fram till 2025. De åtaganden som gjorts grundar sig på rådets beslut för varje tredjeland (t.ex. avtalet mellan EU och Marocko och om protokollet för genomförandet och den skriftväxling som åtföljer avtalet (23)) och betraktas som särskilda internationella fördrag med fleråriga rättigheter och skyldigheter.

23

Åtaganden avseende löpande leasingavtal

Åtaganden avseende löpande leasingavtal

De lägsta belopp för vilka åtaganden har ingåtts och som ska betalas enligt de underliggande avtalen under leasingavtalens återstående löptid är följande:

| miljoner euro |
| --- |
| | Minimileaseavgifter |
| | < 1 år | 1–5 år | > 5 år | Totalt |
| Byggnader | 429 | 981 | 1 079 | 2 490 |
| It-materiel och annan utrustning | 10 | 26 | 9 | 45 |
| Totalt | 439 | 1 008 | 1 088 | 2 535 |

miljoner euro

Minimileaseavgifter

< 1 år

1–5 år

> 5 år

Totalt

Byggnader

Byggnader

429

429

981

981

1 079

1 079

2 490

2 490

It-materiel och annan utrustning

It-materiel och annan utrustning

10

10

26

26

9

9

45

45

Totalt

Totalt

439

439

1 008

1 008

1 088

1 088

2 535

2 535

Mot bakgrund av att Förenade kungariket i mars 2019 anmälde sin avsikt att utträda ur EU, och till följd av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1718 av den 14 november 2018 om ändring av förordning (EG) nr 726/2004 vad gäller Europeiska läkemedelsmyndighetens säte (24), flyttades Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) från London till Amsterdam. Den 2 juli 2019 nådde byrån ett avtal med sin hyresvärd och har sedan dess hyrt ut sina lokaler till en andrahandshyresgäst på villkor som är förenliga med de villkor som gäller för huvudkontraktet, inklusive tidsperioden för andrahandsuthyrningen, som sträcker sig fram till dess att EMA:s huvudkontrakt löper ut i juni 2039.

24

De belopp som anges i tabellen ovan omfattar 418 miljoner euro som fortfarande ska betalas inom ramen för huvudkontraktet. Ett lika stort belopp väntas mottas från andrahandshyresgästen inom ramen för den icke uppsägningsbara andrahandsuthyrningen.

Övriga kontraktsskyldigheter

Övriga kontraktsskyldigheter

De belopp som ingår under denna punkt motsvarar belopp som ska betalas under kontraktens löptid. De största beloppet som ingår här avser kommissionens fastighetskontrakt (JMO2) i Luxemburg (381 miljoner euro).

6.   HANTERING AV FINANSIELLA RISKER

Nedanstående upplysningar om EU:s hantering av finansiella risker avser följande:

| — | Upp- och utlåning för finansiellt stöd som utförs av kommissionen genom EFSM, betalningsbalansstöd, makroekonomiskt stöd och Euratomåtgärder. |
| --- | --- |

—

Upp- och utlåning för finansiellt stöd som utförs av kommissionen genom EFSM, betalningsbalansstöd, makroekonomiskt stöd och Euratomåtgärder.

| — | De likvida transaktioner som kommissionen utför i samband med genomförandet av EU-budgeten, bl.a. inkassering av böter. |
| --- | --- |

—

De likvida transaktioner som kommissionen utför i samband med genomförandet av EU-budgeten, bl.a. inkassering av böter.

| — | Tillgångar som innehas i fonder för budgetgarantier: Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland, Efsis garantifond, EFHU-garantifonden och |
| --- | --- |

—

Tillgångar som innehas i fonder för budgetgarantier: Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland, Efsis garantifond, EFHU-garantifonden och

| — | finansieringsinstrument som finansieras genom EU-budgeten. |
| --- | --- |

—

finansieringsinstrument som finansieras genom EU-budgeten.

6.1   TYPER AV RISK

TYPER AV RISK

Marknadsrisk är risken för att det verkliga värdet eller framtida kassaflöden avseende ett givet finansieringsinstrument ska påverkas av variationer i marknadspriser. Marknadsrisk avser inte bara förlustpotentialen, utan även vinstpotentialen. Hit räknas valutarisker, ränterisker och övriga prisrisker (EU är inte exponerad för några övriga större prisrisker).

Marknadsrisk

valutarisker, ränterisker och övriga prisrisker

| — | Valutarisk är risken för att EU:s transaktioner eller dess investeringsvärden påverkas av fluktuationer i växelkurser. Risken uppstår när en valuta apprecieras eller deprecieras i förhållande till en annan. |
| --- | --- |

—

Valutarisk är risken för att EU:s transaktioner eller dess investeringsvärden påverkas av fluktuationer i växelkurser. Risken uppstår när en valuta apprecieras eller deprecieras i förhållande till en annan.

Valutarisk

| — | Ränterisk är risken för att ett värdepapper, i synnerhet en obligation, tappar i värde på grund av att räntorna höjs. Högre räntor ger i allmänhet lägre priser på obligationer med fast räntesats och vice versa. |
| --- | --- |

—

Ränterisk är risken för att ett värdepapper, i synnerhet en obligation, tappar i värde på grund av att räntorna höjs. Högre räntor ger i allmänhet lägre priser på obligationer med fast räntesats och vice versa.

Ränterisk

Kreditrisk innebär risken för förluster på grund av att en gäldenär eller låntagare inte fullgör sina betalningsskyldigheter med avseende på lån eller någon annan typ av kredit (antingen avseende kapitalet eller räntan eller båda) eller andra kontraktsskyldigheter. Sådan underlåtelse kan yttra sig som försenade betalningar, omläggning av låneåterbetalningar eller konkurs.

Kreditrisk

Likviditetsrisk är den risk som uppstår vid svårigheter att sälja en tillgång, till exempel därför att en ställd säkerhet eller tillgång inte kan överlåtas tillräckligt snabbt på marknaden för att förebygga en förlust eller uppfylla en förpliktelse.

Likviditetsrisk

6.2   RIKTLINJER FÖR RISKHANTERING

RIKTLINJER FÖR RISKHANTERING

Genomförandet av EU-budgeten sker i allt högre grad genom finansieringsinstrument i operativa program. Mer information om de berörda beloppen finns i not 2.4.1.

2.4.1

Gemensamt för de flesta finansieringsinstrument är att genomförandet delegeras antingen till EIB-gruppen (inklusive EIF) eller till andra finansinstitut på grundval av ett avtal mellan kommissionen och finansinstitutet. Avtal som ingås med dessa finansinstitut innehåller strikta villkor och skyldigheter för förmedlarna för att säkerställa att EU-medlen förvaltas och redovisas korrekt. När ett åtagande gjorts om finansiellt bidrag till ett av instrumenten överförs medlen till ett av finansinstitutet särskilt upprättat bankkonto som finansinstitutet öppnat i sitt namn men för kommissionens räkning (dvs. ett förvaltningskonto). Finansinstitutet kan, beroende på ifrågavarande instrument, använda medlen på förvaltningskontot t.ex. för utlåning eller för att utfärda skuldinstrument, investera i egetkapitalinstrument eller täcka anspråk på garantin. Intäkter från finansieringsinstrument måste, som allmän regel, återbetalas till EU-budgeten.

Risken för dessa finansieringsinstrument är vanligen begränsad till ett högsta belopp som anges i de underliggande avtalen. Det högsta beloppet utgör det budgeterade beloppet för instrumentet. Eftersom kommissionen ofta står för den ”första förlustdelen” och eftersom instrumenten är avsedda som finansiering till mer riskfyllda stödmottagare (som har svårigheter att få finansiering från kommersiella långivare) är det sannolikt att EU-budgeten åtminstone kommer att drabbas av vissa förluster.

Värdering av finansieringsinstrument

Värdering av finansieringsinstrument

Följande kategorier av finansiella tillgångar och skulder värderas inte till verkligt värde: likvida medel, lån, fordringar med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation, upplåning och övriga finansiella skulder som värderas till upplupet anskaffningsvärde. De redovisade värdena för finansiella tillgångar och skulder betraktas som en rimlig uppskattning av deras verkliga värde.

Upp- och utlåning för finansiellt stöd

Upp- och utlåning för finansiellt stöd

Upp- och utlåningstransaktionerna utförs av EU i enlighet med respektive rådsförordning, rådets och Europaparlamentets beslut och, i förekommande fall, interna riktlinjer. De förvaltande enheterna har utarbetat skriftliga instruktioner för de olika leden i arbetet bland annat vad avser upplåning och utlåning. Utlåningstransaktionerna finansieras av ”rygg-mot-rygg-upplåning”, vilket innebär att de inte genererar öppna ränte- eller valutapositioner.

Likviditetsförvaltning

Likviditetsförvaltning

Reglerna och principerna för kommissionens finansförvaltning anges i rådets förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 (ändrad genom rådets förordning (EU, Euratom) 2016/804 (6)) samt i budgetförordningen.

6

Som ett resultat av ovannämnda förordningar tillämpas följande huvudprinciper:

| — | Medlemsstaterna betalar de egna medlen till de konton som finansministeriet eller den nationella centralbanken har öppnat för detta ändamål i kommissionens namn. Kommissionen kan ta ut medel från kontona bara för att täcka sina behov av likvida medel. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna betalar de egna medlen till de konton som finansministeriet eller den nationella centralbanken har öppnat för detta ändamål i kommissionens namn. Kommissionen kan ta ut medel från kontona bara för att täcka sina behov av likvida medel.

| — | Medlemsstaterna betalar de egna medlen i sina egna nationella valutor, medan kommissionens betalningar framför allt görs i euro. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna betalar de egna medlen i sina egna nationella valutor, medan kommissionens betalningar framför allt görs i euro.

| — | Bankkonton som öppnats i kommissionens namn får inte övertrasseras. Denna begränsning gäller inte kommissionens konton för egna medel när skyldigheterna inte är uppfyllda i fråga om lån som tecknats eller garanterats i enlighet med rådsförordningar och rådsbeslut. Dessutom gäller inte begränsningen i vissa fall där behoven av likvida medel överstiger medlen på kontona. |
| --- | --- |

—

Bankkonton som öppnats i kommissionens namn får inte övertrasseras. Denna begränsning gäller inte kommissionens konton för egna medel när skyldigheterna inte är uppfyllda i fråga om lån som tecknats eller garanterats i enlighet med rådsförordningar och rådsbeslut. Dessutom gäller inte begränsningen i vissa fall där behoven av likvida medel överstiger medlen på kontona.

| — | Om medlen på bankkontona är angivna i andra valutor än euro används medlen endera för betalningar i samma valutor eller omräknas regelbundet till euro. |
| --- | --- |

—

Om medlen på bankkontona är angivna i andra valutor än euro används medlen endera för betalningar i samma valutor eller omräknas regelbundet till euro.

Utöver kontona för egna medel har kommissionen öppnat andra bankkonton i centralbanker och affärsbanker för att utföra betalningar och ta emot andra intäkter än medlemsstaternas bidrag till budgeten.

Kassa- och betalningstransaktioner är i hög grad automatiserade och baseras på moderna informationssystem. Särskilda förfaranden används för att garantera säkerheten i systemen och för att säkerställa åtskillnad mellan befogenheter i enlighet med budgetförordningen, kommissionens interna kontrollstandarder och revisionsprinciper.

En skriftlig uppsättning riktlinjer och förfaranden reglerar kommissionens hantering av kassa- och betalningstransaktioner i syfte att begränsa de operativa och finansiella riskerna och säkerställa en tillräcklig kontrollnivå. De täcker olika verksamhetsområden (till exempel: verkställande av betalningar och likviditetsförvaltning, kassaflödesanalys, verksamhetskontinuitet etc.) och överensstämmelsen med riktlinjerna och förfarandena kontrolleras regelbundet.

Böter

Böter

Preliminärt inbetalade böter: depositioner

Preliminärt inbetalade böter: depositioner

Belopp som har mottagits före 2010 står kvar på konton hos banker som särskilt valts ut för deponering av preliminärt inbetalade bötesbelopp. Bankerna väljs ut enligt anbudsförfaranden som fastställts i budgetförordningen. Medlen lånas in i vissa banker i enlighet med de interna reglerna för riskhantering. I dessa regler definieras kraven på bankens kreditvärdering och vilka belopp som får placeras i förhållande till bankens kapitalbas. Finansiella risker och transaktionsrisker identifieras och utvärderas, och man kontrollerar regelbundet att interna riktlinjer och förfaranden efterlevs.

Preliminärt inbetalade böter: Bufi-portfölj

Preliminärt inbetalade böter: Bufi-portfölj

Utdömda bötesbelopp som preliminärt inbetalats investeras sedan 2010 i en särskilt upprättad portfölj (Bufi). Portföljens huvudmål är att minska de finansmarknadsrelaterade riskerna samt att behandla samtliga företag lika genom att tillämpa garanterad avkastning som beräknats på samma grund till det nominella bötesbeloppet. Den garanterade avkastning som tillämpas för enheter som bötfälldes innan den nya budgetförordningen trädde i kraft i augusti 2018 får inte vara mindre än noll. Förvaltningen av tillgångar och skulder i fråga om preliminärt inbetalade bötesbelopp utförs av kommissionen i enlighet med interna riktlinjer för tillgångsförvaltning. Förfarandehandböcker som omfattar särskilda områden såsom likviditetsförvaltning har utvecklats och används av de relevanta förvaltande enheterna. Finansiella och operativa risker identifieras och utvärderas och man kontrollerar regelbundet att interna riktlinjer och förfaranden efterlevs.

Målen för förvaltningen av tillgångar och skulder är att investera de preliminära böter som betalats in till kommissionen för att

| — | säkerställa att medlen är lätt tillgängliga när de behövs, och |
| --- | --- |

—

säkerställa att medlen är lätt tillgängliga när de behövs, och

| — | under normala förhållanden leverera en avkastning som i genomsnitt ligger i linje med avkastningen på riktmärket för Bufi minus kostnader, samtidigt som det nominella beloppet behålls för de böter som kommissionen ålagt innan den nya budgetförordningen trädde i kraft i augusti 2018. |
| --- | --- |

—

under normala förhållanden leverera en avkastning som i genomsnitt ligger i linje med avkastningen på riktmärket för Bufi minus kostnader, samtidigt som det nominella beloppet behålls för de böter som kommissionen ålagt innan den nya budgetförordningen trädde i kraft i augusti 2018.

Investeringar får i princip bara ske i form av tidsbunden inlåning hos centralbanker i medlemsstaterna, statspapper som utfärdats av organ, helt statsägda eller statsgaranterade banker eller överstatliga institutioner, obligationer, samt växlar och inlåningsbevis som utfärdats av antingen statliga eller överstatliga institutioner.

Finansiella garantier

Finansiella garantier

Kommissionen innehar även ett betydande antal garantier ställda i finansinstitut med anledning av böter som kommissionen ålagt företag som bryter mot EU:s konkurrensregler (se not 2.6.1.2). Dessa garantier har ställts av bötfällda företag som ett alternativ till preliminära betalningar. Garantierna förvaltas i enlighet med de interna riktlinjerna för riskhantering. Finansiella risker och transaktionsrisker identifieras och utvärderas, och man kontrollerar regelbundet att interna riktlinjer och förfaranden efterlevs.

2.6.1.2

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

Reglerna och principerna för förvaltningen av garantifondens tillgångar fastställs i en konvention mellan kommissionen och EIB av den 25 november 1994 och med senare ändringar. Garantifonden drivs med euron som enda valuta. Alla investeringar sker i euro för att undvika eventuella valutarisker. Fondens finansiella verksamhet bedrivs i linje med vedertagna försiktighetsregler för finansiell verksamhet. Garantifondens förvaltningsansvariga ska särskilt sträva efter att minska riskerna och säkerställa att de förvaltade tillgångarna kan säljas eller överlåtas utan väsentliga dröjsmål, med hänsyn till de åtaganden som fonden kan behöva uppfylla.

Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

Efsis garantifond inrättades genom förordningen om Efsi – se not 2.4.1. Reglerna och principerna för fondens tillgångsförvaltning fastställs i kommissionens beslut C(2016) 165 av den 21 januari 2016. Fonden förvaltas av kommissionen som har befogenhet att investera tillgångarna i Efsis garantifond på de finansiella marknaderna i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning samt enligt lämpliga försiktighetsprinciper. Enligt riktlinjerna ska de förvaltade tillgångarna ge tillräcklig likviditet i förhållande till eventuella anspråk som görs på garantin, samtidigt som strävan ska vara att optimera avkastningen och riskerna till en nivå som är förenlig med upprätthållandet av en hög grad av säkerhet och stabilitet.

2.4.1

Garantifonden för Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU)

Garantifonden för Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU)

EFHU-garantifonden har inrättats i enlighet med EFHU-förordningen – se not 2.4.1. Förvaltningen av EFHU-garantifondens tillgångar utförs av kommissionen i enlighet med interna riktlinjer och riktlinjer för förvaltning av tillgångar som ingår i bilaga 1 till kommissionens beslut C(2017) 7693 av den 22 november 2017. Kommissionen har befogenhet att investera tillgångarna i Efsis garantifond på de finansiella marknaderna enligt principen om sund ekonomisk förvaltning och lämpliga försiktighetsprinciper. Enligt riktlinjerna ska de förvaltade tillgångarna ge tillräcklig likviditet i förhållande till eventuella anspråk som görs på garantin, samtidigt som strävan ska vara att optimera avkastningen och riskerna till en nivå som är förenlig med upprätthållandet av en hög grad av säkerhet och stabilitet.

2.4.1

6.3   VALUTARISK

VALUTARISK

EU:s exponering mot valutarisk från finansieringsinstrument vid årets slut – nettoposition

EU:s exponering mot valutarisk från finansieringsinstrument vid årets slut – nettoposition

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2019 |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Övriga | Totalt |
| Finansiella tillgångar | | | | | | | |
| Finansiella tillgångar som kan säljas | 577 | 62 | 17 | 9 | 17 723 | 21 | 18 407 |
| Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning | (393) | — | — | — | 529 | — | 137 |
| Lån
   (7) | 17 | 32 | — | — | 65 | 7 | 121 |
| Fordringar och återkrav | 30 | 804 | 62 | 93 | 22 751 | 233 | 23 974 |
| Likvida medel | 100 | 311 | 319 | 432 | 16 910 | 1 673 | 19 745 |
| | 332 | 1 209 | 398 | 533 | 57 979 | 1 934 | 62 384 |
| Finansiella skulder | | | | | | | |
| Finansiella skulder värderade till verkligt värde genom resultatavräkning | (0) | — | — | — | (10) | (2) | (12) |
| Skulder till leverantörer och stödmottagare | (5) | (1) | (0) | (1) | (27 200 ) | (33) | (27 241 ) |
| | (5) | (1) | (0) | (1) | (27 211 ) | (35) | (27 254 ) |
| Totalt | 326 | 1 208 | 398 | 532 | 30 768 | 1 898 | 35 130 |

miljoner euro

31.12.2019

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Övriga

Totalt

Finansiella tillgångar

Finansiella tillgångar

Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas

577

577

62

62

17

17

9

9

17 723

17 723

21

21

18 407

18 407

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

(393)

(393)

—

—

—

529

529

—

137

137

Lån
   (7)

Lån

7

17

17

32

32

—

—

65

65

7

7

121

121

Fordringar och återkrav

Fordringar och återkrav

30

30

804

804

62

62

93

93

22 751

22 751

233

233

23 974

23 974

Likvida medel

Likvida medel

100

100

311

311

319

319

432

432

16 910

16 910

1 673

1 673

19 745

19 745

332

332

1 209

1 209

398

398

533

533

57 979

57 979

1 934

1 934

62 384

62 384

Finansiella skulder

Finansiella skulder

Finansiella skulder värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella skulder värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

(0)

(0)

—

—

—

(10)

(10)

(2)

(2)

(12)

(12)

Skulder till leverantörer och stödmottagare

Skulder till leverantörer och stödmottagare

(5)

(5)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(27 200 )

(27 200 )

(33)

(33)

(27 241 )

(27 241 )

(5)

(5)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(27 211 )

(27 211 )

(35)

(35)

(27 254 )

(27 254 )

Totalt

Totalt

326

326

1 208

1 208

398

398

532

532

30 768

30 768

1 898

1 898

35 130

35 130

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2018 |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Övriga | Totalt |
| Finansiella tillgångar | | | | | | | |
| Finansiella tillgångar som kan säljas | 619 | 57 | 18 | 7 | 14 725 | 17 | 15 443 |
| Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning | (475) | — | — | — | 491 | — | 16 |
| Lån
   (8) | 6 | 0 | — | — | 56 | 5 | 67 |
| Fordringar och återkrav | 19 | 4 109 | 99 | 109 | 20 026 | 303 | 24 664 |
| Likvida medel | 49 | 1 524 | 290 | 406 | 14 338 | 1 505 | 18 113 |
| | 218 | 5 690 | 407 | 523 | 49 635 | 1 830 | 58 303 |
| Finansiella skulder | | | | | | | |
| Finansiella skulder värderade till verkligt värde genom resultatavräkning | — | — | — | — | (20) | (2) | (22) |
| Skulder till leverantörer och stödmottagare | (2) | (1) | (0) | (0) | (32 218 ) | (5) | (32 227 ) |
| | (2) | (1) | (0) | (0) | (32 238 ) | (7) | (32 249 ) |
| Totalt | 216 | 5 689 | 407 | 523 | 17 397 | 1 824 | 26 055 |

miljoner euro

31.12.2018

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Övriga

Totalt

Finansiella tillgångar

Finansiella tillgångar

Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas

619

619

57

57

18

18

7

7

14 725

14 725

17

17

15 443

15 443

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

(475)

(475)

—

—

—

491

491

—

16

16

Lån
   (8)

Lån

8

6

6

0

0

—

—

56

56

5

5

67

67

Fordringar och återkrav

Fordringar och återkrav

19

19

4 109

4 109

99

99

109

109

20 026

20 026

303

303

24 664

24 664

Likvida medel

Likvida medel

49

49

1 524

1 524

290

290

406

406

14 338

14 338

1 505

1 505

18 113

18 113

218

218

5 690

5 690

407

407

523

523

49 635

49 635

1 830

1 830

58 303

58 303

Finansiella skulder

Finansiella skulder

Finansiella skulder värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella skulder värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

—

—

—

—

(20)

(20)

(2)

(2)

(22)

(22)

Skulder till leverantörer och stödmottagare

Skulder till leverantörer och stödmottagare

(2)

(2)

(1)

(1)

(0)

(0)

(0)

(0)

(32 218 )

(32 218 )

(5)

(5)

(32 227 )

(32 227 )

(2)

(2)

(1)

(1)

(0)

(0)

(0)

(0)

(32 238 )

(32 238 )

(7)

(7)

(32 249 )

(32 249 )

Totalt

Totalt

216

216

5 689

5 689

407

407

523

523

17 397

17 397

1 824

1 824

26 055

26 055

Om euron skulle ha stärkts med 10 % mot andra valutor hade detta haft följande effekt:

| miljoner euro |
| --- |
| | Ekonomiskt resultat |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2019 | (14) | (104) | (35) | (48) |
| 2018 | (7) | (512) | (35) | (47) |

miljoner euro

Ekonomiskt resultat

USD

GBP

DKK

SEK

2019

2019

(14)

(14)

(104)

(104)

(35)

(35)

(48)

(48)

2018

2018

(7)

(7)

(512)

(512)

(35)

(35)

(47)

(47)

| miljoner euro |
| --- |
| | Nettotillgångar |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2019 | (17) | (6) | (2) | (1) |
| 2018 | (13) | (5) | (2) | (1) |

miljoner euro

Nettotillgångar

USD

GBP

DKK

SEK

2019

2019

(17)

(17)

(6)

(6)

(2)

(2)

(1)

(1)

2018

2018

(13)

(13)

(5)

(5)

(2)

(2)

(1)

(1)

Om euron skulle ha försvagats med 10 % mot dessa valutor hade detta haft följande effekt:

| miljoner euro |
| --- |
| | Ekonomiskt resultat |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2019 | 17 | 127 | 42 | 58 |
| 2018 | 9 | 625 | 43 | 57 |

miljoner euro

Ekonomiskt resultat

USD

GBP

DKK

SEK

2019

2019

17

17

127

127

42

42

58

58

2018

2018

9

9

625

625

43

43

57

57

| miljoner euro |
| --- |
| | Nettotillgångar |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2019 | 20 | 7 | 2 | 1 |
| 2018 | 16 | 6 | 2 | 1 |

miljoner euro

Nettotillgångar

USD

GBP

DKK

SEK

2019

2019

20

20

7

7

2

2

1

1

2018

2018

16

16

6

6

2

2

1

1

Upp- och utlåning för finansiellt stöd

Upp- och utlåning för finansiellt stöd

Finansiella tillgångar och skulder är för närvarande bara utställda i euro och EU är därmed inte exponerad för valutarisk.

Likviditetsförvaltning

Likviditetsförvaltning

De egna medel som medlemsstaterna betalat i annan valuta än euro hålls på kontona för egna medel i enlighet med rådets förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 (ändrad genom rådets förordning (EU, Euratom) 2016/804). Dessa egna medel räknas om till euro när de behövs för att täcka utbetalningar. Förfarandena för att hantera dessa medel fastställs i ovannämnda förordning. I ett begränsat antal fall används medlen direkt för utbetalningar i samma valuta.

Kommissionen har ett antal konton i affärsbanker i andra EU-valutor än euro, samt i US-dollar och schweiziska franc för att kunna göra utbetalningar i dessa valutor. Kontona fylls på beroende på hur många betalningar som ska verkställas och följaktligen exponeras inte saldona för valutarisk.

När diverse intäkter (andra intäkter än egna medel) tas emot i andra valutor än euro överförs de endera till kommissionens konton i samma valutor, om de behövs för att täcka utbetalningar, eller omräknas till euro och överförs till konton som hålls i euro. Förskottskonton som hålls i andra valutor än euro fylls på beroende på de beräknade behoven av kortfristiga lokala utbetalningar i dessa valutor. Saldona på dessa konton hålls inom sina respektive tak.

Böter

Böter

Alla böter åläggs, betalas eller täcks preliminärt i euro och utgör därför inte någon valutarisk.

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

Eftersom garantifondens finansiella tillgångar är utställda i euro föreligger ingen valutarisk. Lån som övertagits av EU till följd av anspråk på garantifonden efter fallissemang hos en låntagare, utförs i ursprungsvalutan och exponerar därmed EU mot valutarisk. På grund av osäkerhet avseende lånens återbetalningstid sker ingen risksäkring för att kompensera variationer i växelkurser.

Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

Efsis garantifond fungerar för närvarande i både euro och US-dollar. Valutarisk förvaltas genom derivatkontrakt (valutaforwardskontrakt) för risksäkring av marknadsvärdet av investeringsportföljen i US-dollar. Gränsen för högsta osäkrad exponering för utländsk valuta är 1 % av portföljens totala värde inom riktvärdet och årlig tilldelningsstrategi. Därför skulle rörelser uppåt eller nedåt i marknadsvärdet för investeringar i US-dollar över eller under gränsen på 1 % ha utlöst en omläggning av handeln (ett nytt forwardkontrakt med samma eller motsatt riktning), som justerar eller ändrar den säkrade positionen i enlighet med detta. Justering av säkringen kan också drivas fram genom rörelser i växelkursen mellan euro och US-dollar.

Lån som övertagits av EU till följd av anspråk på garantifonden efter fallissemang hos en låntagare utförs i ursprungsvalutan och exponerar därmed EU mot valutarisk. På grund av osäkerhet avseende lånens återbetalningstid sker ingen risksäkring för att kompensera variationer i växelkurser för övertagna lån.

Garantifonden för Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU)

Garantifonden för Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU)

EFHU-garantifonden fungerar för närvarande endast i euro, men riktlinjerna för förvaltningen av garantifondens tillgångar ger möjlighet att investera i vissa tillgångar i andra valutor än euro.

6.4   RÄNTERISK

RÄNTERISK

Följande tabell visar räntekänsligheten för finansiella tillgångar som kan säljas med antagandet om en möjlig ränteändring på cirka +/- 100 räntepunkter (1 %).

| miljoner euro |
| --- |
| | Ökning (+)/minskning (-) i räntepunkter | Effekter på nettotillgångar |
| 2019: Finansiella tillgångar som kan säljas | +100 | (447) |
| -100 | 483 |
| 2018: Finansiella tillgångar som kan säljas | +100 | (348) |
| -100 | 374 |

miljoner euro

Ökning (+)/minskning (-) i räntepunkter

Effekter på nettotillgångar

2019: Finansiella tillgångar som kan säljas

2019: Finansiella tillgångar som kan säljas

+100

+100

(447)

(447)

-100

-100

483

483

2018: Finansiella tillgångar som kan säljas

2018: Finansiella tillgångar som kan säljas

+100

+100

(348)

(348)

-100

-100

374

374

Upp- och utlåning för finansiellt stöd

Upp- och utlåning för finansiellt stöd

Av upp- och utlåningstransaktionernas natur följer att EU har omfattande tillgångar och skulder som är räntebärande. Det finns dock ingen ränterisk, eftersom upplåningen uppvägs av motsvarande utlåning på jämförbara villkor (rygg-mot-rygg-lån).

Likviditetsförvaltning

Likviditetsförvaltning

Kommissionens finansförvaltning lånar inte upp pengar och exponeras därför inte för ränterisker. Ränta beräknas dock på saldon som innehas på olika bankkonton. Kommissionen har därför vidtagit åtgärder för att säkerställa att den bankkontoränta som genereras regelbundet ska motsvara marknadsräntorna och dessas eventuella fluktuationer.

De konton som öppnats i medlemsstaternas finansförvaltningar för inbetalning av egna medel är icke-räntebärande och avgiftsfria. Ersättning kan utgå för konton hos nationella centralbanker (egna medel och annat) enligt de officiella räntor som tillämpas av respektive institution. Eftersom en del av de ersättningar som tillämpas för dessa konton för närvarande kan vara negativa, finns likviditetsförvaltningsförfaranden för att minimera saldona på kontona. Kontona för egna medel är skyddade från eventuella effekter av negativ ränta i enlighet med rådets förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 och efter ändring genom rådets förordning (EU, Euratom) 2016/804.

För tillgodohavanden i affärsbanker utgår dagsränta. Räntan bygger på rörliga marknadsräntor med en avtalsenlig (positiv eller negativ) marginal. De satser som tillämpas av affärsbankerna får i allmänhet inte vara mindre än noll för operativa saldon upp till ett angivet tak.

Känsligheten för förändringar i räntesatser för en given portfölj av penningmarknadsinstrument och obligationer ökar med löptiden. Löptiden för de viktigaste tillgångsportföljer som kommissionen förvaltar beskrivs nedan.

Böter

Böter

De preliminärt inbetalade böterna investeras i en portfölj av penningmarknadsinstrument och långfristiga obligationer med en genomsnittlig löptid på 2,57 år.

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

Den budget som avsattes i garantifondens medel investeras i en portfölj av penningmarknadsinstrument och långfristiga obligationer med en total genomsnittlig löptid på 2,99 år.

Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

Den budget som avsattes i Efsis garantifond investeras i en portfölj av penningmarknadsinstrument och långfristiga obligationer med en total genomsnittlig löptid på 3,07 år.

Garantifonden för Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU)

Garantifonden för Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU)

Den budget som avsattes i Efsis garantifond investeras i en portfölj av penningmarknadsinstrument och långfristiga obligationer med en total genomsnittlig löptid på 2,51 år.

6.5   KREDITRISK

KREDITRISK

Beloppen som i slutet av rapporteringsperioden representerar EU:s exponering mot kreditrisker är finansieringsinstrumentens redovisade värde enligt vad som anges i not 2.

2

En analys av sedan hur länge de finansiella tillgångarna inte är nedskrivna

En analys av sedan hur länge de finansiella tillgångarna inte är nedskrivna

| miljoner euro |
| --- |
| | Totalt | Varken förfallna eller nedskrivna | Förfallna men inte nedskrivna |
| < 1 år | 1–5 år | > 5 år |
| Lån | 52 684 | 52 683 | 1 | — | — |
| Fordringar och återkrav | 23 974 | 9 410 | 2 726 | 11 543 | 295 |
| Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning | 137 | 137 | — | — | — |
| Totalt per den 31.12.2019 | 76 795 | 62 231 | 2 727 | 11 543 | 295 |
| Lån | 53 939 | 53 939 | 0 | — | — |
| Fordringar och återkrav | 24 664 | 14 737 | 6 585 | 3 209 | 134 |
| Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning | 16 | 16 | — | — | — |
| Totalt per den 31.12.2018 | 78 620 | 68 692 | 6 585 | 3 209 | 134 |

miljoner euro

Totalt

Varken förfallna eller nedskrivna

Förfallna men inte nedskrivna

< 1 år

1–5 år

> 5 år

Lån

Lån

52 684

52 684

52 683

52 683

1

1

—

—

Fordringar och återkrav

Fordringar och återkrav

23 974

23 974

9 410

9 410

2 726

2 726

11 543

11 543

295

295

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

137

137

137

137

—

—

—

Totalt per den 31.12.2019

Totalt per den 31.12.2019

76 795

76 795

62 231

62 231

2 727

2 727

11 543

11 543

295

295

Lån

Lån

53 939

53 939

53 939

53 939

0

0

—

—

Fordringar och återkrav

Fordringar och återkrav

24 664

24 664

14 737

14 737

6 585

6 585

3 209

3 209

134

134

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

16

16

16

16

—

—

—

Totalt per den 31.12.2018

Totalt per den 31.12.2018

78 620

78 620

68 692

68 692

6 585

6 585

3 209

3 209

134

134

Fordringar och återkrav som förfallit till betalning för mindre än ett år sedan inbegriper återkrav som avser böter på konkurrensområdet på 1 799 miljoner euro. Fordringar och återkrav som förfallit till betalning för mellan ett och fem år sedan innehåller återkrav som avser böter på konkurrensområdet på 9 212 miljoner euro och fordringar och återkrav som förfallit till betalning för mer än fem år sedan innehåller återkrav från böter på konkurrensområdet på 257 miljoner euro. De tidigare nämnda beloppen täcks i stor utsträckning av bankgarantier, vilket gör att kommissionens exponering för kreditrisk är låg. Dessa garantier har ställts av bötfällda företag som ett alternativ till preliminära betalningar. Utöver dessa innehåller fordringar och återkrav som förfallit till betalning för mindre än ett år sedan och de som förfallit för mellan ett och fem år sedan, fordringar på 0,8 miljarder euro respektive återkrav på 2,1 miljarder euro, som avser den överträdelse som avses i not 2.6.1.1.

2.6.1.1

Kreditkvalitet för finansiella tillgångar som varken är förfallna eller nedskrivna

Kreditkvalitet för finansiella tillgångar som varken är förfallna eller nedskrivna

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2019 |
| Tillgångar som kan säljas (9) | Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning (10) | Lån | Fordringar och återkrav | Kontanta medel | Totalt |
| Motparter med extern kreditvärdering | | | | | | |
| Högsta och hög kreditvärdighet | 8 848 | 137 | 32 | 3 632 | 15 452 | 28 101 |
| Medelhög till hög kreditvärdighet | 3 588 | — | 23 013 | 1 444 | 3 688 | 31 734 |
| Låg till medelhög kreditvärdighet | 2 298 | — | 24 711 | 1 867 | 322 | 29 198 |
| Låg kreditvärdighet | 264 | — | 4 855 | 478 | 262 | 5 858 |
| | 14 998 | 137 | 52 610 | 7 422 | 19 724 | 94 891 |
| Motparter utan extern kreditvärdering | | | | | | |
| Grupp 1 | — | — | 73 | 1 987 | 21 | 2 082 |
| Grupp 2 | — | — | — | 2 | — | 2 |
| | — | — | 73 | 1 989 | 21 | 2 083 |
| Totalt | 14 998 | 137 | 52 683 | 9 410 | 19 745 | 96 974 |

miljoner euro

31.12.2019

Tillgångar som kan säljas (9)

9

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning (10)

10

Lån

Fordringar och återkrav

Kontanta medel

Totalt

Motparter med extern kreditvärdering

Motparter med extern kreditvärdering

Högsta och hög kreditvärdighet

Högsta och hög kreditvärdighet

8 848

8 848

137

137

32

32

3 632

3 632

15 452

15 452

28 101

28 101

Medelhög till hög kreditvärdighet

Medelhög till hög kreditvärdighet

3 588

3 588

—

23 013

23 013

1 444

1 444

3 688

3 688

31 734

31 734

Låg till medelhög kreditvärdighet

Låg till medelhög kreditvärdighet

2 298

2 298

—

24 711

24 711

1 867

1 867

322

322

29 198

29 198

Låg kreditvärdighet

Låg kreditvärdighet

264

264

—

4 855

4 855

478

478

262

262

5 858

5 858

14 998

14 998

137

137

52 610

52 610

7 422

7 422

19 724

19 724

94 891

94 891

Motparter utan extern kreditvärdering

Motparter utan extern kreditvärdering

Grupp 1

Grupp 1

—

—

73

73

1 987

1 987

21

21

2 082

2 082

Grupp 2

Grupp 2

—

—

—

2

2

—

2

2

—

—

—

73

73

1 989

1 989

21

21

2 083

2 083

Totalt

Totalt

14 998

14 998

137

137

52 683

52 683

9 410

9 410

19 745

19 745

96 974

96 974

| miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2018 |
| | Tillgångar som kan säljas (9) | Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning (10) | Lån | Fordringar och återkrav | Kontanta medel | Totalt |
| Motparter med extern kreditvärdering | | | | | | |
| Högsta och hög kreditvärdighet | 9 019 | 16 | 98 | 9 064 | 14 950 | 33 146 |
| Medelhög till hög kreditvärdighet | 3 209 | — | 23 513 | 755 | 2 740 | 30 217 |
| Låg till medelhög kreditvärdighet | 1 765 | — | 25 775 | 1 456 | 181 | 29 177 |
| Låg kreditvärdighet | — | — | 4 488 | 200 | 221 | 4 909 |
| | 13 993 | 16 | 53 874 | 11 475 | 18 092 | 97 449 |
| Motparter utan extern kreditvärdering | | | | | | |
| Grupp 1 | — | — | 64 | 3 262 | 21 | 3 347 |
| Grupp 2 | — | — | 2 | 0 | — | 2 |
| | — | — | 66 | 3 262 | 21 | 3 349 |
| Totalt | 13 993 | 16 | 53 939 | 14 737 | 18 113 | 100 797 |

miljoner euro

31.12.2018

Tillgångar som kan säljas (9)

9

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning (10)

10

Lån

Fordringar och återkrav

Kontanta medel

Totalt

Motparter med extern kreditvärdering

Motparter med extern kreditvärdering

Högsta och hög kreditvärdighet

Högsta och hög kreditvärdighet

9 019

9 019

16

16

98

98

9 064

9 064

14 950

14 950

33 146

33 146

Medelhög till hög kreditvärdighet

Medelhög till hög kreditvärdighet

3 209

3 209

—

23 513

23 513

755

755

2 740

2 740

30 217

30 217

Låg till medelhög kreditvärdighet

Låg till medelhög kreditvärdighet

1 765

1 765

—

25 775

25 775

1 456

1 456

181

181

29 177

29 177

Låg kreditvärdighet

Låg kreditvärdighet

—

—

4 488

4 488

200

200

221

221

4 909

4 909

13 993

13 993

16

16

53 874

53 874

11 475

11 475

18 092

18 092

97 449

97 449

Motparter utan extern kreditvärdering

Motparter utan extern kreditvärdering

Grupp 1

Grupp 1

—

—

64

64

3 262

3 262

21

21

3 347

3 347

Grupp 2

Grupp 2

—

—

2

2

0

0

—

2

2

—

—

66

66

3 262

3 262

21

21

3 349

3 349

Totalt

Totalt

13 993

13 993

16

16

53 939

53 939

14 737

14 737

18 113

18 113

100 797

100 797

I ovanstående tabell ingår inga finansiella tillgångar som kan säljas i form av egetkapitalinstrument utan extern kreditvärdering. De fyra ovanstående riskkategorierna baseras i princip på värderingskategorierna hos externa kreditvärderingsinstitut och motsvarar följande:

| — | Högsta och hög kreditvärdighet: Moodys P-1, Aaa–Aa3 S&P A-1+, A-1, AAA – AA- Fitch F1+, F1, AAA – AA- och motsvarande. |
| --- | --- |

—

Högsta och hög kreditvärdighet: Moodys P-1, Aaa–Aa3 S&P A-1+, A-1, AAA – AA- Fitch F1+, F1, AAA – AA- och motsvarande.

| — | Medelhög till hög kreditvärdighet: Moodys P-2, A1 – A3 S&P A-2, A+ – A- Fitch F2, A+ – A- och motsvarande |
| --- | --- |

—

Medelhög till hög kreditvärdighet: Moodys P-2, A1 – A3 S&P A-2, A+ – A- Fitch F2, A+ – A- och motsvarande

| — | Låg till medelhög kreditvärdighet: Moodys P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB- Fitch F-3, BBBB+ -BBB- och motsvarande. |
| --- | --- |

—

Låg till medelhög kreditvärdighet: Moodys P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB- Fitch F-3, BBBB+ -BBB- och motsvarande.

| — | Låg kreditvärdighet: Moody icke investeringsvärdig kreditvärdighet, Ba1–C S&P B, C, BB+ – D Fitch B, C, BB+–D och motsvarande. |
| --- | --- |

—

Låg kreditvärdighet: Moody icke investeringsvärdig kreditvärdighet, Ba1–C S&P B, C, BB+ – D Fitch B, C, BB+–D och motsvarande.

EU använder de externa institutens värderingskategorier som referens främst för finansieringsinstrument och affärsbanker. EU kan dock efter egna analyser av enskilda ärenden behålla belopp i en av de ovanstående riskkategorierna trots att ett eller flera av de ovannämnda kreditvärderingsinstituten kan ha nedgraderat motsvarande motpart. För icke kreditvärderade motparter avser grupp 1 gäldenärer som inte tidigare hamnat på obestånd och grupp 2 avser gäldenärer som tidigare hamnat på obestånd.

De belopp som redovisas ovan under lån som hänförs till kategorin låg kreditvärdighet avser främst finansiella stödlån som betalas ut av kommissionen till de partnerländer som befinner sig i ekonomiska svårigheter. Beloppet för fordringar och återkrav avser återkrav som har uppburits av vissa medlemsstater på grundval av förordningen om egna medel eller annan rättslig grund. Det belopp som avser kontanter gäller framför allt bankkonton för egna medel. Dessa bankkonton har öppnats av finansförvaltningen eller medlemsstaternas centralbanker för de bidrag av egna medel som anges i förordningen. Kommissionen kan bara ta ut medel från dessa konton för att täcka likviditetsbehov som uppkommer i samband med budgetens genomförande.

Upp- och utlåning för finansiellt stöd

Upp- och utlåning för finansiellt stöd

Kreditrisker hanteras i fråga om Euratom i första hand genom garantier från stater, sedan via garantifonden för åtgärder avseende tredjeland (makroekonomiskt stöd och Euratomlån) och därefter genom möjligheten av att ta ut de medel som behövs från kommissionens konton för egna medel i medlemsstaterna samt i sista hand genom EU-budgeten.

I lagstiftningen rörande egna medel fastställs taket för betalningar av egna medel till 1,20 % av medlemsstaternas BNI och under år 2019 användes 0,88 % för att täcka betalningsbemyndiganden. Detta innebär att det fanns en tillgänglig marginal på 0,32 % för att täcka garantierna per den 31 december 2019. När det handlar om att fullgöra EU:s rättsliga skyldigheter gentemot sina långivare har EU således rätt att vända sig till samtliga medlemsstater för täckning.

Likviditetsförvaltning

Likviditetsförvaltning

I enlighet med rådets förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 (ändrad genom rådets förordning (EU, Euratom) 2016/804) om egna medel innehas merparten av kommissionens likvida medel på de konton som medlemsstaterna har öppnat för inbetalningen av sina bidrag (egna medel). Alla dessa konton innehas av medlemsstaternas finansförvaltningar eller centralbanker. Dessa institutioner utsätter kommissionen för den lägsta kreditrisken (och motpartsrisken), eftersom det rör sig om unionens medlemsstater. En del av kommissionens likvida medel hålls i affärsbanker för att täcka utbetalningar. Sådana konton fylls på strax innan betalningen ska verkställas och hanteras automatiskt via systemet för likviditetsförvaltning. Varje konto innehåller miniminivåer av likvida medel som står i proportion till de genomsnittliga dagliga utbetalningarna. Följaktligen är beloppen på dessa konton konstant låga (sammanlagt mindre än 70 miljoner euro i genomsnitt, fördelade på cirka 20 konton) och därigenom säkerställs att kommissionens riskexponering begränsas. Beloppen bör sättas i relation till det sammanlagda dagliga likviditetssaldot som år 2019 låg på mellan sex miljarder euro och 40 miljarder euro och de sammanlagda utbetalningarna från kommissionens konton som under 2019 uppgick till över 158 miljarder euro.

Vidare tillämpas särskilda riktlinjer vid urvalet av affärsbanker för att ytterligare minska den motpartsrisk som kommissionen exponeras för:

| — | Alla affärsbanker väljs ut genom anbudsförfaranden. Den lägsta kortfristiga kreditvärdering som krävs för att få delta i anbudsförfarandena är Moody’s P-1 eller motsvarande. En lägre nivå kan godtas under särskilda och vederbörligen motiverade förhållanden. |
| --- | --- |

—

Alla affärsbanker väljs ut genom anbudsförfaranden. Den lägsta kortfristiga kreditvärdering som krävs för att få delta i anbudsförfarandena är Moody’s P-1 eller motsvarande. En lägre nivå kan godtas under särskilda och vederbörligen motiverade förhållanden.

| — | Kreditvärderingarna granskas dagligen för de affärsbanker där kommissionens konton finns. |
| --- | --- |

—

Kreditvärderingarna granskas dagligen för de affärsbanker där kommissionens konton finns.

| — | Delegationer utanför EU innehar förskottskonton i lokala banker som valts ut genom ett förenklat anbudsförfarande. Kraven på kreditvärdering beror på den lokala situationen och kan skilja sig kraftigt från land till land. För att begränsa riskexponeringen hålls saldona på dessa konton på lägsta möjliga nivå (med hänsyn tagen till transaktionsbehoven). Kontona fylls på regelbundet och de fastställda taken ses över varje år. |
| --- | --- |

—

Delegationer utanför EU innehar förskottskonton i lokala banker som valts ut genom ett förenklat anbudsförfarande. Kraven på kreditvärdering beror på den lokala situationen och kan skilja sig kraftigt från land till land. För att begränsa riskexponeringen hålls saldona på dessa konton på lägsta möjliga nivå (med hänsyn tagen till transaktionsbehoven). Kontona fylls på regelbundet och de fastställda taken ses över varje år.

Böter

Böter

Preliminärt inbetalade böter: depositioner

Preliminärt inbetalade böter: depositioner

De banker som deponerar böter som preliminärt betalades före 2010 väljs ut enligt anbudsförfaranden som följer riktlinjerna för riskhantering. I dessa riktlinjer fastställs kraven på bankens kreditvärdering, liksom även vilka belopp som får placeras i förhållande till motpartens kapitalbas.

Affärsbanker som särskilt valts ut för deposition av preliminärt betalade böter måste enligt reglerna i allmänhet ha en långsiktig kreditvärdering på minst A- (S&P eller motsvarande) med två kreditvärderingsinstitut. Särskilda åtgärder tillämpas om kreditvärderingen av dessa banker försämras. Dessutom begränsas de deponerade beloppen i varje bank till en viss procentuell andel av bankens kapitalbas, och detta varierar beroende på den berörda institutionens kreditvärdering. Vid beräkningen av dessa begränsningar beaktas även mängden utestående garantier som samma institution har utfärdat till kommissionen. Det kontrolleras regelbundet att de utestående depositionerna verkligen överensstämmer med gällande policykrav.

Preliminärt inbetalade böter: Bufi-portfölj

Preliminärt inbetalade böter: Bufi-portfölj

Kommissionen exponeras för kreditrisk från statsskuldsinvesteringar från preliminärt inbetalade böter som ålagts sedan 2010. Mot Spanien är exponeringskoncentrationen allra högst, den svarar för 20 % av portföljen. De fem länderna med den högsta exponeringen (Belgien, Frankrike, Italien, Spanien och Tyskland) svarar för sammanlagt 52 % av investeringsportföljen. Det vägda genomsnittliga kreditbetyget för portföljen är A (S&P eller motsvarande).

Finansiella garantier

Finansiella garantier

De riktlinjer för riskhantering som tillämpas för att godkänna dessa garantier säkerställer en hög kvalitet på kommissionens kreditvärdighet. I policyn ingår att fastställa en maximal kreditexponering mot en viss enhet inom den finansiella sektorn på grundval av dess kreditbetyg och nivån på ett företags kapital som redovisas i dess finansiella rapporter enligt IFRS. Det kontrolleras regelbundet att de utestående garantierna verkligen överensstämmer med gällande policykrav.

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

I de riktlinjer för kapitalförvaltning och/eller den investeringsstrategi för portföljen som man enats om definieras vissa gränser och restriktioner för att begränsa portföljens exponering för kreditrisker. Sådana begränsningar och restriktioner inbegriper kriterier för stödberättigande, absoluta kreditgränser i nominella termer beroende på emittentkategori, relativa koncentrationsgränser beroende på emittentkategori och koncentrationsgränser per emission. Alla investeringar värderas minst till kreditvärdighet.

Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

I riktlinjerna för kapitalförvaltning definierar risker och investeringsstrategier vissa gränser och restriktioner för att begränsa portföljens exponering för kreditrisker som är begränsad till kreditvärdighet, utom vad gäller EU-medlemsstaternas exponering. Det vägda genomsnittliga kreditbetyget för portföljen är BBB+ (S&P eller motsvarande).

Banque de France är enda motpart för alla utestående valutaforwards från och med den 31 december 2019, inga kreditförstärkningar, såsom säkerhet, nettningsavtal eller garantier införs från och med detta datum. Den maximala exponeringen för kreditrisk för valutaderivat med ett positivt verkligt värde vid rapportperiodens slut är lika med det redovisade värdet i balansräkningen.

Garantifonden för Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU)

Garantifonden för Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU)

I riktlinjerna för kapitalförvaltning definierar risker och investeringsstrategier vissa gränser och restriktioner för att begränsa portföljens exponering för kreditrisker som är begränsad till kreditvärdighet, utom vad gäller EU-medlemsstaternas exponering. Det vägda genomsnittliga kreditbetyget för portföljen är BBB+ (S&P eller motsvarande).

6.6   LIKVIDITETSRISK

LIKVIDITETSRISK

Löptidsanalys av finansiella skulder per återstående avtalsmässig löptid

Löptidsanalys av finansiella skulder per återstående avtalsmässig löptid

| miljoner euro |
| --- |
| | < 1 år | 1–5 år | > 5 år | Totalt |
| Upplåning | (1 273 ) | (19 312 ) | (31 978 ) | (52 564 ) |
| Skulder till leverantörer och stödmottagare | (27 241 ) | — | — | (27 241 ) |
| Finansiellt garantiåtagande | (20) | — | — | (20) |
| Övriga | (149) | (640) | (1 132 ) | (1 921 ) |
| Totalt per den 31.12.2019 | (28 684 ) | (19 952 ) | (33 110 ) | (81 746 ) |
| Upplåning | (2 350 ) | (17 363 ) | (34 158 ) | (53 872 ) |
| Skulder till leverantörer och stödmottagare | (32 227 ) | | | (32 227 ) |
| Övriga | (252) | (648) | (1 112 ) | (2 012 ) |
| Totalt per den 31.12.2018 | (34 829 ) | (18 011 ) | (35 270 ) | (88 110 ) |

miljoner euro

< 1 år

1–5 år

> 5 år

Totalt

Upplåning

Upplåning

(1 273 )

(1 273 )

(19 312 )

(19 312 )

(31 978 )

(31 978 )

(52 564 )

(52 564 )

Skulder till leverantörer och stödmottagare

Skulder till leverantörer och stödmottagare

(27 241 )

(27 241 )

—

—

(27 241 )

(27 241 )

Finansiellt garantiåtagande

Finansiellt garantiåtagande

(20)

(20)

—

—

(20)

(20)

Övriga

Övriga

(149)

(149)

(640)

(640)

(1 132 )

(1 132 )

(1 921 )

(1 921 )

Totalt per den 31.12.2019

Totalt per den 31.12.2019

(28 684 )

(28 684 )

(19 952 )

(19 952 )

(33 110 )

(33 110 )

(81 746 )

(81 746 )

Upplåning

Upplåning

(2 350 )

(2 350 )

(17 363 )

(17 363 )

(34 158 )

(34 158 )

(53 872 )

(53 872 )

Skulder till leverantörer och stödmottagare

Skulder till leverantörer och stödmottagare

(32 227 )

(32 227 )

(32 227 )

(32 227 )

Övriga

Övriga

(252)

(252)

(648)

(648)

(1 112 )

(1 112 )

(2 012 )

(2 012 )

Totalt per den 31.12.2018

Totalt per den 31.12.2018

(34 829 )

(34 829 )

(18 011 )

(18 011 )

(35 270 )

(35 270 )

(88 110 )

(88 110 )

Finansieringsinstrument värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansieringsinstrument värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

| miljoner euro |
| --- |
| | < 1 år | 1–5 år | > 5 år | Totalt |
| Betalningsben i derivat | (397) | (2) | (7) | (406) |
| Mottaget ben i derivat | 395 | — | — | 395 |
| Nettokassaflöde per den 31.12.2019 | (2) | (2) | (7) | (10) |
| Betalningsben i derivat | (490) | (2) | (6) | (498) |
| Mottaget ben i derivat | 477 | — | — | 477 |
| Nettokassaflöde per den 31.12.2018 | (14) | (2) | (6) | (21) |

miljoner euro

< 1 år

1–5 år

> 5 år

Totalt

Betalningsben i derivat

Betalningsben i derivat

(397)

(397)

(2)

(2)

(7)

(7)

(406)

(406)

Mottaget ben i derivat

Mottaget ben i derivat

395

395

—

—

395

395

Nettokassaflöde per den 31.12.2019

Nettokassaflöde per den 31.12.2019

(2)

(2)

(2)

(2)

(7)

(7)

(10)

(10)

Betalningsben i derivat

Betalningsben i derivat

(490)

(490)

(2)

(2)

(6)

(6)

(498)

(498)

Mottaget ben i derivat

Mottaget ben i derivat

477

477

—

—

477

477

Nettokassaflöde per den 31.12.2018

Nettokassaflöde per den 31.12.2018

(14)

(14)

(2)

(2)

(6)

(6)

(21)

(21)

Upp- och utlåning för finansiellt stöd

Upp- och utlåning för finansiellt stöd

De likviditetsrisker som följer av upplåningen kompenseras dock generellt av att den motsvarande utlåningen sker på jämförbara villkor (rygg-mot-rygg-lån). För makroekonomiskt stöd och Euratomlån används garantifonden för åtgärder avseende tredjeland som en likviditetsreserv (eller säkerhetsnät) om låntagarna inte fullgör sina skyldigheter eller gör inbetalningarna för sent. Vad gäller betalningsbalansstöd föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 431/2009 (25) ett förfarande som ger tillräcklig med tid för att skaffa fram medel ur kommissionens konton för egna medel i medlemsstaterna. För den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen föreskrivs i rådets förordning (EU) nr 407/2010 (26) ett liknande förfarande.

25

26

Likviditetsförvaltning

Likviditetsförvaltning

EU:s budgetprinciper ska säkerställa att det för ett visst år ska finnas en sammanlagd likviditet som räcker för att verkställa alla utbetalningar. Faktum är att medlemsstaternas sammanlagda bidrag tillsammans med övriga intäkter motsvarar betalningsbemyndigandena under budgetåret. Medlemsstaternas bidrag betalas dock in i tolv månadsinbetalningar under hela året och baseras på den antagna budgeten, medan utbetalningarna anpassas till verksamhetsbehoven. I enlighet med rådets förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 (om metoderna och förfarandena för att ställa egna medel till förfogande som ändrats genom rådets förordning (EU, Euratom) 2016/804), blir dessutom de bidrag från medlemsstaterna som avser ändringsbudgetar, som godkänns under en viss månad (n), tillgängliga först den första arbetsdagen i månad n+1 (om de godkändes före den 16:e dagen i den månad som avses) eller den första arbetsdagen i månad n+2 (om de godkänns den 16 eller senare den månaden), medan motsvarande betalningsbemyndiganden är omedelbart tillgängliga.

För att kommissionen alltid ska ha tillräcklig tillgänglig likviditet för att täcka månadens utbetalningar tillämpas fastställda metoder för regelbunden kassaflödesanalys. Under vissa förutsättningar kan egna medel eller extra finansiering, upp till en viss gräns, vid behov begäras in i förväg från medlemsstaterna. Verksamhetsbehoven och de senaste årens budgetbegränsningar har medfört ett behov av att öka övervakningen av utbetalningstakten under årets lopp. Inom ramen för kommissionens löpande finansförvaltning används vidare automatiska system för likviditetsförvaltning för att dagligen säkerställa att alla kommissionens bankkonton har tillräcklig täckning.

Böter

Böter

Bufi-fonden, i vilken preliminärt betalade böter investeras, förvaltas enligt principen att tillgångarna ska vara tillräckligt likvida och kunna tas i anspråk i förhållande till de åtaganden som gjorts. Portföljen består till största delen av mycket likvida värdepapper som kan säljas för att täcka kortfristiga likviditetsutflöden. Dessutom uppgår andelen likvida medel och värdepapper som förfaller inom ett år till 24 %.

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

Garantifonden förvaltas enligt principen att tillgångarna ska vara tillräckligt likvida och kunna tas i anspråk i förhållande till de åtaganden som gjorts. I fonden finns därför en tillräcklig mängd monetära tillgångar för att täcka kortfristiga likviditetsutflöden. Andelen likvida medel och värdepapper som förfaller inom ett år uppgår till 11 %.

Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

Garantifonden för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

Garantifonden förvaltas enligt principen att tillgångarna ska vara tillräckligt likvida och kunna tas i anspråk i förhållande till de åtaganden som gjorts. Portföljen består av likvida tillgångar som kan säljas för att vid behov täcka kortfristiga likviditetsutflöden. Dessutom uppgår andelen likvida medel och värdepapper som förfaller inom ett år till 23 %.

Regleringen av derivatkontrakt görs brutto och grundar sig på deras kontraktsenliga förfallodag. Skyldigheter fullgörs genom försäljning av tillgångar i US-dollar och/eller en swapptransaktion, varigenom det är möjligt att ett kassautflöde uppkommer till följd av skillnader i växelkursen.

Ingen hantering av likviditetsrisker är nödvändig vad gäller säkerhet och krav på marginalsäkerhet, eftersom den nuvarande risksäkrande motparten godtar att bedriva verksamhet med kommissionen utan krav på säkerheter och marginalsäkerhetskrav.

Garantifonden för Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU)

Garantifonden för Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU)

EFHU-garantifonden förvaltas enligt principen att tillgångarna ska vara tillräckligt likvida och kunna tas i anspråk i förhållande till de åtaganden som gjorts.

Portföljen består av likvida tillgångar som kan säljas för att vid behov täcka kortfristiga likviditetsutflöden. Dessutom uppgår andelen likvida medel och värdepapper som förfaller inom ett år till 42 %.

Övriga finansieringsinstrument – finansiella skulder som härrör från derivat

Övriga finansieringsinstrument – finansiella skulder som härrör från derivat

Under 2017 ingick EU ett derivatkontrakt (valutaoption) som täckte devalveringen av den utländska valutan relaterad till lån från finansinstitut genom programmet det östliga partnerskapets finansieringsmekanism för små och medelstora företag (se not 2.11.2). Dessutom medför EU-garantin för aktieportföljer som innehas av EIB-gruppen en finansiell förpliktelse att täcka ändringar i de underliggande investeringarnas värde eller värdeminskning. Liksom för andra finansieringsinstrument som finansieras genom EU-budgeten kan det belopp som EU är ansvarig för enligt dessa instrument inte överstiga det belopp för vilka åtaganden ingåtts, som därmed minskar likviditetsrisken.

2.11.2

7.   REDOVISNING AV TRANSAKTIONER MED NÄRSTÅENDE PARTER

7.1   NÄRSTÅENDE PARTER

NÄRSTÅENDE PARTER

EU:s närstående parter utgörs av EU:s övriga konsoliderade enheter, intresseföretag och nyckelpersoner i förvaltningen av dessa enheter. Transaktioner mellan dessa enheter äger rum som ett led i EU:s normala verksamhet och inga särskilda redovisningskrav ställs i dessa fall för transaktioner som görs i enlighet med EU:s redovisningsregler.

7.2   ERSÄTTNINGAR TILL NYCKELPERSONER

ERSÄTTNINGAR TILL NYCKELPERSONER

I fråga om redovisningen av transaktioner med närstående, dvs. personer som har ett centralt förvaltningsansvar inom EU, räknas följande fem kategorier av personer som närstående:

Kategori 1: Ordförandena för Europeiska rådet, kommissionen och EU-domstolen.

Kategori 1:

Kategori 2: Kommissionens vice ordförande, tillika med Europeiska unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik och kommissionens övriga vice ordförande.

Kategori 2:

Kategori 3: Rådets generalsekreterare, kommissionens ledamöter, EU-domstolens domare och generaladvokater, tribunalens ordförande och ledamöter, ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen.

Kategori 3:

Kategori 4: Europeiska revisionsrättens ordförande och ledamöter.

Kategori 4:

Kategori 5: De högst uppsatta tjänstemännen vid EU:s institutioner, organ och byråer.

Kategori 5:

En sammanfattning av deras ersättningar ges nedan. Mer information finns även i tjänsteföreskrifterna som finns på webbplatsen Europa. Tjänsteföreskrifterna är det officiella dokument som klargör alla EU-tjänstemäns rättigheter och skyldigheter. Nyckelpersonerna i förvaltningen har inte beviljats några förmånliga lån från EU.

ERSÄTTNINGAR TILL NYCKELPERSONER I FÖRVALTNINGEN

ERSÄTTNINGAR TILL NYCKELPERSONER I FÖRVALTNINGEN

| EUR |
| --- |
| Ersättning (per anställd) | Kategori 1 | Kategori 2 | Kategori 3 | Kategori 4 | Kategori 5 |
| Grundlön (per månad) | 28 461,39 | 25 780,25 - | 20 624,20 - | 22 274,14 - | 13 113,98 - |
| | | 26 811,47 | 23 202,23 | 23 717,84 | 20 624,20 |
| | | | | | |
| Bosättningsbidrag/Utlandstillägg | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0-4 %–16 % |
| | | | | | |
| Familjetillägg | | | | | |
| Hushållstillägg (% av lön) | 2 % + 191,44 | 2 % + 191,44 | 2 % + 191,44 | 2 % + 191,44 | 2 % + 191,44 |
| Underhållsberättigat barn | 418,31 | 418,31 | 418,31 | 418,31 | 418,31 |
| Förskoleersättning | 102,18 | 102,18 | 102,18 | 102,18 | 102,18 |
| Utbildningstillägg, eller | 283,82 | 283,82 | 283,82 | 283,82 | 283,82 |
| Bidrag för utbildning på annan ort | 567,38 | 567,38 | 567,38 | 567,38 | 567,38 |
| Tillägg för rättens ordförande | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | 651,20 | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| | | | | | |
| Representationstillägg | 1 542,36 | 991,26 | 651,20 | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| | | | | | |
| Årliga reseersättningar | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| | | | | | |
| Överföringar till medlemsstaterna | | | | | |
| Utbildningstillägg (11) | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja |
| % av lön (11) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % av lön utan korr. koeff. | högst 25 % | högst 25 % | högst 25 % | högst 25 % | högst 25 % |
| Representationskostnader | Ersätts | Ersätts | Ersätts | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| | | | | | |
| Tillträde i tjänst | | | | | |
| Bosättningsutgifter | 56 922,77 | 51 560,49 | 41 248,39 | 44 548,28 | Ersätts |
| | | - 53 622,93 | - 46 404,45 | - 47 435,67 | |
| Resekostnader för familjen | Ersätts | Ersätts | Ersätts | Ersätts | Ersätts |
| Flyttkostnader | Ersätts | Ersätts | Ersätts | Ersätts | Ersätts |
| Utträde ur tjänst | | | | | |
| Flyttbidrag | 28 461,39 | 25 780,25 - | 20 624,20 - | 22 274,14 - | Ersätts |
| | | 26 811,47 | 23 202,23 | 23 717,84 | |
| Resekostnader för familjen | Ersätts | Ersätts | Ersätts | Ersätts | Ersätts |
| Flyttkostnader | Ersätts | Ersätts | Ersätts | Ersätts | Ersätts |
| Övergångsersättn. (% av lön) (12) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | Ej tillämpligt |
| Sjukförsäkring | Täcks | Täcks | Täcks | Täcks | Täcks |
| Pension (% av lön, före skatt) | Högst 70 % | Högst 70 % | Högst 70 % | Högst 70 % | Högst 70 % |
| | | | | | |
| Avdrag | | | | | |
| Skatt på lön | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Sjukförsäkring (% av lön) | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % |
| Särskild avgift | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6-7 % |
| Avgift till pensionssystem | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | 9,7  % |
| Antal personer i slutet av året | 3 | 8 | 93 | 28 | 112 |

EUR

Ersättning (per anställd)

Ersättning (per anställd)

Kategori 1

Kategori 1

Kategori 2

Kategori 2

Kategori 3

Kategori 3

Kategori 4

Kategori 4

Kategori 5

Kategori 5

Grundlön (per månad)

Grundlön (per månad)

28 461,39

28 461,39

25 780,25 -

25 780,25 -

20 624,20 -

20 624,20 -

22 274,14 -

22 274,14 -

13 113,98 -

13 113,98 -

26 811,47

26 811,47

23 202,23

23 202,23

23 717,84

23 717,84

20 624,20

20 624,20

Bosättningsbidrag/Utlandstillägg

Bosättningsbidrag/Utlandstillägg

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

0-4 %–16 %

0-4 %–16 %

Familjetillägg

Familjetillägg

Hushållstillägg (% av lön)

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

Underhållsberättigat barn

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

Förskoleersättning

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

Utbildningstillägg, eller

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

Bidrag för utbildning på annan ort

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

Tillägg för rättens ordförande

Tillägg för rättens ordförande

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

651,20

651,20

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Representationstillägg

Representationstillägg

1 542,36

1 542,36

991,26

991,26

651,20

651,20

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Årliga reseersättningar

Årliga reseersättningar

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Överföringar till medlemsstaterna

Överföringar till medlemsstaterna

Utbildningstillägg (11)

11

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

% av lön (11)

11

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% av lön utan korr. koeff.

högst 25 %

högst 25 %

högst 25 %

högst 25 %

högst 25 %

högst 25 %

högst 25 %

högst 25 %

högst 25 %

högst 25 %

Representationskostnader

Representationskostnader

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Tillträde i tjänst

Tillträde i tjänst

Bosättningsutgifter

56 922,77

56 922,77

51 560,49

51 560,49

41 248,39

41 248,39

44 548,28

44 548,28

Ersätts

Ersätts

- 53 622,93

- 53 622,93

- 46 404,45

- 46 404,45

- 47 435,67

- 47 435,67

Resekostnader för familjen

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Flyttkostnader

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Utträde ur tjänst

Utträde ur tjänst

Flyttbidrag

28 461,39

28 461,39

25 780,25 -

25 780,25 -

20 624,20 -

20 624,20 -

22 274,14 -

22 274,14 -

Ersätts

Ersätts

26 811,47

26 811,47

23 202,23

23 202,23

23 717,84

23 717,84

Resekostnader för familjen

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Flyttkostnader

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Övergångsersättn. (% av lön) (12)

12

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Sjukförsäkring

Täcks

Täcks

Täcks

Täcks

Täcks

Täcks

Täcks

Täcks

Täcks

Täcks

Pension (% av lön, före skatt)

Pension (% av lön, före skatt)

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Avdrag

Avdrag

Skatt på lön

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Sjukförsäkring (% av lön)

Sjukförsäkring (% av lön)

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

Särskild avgift

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

6-7 %

6-7 %

Avgift till pensionssystem

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

9,7  %

9,7  %

Antal personer i slutet av året

Antal personer i slutet av året

3

3

8

8

93

93

28

28

112

112

8.   HÄNDELSER EFTER BALANSDAGEN

Årsredovisningen och därtill hörande noter har sammanställts med stöd av senaste tillgängliga uppgifter, vilket också framgår av den information som det redogörs för ovan. Den dag då räkenskaperna godkändes rapporterades två väsentliga frågor, Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen och EU:s insatser till följd av covid-19-utbrottet. Kommissionens räkenskapsförare har inte uppmärksammat eller fått rapport om några ytterligare väsentliga händelser som borde redovisas separat i detta avsnitt.

Sjukdomen covid-19 (covid-19)

Sjukdomen covid-19 (covid-19)

Covid-19-utbrottet har fått enorm global påverkan under första halvåret 2020. Utbrottet är en händelse som inte beaktas och kräver inte några justeringar av de rapporterade beloppen. Under följande rapporteringsperioder kommer genomförandet av initiativ för en omedelbar och insats som föreslagits av kommissionen (inklusive reaktiveringen av instrumentet för krisstöd (ESI) och ytterligare förstärkning av unionens civilskyddsmekanism (UCPM/rescEU), investeringsinitiativet mot effekter av coronaviruset (CRII och CRII+) och stöd för att mildra det europeiska instrumentet för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (SURE) till följd av covid-19-utbrottet) att påverka erkännande, värdering och omklassificering av vissa tillgångar och skulder i årsredovisningen:

| — | Aktivering av instrumentet för krisstöd (ESI) och ytterligare förstärkning av unionens civilskyddsmekanism (UCPM/rescEU):
  Mot bakgrund av den djupa krisen till följd av covid-19-utbrottet, samt omfattningen och arten på de behov som måste stödjas via EU-budgeten, reaktiverade EU instrumentet för krisstöd. Detta instrument, som ursprungligen inrättades i mars 2016 för att hantera den krissituation som uppkommit till följd av det massiva inflödet av flyktingar i Grekland (se rådets förordning (EU) 2016/369 (27)), har reaktiverats för en period på tre år (2020–2022) för att finansiera de utgifter som krävs för att hantera covid-19-pandemin under perioden 1 februari 2020 till 31 januari 2022 (se rådets förordning (EU) 2020/521 (28)). För att främja detta mål ändrades 2020 års budget till att omfatta 2,7 miljarder euro i åtagandebemyndiganden och 1,4 miljarder euro i betalningsbemyndiganden (se det slutliga antagandet (EU, Euratom) 2020/537 av den 17 april 2020 av EU:s ändringsbudget nr 2 för budgetåret 2020 (29)). Reaktiveringen kommer att göra det möjligt för unionen att inleda åtgärder som förhindrar och minskar allvarliga konsekvenser i en eller flera medlemsstater och att på ett samordnat sätt bemöta behoven i anknytning till covid-19-krisen genom att komplettera eventuellt bistånd som tillhandahålls via andra EU-instrument. Instrumentet förvaltas centralt av kommissionen och är främst inriktat på direkt upphandling och bidrag. I vissa fall kan insatser genomföras av sådana samarbetspartner som internationella organisationer.
  Som kompletterande åtgärd till instrumentet för krisstöd (ESI) förstärktes unionens civilskyddsmekanism (UCPM/rescEU) för att underlätta mer omfattande lagerhållning och samordning av hur viktiga resurser fördelas inom Europa (se kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/570 (30), ändrat genom kommissionens genomförandebeslut 2020/414 (31) och kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/452 (32)). För detta ändamål ändrades 2020 års budget till att inkludera ytterligare 0,3 miljarder euro i åtagandebemyndiganden och 0,2 miljarder euro i betalningsbemyndiganden. Förstärkningen av unionens civilskyddsmekanism (UCPM/rescEU) kommer att hjälpa medlemsstaterna att köpa in en del av den nödvändiga utrustningen (inklusive läkemedel, medicinsk utrustning, personlig skyddsutrustning och laboratoriemateriel) och därigenom öka mängden, samtidigt som den kompletterar och utvidgar omfattningen av prioriterade föremål som köps in gemensamt via avtalet om gemensam upphandling. Samordningen ger EU-länderna en stark ställning i förhandlingarna med industrin om tillgången till och priset på medicinska produkter. Det direkta bidraget från rescEU kommer att ge full finansiering från EU-budgeten, vilket inbegriper full finansiering för kapacitetsuppbyggnad och full finansiering för distribution av utrustning. Den utrustning som köps kommer att förvaras i en eller flera medlemsstater, medan beslutsfattandet organiseras på EU-nivå, så att förnödenheter för nödsituationer kan levereras utöver de nationella lagren. Den kommer att vara tillgänglig för alla medlemsstater och användas när det inte finns tillräcklig nationell tillgång. |
| --- | --- |

—

Aktivering av instrumentet för krisstöd (ESI) och ytterligare förstärkning av unionens civilskyddsmekanism (UCPM/rescEU):

Mot bakgrund av den djupa krisen till följd av covid-19-utbrottet, samt omfattningen och arten på de behov som måste stödjas via EU-budgeten, reaktiverade EU instrumentet för krisstöd. Detta instrument, som ursprungligen inrättades i mars 2016 för att hantera den krissituation som uppkommit till följd av det massiva inflödet av flyktingar i Grekland (se rådets förordning (EU) 2016/369 (27)), har reaktiverats för en period på tre år (2020–2022) för att finansiera de utgifter som krävs för att hantera covid-19-pandemin under perioden 1 februari 2020 till 31 januari 2022 (se rådets förordning (EU) 2020/521 (28)). För att främja detta mål ändrades 2020 års budget till att omfatta 2,7 miljarder euro i åtagandebemyndiganden och 1,4 miljarder euro i betalningsbemyndiganden (se det slutliga antagandet (EU, Euratom) 2020/537 av den 17 april 2020 av EU:s ändringsbudget nr 2 för budgetåret 2020 (29)). Reaktiveringen kommer att göra det möjligt för unionen att inleda åtgärder som förhindrar och minskar allvarliga konsekvenser i en eller flera medlemsstater och att på ett samordnat sätt bemöta behoven i anknytning till covid-19-krisen genom att komplettera eventuellt bistånd som tillhandahålls via andra EU-instrument. Instrumentet förvaltas centralt av kommissionen och är främst inriktat på direkt upphandling och bidrag. I vissa fall kan insatser genomföras av sådana samarbetspartner som internationella organisationer.

27

28

29

Som kompletterande åtgärd till instrumentet för krisstöd (ESI) förstärktes unionens civilskyddsmekanism (UCPM/rescEU) för att underlätta mer omfattande lagerhållning och samordning av hur viktiga resurser fördelas inom Europa (se kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/570 (30), ändrat genom kommissionens genomförandebeslut 2020/414 (31) och kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/452 (32)). För detta ändamål ändrades 2020 års budget till att inkludera ytterligare 0,3 miljarder euro i åtagandebemyndiganden och 0,2 miljarder euro i betalningsbemyndiganden. Förstärkningen av unionens civilskyddsmekanism (UCPM/rescEU) kommer att hjälpa medlemsstaterna att köpa in en del av den nödvändiga utrustningen (inklusive läkemedel, medicinsk utrustning, personlig skyddsutrustning och laboratoriemateriel) och därigenom öka mängden, samtidigt som den kompletterar och utvidgar omfattningen av prioriterade föremål som köps in gemensamt via avtalet om gemensam upphandling. Samordningen ger EU-länderna en stark ställning i förhandlingarna med industrin om tillgången till och priset på medicinska produkter. Det direkta bidraget från rescEU kommer att ge full finansiering från EU-budgeten, vilket inbegriper full finansiering för kapacitetsuppbyggnad och full finansiering för distribution av utrustning. Den utrustning som köps kommer att förvaras i en eller flera medlemsstater, medan beslutsfattandet organiseras på EU-nivå, så att förnödenheter för nödsituationer kan levereras utöver de nationella lagren. Den kommer att vara tillgänglig för alla medlemsstater och användas när det inte finns tillräcklig nationell tillgång.

30

31

32

| — | Investeringsinitiativet mot effekter av coronaviruset (CRII och CRII+):
  Investeringsintitiativet CRIIantogs genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 (33) och införde särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem och i andra sektorer av deras ekonomi med anledning av covid-19-utbrottet. Detta sker genom omgående tillhandahållande av likvida medel som ska påskynda offentliga investeringar i EU med högst 37 miljarder euro, flexibel tillämpning av EU:s utgiftsregler och ett utvidgat tillämpningsområde för EU:s solidaritetsfond. Uppföljaren CRII+ antogs genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 (34) och införde ytterligare åtgärder för en extraordinärt flexibel användning av de europeiska struktur- och investeringsfonderna. I balansräkningen för 2019 ingår 6,8 miljarder euro som kortfristig förfinansiering, eftersom dessa belopp ursprungligen skulle ha återkrävts under 2020. Investeringsinitiativen innebär att medlemsstaterna nu får behålla beloppen så att de kan användas för att påskynda investeringar relaterade till covid-19-utbrottet. När investeringsinitiativen avslutas, ska förfinansieringen avräknas eller återkrävas. Perioden för stödberättigande kan komma att löpa ut under 2022 och därför kommer dessa 6,8 miljarder euro i kortfristig förfinansiering sannolikt att omklassificeras, i enlighet med redovisningsreglerna, till långfristiga i 2020 års redovisning. |
| --- | --- |

—

Investeringsinitiativet mot effekter av coronaviruset (CRII och CRII+):

Investeringsintitiativet CRIIantogs genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 (33) och införde särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem och i andra sektorer av deras ekonomi med anledning av covid-19-utbrottet. Detta sker genom omgående tillhandahållande av likvida medel som ska påskynda offentliga investeringar i EU med högst 37 miljarder euro, flexibel tillämpning av EU:s utgiftsregler och ett utvidgat tillämpningsområde för EU:s solidaritetsfond. Uppföljaren CRII+ antogs genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 (34) och införde ytterligare åtgärder för en extraordinärt flexibel användning av de europeiska struktur- och investeringsfonderna. I balansräkningen för 2019 ingår 6,8 miljarder euro som kortfristig förfinansiering, eftersom dessa belopp ursprungligen skulle ha återkrävts under 2020. Investeringsinitiativen innebär att medlemsstaterna nu får behålla beloppen så att de kan användas för att påskynda investeringar relaterade till covid-19-utbrottet. När investeringsinitiativen avslutas, ska förfinansieringen avräknas eller återkrävas. Perioden för stödberättigande kan komma att löpa ut under 2022 och därför kommer dessa 6,8 miljarder euro i kortfristig förfinansiering sannolikt att omklassificeras, i enlighet med redovisningsreglerna, till långfristiga i 2020 års redovisning.

33

34

| — | Europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (SURE) till följd av covid-19-utbrottet:
  Som del av ett krisstödspaket för att försöka hantera de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-krisen antog EU rådets förordning (EU) 2020/672 av den 19 maj 2020 om inrättande av ett europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (SURE) till följd av covid-19-utbrottet (35). SURE är ett tillfälligt instrument som kan tillhandahålla upp till 100 miljarder euro i finansiellt stöd (lån på gynnsamma villkor) till medlemsstaterna. Instrumentet ska göra det möjligt för medlemsländerna att begära ekonomiskt stöd från EU som en hjälp för att finansiera plötsliga och kraftiga ökningar av de nationella offentliga utgifterna från och med den 1 februari 2020. Utgiftsökningarna kan sammanhänga med nationella system för förkortad arbetstid och liknande åtgärder, även för egenföretagare, eller vissa hälsorelaterade krisåtgärder, särskilt på arbetsplatsen. För att EU ska kunna tillhandahålla finansiellt stöd genom SURE ska kommissionen ges befogenhet att på unionens vägnar ta upp lån på kapitalmarknaderna eller hos finansinstitut till ett belopp på högst 100 miljarder euro. SURE-lån kommer att backas upp genom EU-budgeten och garantier från medlemsstaterna i förhållande till deras andel av EU:s BNI. Det totala beloppet för garantierna blir 25 miljarder euro och instrumentet blir aktivt först när alla garantier har lämnats. Instrumentet är begränsat till och med den 31 december 2022. |
| --- | --- |

—

Europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (SURE) till följd av covid-19-utbrottet:

Som del av ett krisstödspaket för att försöka hantera de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-krisen antog EU rådets förordning (EU) 2020/672 av den 19 maj 2020 om inrättande av ett europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (SURE) till följd av covid-19-utbrottet (35). SURE är ett tillfälligt instrument som kan tillhandahålla upp till 100 miljarder euro i finansiellt stöd (lån på gynnsamma villkor) till medlemsstaterna. Instrumentet ska göra det möjligt för medlemsländerna att begära ekonomiskt stöd från EU som en hjälp för att finansiera plötsliga och kraftiga ökningar av de nationella offentliga utgifterna från och med den 1 februari 2020. Utgiftsökningarna kan sammanhänga med nationella system för förkortad arbetstid och liknande åtgärder, även för egenföretagare, eller vissa hälsorelaterade krisåtgärder, särskilt på arbetsplatsen. För att EU ska kunna tillhandahålla finansiellt stöd genom SURE ska kommissionen ges befogenhet att på unionens vägnar ta upp lån på kapitalmarknaderna eller hos finansinstitut till ett belopp på högst 100 miljarder euro. SURE-lån kommer att backas upp genom EU-budgeten och garantier från medlemsstaterna i förhållande till deras andel av EU:s BNI. Det totala beloppet för garantierna blir 25 miljarder euro och instrumentet blir aktivt först när alla garantier har lämnats. Instrumentet är begränsat till och med den 31 december 2022.

35

| — | Europeiska unionens återhämtningsinstrument (Next generation EU):
  Den 27 maj 2020 lade ordförande Ursula von der Leyen fram ett nytt förslag till EU:s långtidsbudget (flerårig budgetram) för 2021-2027 och sektorsprogram med stöd av Europeiska unionens återhämtningsinstrument (36), ett tillfälligt extraordinärt återhämtningsinstrument som ska avhjälpa de omedelbara ekonomiska och sociala skador som covid-19-pandemin orsakat, sätta igång återhämtningen och bana väg för en bättre framtid för nästa generation. Förslaget diskuteras för närvarande med medlemsstaterna och Europaparlamentet. Om en överenskommelse nås om detta förslag skulle medlen till många av EU:s budgetprogram kunna ökas genom EU:s upplåning. Sett till de föreslagna beloppens storlek skulle det få en betydande inverkan på innehållet i EU:s framtida balansräkningar. Den specifika inverkan kan bara bedömas när det slutliga förslaget har godkänts av budgetmyndigheten och genomförandet påbörjats. |
| --- | --- |

—

Europeiska unionens återhämtningsinstrument (Next generation EU):

Den 27 maj 2020 lade ordförande Ursula von der Leyen fram ett nytt förslag till EU:s långtidsbudget (flerårig budgetram) för 2021-2027 och sektorsprogram med stöd av Europeiska unionens återhämtningsinstrument (36), ett tillfälligt extraordinärt återhämtningsinstrument som ska avhjälpa de omedelbara ekonomiska och sociala skador som covid-19-pandemin orsakat, sätta igång återhämtningen och bana väg för en bättre framtid för nästa generation. Förslaget diskuteras för närvarande med medlemsstaterna och Europaparlamentet. Om en överenskommelse nås om detta förslag skulle medlen till många av EU:s budgetprogram kunna ökas genom EU:s upplåning. Sett till de föreslagna beloppens storlek skulle det få en betydande inverkan på innehållet i EU:s framtida balansräkningar. Den specifika inverkan kan bara bedömas när det slutliga förslaget har godkänts av budgetmyndigheten och genomförandet påbörjats.

36

Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen

Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen

Den 1 februari 2020 upphörde Förenade kungariket att vara en medlemsstat i Europeiska unionen. Efter ingåendet av avtalet mellan de båda parterna om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (nedan kallat utträdesavtalet) åtog sig Förenade kungariket att fullgöra alla sina skyldigheter enligt den nuvarande fleråriga budgetramen och tidigare budgetramar som följer av dess medlemskap i unionen.

utträdesavtalet

Vid tidpunkten för undertecknandet av dessa räkenskaper och på grundval av det utträdesavtal som ingåtts och redan tillämpas finns det inga finansiella konsekvenser som ska rapporteras vad avser dessa räkenskaper.

9.   KONSOLIDERINGENS OMFATTNING

A.   KONTROLLERADE ENHETER (52)

KONTROLLERADE ENHETER (52)

1.   Institutioner och rådgivande organ (11)

Institutioner och rådgivande organ (11)

Europaparlamentet

Europaparlamentet

Europeiska rådet

Europeiska rådet

Europeiska kommissionen

Europeiska kommissionen

Europeiska unionens revisionsrätt

Europeiska unionens revisionsrätt

Europeiska unionens domstol

Europeiska unionens domstol

Europeiska utrikestjänsten

Europeiska utrikestjänsten

Europeiska datatillsynsmannen

Europeiska datatillsynsmannen

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ombudsmannen

Europeiska ombudsmannen

Regionkommittén

Regionkommittén

Europeiska unionens råd

Europeiska unionens råd

2.   EU-byråer (39)

EU-byråer (39)

2.1   
  Genomförandeorgan (6)

Genomförandeorgan (6)

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (Eacea)

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (Eacea)

Genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor (Chafea)

Genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor (Chafea)

Genomförandeorganet för forskning (REA)

Genomförandeorganet för forskning (REA)

Genomförandeorganet för små och medelstora företag (Easme)

Genomförandeorganet för små och medelstora företag (Easme)

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet (Ercea)

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet (Ercea)

Genomförandeorganet för innovation och nätverk (INEA)

Genomförandeorganet för innovation och nätverk (INEA)

2.2   
  Decentraliserade organ (33)

Decentraliserade organ (33)

Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa)

Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa)

Europeiska läkemedelsmyndigheten (Emea)

Europeiska läkemedelsmyndigheten (Emea)

Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa)

Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa)

Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE)

Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE)

Europeiska miljöbyrån (EEA)

Europeiska miljöbyrån (EEA)

Europeiska bankmyndigheten (EBA)

Europeiska bankmyndigheten (EBA)

Europeiska stödkontoret för asylfrågor (EASO)

Europeiska stödkontoret för asylfrågor (EASO)

Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex)

Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex)

Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol)

Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol)

Europeiska globala system för satellitnavigering (GNSS)

Europeiska globala system för satellitnavigering (GNSS)

Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust)

Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust)

Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-Osha)

Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-Osha)

Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC)

Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC)

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop)

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop)

Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer)

Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer)

Byrån för Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec-byrån)

Byrån för Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec-byrån)

Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå (Enisa)

Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå (Enisa)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa)

Europeiska unionens järnvägsbyrå (ERA)

Europeiska unionens järnvägsbyrå (ERA)

Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO)

Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO)

Europeiska fiskerikontrollbyrån (EFCA)

Europeiska fiskerikontrollbyrån (EFCA)

Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO)

Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO)

Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (Easa)

Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (Easa)

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma)

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma)

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (ETF)

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (ETF)

Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound)

Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound)

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN)

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN)

Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol)

Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol)

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA)

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA)

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa)

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa)

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

Fusionsenergi (det europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi)

Fusionsenergi (det europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi)

Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av storskaliga it-system inom området med frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA)

Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av storskaliga it-system inom området med frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA)

3.   Övriga kontrollerade enheter (2)

Övriga kontrollerade enheter (2)

Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling (ECSC i.L.)

Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling (ECSC i.L.)

Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT)

Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT)

B.   INTRESSEFÖRETAG (1)

INTRESSEFÖRETAG (1)

Europeiska investeringsfonden (EIF)

Europeiska investeringsfonden (EIF)

SMÅ ENHETER

SMÅ ENHETER

Följande enheter som förtecknas nedan har inte konsoliderats enligt kapitalandelsmetoden i EU:s konsoliderade årsredovisning för 2019 på grundval av att de inte är väsentliga:

Det gemensamma företaget för biobaserade industrier (BBI)

Det gemensamma företaget för biobaserade industrier (BBI)

Det gemensamma företaget för biobaserade industrier är ett offentlig-privat partnerskap mellan EU och det biobaserade industrikonsortiet (BIC). Målen för det gemensamma företaget för biobaserade industrier är att bidra till en mer resurseffektiv och hållbar koldioxidsnål ekonomi och till att öka den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen genom att utveckla hållbara och konkurrenskraftiga biobaserade industrier i Europa.

Det gemensamma företaget Clean Sky (Clean Sky)

Det gemensamma företaget Clean Sky (Clean Sky)

Clean Sky är det största europeiska forskningsprogrammet för att utveckla innovativ, banbrytande teknik som syftar till att minska koldioxidutsläpp, utsläpp av växthusgaser och buller från luftfartyg. Clean Sky finansieras genom EU-programmet Horisont 2020 och bidrar till att stärka europeiskt samarbete inom luftfartsindustri, globalt ledarskap och konkurrenskraft.

Det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel (IMI)

Det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel (IMI)

IMI, som är ett partnerskap mellan EU och den europeiska läkemedelsindustrin, är världens största offentlig-privata partnerskap inom livsvetenskaper och arbetar för att förbättra hälsan genom att påskynda utvecklingen av och patienternas tillgång till innovativa läkemedel, särskilt i områden där det finns medicinska eller sociala behov som inte tillgodoses.

Det gemensamma företaget elektroniska komponenter och system för europeiskt ledarskap (Ecsel)

Det gemensamma företaget elektroniska komponenter och system för europeiskt ledarskap (Ecsel)

Ecsel, ett offentlig-privat partnerskap inom elektroniska komponenter och system, finansierar projekt för forskning, utveckling och innovation för sakkunskap i världsklass inom elektroniska komponenter och system, som på så sätt bidrar till utvecklingen av en stark och globalt konkurrenskraftig industri för elektroniska komponenter och system i Europeiska unionen.

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas (FCH)

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas (FCH)

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas är ett offentlig-privat partnerskap som stöder forskning, teknisk utveckling och demonstration på området för bränsleceller och vätgasteknik i Europa. Syftet är att påskynda dessa teknikers inträde på marknaden och frigöra deras potential som ett instrument för att uppnå ett koldioxidsnålt energisystem.

Det gemensamma företaget för flygledningstjänsten (Sesar)

Det gemensamma företaget för flygledningstjänsten (Sesar)

Sesar är ett offentligt-privat partnerskap som ansvarar för moderniseringen av den europeiska flygledningstjänsten genom att samordna och koncentrera alla relevanta forsknings- och innovationsinsatser för flygledningstjänsten i EU.

Det gemensamma företaget Shift2Rail (Shift2Rail)

Det gemensamma företaget Shift2Rail (Shift2Rail)

Shift2Rail är det första europeiska gemensamma teknikinitiativet för att söka fokuserad forskning och innovation och marknadsdrivna lösningar genom att påskynda integreringen av nya och avancerade tekniker i innovativa järnvägsproduktslösningar.

Årsredovisningen för ovannämnda enheter är tillgängliga för allmänheten på deras respektive webbsidor.

ÅRSREDOVISNINGEN: DISKUSSION OCH ANALYS (37)

37

BUDGETÅRET 2019

INNEHÅLL

INNEHÅLL

| 1. | EU:s KONSOLIDERADE ÅRSREDOVISNING: EKONOMISK SITUATION 2019 | 101 |
| --- | --- | --- |

1.

EU:s KONSOLIDERADE ÅRSREDOVISNING: EKONOMISK SITUATION 2019

| 1.1 | INTÄKTER | 101 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | KOSTNADER | 102 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | TILLGÅNGAR | 102 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 1.4 | SKULDER | 110 |
| --- | --- | --- |

1.4

| 2. | HANTERING AV RISKER OCH OSÄKERHETER VID GENOMFÖRANDET AV EU-BUDGETEN | 111 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | MAKROEKONOMISK MILJÖ | 111 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | BUDGETMÄSSIGA EVENTUALFÖRPLIKTELSER FÖR FINANSIELLT STÖD | 111 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.3 | BUDGETGARANTIER | 112 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.4 | RESERV FÖR NYA DELTAGARE (NER 300) | 113 |
| --- | --- | --- |

2.4

Syftet med denna diskussion och analys av årsredovisningen är att hjälpa läsaren att förstå den finansiella situationen, det finansiella resultat och de kassaflöden som redovisas i Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning. De uppgifter som redovisats i denna diskussion och analys av årsredovisningen har inte beaktats vid revisionen.

1.   EU:s KONSOLIDERADE ÅRSREDOVISNING: EKONOMISK SITUATION 2019

1.1   INTÄKTER

INTÄKTER

De konsoliderade intäkterna för EU omfattar belopp avseende valutatransaktioner och andra transaktioner än valutatransaktioner, varav de sistnämnda är de mest betydande.

Fem års intäktsutveckling mestadels från transaktioner utan motprestation (i miljoner euro):

Fem års intäktsutveckling mestadels från transaktioner utan motprestation (i miljoner euro):

Image 1

Eftersom budgetintäkterna ska vara lika med (eller överstiga) budgetkostnaderna är den viktigaste intäktsutvecklingen de utbetalningar som görs varje år.

Under 2019 uppgick de konsoliderade intäkterna till 160,3 miljarder euro, en liten minskning med 2,6 miljarder euro eller 1,6 % jämfört med det föregående året på 162,9 miljarder euro, vilket främst berodde på en ökning av BNI- och mervärdesskattemedlen som överkompenserades genom en minskning av andra intäkter:

| — | Intäkterna från BNI (bruttonationalinkomst), den primära delen av EU:s rörelseintäkter, och mervärdesskattemedlen ökade från 123,4 miljarder euro 2018 till 126,9 miljarder euro 2019. Ökningen på 3,5 miljarder euro eller 2,8 % berodde främst på justeringar av tidigare belopp (främst för åren 2012–2017), eftersom BNI- och mervärdesskatteunderlagen uppdaterades med verkliga uppgifter. |
| --- | --- |

—

Intäkterna från BNI (bruttonationalinkomst), den primära delen av EU:s rörelseintäkter, och mervärdesskattemedlen ökade från 123,4 miljarder euro 2018 till 126,9 miljarder euro 2019. Ökningen på 3,5 miljarder euro eller 2,8 % berodde främst på justeringar av tidigare belopp (främst för åren 2012–2017), eftersom BNI- och mervärdesskatteunderlagen uppdaterades med verkliga uppgifter.

| — | Det ökade återkrav relaterat till kostnader från 2,2 miljarder euro till 2,6 miljarder euro (en ökning med 0,4 miljarder euro eller 18,2 %) bidrog till ökade intäkter. |
| --- | --- |

—

Det ökade återkrav relaterat till kostnader från 2,2 miljarder euro till 2,6 miljarder euro (en ökning med 0,4 miljarder euro eller 18,2 %) bidrog till ökade intäkter.

| — | Samtidigt minskade intäkterna från böter, som uppgick till 6,7 miljarder euro 2018, med 2,4 miljarder euro eller 35,8 % till 4,3 miljarder euro på grund av det lägre bötesbelopp som utdömts. Under 2018 uppgick de tre största utdömda bötesbeloppen till 5,7 miljarder euro, varav de tre största ärendena under 2019 uppgick till 3,1 miljarder euro. |
| --- | --- |

—

Samtidigt minskade intäkterna från böter, som uppgick till 6,7 miljarder euro 2018, med 2,4 miljarder euro eller 35,8 % till 4,3 miljarder euro på grund av det lägre bötesbelopp som utdömts. Under 2018 uppgick de tre största utdömda bötesbeloppen till 5,7 miljarder euro, varav de tre största ärendena under 2019 uppgick till 3,1 miljarder euro.

Dessa ändringar åtföljdes av en minskning av intäkterna från de traditionella egna medlen, som minskade från 22,8 miljarder euro 2018 till 21,2 miljarder euro 2019 (en minskning med 1,6 miljarder euro eller 7,0 %) och minskningen av de finansiella intäkterna, som minskade från 3,1 miljarder euro 2018 till 1,8 miljarder euro 2019 (en minskning med 1,3 miljarder euro eller 41,9 %), till följd av dröjsmålsränta för de brittiska traditionella egna medel som redovisades under 2018 (1,3 miljarder euro).

1.2   KOSTNADER

KOSTNADER

Den största delen av de kostnader som redovisats i den konsoliderade redovisningen är transfereringar inom ramen för delad förvaltning, som innehåller följande fonder: i) Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ), ii) Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och andra landsbygdsutvecklingsinstrument, iii) Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Sammanhållningsfonden, samt iv) Europeiska socialfonden (ESF). Dessa fonder stod för 66,8 % av de totala kostnaderna under 2019 (2018: 66,3 %) – uppdelningen visas i diagrammet nedan:

Relativ vikt för de största utgiftsposter som medlemsstaterna genomförde (delad förvaltning) under budgetåret 2019

Relativ vikt för de största utgiftsposter som medlemsstaterna genomförde (delad förvaltning) under budgetåret 2019

Image 2

Kostnader som uppkommer vid direkt förvaltning utgörs av kommissionens, genomförandeorganens och förvaltningsfondernas budgetgenomförande. Vid indirekt förvaltning genomförs budgeten av EU-byråer, EU-organ, tredjeländer, internationella organisationer och andra enheter.

Kostnader som uppkom vid direkt och indirekt förvaltning uppgick till 29,0 miljarder euro eller 18,7 % av de totala kostnaderna och fortsatte att vara stabila jämfört med föregående budgetår (2018: 28,5 miljarder euro eller 19,1 %).

EU redovisar också vissa framtida betalningsåtaganden som kostnader även om de ännu inte visas i de kassabaserade budgetkontona. De stora beloppen redovisas i skulder och upplupna kostnader för jordbruk och landsbygdsutveckling samt pensionsförpliktelser och andra ersättningar till anställda för framtida betalningsåtaganden för kommissionsledamöter, medlemmar i EU-institutionerna och personal (se not 2.9).

2.9

Totalt sett ökade utgifterna med 4,4 % eller 6,5 miljarder euro från 149,0 miljarder euro till 155,5 miljarder euro jämfört med 2018, främst på grund av utgifter från program som medlemsstaterna genomförde inom ramen för delad förvaltning, vilka ökade med 4,8 miljarder euro eller 4,7 % från 101,7 miljarder euro till 106,5 miljarder euro till följd av genomförandet av program inom ramen för Eruf och Sammanhållningsfonden i form av nuvarande förskott från den fleråriga budgetramen.

1.3   TILLGÅNGAR

TILLGÅNGAR

De största posterna på balansräkningens tillgångssida är finansiella tillgångar (utlåning, finansiella tillgångar som kan säljas och likvida medel) samt förfinansieringsbelopp, som utgör nästan 79,6 % av EU:s tillgångar (2018: 78,8 %)

Sammansättningen på EU:s konsoliderade tillgångar

Sammansättningen på EU:s konsoliderade tillgångar

Image 3

Den 31 december 2019 uppgick de sammanlagda tillgångarna till 178,9 miljarder euro, vilket motsvarar en ökning med 4,5 miljarder euro eller 2,6 % jämfört med föregående år (2018: 174,4 miljarder euro). De viktigaste ändringarna var följande:

| — | En ökning med 3,0 miljarder euro (19,2 %) i finansiella tillgångar som kan säljas, vilket återspeglar den fortsatta finansieringen av garantifonderna för Efsi och EFHU, samt Horisont 2020. |
| --- | --- |

—

En ökning med 3,0 miljarder euro (19,2 %) i finansiella tillgångar som kan säljas, vilket återspeglar den fortsatta finansieringen av garantifonderna för Efsi och EFHU, samt Horisont 2020.

| — | En ökning med 1,6 miljarder euro (9,0 %) i likvida medel (se nedan). |
| --- | --- |

—

En ökning med 1,6 miljarder euro (9,0 %) i likvida medel (se nedan).

| — | Förfinansieringen, dvs. förskott som utbetalats till mottagare av EU-medel, förblev i stort sett oförändrad med en liten ökning på 1,1 miljarder euro (2,5 %). |
| --- | --- |

—

Förfinansieringen, dvs. förskott som utbetalats till mottagare av EU-medel, förblev i stort sett oförändrad med en liten ökning på 1,1 miljarder euro (2,5 %).

| — | Dessa effekter kompenserades delvis av en minskning med 1,3 miljarder euro (2,3 %) i lån, främst på grund av att Rumänien (1 miljard euro) och Lettland (0,5 miljarder euro) återbetalade betalningsbalanslån under 2019, vilket delvis uppvägdes av nya makroekonomiska stödlån. |
| --- | --- |

—

Dessa effekter kompenserades delvis av en minskning med 1,3 miljarder euro (2,3 %) i lån, främst på grund av att Rumänien (1 miljard euro) och Lettland (0,5 miljarder euro) återbetalade betalningsbalanslån under 2019, vilket delvis uppvägdes av nya makroekonomiska stödlån.

Generellt strävar EU-institutionerna och EU-organen efter att hålla mängden likvida medel på en låg nivå. Kassabehållningen på 19,7 miljarder euro vid årets slut består främst av följande:

| — | I det likvida saldot vid budgetårets slut ingår också ett bötesbelopp på 2,6 miljarder euro, som kommissionen ålagt på grund av överträdelse mot konkurrensreglerna och som slutgiltigt inkasserades 2019. Detta belopp har ännu inte införts i någon ändringsbudget. |
| --- | --- |

—

I det likvida saldot vid budgetårets slut ingår också ett bötesbelopp på 2,6 miljarder euro, som kommissionen ålagt på grund av överträdelse mot konkurrensreglerna och som slutgiltigt inkasserades 2019. Detta belopp har ännu inte införts i någon ändringsbudget.

| — | Det likvida saldot inbegriper också inkomster avsatta för särskilda ändamål som ännu inte tagits i anspråk och andra betalningsbemyndiganden på 9,7 miljarder euro i 2019 års budget. |
| --- | --- |

—

Det likvida saldot inbegriper också inkomster avsatta för särskilda ändamål som ännu inte tagits i anspråk och andra betalningsbemyndiganden på 9,7 miljarder euro i 2019 års budget.

Förfinansiering

Förfinansiering

Det bör noteras att förfinansieringsnivån påverkas väsentligt av den fleråriga budgetramens cykler. I början av en flerårig budgetperiod väntas till exempel stora förskott utbetalas till medlemsstaterna genom sammanhållningspolitiken och dessa belopp står till medlemsstaternas förfogande till dess att programmen avslutats. Även en årlig förfinansiering betalas ut, som ska användas under året eller återkrävas det påföljande året som en del av det årliga avslutandet av räkenskaperna. Kommissionen strävar efter att säkerställa att förfinansieringen bibehålls på en lämplig nivå. Det måste finnas en balans mellan att säkerställa tillräcklig finansiering av projekten och en tidsmässigt korrekt redovisning av kostnader.

Den totala förfinansieringen (exklusive andra förskott till medlemsstaterna och bidrag till förvaltningsfonderna Bêkou och Afrika) i EU:s balansräkning uppgår till 44,4 miljarder euro (2018: 43,4 miljarder euro), varav nästan all förfinansiering härrör från kommissionens verksamhet. Cirka 56 % av kommissionens förfinansiering genomförs via delad förvaltning, vilket innebär att budgetgenomförandet delegeras till medlemsstaterna (medan kommissionen behåller sin tillsynsroll).

Kommissionens förfinansiering enligt förvaltningsmodell

Kommissionens förfinansiering enligt förvaltningsmodell

Image 4

De mest betydande förfinansieringsbeloppen under delad förvaltning avser Eruf och Sammanhållningsfonden (14,4 miljarder euro), som ligger på en liknande nivå som under 2018 (14,6 miljarder euro).

FINANSIERINGSINSTRUMENT

FINANSIERINGSINSTRUMENT

Följande poster redovisas som finansieringsinstrument i EU:s konsoliderade årsredovisning:

| — | Finansieringsinstrument som finansieras genom EU-budgeten: I denna typ av budgetgenomförande har medlen antingen redan inbetalats till de förvaltningskonton som förvaltas av anförtrodda enheter och är tillgängliga (som likvida medel, skuldförbindelser, investeringar i penningmarknadsfonder eller samlade portföljer med tillgångar) för att täcka framtida anspråk på garantin eller som har investerats i eget kapital. |
| --- | --- |

—

Finansieringsinstrument som finansieras genom EU-budgeten: I denna typ av budgetgenomförande har medlen antingen redan inbetalats till de förvaltningskonton som förvaltas av anförtrodda enheter och är tillgängliga (som likvida medel, skuldförbindelser, investeringar i penningmarknadsfonder eller samlade portföljer med tillgångar) för att täcka framtida anspråk på garantin eller som har investerats i eget kapital.

| — | Finansiella tillgångar som innehas i garantifonder för budgetgarantier: Vid denna typ av budgetgenomförande ger EU garantier till motparter för vilka finansieringen bara delvis finansieras genom garantifonder som inrättats av kommissionen och som därmed skapar eventualförpliktelser för EU-budgeten (se not 4.1) och |
| --- | --- |

—

Finansiella tillgångar som innehas i garantifonder för budgetgarantier: Vid denna typ av budgetgenomförande ger EU garantier till motparter för vilka finansieringen bara delvis finansieras genom garantifonder som inrättats av kommissionen och som därmed skapar eventualförpliktelser för EU-budgeten (se not 4.1) och

4.1)

| — | utlåning och därmed sammanhängande upplåning för program för finansiellt stöd. |
| --- | --- |

—

utlåning och därmed sammanhängande upplåning för program för finansiellt stöd.

Finansieringsinstrument som finansieras genom EU-budgeten

Finansieringsinstrument som finansieras genom EU-budgeten

Omfattningen på volymen finansieringsinstrument som finansieras via EU-budgeten genom direkt och indirekt förvaltning ökar från år till år. Grundtanken bakom detta är att förmånstagaren tack vare hävstångseffekten erhåller mer än en euro i finansiellt stöd för varje euro som spenderas ur budgeten via finansieringsinstrument, i motsats till ett traditionellt budgetgenomförande där man beviljar bidrag och subventioner. Därmed maximeras de tillgängliga medlens effekt. Finansieringsinstrument som finansieras genom EU-budgeten i form av garantiinstrument, egetkapitalinstrument och låneinstrument – se översikten över den fleråriga budgetramen i tabellen nedan. Tillgångar som innehas i dessa instrument hålls antingen i likvida medel eller investeras i egetkapitalinstrument och skuldförbindelser som tas upp som finansiella tillgångar som kan säljas i Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning.

Finansiella tillgångar som kan säljas relaterade till finansieringsinstrument som finansieras via EU-budgeten (värde vid årets slut).

Image 5

I nedanstående tabeller ges en översikt över de finansieringsinstrument som finansieras genom EU-budgeten per flerårig budgetram och deras värde per den 31 december 2019:

| miljoner euro |
| --- |
| Relaterad till mer än en flerårig budgetram | Tillgångar
   (13) | Skulder
   (14) | Eventualförpliktelser
   (15) |
| Garantier och riskspridningsinstrument: | | | |
| Garantiinstrumentet inom instrumentet för västra Balkan (EDIF) | 36 | (40) | — |
| | 36 | (40) | — |
| Egetkapitalinstrument: | | | |
| Europeiska fonden för sydöstra Europa (Efse) | 166 | — | — |
| Fonden för grön tillväxt för det östra grannskapet | 71 | — | — |
| Europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter | 53 | — | — |
| SANAD – MENA-fond för mikroföretag samt små och medelstora företag | 44 | — | — |
| Fonden för företagsinnovation (Enif) | 17 | — | — |
| Fonden för företagsexpansion (Enef) | 10 | — | — |
| Skuldfonden mikrofinansieringsinitiativ för Asien (Mifa) | 9 | — | — |
| | 370 | — | — |
| Totalt | 406 | (40) | — |

miljoner euro

Relaterad till mer än en flerårig budgetram

Relaterad till mer än en flerårig budgetram

Tillgångar
   (13)

Tillgångar

13

Skulder
   (14)

Skulder

14

Eventualförpliktelser
   (15)

Eventualförpliktelser

15

Garantier och riskspridningsinstrument:

Garantier och riskspridningsinstrument:

Garantiinstrumentet inom instrumentet för västra Balkan (EDIF)

36

(40)

—

36

36

(40)

(40)

—

Egetkapitalinstrument:

Egetkapitalinstrument:

Europeiska fonden för sydöstra Europa (Efse)

166

—

—

Fonden för grön tillväxt för det östra grannskapet

71

—

—

Europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter

53

—

—

SANAD – MENA-fond för mikroföretag samt små och medelstora företag

44

—

—

Fonden för företagsinnovation (Enif)

17

—

—

Fonden för företagsexpansion (Enef)

10

—

—

Skuldfonden mikrofinansieringsinitiativ för Asien (Mifa)

9

—

—

370

370

—

—

Totalt

Totalt

406

406

(40)

(40)

—

| Den fleråriga budgetramen 2014-2020 | Tillgångar | Skulder | Eventualförpliktelser |
| --- | --- | --- | --- |
| Garantier och riskspridningsinstrument: | | | |
| Horisont 2020 – InnovFin låne- och garantitjänst för forskning och innovation | 1 237 | (33) | (1 091 ) |
| Horisont 2020 – InnovFin garantier till SMF | 936 | (557) | (361) |
| Skuldinstrumentet för fonden för ett sammanlänkat Europa (CEF DI): | 708 | (4) | (684) |
| Cosme lånegarantiinstrument | 401 | (758) | (2) |
| Instrument för privat finansiering för energieffektivisering (PF4EE) | 44 | (2) | (8) |
| Garantiinstrumentet för kultur och den kreativa sektorn | 37 | (28) | — |
| Programmet för finansiell delaktighet för mikroföretag och små och medelstora företag i södra och östra Medelhavsregionen | 25 | — | (12) |
| Överförbarhets- och omvandlingsinstrument | 16 | (1) | — |
| Lånegarantifaciliteten för studenter | 14 | (1) | — |
| Finansieringsmekanismen för små och medelstora företag inom det östliga partnerskapet | 13 | (4) | (2) |
| Finansieringsmekanismen för naturkapital | 11 | (0) | (7) |
| Övriga garantier och riskspridningsinstrument | 8 | (1) | (6) |
| | 3 451 | (1 387 ) | (2 175 ) |
| Egetkapitalinstrument: | | | |
| Horisont 2020 InnovFin egetkapitalinstrumentet för forskning och innovation | 515 | (17) | (131) |
| Cosme – egetkapitalinstrument för tillväxt | 86 | (2) | — |
| Riskkapitalinstrument för länderna i det södra grannskapet | 24 | — | — |
| Climate Investor One | 15 | — | — |
| Investeringsinstrumentet för Latinamerika | 12 | — | — |
| Fonden för handel och investeringar för Afrikas jordbruksutveckling | 11 | — | — |
| Övriga egetkapitalinstrument | 16 | (1) | — |
| | 679 | (20) | (131) |
| Blandade instrument: | | | |
| Garantiinstrument för sysselsättning och social innovation (EaSI) och kapacitetsuppbyggnad | 81 | (72) | — |
| EU:s djupgående och omfattande frihandelsområde | 62 | (24) | — |
| Instrumentet för integrering av energi | 37 | (3) | — |
| Initiativet för finansiering av elektrifiering (ElectriFI) | 30 | — | — |
| Initiativet för finansiering av jordbruk | 21 | — | — |
| | 232 | (98) | — |
| Totalt | 4 362 | (1 505 ) | (2 306 ) |

Den fleråriga budgetramen 2014-2020

Den fleråriga budgetramen 2014-2020

Tillgångar

Tillgångar

Skulder

Skulder

Eventualförpliktelser

Eventualförpliktelser

Garantier och riskspridningsinstrument:

Garantier och riskspridningsinstrument:

Horisont 2020 – InnovFin låne- och garantitjänst för forskning och innovation

1 237

(33)

(1 091 )

Horisont 2020 – InnovFin garantier till SMF

936

(557)

(361)

Skuldinstrumentet för fonden för ett sammanlänkat Europa (CEF DI):

708

(4)

(684)

Cosme lånegarantiinstrument

401

(758)

(2)

Instrument för privat finansiering för energieffektivisering (PF4EE)

44

(2)

(8)

Garantiinstrumentet för kultur och den kreativa sektorn

37

(28)

—

Programmet för finansiell delaktighet för mikroföretag och små och medelstora företag i södra och östra Medelhavsregionen

25

—

(12)

Överförbarhets- och omvandlingsinstrument

16

(1)

—

Lånegarantifaciliteten för studenter

14

(1)

—

Finansieringsmekanismen för små och medelstora företag inom det östliga partnerskapet

13

(4)

(2)

Finansieringsmekanismen för naturkapital

11

(0)

(7)

Övriga garantier och riskspridningsinstrument

8

(1)

(6)

3 451

3 451

(1 387 )

(1 387 )

(2 175 )

(2 175 )

Egetkapitalinstrument:

Egetkapitalinstrument:

Horisont 2020 InnovFin egetkapitalinstrumentet för forskning och innovation

515

(17)

(131)

Cosme – egetkapitalinstrument för tillväxt

86

(2)

—

Riskkapitalinstrument för länderna i det södra grannskapet

24

—

—

Climate Investor One

15

—

—

Investeringsinstrumentet för Latinamerika

12

—

—

Fonden för handel och investeringar för Afrikas jordbruksutveckling

11

—

—

Övriga egetkapitalinstrument

16

(1)

—

679

679

(20)

(20)

(131)

(131)

Blandade instrument:

Blandade instrument:

Garantiinstrument för sysselsättning och social innovation (EaSI) och kapacitetsuppbyggnad

81

(72)

—

EU:s djupgående och omfattande frihandelsområde

62

(24)

—

Instrumentet för integrering av energi

37

(3)

—

Initiativet för finansiering av elektrifiering (ElectriFI)

30

—

—

Initiativet för finansiering av jordbruk

21

—

—

232

232

(98)

(98)

—

—

Totalt

Totalt

4 362

4 362

(1 505 )

(1 505 )

(2 306 )

(2 306 )

| Den fleråriga budgetramen före 2014 | Tillgångar | Skulder | Eventualförpliktelser |
| --- | --- | --- | --- |
| Garantier och riskspridningsinstrument: | | | |
| Finansieringsfacilitet med riskdelning (RSFF) | 609 | (58) | (110) |
| Garantiinstrumentet för små och medelstora företag inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation | 71 | (140) | — |
| Flerårigt ramprogram (MAP) för företag | 32 | (31) | — |
| Europeiska garantiinstrumentet Progress för mikrokrediter | 4 | (4) | — |
| | 716 | (233) | (110) |
| Egetkapitalinstrument: | | | |
| Instrumentet för innovativa små och medelstora företag med hög tillväxt inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation | 448 | (4) | — |
| Egetkapitalinstrument för fleråriga ramprogram (MAP) | 196 | — | — |
| Europeiska fonden för energieffektivitet | 105 | — | — |
| Den globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi | 79 | (4) | — |
| Margueritefonden | 54 | — | — |
| Europeisk finansieringsordning för uppstartning av teknikföretag 1998 (ETF) | 3 | (0) | — |
| | 885 | (8) | — |
| Blandade instrument: | | | |
| Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (Enpi) | 124 | (2) | — |
| Instrumentet för ekonomiskt och finansiellt samarbete inom ramen för Meda-programmet | 119 | (2) | — |
| | 243 | (4) | — |
| Totalt | 1 844 | (244) | (110) |
| Summa totalt | 6 612 | (1 790 ) | (2 416 ) |

Den fleråriga budgetramen före 2014

Den fleråriga budgetramen före 2014

Tillgångar

Tillgångar

Skulder

Skulder

Eventualförpliktelser

Eventualförpliktelser

Garantier och riskspridningsinstrument:

Garantier och riskspridningsinstrument:

Finansieringsfacilitet med riskdelning (RSFF)

609

(58)

(110)

Garantiinstrumentet för små och medelstora företag inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation

71

(140)

—

Flerårigt ramprogram (MAP) för företag

32

(31)

—

Europeiska garantiinstrumentet Progress för mikrokrediter

4

(4)

—

716

716

(233)

(233)

(110)

(110)

Egetkapitalinstrument:

Egetkapitalinstrument:

Instrumentet för innovativa små och medelstora företag med hög tillväxt inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation

448

(4)

—

Egetkapitalinstrument för fleråriga ramprogram (MAP)

196

—

—

Europeiska fonden för energieffektivitet

105

—

—

Den globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi

79

(4)

—

Margueritefonden

54

—

—

Europeisk finansieringsordning för uppstartning av teknikföretag 1998 (ETF)

3

(0)

—

885

885

(8)

(8)

—

Blandade instrument:

Blandade instrument:

Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (Enpi)

124

(2)

—

Instrumentet för ekonomiskt och finansiellt samarbete inom ramen för Meda-programmet

119

(2)

—

243

243

(4)

(4)

—

Totalt

Totalt

1 844

1 844

(244)

(244)

(110)

(110)

Summa totalt

Summa totalt

6 612

6 612

(1 790 )

(1 790 )

(2 416 )

(2 416 )

Finansiella tillgångar som innehas i garantifonder för budgetgarantier

Finansiella tillgångar som innehas i garantifonder för budgetgarantier

Kommissionen har inrättat garantifonder för att täcka de budgetgarantier som ges till EIB-gruppen och andra finansinstitut (se not 4.1.1 i den konsoliderade redovisningen). Dessa garantifonder finansieras genom betalningar från EU-budgeten för att tillhandahålla en likviditetsbuffert mot potentiella förluster från transaktioner som täcks av garantier. Betalningar till garantifonderna investeras i finansieringsinstrument, även i fråga om skuldförbindelser, penningmarknadsfonder likvida medel och tidsbundna placeringar. Den 31 december 2019 innehade kommissionen finansiella tillgångar i

4.1.1

| — | Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland på 2,6 miljarder euro, |
| --- | --- |

—

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland på 2,6 miljarder euro,

| — | Efsis garantifond på 6,7 miljarder euro och |
| --- | --- |

—

Efsis garantifond på 6,7 miljarder euro och

| — | EFHU-garantifonden på 0,6 miljarder euro. |
| --- | --- |

—

EFHU-garantifonden på 0,6 miljarder euro.

Utlåning och därmed sammanhängande upplåning för program för finansiellt stöd

Utlåning och därmed sammanhängande upplåning för program för finansiellt stöd

Finansiellt stöd till medlemsstater och tredjeländer i form av bilaterala lån som tas upp på kapitalmarknaderna och garanteras genom EU-budgeten tillhandahålls av kommissionen efter beslut av Europaparlamentet och rådet.

Kommissionen förvaltar, för EU:s räkning, för närvarande tre större program:

| — | den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM), |
| --- | --- |

—

den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM),

| — | betalningsbalansstöd och |
| --- | --- |

—

betalningsbalansstöd och

| — | makroekonomiskt stöd (MFA), genom vilka den får bevilja lån. |
| --- | --- |

—

makroekonomiskt stöd (MFA), genom vilka den får bevilja lån.

Det kapital som behövs för att finansiera EU:s utlåning anskaffas på kapitalmarknaderna eller genom finansinstitut.

Den 31 december 2019 uppgick det nominella värdet av de lån som beviljats för finansiellt stöd genom EFSM och betalningsbalanslån till följande:

| miljarder euro |
| --- |
| | Betalningsbalans | Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM)
   (16) | TOTALT |
| | Lettland | Rumänien | Totalt | Irland | Portugal | Totalt |
| Totalt i bidrag | 3,1 | 5,0  (17) | 8,1 | 22,5 | 26,0 | 48,5 | 56,6 |
| Totala utbetalade lån per den 31.12.2019 | 2,9 | 5,0 | 7,9 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 54,7 |
| Totala återbetalade lån per den 31.12.2019 | (2,7 ) | (5,0 ) | (7,7 ) | — | — | — | (7,7 ) |
| Utestående belopp per den 31.12.2019 | 0,2 | 0 | 0,2 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 47,0 |

miljarder euro

Betalningsbalans

Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM)
   (16)

Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM)

16

TOTALT

Lettland

Lettland

Rumänien

Rumänien

Totalt

Totalt

Irland

Irland

Portugal

Portugal

Totalt

Totalt

Totalt i bidrag

3,1

5,0  (17)

17

8,1

22,5

26,0

48,5

56,6

Totala utbetalade lån per den 31.12.2019

2,9

5,0

7,9

22,5

24,3

46,8

54,7

Totala återbetalade lån per den 31.12.2019

(2,7 )

(5,0 )

(7,7 )

—

—

—

(7,7 )

Utestående belopp per den 31.12.2019

0,2

0

0,2

22,5

24,3

46,8

47,0

Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM)

Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM)

EFSM inrättades för att ge finansiellt stöd till alla medlemsstater som genomgår eller allvarligt hotas av en allvarlig ekonomisk-finansiell störning till följd av osedvanliga händelser utanför deras kontroll. EFSM har använts för att ge finansiellt stöd, som är villkorat till genomförandet av reformer, till Irland och Portugal mellan 2011 och 2014.

Detta program löpte ut och inga ytterligare lån kan beviljas, även om det kvarstår för vissa uppgifter, såsom en förlängning av löptiderna för lån till Irland och Portugal och för beviljande av bryggfinansiering.

De viktigaste uppgifterna för EFSM-programmet är huvudsakligen följande:

Irland

Irland

| — | Irland begärde fullt ut totalt 22,5 miljarder euro från EFSM i december 2010. Detta belopp betalades ut i åtta delbetalningar mellan januari 2011 och mars 2014. |
| --- | --- |

—

Irland begärde fullt ut totalt 22,5 miljarder euro från EFSM i december 2010. Detta belopp betalades ut i åtta delbetalningar mellan januari 2011 och mars 2014.

| — | Inga återbetalningar av kapital har planerats för 2019. Alla begärda räntebetalningar gjordes i sin helhet inom tidsfristen. |
| --- | --- |

—

Inga återbetalningar av kapital har planerats för 2019. Alla begärda räntebetalningar gjordes i sin helhet inom tidsfristen.

Portugal

Portugal

| — | Portugal har ansökt om utbetalning av 24,3 miljarder euro av de totalt 26 miljarder euro som EFSM beviljade i maj 2011. Detta belopp betalades ut i sju delbetalningar mellan maj 2011 och november 2014. |
| --- | --- |

—

Portugal har ansökt om utbetalning av 24,3 miljarder euro av de totalt 26 miljarder euro som EFSM beviljade i maj 2011. Detta belopp betalades ut i sju delbetalningar mellan maj 2011 och november 2014.

| — | Liksom när det gäller Irland fanns inga planerade återbetalningar av kapitalbeloppet under 2019 och alla räntebetalningar har gjorts fullt ut inom tidsfristen. |
| --- | --- |

—

Liksom när det gäller Irland fanns inga planerade återbetalningar av kapitalbeloppet under 2019 och alla räntebetalningar har gjorts fullt ut inom tidsfristen.

| — | Portugal har formellt begärt att EU avstår från sina rättigheter enligt den obligatoriska förskottsklausulen inom EFSM-lånefacilitetsavtalet, för att göra det möjligt för Portugal att förskottsåterbetala ett belopp på 2 miljarder euro till den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF). En förtida återbetalning till EFSF utlöser en obligatorisk proportionell återbetalning av EFSM-lån. Genom ett beslut av kommissionen har undantaget beviljats på vissa särskilda villkor. |
| --- | --- |

—

Portugal har formellt begärt att EU avstår från sina rättigheter enligt den obligatoriska förskottsklausulen inom EFSM-lånefacilitetsavtalet, för att göra det möjligt för Portugal att förskottsåterbetala ett belopp på 2 miljarder euro till den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF). En förtida återbetalning till EFSF utlöser en obligatorisk proportionell återbetalning av EFSM-lån. Genom ett beslut av kommissionen har undantaget beviljats på vissa särskilda villkor.

Betalningsbalans

Betalningsbalans

Betalningsbalansstödet är ett program för finansiellt stöd för länder utanför euroområdet som har drabbats av, eller hotas av, svårigheter som rör deras betalningsbalans. Betalningsbalansstöd beviljas i form av medelfristiga lån som är villkorade till genomförandet av politik som utformats för att hantera de bakomliggande ekonomiska problemen. Vanligtvis erbjuds betalningsbalansstöd från EU i samarbete med Internationella valutafonden (IMF) och andra internationella institutioner eller länder.

De viktigaste uppgifterna är följande:

| — | Under 2019 har de medlemsstater som mottar betalningsbalansstöd i god tid och fullständigt återbetalat totalt 1,5 miljarder euro, varav 1,0 miljard euro rör en återbetalning av kapital från Rumänien och 0,5 miljarder euro avser återbetalning av kapital från Lettland. Båda medlemsstaterna betalade dessutom räntebeloppet för 2019 inom tidsfristen. |
| --- | --- |

—

Under 2019 har de medlemsstater som mottar betalningsbalansstöd i god tid och fullständigt återbetalat totalt 1,5 miljarder euro, varav 1,0 miljard euro rör en återbetalning av kapital från Rumänien och 0,5 miljarder euro avser återbetalning av kapital från Lettland. Båda medlemsstaterna betalade dessutom räntebeloppet för 2019 inom tidsfristen.

| — | Det utestående beloppet i slutet av 2019 uppgår till 0,2 miljarder euro och avser enbart Lettland och ska återbetalas under 2025. Rumänien har betalat tillbaka allt kapital och alla räntor så att dess program för betalningsbalansstöd kan avslutas. |
| --- | --- |

—

Det utestående beloppet i slutet av 2019 uppgår till 0,2 miljarder euro och avser enbart Lettland och ska återbetalas under 2025. Rumänien har betalat tillbaka allt kapital och alla räntor så att dess program för betalningsbalansstöd kan avslutas.

Makroekonomiskt stöd

Makroekonomiskt stöd

Makroekonomiskt stöd är en typ av finansiellt stöd som EU utvidgat till att omfatta partnerländer utanför EU som genomgår en betalningsbalanskris. Det omfattar medel- eller långfristiga lån eller bidrag, eller en kombination av dessa, och är bara tillgängligt för de länder som omfattas av ett IMF-utbetalningsprogram.

Den 31 december 2019 uppgick den totala utestående lånevolymen inom ramen för det makroekonomiska stödlåneprogrammet (nominellt värde) till 4,7 miljarder euro.

| | Makroekonomiskt stöd |
| --- | --- |
| | Ukraina | Tunisien | Jordanien | Övrigt | Totalt |
| Totalt i bidrag | 3,8 | 0,8 | 0,4 | 0,5 | 5,5 |
| Totala utbetalade lån per den 31.12.2019 | 3,3 | 0,8 | 0,4 | 0,4 | 4,9 |
| Totala återbetalade lån per den 31.12.2019 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | (0,2 ) | (0,2 ) |
| Utestående belopp per den 31.12.2019 | 3,3 | 0,8 | 0,4 | 0,2 | 4,7 |

Makroekonomiskt stöd

Ukraina

Tunisien

Jordanien

Övrigt

Totalt

Totalt i bidrag

3,8

0,8

0,4

0,5

5,5

Totala utbetalade lån per den 31.12.2019

3,3

0,8

0,4

0,4

4,9

Totala återbetalade lån per den 31.12.2019

0,0

0,0

0,0

(0,2 )

(0,2 )

Utestående belopp per den 31.12.2019

3,3

0,8

0,4

0,2

4,7

De viktigaste uppgifterna är följande:

| — | Under 2019 utbetalades nya lån på totalt 0,4 miljarder euro, varav 0,3 miljarder euro till Tunisien, 0,1 miljarder euro till Jordanien och 0,02 miljarder euro till Moldavien. |
| --- | --- |

—

Under 2019 utbetalades nya lån på totalt 0,4 miljarder euro, varav 0,3 miljarder euro till Tunisien, 0,1 miljarder euro till Jordanien och 0,02 miljarder euro till Moldavien.

Den största lånemottagaren inom ramen för det makroekonomiska stödet är Ukraina, som har beviljats lån till ett belopp av 3,3 miljarder euro och ytterligare 0,5 miljarder euro har anslagits inom ramen för ett låneavtal men har ännu inte betalats ut. Ukraina uppfyllde samtliga betalningsskyldigheter under 2019.

1.4   SKULDER

SKULDER

De största posterna på skuldsidan av balansräkningen består främst av fyra poster: i) Pensionsförpliktelser och andra ersättningar till anställda. ii) Upplåning. iii) Skulder till leverantörer och stödmottagare och iv) upplupna kostnader.

Sammansättning av skulder i EU:s konsoliderade balansräkning

Sammansättning av skulder i EU:s konsoliderade balansräkning

Image 6

Den 31 december 2019 uppgick de sammanlagda tillgångarna till 251,5 miljarder euro, vilket motsvarar en ökning med 15,6 miljarder euro eller 6,6 % jämfört med föregående år (235,9 miljarder euro).

De viktigaste ändringarna gällde följande effekter:

| — | Pensioner och andra förmåner efter avslutad anställning ökade med 17,2 miljarder euro eller 21,4 %. Ökningen beror främst på den aktuariella förlusten från finansiella antaganden till följd av den betydande minskningen av den diskonteringsränta som för första gången blev negativ. |
| --- | --- |

—

Pensioner och andra förmåner efter avslutad anställning ökade med 17,2 miljarder euro eller 21,4 %. Ökningen beror främst på den aktuariella förlusten från finansiella antaganden till följd av den betydande minskningen av den diskonteringsränta som för första gången blev negativ.

| — | Upplåningen minskade med 1,3 miljarder euro eller 2,4 %, främst på grund av återbetalning av betalningsbalanslån (1 miljard euro till Rumänien och 0,5 miljarder euro till Lettland) och uppvägdes delvis av nya makroekonomiska stödlån på 0,4 miljarder euro. |
| --- | --- |

—

Upplåningen minskade med 1,3 miljarder euro eller 2,4 %, främst på grund av återbetalning av betalningsbalanslån (1 miljard euro till Rumänien och 0,5 miljarder euro till Lettland) och uppvägdes delvis av nya makroekonomiska stödlån på 0,4 miljarder euro.

| — | Om man ser till skulder (minskning med 5,0 miljarder euro) och upplupna kostnader (ökning med 4,0 miljarder euro) är den totala nivån på skulderna densamma. Eftersom samma ersättningsanspråk inte har mottagits under slutet av året inom sammanhållningspolitiken (Eruf, Sammanhållningsfonden och ESF) leder detta till att skulderna blir lägre. Upplupna kostnader kommer dock att öka, vilket tyder på att genomförandet av programmen fortskrider. |
| --- | --- |

—

Om man ser till skulder (minskning med 5,0 miljarder euro) och upplupna kostnader (ökning med 4,0 miljarder euro) är den totala nivån på skulderna densamma. Eftersom samma ersättningsanspråk inte har mottagits under slutet av året inom sammanhållningspolitiken (Eruf, Sammanhållningsfonden och ESF) leder detta till att skulderna blir lägre. Upplupna kostnader kommer dock att öka, vilket tyder på att genomförandet av programmen fortskrider.

Totala ersättningsanspråk och fakturor som mottagits och godkänts enligt respektive rubrik i balansräkningen

Totala ersättningsanspråk och fakturor som mottagits och godkänts enligt respektive rubrik i balansräkningen

Image 7

Nettotillgångar

Nettotillgångar

Betalningsoförmågan innebär inte att EU-institutionerna och EU-organen befinner sig i ekonomiska svårigheter, utan att vissa skyldigheter kommer att finansieras genom framtida årliga budgetar. Många kostnader redovisas enligt den periodiserade redovisningen under innevarande år, även om de faktiskt kan ha betalats ut under påföljande år eller senare och därmed finansieras genom framtida budgetar. Relaterade intäkter redovisas först under kommande perioder. De största beloppen som ska belysas är verksamheten i EGFJ (varav den största delen vanligtvis betalas under det påföljande årets första kvartal) och utbetalningar av ersättningar till anställda (som ska utbetalas under de 30 plus kommande åren).

2.   HANTERING AV RISKER OCH OSÄKERHETER VID GENOMFÖRANDET AV EU-BUDGETEN

2.1   MAKROEKONOMISK MILJÖ

MAKROEKONOMISK MILJÖ

Mot bakgrund av den aktuella globala situationen när det gäller spridningen av coronavirus under det första kvartalet 2020 är det inte möjligt att korrekt bedöma dess obestridliga betydande negativa påverkan på EU:s makroekonomiska miljö vid tidpunkten för överföringen av dessa preliminära räkenskaper.

EU:s makroekonomiska miljö påverkar medlemsstaternas förmåga att uppfylla sina finansieringsförpliktelser gentemot EU-institutionerna och EU-organen och därmed EU:s förmåga att fortsätta att genomföra sin politik.

Euroområdets BNP beräknas ha växt med 1,2 % och EU:s BNP med 1,5 % under 2019. Den totala inflationen i euroområdet var i genomsnitt 1,2 % under 2019, en kraftig minskning jämfört med föregående års inflationstakt på 1,7 %, vilket kan kopplas till prisfallet på energi och bristen på genomslag från en robust löneutveckling till kärninflation. Euroområdets arbetsmarknad visade sig vara relativt resilient under 2019 mot bakgrund av en relativt måttlig ekonomisk tillväxt. Arbetslösheten har legat nära eller på 7,4 % mot slutet av året, vilket är den lägsta arbetslösheten sedan maj 2008. I december 2019 var antalet arbetslösa 4,6 % mindre än året före och 36,8 % under toppen i april 2013.

2.2   BUDGETMÄSSIGA EVENTUALFÖRPLIKTELSER FÖR FINANSIELLT STÖD

BUDGETMÄSSIGA EVENTUALFÖRPLIKTELSER FÖR FINANSIELLT STÖD

EU:s upp- och utlåningsverksamhet för program för finansiellt stöd utgör transaktioner utanför budgeten. Vanligtvis lånas de anskaffade medlen direkt ut (rygg-mot-rygg) till det stödmottagande landet, dvs. med samma kupong, löptid och belopp. Trots användningen av rygg-mot-rygg-metoden är det EU som är juridiskt förpliktad att stå för skuldbetalningen för finansieringsinstrumenten, vilket säkerställer att alla betalningar sker inom utsatt tidsfrist och att summorna betalas i sin helhet. Kommissionen har infört förfaranden som säkerställer att lån betalas tillbaka även om skyldigheterna i samband med ett lån inte fullgörs.

EU:s upplåning utgör direkta och ovillkorliga skyldigheter för EU och garanteras av EU-medlemsstaterna (eventualförpliktelser i budgeten). Upplåning som görs för att finansiera lån till länder utanför EU täcks av garantifonden för åtgärder avseende tredjeland. Om en stödmottagande medlemsstat skulle ställa in sina betalningar fortsätter skuldbetalningen i mån av möjlighet med medel från kommissionens tillgängliga kassabalans. Om detta inte är möjligt åberopar kommissionen de medel som behövs från medlemsstaterna. EU-medlemsstaterna är enligt EU-lagstiftningen om egna medel (artikel 14 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 609/2014) rättsligt skyldiga att se till att tillräckliga medel finns för att uppfylla EU:s åtaganden. Investerarna är således bara exponerade för kreditrisken gentemot EU och inte gentemot mottagarna av de finansierade lånen. Genom rygg-mot-rygg-utlåning undviker man att utsätta EU-budgeten för ränte- eller valutarisker.

För varje landsprogram fastställs i parlaments-, råds- och kommissionsbesluten totala beviljade belopp, antal delbetalningar som ska betalas samt lånepaketets längsta (genomsnittliga) löptid. Kommissionen och det stödmottagande landet enas därefter om låne-/finansieringsparametrar, särskilt delbetalningarnas löptid. Dessutom är alla delbetalningar av lånet, utom den första, kopplade till efterlevnaden av villkoren, med överenskomna bestämmelser och villkor liknande dem för stöd från ett gemensamt finansiellt stöd från EU och Internationella valutafonden (IMF), vilket är en annan faktor som påverkar tidpunkterna för finansieringen. Detta innebär att tidpunkterna och löptiderna för emitteringar är beroende av EU:s relaterade utlåningsverksamhet. Finansieringsbeloppen anges enbart i euro och löptiden är mellan 3 och 30 år.

Nedanstående tabell ger en översikt av den planerade återbetalningen i nominellt värde för utestående EFSM-lån och betalningsbalanslån den 31 december 2019:

| miljarder euro |
| --- |
| | Betalningsbalans | Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) | TOTALT |
| | Lettland | Rumänien | Totalt | Irland | Portugal | Totalt |
| 2021 | — | — | — | 3,0 | 6,8 | 9,8 | 9,8 |
| 2022 | — | — | — | — | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2023 | — | — | — | 2,0 | 1,5 | 3,5 | 3,5 |
| 2024 | — | — | — | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025 | 0,2 | — | 0,2 | 2,4 | — | 2,4 | 2,6 |
| 2026 | — | — | — | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | — | — | — | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | — | — | — | 2,3 | — | 2,3 | 2,3 |
| 2029 | — | — | — | 1,0 | 0,4 | 1,4 | 1,4 |
| 2031 | — | — | — | — | 2,2 | 2,2 | 2,2 |
| 2032 | — | — | — | 3,0 | — | 3,0 | 3,0 |
| 2033 | — | — | — | 1,5 | 0,6 | 2,1 | 2,1 |
| 2035 | — | — | — | 2,0 | — | 2,0 | 2,0 |
| 2036 | — | — | — | — | 1,0 | 1,0 | 1,0 |
| 2038 | | | | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | — | — | — | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Totalt | 0,2 | — | 0,2 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 47,0 |

miljarder euro

Betalningsbalans

Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM)

TOTALT

TOTALT

Lettland

Rumänien

Totalt

Irland

Portugal

Totalt

2021

—

—

—

3,0

6,8

9,8

9,8

2022

—

—

—

—

2,7

2,7

2,7

2023

—

—

—

2,0

1,5

3,5

3,5

2024

—

—

—

0,8

1,8

2,6

2,6

2025

0,2

—

0,2

2,4

—

2,4

2,6

2026

—

—

—

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

—

—

—

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

—

—

—

2,3

—

2,3

2,3

2029

—

—

—

1,0

0,4

1,4

1,4

2031

—

—

—

—

2,2

2,2

2,2

2032

—

—

—

3,0

—

3,0

3,0

2033

—

—

—

1,5

0,6

2,1

2,1

2035

—

—

—

2,0

—

2,0

2,0

2036

—

—

—

—

1,0

1,0

1,0

2038

1,8

1,8

1,8

2042

—

—

—

1,5

1,5

3,0

3,0

Totalt

Totalt

0,2

0,2

—

0,2

0,2

22,5

22,5

24,3

24,3

46,8

46,8

47,0

47,0

De mellanstatliga finansiella stabilitetsmekanismerna Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) och Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) omfattas inte av EU-fördragsramen och ingår därför inte i EU:s konsoliderade årsredovisning.

2.3   BUDGETGARANTIER

BUDGETGARANTIER

EU har gett garantier till Europeiska investeringsbanksgruppen för lån som beviljats utanför EU och för skulder och egetkapitaltransaktioner som omfattas av Efsi-garantin. Den 31 december 2019 redovisade EU i noterna till sin konsoliderade årsredovisning (se not 4.1.1) eventualförpliktelser för båda garantierna, medan de belopp som utgör befintliga skyldigheter redovisas som avsättningar och finansiella garantier i årsredovisningen (se noterna 2.10 och 2.11.3 i den konsoliderade årsredovisningen). I syfte att minska den risk som EIB-gruppens anspråk på garantin skulle kunna ha på EU-budgeten har EU inrättat separata garantifonder, dvs. garantifonden för åtgärder avseende tredjeland och garantifonden för Efsi.

4.1.1

2.10

2.11.3

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland finansieras genom EU-budgeten för att täcka 9 % av de garanterade lånen för EIB:s mandat för utlåning till tredjeland som är utestående i slutet av året. Den 31 december 2019 täckte det totala tillgångsvärdet på 2,6 miljarder euro en exponering för utbetalade belopp på 20,2 miljarder euro.

Garantifonden för Efsi inledde sin verksamhet under 2016. Till följd av den ändrade Efsi-förordningen (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2396 (18)) höjdes taket för Efsis EU-garanti till 26 miljarder euro (från ursprungligen 16 miljarder euro) och gränsen för garantifonden minskade till 35 % (från ursprungligen 50 %) av de totala EU-garantiförpliktelserna. Efsis garantifond väntas därför nu nå ett totalt belopp på 9,1 miljarder euro. De totala tillgångarna i Efsis garantifond per den 31 december 2019 uppgår till 6,7 miljarder euro och täcker en exponering av utbetalade belopp på 17,7 miljarder euro.

18

Enligt EFHU-förordningen (förordning (EU) 2017/1601) ska EFHU-garantin på upp till 1,5 miljarder euro (som ökats ytterligare genom externa bidrag) göras tillgänglig för att stödja investeringar i partnerländer i Afrika och i det europeiska grannskapet. EU lämnar ut EFHU-garantin i noterna till dess konsoliderade årsredovisning (se not 4.1.1) som en eventualförpliktelse. Den 31 december 2019 var ett EFHU-garantiavtal effektivt med en total gräns för skydd på 50 miljoner euro, men genomförandepartnern undertecknade inga underliggande transaktioner. EFHU-garantifonden har inrättats för att täcka eventuella framtida anspråk på garantin. De totala bidrag som erhållits till fonden per den 31 december 2019 uppgår till 0,6 miljarder euro.

4.1.1

2.4   RESERV FÖR NYA DELTAGARE (NER 300)

RESERV FÖR NYA DELTAGARE (NER 300)

Reserven för NER 300 har sitt ursprung i försäljning av utsläppsrätter inom ramen för systemet för handel med utsläppsrätter på grundval av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG (19) om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom unionen. Fonden tillhör de medlemsstater som använder pengarna för att finansiera innovativa koldioxidsnåla energidemonstrationsprojekt. Kommissionen förvaltar programmet för medlemsstaternas räkning, medan EIB är ansvarig för tillgångsförvaltningen av fonden för NER 300 och fungerar som teknisk rådgivare enligt samarbetsavtalet med kommissionen. Med tanke på kommissionens begränsade roll i beslutsprocessen i NER 300-programmet och det faktum att de medel som härrör från försäljningen av utsläppsrätterna inte är en följd av EU-budgeten, omfattas NER 300 inte av EU:s tillämpningsområde för konsolidering (dvs. varken intäkter från bidragen eller kostnaderna för de finansierade projekten ingår i EU:s räkenskaper).

19

Under 2017 beslutade medlemsstaterna (kommissionens beslut (EU) 2017/2172 (20)) att NER 300-intäkterna, som inte användes fullt ut för koldioxidsnåla energidemonstrationsprojekt genom bidrag, delvis bör kanaliseras genom finansieringsinstrument. Närmare bestämt används NER 300-medel för att ge EIB garanti när det gäller deras lån för energidemonstrationsprojekt, utöver EU-budgetgarantin inom ramen för finansieringsinstrument inom Horisont 2020 och FSE. Även om dessa NER 300-medel har slagits samman av EIB tillsammans med EU:s budgetmedel för förvaltning av tillgångar, utgör de fortfarande en integrerad del av NER 300-programmet och EU har inte fått kontroll över dem. Därför erkänner EU endast sin andel av dessa tillgångsportföljer som finns tillgängliga för försäljning av finansiella tillgångar (se not 2.4.1 i den konsoliderade redovisningen).

20

2.4.1

De återstående NER 300-tillgångarna, som inte har utnyttjats för energidemonstrationsprojekt med låga koldioxidutsläpp, ska – i enlighet med direktiv 2003/87/EG, ändrat 2018 genom direktiv (EU) 2018/410 (21) – användas för innovationsstöd i koldioxidsnåla tekniker och processer, utöver en reserv av utsläppsrätter som ska göras tillgängliga för inrättandet av en ”innovationsfond”. Till följd av kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/856 (22) ska innovationsfonden förvaltas av kommissionen och bidraget från NER 300 när det överförs till EU-budgeten kommer att utgöra externa inkomster avsatta för särskilda ändamål. Eftersom innovationsfonden inte har påbörjat sin verksamhet och inte heller outnyttjade medel från NER 300 överfördes till kommissionen under 2019, har dessa medel inte redovisats som tillgångar i EU:s konsoliderade årsredovisning för 2019.

21

22

RAPPORTERING OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN OCH FÖRKLARANDE NOTER (38)

38

INNEHÅLL

INNEHÅLL

| BUDGETUTFALL FÖR EU | 116 |
| --- | --- |

| JÄMFÖRELSE MELLAN BUDGETERADE OCH FAKTISKA BELOPP | 117 |
| --- | --- |

| NOTER TILL RAPPORTERNA OM BUDGETGENOMFÖRANDET | 120 |
| --- | --- |

| 1. | EU:s BUDGETRAM | 120 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | FLERÅRIG BUDGETRAM 2014—2020 | 120 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | DETALJERADE RUBRIKER I DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN (PROGRAM) | 121 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | ÅRLIG BUDGET | 121 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 1.4 | INTÄKTER | 122 |
| --- | --- | --- |

1.4

| 1.5 | BERÄKNING AV BUDGETUTFALLET | 123 |
| --- | --- | --- |

1.5

| 1.6 | AVSTÄMNING MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET | 124 |
| --- | --- | --- |

1.6

| 2. | GENOMFÖRANDET AV EU-BUDGETEN 2019 — KOMMENTARER | 125 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | INTÄKTER | 125 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | KOSTNADER | 126 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 3. | GENOMFÖRANDET AV EU-BUDGETINTÄKTER | 127 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | SAMMANFATTNING AV GENOMFÖRANDET AV EU-BUDGETINTÄKTER | 127 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 4. | GENOMFÖRANDET AV EU-BUDGETKOSTNADER | 128 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | FLERÅRIG BUDGETRAM FÖRDELNING OCH ÄNDRINGAR AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN | 128 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | FLERÅRIG BUDGETRAM GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN | 129 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.3 | FLERÅRIG BUDGETRAM GENOMFÖRANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN | 130 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.4 | FLERÅRIG BUDGETRAM ÄNDRINGAR I UTESTÅENDE ÅTAGANDEN | 131 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 4.5 | FLERÅRIG BUDGETRAM UTESTÅENDE ÅTAGANDEN FÖRDELADE PÅ URSPRUNGSÅR | 132 |
| --- | --- | --- |

4.5

| 4.6 | Detaljerad redovisning i den fleråriga budgetramen: FÖRDELNING OCH ÄNDRINGAR AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN | 133 |
| --- | --- | --- |

4.6

| 4.7 | Detaljerad redovisning i den fleråriga budgetramen: GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN | 141 |
| --- | --- | --- |

4.7

| 4.8 | Detaljerad redovisning i den fleråriga budgetramen: GENOMFÖRANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN | 148 |
| --- | --- | --- |

4.8

| 4.9 | Detaljerad redovisning i den fleråriga budgetramen: ÄNDRINGAR I UTESTÅENDE ÅTAGANDEN | 155 |
| --- | --- | --- |

4.9

| 4.10 | Detaljerad redovisning i den fleråriga budgetramen: UTESTÅENDE ÅTAGANDEN FÖRDELADE PÅ URSPRUNGSÅR | 161 |
| --- | --- | --- |

4.10

| 5. | GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN PER INSTITUTION | 166 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | GENOMFÖRANDET AV BUDGETINTÄKTER | 166 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN | 167 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.3 | GENOMFÖRANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN | 168 |
| --- | --- | --- |

5.3

| 6. | GENOMFÖRANDE AV EU-ORGANENS BUDGET | 169 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | BUDGETINTÄKTER | 169 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.2 | ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN PER ORGAN | 171 |
| --- | --- | --- |

6.2

BUDGETUTFALL FÖR EU

BUDGETUTFALL FÖR EU

| miljoner euro |
| --- |
| Not | 2019 | 2018 |
| a | Intäkter under budgetåret | 163 918 | 159 318 |
| b | Betalningar mot årets anslag | (157 428 ) | (154 833 ) |
| c | Betalningsbemyndiganden som överförts till år n+1 | (1 615 ) | (1 675 ) |
| d | Anslag som inte tagits i anspråk och som överförts från år n–1 och annullerats | 75 | 106 |
| e | Utveckling av inkomster avsatta för särskilda ändamål (B)-(A) | (1 736 ) | (1 114 ) |
| | Outnyttjade anslag i slutet av innevarande år (A) | 9 144 | 7 408 |
| | Outnyttjade anslag i slutet av föregående år (B) | 7 408 | 6 295 |
| f | Växelkursskillnader under budgetåret | 4 | (1) |
| | Budgetutfall | 3 217 | 1 802 |

miljoner euro

Not

2019

2018

a

Intäkter under budgetåret

163 918

159 318

b

Betalningar mot årets anslag

(157 428 )

(154 833 )

c

Betalningsbemyndiganden som överförts till år n+1

(1 615 )

(1 675 )

d

Anslag som inte tagits i anspråk och som överförts från år n–1 och annullerats

75

106

e

Utveckling av inkomster avsatta för särskilda ändamål (B)-(A)

(1 736 )

(1 114 )

Outnyttjade anslag i slutet av innevarande år (A)

Outnyttjade anslag i slutet av innevarande år (A)

9 144

9 144

7 408

7 408

Outnyttjade anslag i slutet av föregående år (B)

Outnyttjade anslag i slutet av föregående år (B)

7 408

7 408

6 295

6 295

f

Växelkursskillnader under budgetåret

4

(1)

Budgetutfall

Budgetutfall

3 217

3 217

1 802

1 802

Om EU:s budgetutfall är ett överskott återgår detta till medlemsstaterna under 2020 genom avdrag från den summa som de skulle ha betalat in för det berörda året. Det beräknas i enlighet med artikel 1.1 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 608/2014 (39) om genomförandebestämmelser till systemet för Europeiska unionens egna medel. Mer information finns under Beräkning av budgetutfallet.

39

| a) | Intäkter under budgetåret: Hänvisar till tabell 3.1 i ”Sammanfattning av genomförandet av EU-budgetintäkterna”, kolumn 8 i ”Totala intäkter”. |
| --- | --- |

a)

Intäkter under budgetåret: Hänvisar till tabell 3.1 i ”Sammanfattning av genomförandet av EU-budgetintäkterna”, kolumn 8 i ”Totala intäkter”.

| b) | Betalningar mot årets anslag: Hänvisar till tabell 4.3 i ”Den fleråriga budgetramen – genomförande av betalningsbemyndiganden”, kolumn 2 i ”Utbetalningar från antagen budget” och kolumn 4 i ”Utbetalningar från inkomster avsatta för särskilda ändamål”. |
| --- | --- |

b)

Betalningar mot årets anslag: Hänvisar till tabell 4.3 i ”Den fleråriga budgetramen – genomförande av betalningsbemyndiganden”, kolumn 2 i ”Utbetalningar från antagen budget” och kolumn 4 i ”Utbetalningar från inkomster avsatta för särskilda ändamål”.

| c) | Betalningsbemyndiganden som överförts till år n+1: Hänvisar till tabell 4.3 i ”Den fleråriga budgetramen – genomförande av betalningsbemyndiganden”, kolumn 7 i ”Automatiska överföringar” och kolumn 8 i ”Överföring genom beslut”. |
| --- | --- |

c)

Betalningsbemyndiganden som överförts till år n+1: Hänvisar till tabell 4.3 i ”Den fleråriga budgetramen – genomförande av betalningsbemyndiganden”, kolumn 7 i ”Automatiska överföringar” och kolumn 8 i ”Överföring genom beslut”.

| d) | Betalningsbemyndiganden som inte tagits i anspråk och som överförts från år n–1 och annullerats: Tar hänsyn till beloppet betalningsbemyndiganden (automatiska och som grundar sig på beslut) vid utgången av föregående år och innevarande års ”Utbetalningar från överföringar” som i kolumn 3 i tabell 4.3 i ”Flerårig budgetram – genomförande av betalningsbemyndiganden”. |
| --- | --- |

d)

Betalningsbemyndiganden som inte tagits i anspråk och som överförts från år n–1 och annullerats: Tar hänsyn till beloppet betalningsbemyndiganden (automatiska och som grundar sig på beslut) vid utgången av föregående år och innevarande års ”Utbetalningar från överföringar” som i kolumn 3 i tabell 4.3 i ”Flerårig budgetram – genomförande av betalningsbemyndiganden”.

| e) | Utveckling av de totala inkomsterna avsatta för särskilda ändamål vid årets slut: Beräknar skillnaden mellan det belopp inkomster avsatta för särskilda ändamål vid utgången av föregående år (plus) och beloppet inkomster avsatta för särskilda ändamål vid utgången av innevarande år (som i kolumn 9 i tabell 4.3 i ”Flerårig budgetram – genomförande av betalningsbemyndiganden – minus)” för att få fram nettovariationen för inkomster avsatta för särskilda ändamål under innevarande år. |
| --- | --- |

e)

Utveckling av de totala inkomsterna avsatta för särskilda ändamål vid årets slut: Beräknar skillnaden mellan det belopp inkomster avsatta för särskilda ändamål vid utgången av föregående år (plus) och beloppet inkomster avsatta för särskilda ändamål vid utgången av innevarande år (som i kolumn 9 i tabell 4.3 i ”Flerårig budgetram – genomförande av betalningsbemyndiganden – minus)” för att få fram nettovariationen för inkomster avsatta för särskilda ändamål under innevarande år.

| f) | Växelkursskillnaderna inbegriper realiserade och icke-realiserade växelkursskillnader. |
| --- | --- |

f)

Växelkursskillnaderna inbegriper realiserade och icke-realiserade växelkursskillnader.

JÄMFÖRELSE MELLAN BUDGETERADE OCH FAKTISKA BELOPP

JÄMFÖRELSE MELLAN BUDGETERADE OCH FAKTISKA BELOPP

Budgetintäkter

Budgetintäkter

| miljoner euro |
| --- |
| | Ursprunglig antagen budget | Slutlig antagen budget | Fastställda fordringar | Intäkter |
| 1 | Egna medel | 146 305 | 144 795 | 147 056 | 144 766 |
| | 11 – Sockeravgifter | — | — | (1) | (1) |
| | 12 – Tullar | 21 471 | 21 471 | 23 656 | 21 365 |
| | 13 – Mervärdesskatt | 17 739 | 17 739 | 17 775 | 17 775 |
| | 14 – BNI | 107 095 | 105 585 | 105 700 | 105 700 |
| | 15 – Korrigering av obalanser i budgeten | — | — | (81) | (81) |
| | 16 – Minskning av BNI-baserade bidrag från Nederländerna och Sverige | — | — | 7 | 7 |
| 3 | Överskott, saldon och korrigeringar | — | 1 803 | 1 811 | 1 805 |
| 4 | Intäkter från personer knutna till institutionerna eller andra unionsorgan | 1 607 | 1 607 | 1 585 | 1 576 |
| 5 | Intäkter från institutionernas administrativa verksamhet | 25 | 25 | 589 | 558 |
| 6 | Avgifter och bidrag inom ramen för olika unionsavtal och unionsprogram | 130 | 130 | 14 134 | 12 577 |
| 7 | Dröjsmålsränta och böter | 115 | 115 | 18 575 | 2 625 |
| 8 | Upplånings-och utlåningstransaktioner | 3 | 3 | 3 | 3 |
| 9 | Övriga intäkter | 15 | 15 | 17 | 8 |
| Totalt | 148 199 | 148 492 | 183 771 | 163 918 |

miljoner euro

Ursprunglig antagen budget

Slutlig antagen budget

Fastställda fordringar

Intäkter

1

Egna medel

146 305

144 795

147 056

144 766

11 – Sockeravgifter

11 – Sockeravgifter

—

—

—

—

(1)

(1)

(1)

(1)

12 – Tullar

12 – Tullar

21 471

21 471

21 471

21 471

23 656

23 656

21 365

21 365

13 – Mervärdesskatt

13 – Mervärdesskatt

17 739

17 739

17 739

17 739

17 775

17 775

17 775

17 775

14 – BNI

14 – BNI

107 095

107 095

105 585

105 585

105 700

105 700

105 700

105 700

15 – Korrigering av obalanser i budgeten

15 – Korrigering av obalanser i budgeten

—

—

—

—

(81)

(81)

(81)

(81)

16 – Minskning av BNI-baserade bidrag från Nederländerna och Sverige

16 – Minskning av BNI-baserade bidrag från Nederländerna och Sverige

—

—

—

—

7

7

7

7

3

Överskott, saldon och korrigeringar

—

1 803

1 811

1 805

4

Intäkter från personer knutna till institutionerna eller andra unionsorgan

1 607

1 607

1 585

1 576

5

Intäkter från institutionernas administrativa verksamhet

25

25

589

558

6

Avgifter och bidrag inom ramen för olika unionsavtal och unionsprogram

130

130

14 134

12 577

7

Dröjsmålsränta och böter

115

115

18 575

2 625

8

Upplånings-och utlåningstransaktioner

3

3

3

3

9

Övriga intäkter

15

15

17

8

Totalt

Totalt

148 199

148 199

148 492

148 492

183 771

183 771

163 918

163 918

Budgetkostnader: Åtaganden efter rubrik i den fleråriga budgetramen

Budgetkostnader: Åtaganden efter rubrik i den fleråriga budgetramen

| miljoner euro |
| --- |
| Rubrik i den fleråriga budgetramen | Ursprunglig antagen budget | Slutlig antagen budget | Totala tillgängliga anslag | Åtaganden som ingåtts |
| 1 | Smart tillväxt för alla | 80 527 | 80 627 | 92 794 | 90 536 |
| | 1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 23 335 | 23 435 | 27 826 | 25 782 |
| | 1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 57 192 | 57 192 | 64 969 | 64 754 |
| 2 | Hållbar tillväxt: naturresurser | 59 642 | 59 642 | 62 846 | 60 600 |
| | varav: Marknadutgifter och direktstöd | 43 192 | 43 192 | 44 806 | 43 962 |
| 3 | Säkerhet och medborgarskap | 3 787 | 3 787 | 4 065 | 3 874 |
| 4 | Europa i världen | 11 319 | 11 625 | 13 454 | 13 111 |
| 5 | Administration | 9 943 | 9 943 | 10 776 | 10 371 |
| | varav: Administrativa utgifter för institutionerna | 4 115 | 4 115 | 4 550 | 4 371 |
| 6 | Kompensationer | — | — | — | — |
| 8 | Negativ reserv och underskott som förts över från det föregående budgetåret | — | — | — | — |
| 9 | Särskilda instrument | 577 | 565 | 618 | 295 |
| Totalt | 165 796 | 166 189 | 184 554 | 178 787 |

miljoner euro

Rubrik i den fleråriga budgetramen

Ursprunglig antagen budget

Slutlig antagen budget

Totala tillgängliga anslag

Åtaganden som ingåtts

1

Smart tillväxt för alla

80 527

80 627

92 794

90 536

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

23 335

23 335

23 435

23 435

27 826

27 826

25 782

25 782

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

57 192

57 192

57 192

57 192

64 969

64 969

64 754

64 754

2

Hållbar tillväxt: naturresurser

59 642

59 642

62 846

60 600

varav: Marknadutgifter och direktstöd

varav: Marknadutgifter och direktstöd

43 192

43 192

43 192

43 192

44 806

44 806

43 962

43 962

3

Säkerhet och medborgarskap

3 787

3 787

4 065

3 874

4

Europa i världen

11 319

11 625

13 454

13 111

5

Administration

9 943

9 943

10 776

10 371

varav: Administrativa utgifter för institutionerna

varav: Administrativa utgifter för institutionerna

4 115

4 115

4 115

4 115

4 550

4 550

4 371

4 371

6

Kompensationer

—

—

—

—

8

Negativ reserv och underskott som förts över från det föregående budgetåret

—

—

—

—

9

Särskilda instrument

577

565

618

295

Totalt

Totalt

165 796

165 796

166 189

166 189

184 554

184 554

178 787

178 787

Budgetkostnader: Betalningar efter rubrik i den fleråriga budgetramen

Budgetkostnader: Betalningar efter rubrik i den fleråriga budgetramen

| miljoner euro |
| --- |
| Rubrik i den fleråriga budgetramen | Ursprunglig antagen budget | Slutlig antagen budget | Totala tillgängliga anslag | Gjorda utbetalningar |
| 1 | Smart tillväxt för alla | 67 557 | 67 823 | 82 553 | 75 535 |
| | 1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 20 522 | 20 261 | 26 044 | 21 748 |
| | 1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 47 035 | 47 561 | 56 510 | 53 787 |
| 2 | Hållbar tillväxt: naturresurser | 57 400 | 57 837 | 61 252 | 59 521 |
| | varav: Marknadsutgifter och direktstöd | 43 116 | 43 113 | 44 933 | 43 885 |
| 3 | Säkerhet och medborgarskap | 3 527 | 3 291 | 3 575 | 3 256 |
| 4 | Europa i världen | 9 358 | 8 953 | 10 933 | 10 108 |
| 5 | Administration | 9 945 | 9 942 | 11 694 | 10 381 |
| | varav: Institutionernas administrativa utgifter | 4 115 | 4 115 | 5 107 | 4 377 |
| 6 | Kompensationer | — | — | — | — |
| 8 | Negativ reserv och underskott som förts över från det föregående budgetåret | — | — | — | — |
| 9 | Särskilda instrument | 412 | 647 | 671 | 295 |
| Totalt | 148 199 | 148 492 | 170 679 | 159 096 |

miljoner euro

Rubrik i den fleråriga budgetramen

Ursprunglig antagen budget

Slutlig antagen budget

Totala tillgängliga anslag

Gjorda utbetalningar

1

Smart tillväxt för alla

67 557

67 823

82 553

75 535

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

20 522

20 522

20 261

20 261

26 044

26 044

21 748

21 748

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

47 035

47 035

47 561

47 561

56 510

56 510

53 787

53 787

2

Hållbar tillväxt: naturresurser

57 400

57 837

61 252

59 521

varav: Marknadsutgifter och direktstöd

varav: Marknadsutgifter och direktstöd

43 116

43 116

43 113

43 113

44 933

44 933

43 885

43 885

3

Säkerhet och medborgarskap

3 527

3 291

3 575

3 256

4

Europa i världen

9 358

8 953

10 933

10 108

5

Administration

9 945

9 942

11 694

10 381

varav: Institutionernas administrativa utgifter

varav: Institutionernas administrativa utgifter

4 115

4 115

4 115

4 115

5 107

5 107

4 377

4 377

6

Kompensationer

—

—

—

—

8

Negativ reserv och underskott som förts över från det föregående budgetåret

—

—

—

—

9

Särskilda instrument

412

647

671

295

Totalt

Totalt

148 199

148 199

148 492

148 492

170 679

170 679

159 096

159 096

NOTER TILL RAPPORTERNA OM BUDGETGENOMFÖRANDET

NOTER TILL RAPPORTERNA OM BUDGETGENOMFÖRANDET

1.   EU:s BUDGETRAM

Budgeträkenskaperna upprättas i enlighet med budgetförordningen. Den allmänna budgeten är det instrument som finansierar och godkänner unionens inkomster och utgifter varje år, inom taken och andra bestämmelser i den fleråriga budgetramen i enlighet med de lagstiftningsakter om fleråriga program som antagits inom denna ram.

1.1   FLERÅRIG BUDGETRAM 2014-2020

FLERÅRIG BUDGETRAM 2014-2020

| miljoner euro |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Totalt |
| 1. | Smart tillväxt för alla |

miljoner euro

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Totalt

1.

Smart tillväxt för alla

52 756

77 986

69 304

73 512

76 420

79 924

83 661

513 563

| 1.a | Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning |
| --- | --- |

1.a

Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

16 560

16 560

17 666

17 666

18 467

18 467

19 925

19 925

21 239

21 239

23 082

23 082

25 191

25 191

142 130

142 130

| 1.b | Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning |
| --- | --- |

1.b

Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

36 196

36 196

60 320

60 320

50 837

50 837

53 587

53 587

55 181

55 181

56 842

56 842

58 470

58 470

371 433

371 433

| 2. | Hållbar tillväxt: naturresurser |
| --- | --- |

2.

Hållbar tillväxt: naturresurser

49 857

64 692

64 262

60 191

60 267

60 344

60 421

420 034

varav: Marknadsutgifter och direktstöd

varav: Marknadsutgifter och direktstöd

43 779

43 779

44 190

44 190

43 951

43 951

44 146

44 146

44 163

44 163

43 881

43 881

43 888

43 888

307 998

307 998

| 3. | Säkerhet och medborgarskap |
| --- | --- |

3.

Säkerhet och medborgarskap

1 737

2 456

2 546

2 578

2 656

2 801

2 951

17 725

| 4. | Europa i världen |
| --- | --- |

4.

Europa i världen

8 335

8 749

9 143

9 432

9 825

10 268

10 510

66 262

| 5. | Administration |
| --- | --- |

5.

Administration

8 721

9 076

9 483

9 918

10 346

10 786

11 254

69 584

varav: Institutionernas administrativa utgifter

varav: Institutionernas administrativa utgifter

7 056

7 056

7 351

7 351

7 679

7 679

8 007

8 007

8 360

8 360

8 700

8 700

9 071

9 071

56 224

56 224

| 6. | Kompensationer |
| --- | --- |

6.

Kompensationer

29

—

—

—

—

—

—

29

| 8. | Negativ reserv |
| --- | --- |

8.

Negativ reserv

—

—

—

—

—

—

—

—

| 9. | Särskilda instrument |
| --- | --- |

9.

Särskilda instrument

—

—

—

—

—

—

—

—

Åtagandebemyndiganden

Åtagandebemyndiganden

121 435

121 435

162 959

162 959

154 738

154 738

155 631

155 631

159 514

159 514

164 123

164 123

168 797

168 797

1 087 197

1 087 197

Totala betalningsbemyndiganden

Totala betalningsbemyndiganden

135 762

135 762

140 719

140 719

130 694

130 694

126 492

126 492

154 355

154 355

166 709

166 709

172 420

172 420

1 027 151

1 027 151

I ovanstående tabell redovisas budgettaken för den fleråriga budgetramen i löpande priser. År 2019 var det femte budgetåret som omfattades av den fleråriga budgetramen för 2014–2020. Det totala taket för åtagandebemyndigandena för 2019 var 164 123 miljoner euro, vilket motsvarar 1,00 % av EU:s BNI, medan motsvarande tak för åtagandebemyndigandena var 166 709 miljoner euro, eller 1,01 % av EU:s BNI under budgetåret 2019.

Nya flexibilitetsbestämmelser har godkänts för den fleråriga budgetramen för 2014–2020. En av dem ger möjlighet att överföra outnyttjade marginaler (upp till de tak som fastställs i förordningen) under betalningstaken till påföljande år – via den samlade marginalen för betalningar inom ramen för den tekniska justeringen av den fleråriga budgetramen för det kommande året. Därför överfördes de outnyttjade beloppen från 2016 (13 991 miljoner euro i löpande priser), 2017 (16 414 miljoner euro i löpande priser) och 2018 (210 miljoner euro av det beräknade beloppet på 11 386 miljoner euro till följd av taket) till åren 2018–2020 och taken för 2016–2020 justerades i enlighet med detta. Kommissionen antog den 15 maj 2019 ett meddelande om den tekniska justeringen av budgetramen för 2020 i linje med rörelserna i BNI (ENS 2010) (COM(2019) 310).

Nedan lämnas en förklaring av de olika rubrikerna i den fleråriga budgetramen:

Rubrik 1 – Smart tillväxt för alla

Rubrik 1 – Smart tillväxt för alla

Denna rubrik indelas i två separata, men inbördes relaterade underrubriker:

| 1a | Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning, som omfattar utgifter för forskning och innovation, utbildning, fonden för ett sammanlänkat Europa, socialpolitik samt den inre marknaden och därtill hörande politik. |
| --- | --- |

1a

Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning, som omfattar utgifter för forskning och innovation, utbildning, fonden för ett sammanlänkat Europa, socialpolitik samt den inre marknaden och därtill hörande politik.

| 1b | Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, avsedd att öka konvergensen i de minst utvecklade medlemsstaterna och regionerna, vilken kompletterar EU:s strategi för hållbar utveckling utanför mindre gynnade regioner och för att främja samarbete mellan olika regioner. |
| --- | --- |

1b

Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, avsedd att öka konvergensen i de minst utvecklade medlemsstaterna och regionerna, vilken kompletterar EU:s strategi för hållbar utveckling utanför mindre gynnade regioner och för att främja samarbete mellan olika regioner.

Rubrik 2 – Hållbar tillväxt: naturresurser

Rubrik 2 – Hållbar tillväxt: naturresurser

Rubrik 2 omfattar den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken, samt miljöskyddsåtgärder, i synnerhet programmet Life+.

Rubrik 3 – Säkerhet och medborgarskap

Rubrik 3 – Säkerhet och medborgarskap

Rubrik 3 (Säkerhet och medborgarskap) speglar den växande betydelsen av de särskilda uppgifter som EU fått när det gäller områdena rättsliga och inrikes frågor, gränsskydd, invandrings- och asylpolitik, folkhälsa och konsumentskydd, kultur, ungdomsfrågor, information till och dialog med medborgarna.

Rubrik 4 – Europa i världen

Rubrik 4 – Europa i världen

Rubrik 4 omfattar samtliga yttre åtgärder, inklusive utvecklingssamarbete, humanitärt bistånd, föranslutningsinstrument och grannskapsinstrument. Europeiska utvecklingsfonden förblir utanför EU-budgeten och omfattas inte av den fleråriga budgetramen.

Rubrik 5 – Administration

Rubrik 5 – Administration

Denna rubrik omfattar anslag för administrativa utgifter vid samtliga institutioner, jämte anslag till pensioner och till Europaskolorna. Vid andra institutioner än kommissionen utgör dessa kostnader deras samlade utgifter.

Rubrik 6 – Kompensationer

Rubrik 6 – Kompensationer

Enligt den politiska överenskommelsen om att de nya medlemsstaterna inte ska bli nettobetalare till budgeten alldeles i början av medlemskapet, infördes särskilda kompensationer för ändamålet under denna rubrik. Beloppet ställdes till förfogande i form av överföringar till dessa medlemsstater för att balansera de medel som de fått utbetalda via budgeten och de medel som de bidragit med.

Rubrik 9 – Särskilda instrument

Rubrik 9 – Särskilda instrument

Flexibilitetsmekanismer gör det möjligt för EU att anskaffa de medel som krävs för att reagera på oförutsedda händelser, såsom kriser och nödsituationer. Deras tillämpningsområde, finansiella anslag och verksamhetsvillkor anges i förordningen om den fleråriga budgetramen och det interinstitutionella avtalet. I den rådande situationen med minskade utgifter säkerställer de också att budgetmedlen kan leva upp till de nya prioriteringarna, så att varje euro används där den behövs som mest. Merparten av flexibilitetsmekanismerna hålls därför utanför den fleråriga budgetramen, vilket innebär att finansieringen kan gå utöver utgiftstaken.

1.2   DETALJERADE RUBRIKER I DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN (PROGRAM)

DETALJERADE RUBRIKER I DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN (PROGRAM)

Rubrikerna i den fleråriga budgetramen fördelas ytterligare till detaljerade rubriker, som motsvarar de stora utgiftsprogrammen (t.ex. Horisont 2020, Erasmus+, etc.). Underliggande rättsliga grunder för budgetgenomförandet antas på denna programnivå. Programmen är den vanligast förekommande strukturen för rapportering om genomförande och resultat. Tabeller per program är tillgängliga i rapporterna om budgetgenomförandet (se tabellerna 4.6–4.10 nedan).

4.6–4.10

1.3   ÅRLIG BUDGET

ÅRLIG BUDGET

Varje år gör kommissionen en uppskattning av samtliga EU-institutioners inkomster och utgifter för budgetåret och upprättar ett budgetförslag som överlämnas till budgetmyndigheten. På grundval av detta budgetförslag arbetar rådet fram ett ställningstagande som sedan blir föremål för förhandlingar mellan budgetmyndighetens båda parter. Budgeten vinner laga kraft när det gemensamma utkastet slutligen förklaras antaget av Europaparlamentets talman. Under det ifrågavarande året antas ändringsbudgetar. Uppdraget att genomföra budgeten åligger i huvudsak kommissionen.

För kommissionens räkning är budgeten strukturerad kring administrativa anslag och driftsanslag. Övriga institutioner förfogar i realiteten endast över administrativa anslag. I budgeten särskiljs mellan två typer av anslag: icke-differentierade och differentierade. Icke-differentierade anslag är avsedda att täcka finansieringsbehovet för insatser som är ettåriga (och som motsvarar budgetens ettårighetsprincip). De differentierade anslagen har införts för att jämka samman budgetens ettårighetsprincip med behovet att finansiera insatser som genomförs under flera år. De differentierade anslagen delas in i åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden:

| — | åtagandebemyndiganden: täcker den totala kostnaden för de rättsliga åtaganden som ingås under det innevarande budgetåret för projekt som avser flera år. Budgetåtaganden för åtgärder som sträcker sig över mer än ett budgetår får dock delas upp över flera år i årliga betalningar, om detta föreskrivs i den grundläggande akten. |
| --- | --- |

—

åtagandebemyndiganden: täcker den totala kostnaden för de rättsliga åtaganden som ingås under det innevarande budgetåret för projekt som avser flera år. Budgetåtaganden för åtgärder som sträcker sig över mer än ett budgetår får dock delas upp över flera år i årliga betalningar, om detta föreskrivs i den grundläggande akten.

| — | betalningsbemyndiganden: täcker utgifter för åtaganden som ingåtts under innevarande eller tidigare budgetår. |
| --- | --- |

—

betalningsbemyndiganden: täcker utgifter för åtaganden som ingåtts under innevarande eller tidigare budgetår.

I räkenskaperna indelas typerna av finansiering i två huvudområden:

| — | slutligen antagna budgetanslag och |
| --- | --- |

—

slutligen antagna budgetanslag och

| — | tilläggsanslag, som omfattar






  — | överföringar från föregående år (budgetförordningen gör det möjligt att i ett begränsat antal fall överföra belopp som inte tagits i anspråk från föregående år till innevarande år) och |
| --- | --- | --- |

—

tilläggsanslag, som omfattar

—

överföringar från föregående år (budgetförordningen gör det möjligt att i ett begränsat antal fall överföra belopp som inte tagits i anspråk från föregående år till innevarande år) och

| — | inkomster avsatta för särskilda ändamål från återbetalningar, bidrag från tredje parter/länder till EU-program och arbete som utförs för tredje parter är direkt knutna till motsvarande budgetrubriker och utgör finansieringens tredje pelare. |
| --- | --- |

—

inkomster avsatta för särskilda ändamål från återbetalningar, bidrag från tredje parter/länder till EU-program och arbete som utförs för tredje parter är direkt knutna till motsvarande budgetrubriker och utgör finansieringens tredje pelare.

Alla typer av finansiering bildar tillsammans de tillgängliga anslagen.

1.4   INTÄKTER

INTÄKTER

1.4.1   
  Intäkter från egna medel

Intäkter från egna medel

Den allra största delen av intäkterna kommer från egna medel, som utgörs av följande kategorier:

| 1. | Traditionella egna medel: utgör vanligtvis +/- 14 % av de egna medlen. |
| --- | --- |

1.

Traditionella egna medel: utgör vanligtvis +/- 14 % av de egna medlen.

| 2. | Medel baserade på mervärdesskatt: utgör vanligen cirka 12 % av de sammanlagda egna medlen. |
| --- | --- |

2.

Medel baserade på mervärdesskatt: utgör vanligen cirka 12 % av de sammanlagda egna medlen.

| 3. | Medel baserade på bruttonationalinkomst (BNI): utgör +/- 74 % av de sammanlagda egna medlen. |
| --- | --- |

3.

Medel baserade på bruttonationalinkomst (BNI): utgör +/- 74 % av de sammanlagda egna medlen.

Fördelningen av egna medel regleras i enlighet med rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (2014 års beslut om egna medel). Detta beslut trädde i kraft den 1 oktober 2016 och tillämpas retroaktivt från och med den 1 januari 2014.

Det totala belopp i egna medel som tilldelas unionen för att täcka årliga anslag för betalningar får inte överskrida 1,20 % av summan av samtliga medlemsstaters bruttonationalinkomster.

1.4.2   
  Traditionella egna medel

Traditionella egna medel

Traditionella egna medel består av tullar som tas ut på import från tredjeländer och sockeravgifter (som betalas av sockerproducenter för att finansiera utgifter för den gemensamma organisationen av marknaden för socker) som tas ut av ekonomiska aktörer och uppbärs av medlemsstaterna för EU:s räkning. Medlemsstaterna har rätt att behålla 20 % som ersättning för uppbördskostnaderna. Alla fastställda belopp av traditionella egna medel måste tas upp i någon av de två typer av räkenskaper som förs av de behöriga myndigheterna:

| — | I de ordinarie räkenskaper som föreskrivs i artikel 6.3 i förordning (EU, Euratom) nr 609/2014: Alla belopp som återkrävts eller för vilka säkerhet ställts. |
| --- | --- |

—

I de ordinarie räkenskaper som föreskrivs i artikel 6.3 i förordning (EU, Euratom) nr 609/2014: Alla belopp som återkrävts eller för vilka säkerhet ställts.

| — | I de särskilda räkenskaper som också föreskrivs i artikeln ovan: Alla belopp som ännu inte har återkrävts eller för vilka ingen säkerhet ställts. Belopp för vilka säkerhet ställts men som ifrågasatts kan också föras upp i dessa räkenskaper. |
| --- | --- |

—

I de särskilda räkenskaper som också föreskrivs i artikeln ovan: Alla belopp som ännu inte har återkrävts eller för vilka ingen säkerhet ställts. Belopp för vilka säkerhet ställts men som ifrågasatts kan också föras upp i dessa räkenskaper.

Traditionella egna medel ska krediteras kommissionens konto hos medlemsstatens finansförvaltning eller nationella centralbank. Krediteringen ska ske senast den första arbetsdagen efter den nittonde dagen i den andra månaden efter det att fordran fastställdes (eller återkrävdes om de särskilda räkenskaperna avses).

1.4.3   
  Mervärdesskatt

Mervärdesskatt

Egna medel från mervärdesskatt tas ut från medlemsstaternas beräkningsunderlag för mervärdesskatt, som för detta ändamål är harmoniserade i enlighet med EU-reglerna. Emellertid får beräkningsunderlaget för mervärdesskatt uppgå till högst 50 % av varje medlemsstats BNI. Den enhetliga mervärdesskattesats som tillämpas är fastställd till 0,30 %, utom för Tyskland, Nederländerna och Sverige som under perioden 2014–2020 har haft en mervärdesskattesats på 0,15 %.

1.4.4   
  Bruttonationalinkomst

Bruttonationalinkomst

Den intäktskälla som baserar sig på bruttonationalinkomst (BNI) ska finansiera den del av budgeten som inte täcks av andra intäkter. Samma procentandel tas ut från alla medlemsstaters BNI och andelen fastställs i enlighet med EU-reglerna.

De mervärdesskatte- och BNI-baserade medlen bestäms på grundval av de prognoser som tas fram för beräkningsunderlagen för mervärdesskatt och BNI i samband med att budgetförslaget utarbetas. Prognoserna revideras senare och uppdateras med hjälp av en ändringsbudget under det berörda budgetåret. Skillnaden mellan de belopp medlemsstaterna är skyldiga att betala på grundval av de faktiska beräkningsunderlagen och de belopp de i praktiken har betalat på grundval av (de reviderade) prognoserna (positiva eller negativa) uppbärs av kommissionen från medlemsstaterna den första arbetsdagen i juni det andra året efter budgetåret i fråga. Även de faktiska beräkningsunderlagen för mervärdesskatt och BNI kan korrigeras under de påföljande fyra åren, såvitt uppgifterna inte omfattas av en reservation. Dessa reservationer bör ses som potentiella fordringar på medlemsstaterna i fråga, även om beloppen inte har fastställts, eftersom det ännu inte går att med exakthet beräkna budgetkonsekvenserna. När det exakta beloppet kan fastställas begärs att motsvarande mervärdesskatte- eller BNI-baserade egna medel betalas in, antingen i samband med återkommande betalningar av mervärdesskattesaldon eller BNI-saldon eller genom en separat begäran om betalning.

1.4.5   
  Korrigering till förmån för Förenade kungariket

Korrigering till förmån för Förenade kungariket

En mekanism för att korrigera obalanser i budgeten till förmån för Förenade kungariket (som ville minska sina inbetalningar av egna medel och samtidigt öka inbetalningarna för andra medlemsstater) infördes av Europeiska rådet i Fontainebleau i juni 1984. Finansieringen av korrigeringen har satts ner för Tyskland, Österrike, Sverige och Nederländerna (som bidrar med en fjärdedel av sina normala andelar).

1.4.6   
  Bruttominskning

Bruttominskning

Den 7–8 februari 2013 fattade Europeiska rådet beslut om att Danmark, Nederländerna och Sverige ska beviljas en bruttominskning av sina årliga BNI-baserade bidrag för perioden 2014–2020 och att Österrike bara ska beviljas en bruttominskning av det årliga BNI-baserade bidraget för perioden 2014–2016. De årliga minskningarna är följande: Danmark 130 miljoner euro, Nederländerna 695 miljoner euro och Sverige 185 miljoner euro.

1.5   BERÄKNING AV BUDGETUTFALLET

BERÄKNING AV BUDGETUTFALLET

Om EU:s budgetutfall är ett överskott återgår detta till medlemsstaterna under påföljande år genom avdrag från det belopp som de skulle ha betalat in för det berörda året.

Egna medel redovisas med de belopp som under budgetåret överförts till konton som öppnats i kommissionens namn av medlemsstaternas regeringar. Om föregående års budgetutfall är ett överskott tas även detta upp bland intäkterna i budgeten. Övriga intäkter redovisas med de belopp som faktiskt uppburits under budgetåret.

Vid beräkningen av budgetutfallet för det berörda året redovisas betalningar ur budgetårets anslag i form av utgifter, liksom även de anslag som överförs från det berörda budgetåret till följande budgetår. Med betalningar ur budgetårets anslag avses betalningar som verkställs av räkenskapsföraren senast den 31 december under budgetåret. För Europeiska garantifonden för jordbruket beaktas medlemsstaternas gjorda inbetalningar från och med den 16 oktober år n-1 till och med den 15 oktober år n, förutsatt att åtagandet och godkännandet av utgifterna förelades räkenskapsföraren senast den 31 januari år n+1. Utgifterna för Europeiska garantifonden för jordbruket kan också påverkas av ett så kallat överensstämmelsebeslut, som grundar sig på kontroller som utförts i medlemsstaterna.

Budgetutfallet består av två delar: EU:s resultat och resultatet av de EES-anslutna Eftaländernas bidrag. I enlighet med artikel 1.1 i förordning (EU, Euratom) nr 608/2014 om genomförandebestämmelser till systemet för Europeiska unionens egna medel, utgör utfallet differensen mellan

| — | de sammanlagda intäkterna under budgetåret, och |
| --- | --- |

—

de sammanlagda intäkterna under budgetåret, och

| — | summan av gjorda utbetalningar ur det aktuella årets anslag, plus summan av de anslag som överförts från samma budgetår till närmast efterföljande budgetår. |
| --- | --- |

—

summan av gjorda utbetalningar ur det aktuella årets anslag, plus summan av de anslag som överförts från samma budgetår till närmast efterföljande budgetår.

Denna skillnad ska ökas eller minskas med

| — | nettobeloppet av de betalningsbemyndiganden som överförts från tidigare budgetår och som annullerats, samt de eventuella betalningar som på grund av eurokursens variationer överskrider de icke-differentierade anslag som överförts från föregående budgetår, |
| --- | --- |

—

nettobeloppet av de betalningsbemyndiganden som överförts från tidigare budgetår och som annullerats, samt de eventuella betalningar som på grund av eurokursens variationer överskrider de icke-differentierade anslag som överförts från föregående budgetår,

| — | utvecklingen av inkomster avsatta för särskilda ändamål, och |
| --- | --- |

—

utvecklingen av inkomster avsatta för särskilda ändamål, och

| — | de kursvinster och kursförluster (netto) som gjorts under budgetåret. |
| --- | --- |

—

de kursvinster och kursförluster (netto) som gjorts under budgetåret.

De anslag som överförts från föregående budgetår, som härrör från tredje part eller från arbete för tredje part och som är av sådant slag att de aldrig förfaller, tas upp under budgetårets tilläggsanslag. Detta förklarar skillnaden mellan de anslag som överförts från föregående år n enligt rapporten om budgetgenomförandet och de som överförts till påföljande år n-1 enligt rapporten om budgetgenomförandet. Anslag som gjorts tillgängliga på nytt efter återbetalningar av bokförda betalningar ingår inte i beräkningarna av budgetutfallet.

De överförda betalningsbemyndigandena består av automatiska överföringar och överföringar genom beslut. När det gäller outnyttjade betalningsbemyndiganden som överförts från föregående budgetår och som annulleras, anges anslag som överförts antingen automatiskt eller genom beslut.

1.6   AVSTÄMNING MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET

AVSTÄMNING MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET

| miljoner euro |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET | 4 796 | 13 918 |
| Intäkter | | |
| Fordringar som fastställts under budgetåret men ännu inte uppburits | (6 193 ) | (6 220 ) |
| Fordringar som fastställts under tidigare budgetår och uppburits under budgetåret | 8 656 | 9 331 |
| Upplupna intäkter (netto) | 3 341 | (4 015 ) |
| | 5 804 | (904) |
| Kostnader | | |
| Upplupna kostnader (netto) | 8 394 | 4 511 |
| Utgifter som betalats under budgetåret men som hänför sig till föregående budgetår | (3 832 ) | (6 086 ) |
| Nettoeffekt av förfinansiering | (10 981 ) | (8 634 ) |
| Betalningsbemyndiganden som överförs till påföljande budgetår | (3 532 ) | (2 941 ) |
| Betalningar mot överförda anslag och annullering av outnyttjade betalningsbemyndiganden | 1 924 | 2 098 |
| Ändringar i avsättningar | 3 801 | 3 567 |
| Övriga | (3 076 ) | (4 175 ) |
| | (7 304 ) | (11 660 ) |
| Ekonomiskt resultat i organ och EKSG under avveckling | (79) | 448 |
| BUDGETUTFALL FÖR ÅRET | 3 217 | 1 802 |

miljoner euro

2019

2018

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

4 796

4 796

13 918

13 918

Intäkter

Intäkter

Fordringar som fastställts under budgetåret men ännu inte uppburits

Fordringar som fastställts under budgetåret men ännu inte uppburits

(6 193 )

(6 193 )

(6 220 )

(6 220 )

Fordringar som fastställts under tidigare budgetår och uppburits under budgetåret

Fordringar som fastställts under tidigare budgetår och uppburits under budgetåret

8 656

8 656

9 331

9 331

Upplupna intäkter (netto)

Upplupna intäkter (netto)

3 341

3 341

(4 015 )

(4 015 )

5 804

5 804

(904)

(904)

Kostnader

Kostnader

Upplupna kostnader (netto)

Upplupna kostnader (netto)

8 394

8 394

4 511

4 511

Utgifter som betalats under budgetåret men som hänför sig till föregående budgetår

Utgifter som betalats under budgetåret men som hänför sig till föregående budgetår

(3 832 )

(3 832 )

(6 086 )

(6 086 )

Nettoeffekt av förfinansiering

Nettoeffekt av förfinansiering

(10 981 )

(10 981 )

(8 634 )

(8 634 )

Betalningsbemyndiganden som överförs till påföljande budgetår

Betalningsbemyndiganden som överförs till påföljande budgetår

(3 532 )

(3 532 )

(2 941 )

(2 941 )

Betalningar mot överförda anslag och annullering av outnyttjade betalningsbemyndiganden

Betalningar mot överförda anslag och annullering av outnyttjade betalningsbemyndiganden

1 924

1 924

2 098

2 098

Ändringar i avsättningar

Ändringar i avsättningar

3 801

3 801

3 567

3 567

Övriga

Övriga

(3 076 )

(3 076 )

(4 175 )

(4 175 )

(7 304 )

(7 304 )

(11 660 )

(11 660 )

Ekonomiskt resultat i organ och EKSG under avveckling

Ekonomiskt resultat i organ och EKSG under avveckling

(79)

(79)

448

448

BUDGETUTFALL FÖR ÅRET

BUDGETUTFALL FÖR ÅRET

3 217

3 217

1 802

1 802

I enlighet med budgetförordningen beräknas årets ekonomiska resultat på grundval av principer för periodiserad redovisning (EU:s redovisningsregler), medan budgetutfallet baseras på en modifierad kontantmetod. Eftersom det ekonomiska resultatet och budgetutfallet täcker samma underliggande transaktioner – undantaget är de andra (icke budgetära) inkomstkällor och utgifter för organen och EKSG under avveckling som endast ingår i det ekonomiska resultatet (se not 6) – tjänar avstämningen av det årets ekonomiska resultat med årets budgetutfall som en användbar kontroll.

6

Avstämning av intäkter

Avstämning av intäkter

De faktiska budgetintäkterna under ett budgetår motsvarar intäkter från fordringar som fastställts under budgetåret och uppbörd av fordringar från tidigare budgetår. De fordringar som fastställts under budgetåret men ännu inte hunnit uppbäras ska därför dras ifrån från det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de inte ingår i budgetintäkterna. Däremot måste fordringar som fastställts under tidigare år men som uppbärs under det aktuella året läggas till det ekonomiska resultatet för att avstämningen ska bli rättvisande.

De upplupna intäkterna består främst av upplupna intäkter från jordbruksavgifter, egna medel, räntor och utdelningar. Endast nettoeffekten ska beaktas, dvs. de upplupna intäkterna för innevarande år minus återföring av upplupna intäkter från föregående år.

Avstämning av kostnader

Avstämning av kostnader

De upplupna kostnaderna består huvudsakligen av belopp som sammanställs i samband med periodavgränsningen vid årets utgång, t.ex. stödberättigande kostnader som burits av mottagare av EU-bidrag men som ännu inte har rapporterats till kommissionen. Endast nettoeffekten ska beaktas, dvs. de upplupna kostnaderna för innevarande år minus återföring av upplupna kostnader från föregående år. Betalningar som gjorts under det aktuella budgetåret för fakturor som registrerats under föregående år räknas till årets budgetutgifter och måste därför läggas till det ekonomiska resultatet för att avstämningen ska bli rättvisande.

Nettoeffekten av förfinansiering utgörs av 1) nya förfinansieringsbelopp som utbetalas under innevarande budgetår och som redovisas som budgetutgifter för det berörda året och 2) avräkning av förfinansieringen genom att de stödberättigande kostnaderna godkänns under innevarande år. De senare beloppen utgör kostnader i den periodiserade redovisningen, men däremot inte i budgeträkenskaperna, eftersom den ursprungliga förfinansieringen redan tagits upp som en budgetkostnad i det skede då den betalades ut.

Utöver de betalningar som görs mot årets anslag ska även den del av årets anslag som överförs till följande år tas upp vid beräkningen av budgetutfallet för året (i enlighet med artikel 1.1 i förordning (EU, Euratom) nr 608/2014). Samma princip gäller för de budgetutbetalningar som gjorts under det aktuella budgetåret ur anslag som förts över från föregående budgetår, samt för outnyttjade betalningsbemyndiganden som annullerats.

Posten ändring i avsättningar avser de uppskattningar som vid årets slut görs i räkenskaperna (främst i fråga om ersättningar till anställda) och påverkar inte budgeträkenskaperna. I avstämningen måste man också kompensera för andra poster där budgeträkenskaperna och de periodiserade räkenskaperna skiljer sig åt, t.ex. i fråga om avskrivning/nedskrivning av tillgångar, förvärv, betalningar inom ramen för finansiella leasingkontrakt och finansiella bidrag.

Avstämning av posterna för ekonomiska resultat – Organ och EKSG under avveckling

Avstämning av posterna för ekonomiska resultat – Organ och EKSG under avveckling

Budgetutfallet för året är ett icke konsoliderat belopp och inbegriper inte övriga (icke-budgetära) källor till intäkter och kostnader i de konsoliderade organen och EKSG under avveckling (se not 6). För att förena årets ekonomiska resultat, ett konsoliderat belopp som inbegriper dessa belopp, med årets budgetutfall redovisas hela det konsoliderade ekonomiska resultatet för året för organ och EKSG under avveckling som en avstämningspost.

6

2.   GENOMFÖRANDET AV EU-BUDGETEN 2019 – KOMMENTARER

2.1   INTÄKTER

INTÄKTER

Betalningsbemyndigandena uppgick till 148 199 miljoner euro i den ursprungliga EU-budget som undertecknades av Europaparlamentets talman den 12 december 2018 och det belopp som ska finansieras via egna medel uppgick till sammanlagt 146 305 miljoner euro. Beräknade intäkter och kostnader i den ursprungliga budgeten justeras normalt under loppet av budgetåret, genom s.k. ändringsbudgetar. Korrigeringarna av de BNI-baserade egna medlen säkerställer att de budgeterade intäkterna exakt motsvarar de budgeterade kostnaderna. Enligt principen om jämvikt i budgeten måste intäkterna och kostnaderna (betalningsbemyndigandena) vara i balans.

Under 2019 antogs tre ändringsbudgetar. Med beaktande av dessa ändringsbudgetar uppgick de slutligt antagna totala intäkterna för 2019 till 148 492 miljoner euro och det totalbelopp som finansierades genom egna medel uppgick till 144 795 miljoner euro. Den viktigaste faktorn för minskningen av medlemsstaternas bidrag under 2019 var överskottet från det föregående budgetåret (1 803 miljoner euro), vilket delvis balanserades av en nettoökning i betalningsbemyndigandena (293 miljoner euro).

I fråga om egna medel låg uppbörden av traditionella egna medel mycket nära prognostiserade belopp.

Medlemsstaternas slutliga inbetalningar av BNI- och mervärdesskattemedel låg också mycket nära de slutligt uppdaterade beräkningarna i budgeten. Skillnaderna mellan de på förhand beräknade beloppen och de belopp som faktiskt betalades in förklaras av avvikelserna mellan de omräkningskurser för euron som används för budgetändamål och de marknadskurser som rådde då medlemsstater utanför euroområdet gjorde sina inbetalningar.

När det gäller mervärdesskatte- och BNI-saldona anges reglerna för dessa i artikel 10b i förordningen om tillhandahållande (förordning (EU, Euratom) nr 609/2014). Förfarandet medför inte en ändringsbudget och kommissionen kommer därför att direkt begära att medlemsstaten betalar ut nettobeloppen. Påverkan på EU-budgeten låg nära noll på grund av det nya nettningssystemet.

Rubriken ”Bidrag och återbetalningar i samband med olika EU-avtal och -program” avser främst intäkter från finansiella korrigeringar (ESI-fonder, EGFJ och Ejflu), tredjeländers deltagande i forskningsprogram, avslutande av räkenskaperna i jordbruksfonderna och andra bidrag och återbetalningar till EU:s program eller verksamheter. En betydande del av totalbeloppet utgörs av inkomster avsatta för särskilda ändamål, som ofta medför att tilläggsanslag förs upp på utgiftssidan. Under 2019 uppgick dessa bidrag till 12,6 miljarder euro.

Intäkter från böter hänför sig huvudsakligen till böter på konkurrensrättens område.

2.2   KOSTNADER

KOSTNADER

EU-budgeten spelar en viktig roll för att stödja genomförandet av unionens politik och prioriteringar. Trots budgetens begränsade storlek, motsvarande omkring 2 % av alla offentliga utgifter i unionen, kompletterar den de nationella budgetarna och har en tydlig inriktning på investeringar och additionalitet. Den är ett viktigt verktyg, bland ett brett spektrum av politiska och rättsliga instrument på EU-nivå, för att genomföra de politiska prioriteringar som EU:s alla medlemsstater har kommit överens om och som gett upphov till en flerårig budgetram som innehåller de olika programmen och högsta utgiftstak.

EU-budgeten för 2019, som antogs den 12 december 2018, bekräftar att EU styr pengar dit behoven finns. I linje med EU-kommissionens förslag från maj 2018 kommer den största delen av EU-budgeten 2019 att gå till att stimulera skapandet av arbetstillfällen, speciellt för ungdomar, och att främja tillväxt, strategiska investeringar och konvergens. EU har också fortsatt att stödja insatserna för att effektivt hantera de utmaningar som migrationen medför, både inom och utanför EU.

2019 var det sjätte året i de nuvarande fleråriga budgetramen 2014–2020. Genomförandet av nästan alla program har nått marschfart, med undantag för nya program eller åtgärder för vilka lagstiftningsprocessen nyligen har avslutats.

I linje med den årliga utveckling som väntas i den fleråriga budgetramen fastställdes de anslag som föreslås i budgetförslaget till 165,6 miljarder euro (3,1 % högre jämfört med 2018 års budget) i åtaganden och till 148,7 miljarder euro (2,7 %) i betalningar, vilket motsvarar 1,00 % respektive 0,90 % av EU:s BNI.

Samtliga rubriker nådde höga genomförandenivåer under 2019. 2019 års genomförande av alla typer av anslag (budget, överföringar från tidigare år och inkomster avsatta för särskilda ändamål) uppgick till 97 % för åtaganden och till 93 % för betalningar. Genomförandegraden med undantag av inkomster avsatta för särskilda ändamål visar ett fullt genomförande under 2019 (99,4 % i åtaganden och 98,4 % i betalningar).

De utestående åtagandena (RAL, belopp för vilka åtaganden ingåtts men som ännu inte utbetalats) uppgick till 297,7 miljarder euro i slutet av 2019. En ökning från 2018 års nivå var väntad mot bakgrund av skillnaden mellan budgeterade åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden (17,7 miljarder euro) i den antagna budgeten och med beaktande av att en ökning i utestående åtaganden utgör en normal utveckling, eftersom åtagandebemyndigandena ökar varje år enligt planerna i den fleråriga budgetramen. Den slutliga ökningen uppgick till 16,5 miljarder euro.

3.   GENOMFÖRANDET AV EU-BUDGETINTÄKTER

3.1   SAMMANFATTNING AV GENOMFÖRANDET AV EU-BUDGETINTÄKTER

SAMMANFATTNING AV GENOMFÖRANDET AV EU-BUDGETINTÄKTER

| miljoner euro |
| --- |
| Avdelning | Budgeterade intäkter | Fastställda fordringar | Intäkter | Intäkter som procentandel av budgeten | Utestående |
| Ursprunglig antagen budget | Slutlig antagen budget | Innevarande budgetår | Överförda | Totalt | Fordringar under budgetåret | Fordringar som överförts | Totalt |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| 1 | Egna medel | 146 305 | 144 795 | 147 013 | 44 | 147 056 | 144 754 | 12 | 144 766 | 100 % | 2 291 |
| 3 | Överskott, saldon och korrigeringar | — | 1 803 | 1 811 | — | 1 811 | 1 805 | — | 1 805 | 100 % | 7 |
| 4 | Intäkter från personer knutna till institutionerna eller andra unionsorgan | 1 607 | 1 607 | 1 576 | 10 | 1 585 | 1 566 | 10 | 1 576 | 98 % | 10 |
| 5 | Intäkter från institutionernas administrativa verksamhet | 25 | 25 | 570 | 19 | 589 | 546 | 12 | 558 | 2 229  % | 31 |
| 6 | Avgifter och bidrag inom ramen för olika unionsavtal och unionsprogram | 130 | 130 | 13 564 | 569 | 14 134 | 12 279 | 298 | 12 577 | 9 674  % | 1 557 |
| 7 | Dröjsmålsränta och böter | 115 | 115 | 5 456 | 13 119 | 18 575 | 2 355 | 271 | 2 625 | 2 283  % | 15 949 |
| 8 | Upplånings-och utlåningstransaktioner | 3 | 3 | 3 | — | 3 | 3 | — | 3 | 110 % | — |
| 9 | Övriga intäkter | 15 | 15 | 8 | 9 | 17 | 7 | 1 | 8 | 52 % | 9 |
| Totalt | 148 199 | 148 492 | 170 001 | 13 770 | 183 771 | 163 314 | 604 | 163 918 | 110 % | 19 853 |

miljoner euro

Avdelning

Budgeterade intäkter

Fastställda fordringar

Intäkter

Intäkter som procentandel av budgeten

Utestående

Ursprunglig antagen budget

Slutlig antagen budget

Innevarande budgetår

Överförda

Totalt

Fordringar under budgetåret

Fordringar som överförts

Totalt

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

1

Egna medel

146 305

144 795

147 013

44

147 056

144 754

12

144 766

100 %

2 291

3

Överskott, saldon och korrigeringar

—

1 803

1 811

—

1 811

1 805

—

1 805

100 %

7

4

Intäkter från personer knutna till institutionerna eller andra unionsorgan

1 607

1 607

1 576

10

1 585

1 566

10

1 576

98 %

10

5

Intäkter från institutionernas administrativa verksamhet

25

25

570

19

589

546

12

558

2 229  %

31

6

Avgifter och bidrag inom ramen för olika unionsavtal och unionsprogram

130

130

13 564

569

14 134

12 279

298

12 577

9 674  %

1 557

7

Dröjsmålsränta och böter

115

115

5 456

13 119

18 575

2 355

271

2 625

2 283  %

15 949

8

Upplånings-och utlåningstransaktioner

3

3

3

—

3

3

—

3

110 %

—

9

Övriga intäkter

15

15

8

9

17

7

1

8

52 %

9

Totalt

Totalt

148 199

148 199

148 492

148 492

170 001

170 001

13 770

13 770

183 771

183 771

163 314

163 314

604

604

163 918

163 918

110 %

110 %

19 853

19 853

4.   GENOMFÖRANDET AV EU-BUDGETKOSTNADER

4.1   FLERÅRIG BUDGETRAM FÖRDELNING OCH ÄNDRINGAR AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

FLERÅRIG BUDGETRAM FÖRDELNING OCH ÄNDRINGAR AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

| miljoner euro |
| --- |
| Rubrik i den fleråriga budgetramen | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| Budgetanslag | Ytterligare anslag | Totala tillgängliga anslag | Budgetanslag | Ytterligare anslag | Totala tillgängliga anslag |
| Ursprunglig antagen budget | Ändringsbudgetar och överföringar | Slutlig antagen budget | Överföringar | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Ursprunglig antagen budget | Ändringsbudgetar och överföringar | Slutlig antagen budget | Överföringar | Inkomster avsatta för särskilda ändamål |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1 | Smart tillväxt för alla | 80 527 | 100 | 80 627 | 0 | 12 166 | 92 794 | 67 557 | 266 | 67 823 | 131 | 14 600 | 82 553 |
| | 1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 23 335 | 100 | 23 435 | 0 | 4 390 | 27 826 | 20 522 | (260) | 20 261 | 118 | 5 664 | 26 044 |
| | 1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 57 192 | — | 57 192 | — | 7 777 | 64 969 | 47 035 | 526 | 47 561 | 13 | 8 935 | 56 510 |
| 2 | Hållbar tillväxt: naturresurser | 59 642 | — | 59 642 | 460 | 2 745 | 62 846 | 57 400 | 437 | 57 837 | 672 | 2 743 | 61 252 |
| | varav: Marknadsutgifter och direktstöd | 43 192 | — | 43 192 | 460 | 1 155 | 44 806 | 43 116 | (3) | 43 113 | 665 | 1 155 | 44 933 |
| 3 | Säkerhet och medborgarskap | 3 787 | 0 | 3 787 | — | 279 | 4 065 | 3 527 | (237) | 3 291 | 9 | 276 | 3 575 |
| 4 | Europa i världen | 11 319 | 306 | 11 625 | 34 | 1 795 | 13 454 | 9 358 | (406) | 8 953 | 64 | 1 916 | 10 933 |
| 5 | Administration | 9 943 | 0 | 9 943 | 1 | 832 | 10 776 | 9 945 | (2) | 9 942 | 916 | 836 | 11 694 |
| | varav: Institutionernas administrativa utgifter | 4 115 | — | 4 115 | | 435 | 4 550 | 4 115 | — | 4 115 | 554 | 437 | 5 107 |
| 6 | Kompensationer | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativ reserv och underskott som förts över från det föregående budgetåret | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Särskilda instrument | 577 | (12) | 565 | 30 | 24 | 618 | 412 | 236 | 647 | 0 | 24 | 671 |
| Totalt | 165 796 | 394 | 166 189 | 525 | 17 840 | 184 554 | 148 199 | 294 | 148 492 | 1 792 | 20 394 | 170 679 |

miljoner euro

Rubrik i den fleråriga budgetramen

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Budgetanslag

Ytterligare anslag

Totala tillgängliga anslag

Budgetanslag

Ytterligare anslag

Totala tillgängliga anslag

Ursprunglig antagen budget

Ändringsbudgetar och överföringar

Slutlig antagen budget

Överföringar

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Ursprunglig antagen budget

Ändringsbudgetar och överföringar

Slutlig antagen budget

Överföringar

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1

Smart tillväxt för alla

80 527

100

80 627

0

12 166

92 794

67 557

266

67 823

131

14 600

82 553

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

23 335

23 335

100

100

23 435

23 435

0

0

4 390

4 390

27 826

27 826

20 522

20 522

(260)

(260)

20 261

20 261

118

118

5 664

5 664

26 044

26 044

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

57 192

57 192

—

—

57 192

57 192

—

—

7 777

7 777

64 969

64 969

47 035

47 035

526

526

47 561

47 561

13

13

8 935

8 935

56 510

56 510

2

Hållbar tillväxt: naturresurser

59 642

—

59 642

460

2 745

62 846

57 400

437

57 837

672

2 743

61 252

varav: Marknadsutgifter och direktstöd

varav: Marknadsutgifter och direktstöd

43 192

43 192

—

—

43 192

43 192

460

460

1 155

1 155

44 806

44 806

43 116

43 116

(3)

(3)

43 113

43 113

665

665

1 155

1 155

44 933

44 933

3

Säkerhet och medborgarskap

3 787

0

3 787

—

279

4 065

3 527

(237)

3 291

9

276

3 575

4

Europa i världen

11 319

306

11 625

34

1 795

13 454

9 358

(406)

8 953

64

1 916

10 933

5

Administration

9 943

0

9 943

1

832

10 776

9 945

(2)

9 942

916

836

11 694

varav: Institutionernas administrativa utgifter

varav: Institutionernas administrativa utgifter

4 115

4 115

—

—

4 115

4 115

435

435

4 550

4 550

4 115

4 115

—

—

4 115

4 115

554

554

437

437

5 107

5 107

6

Kompensationer

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativ reserv och underskott som förts över från det föregående budgetåret

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Särskilda instrument

577

(12)

565

30

24

618

412

236

647

0

24

671

Totalt

Totalt

165 796

165 796

394

394

166 189

166 189

525

525

17 840

17 840

184 554

184 554

148 199

148 199

294

294

148 492

148 492

1 792

1 792

20 394

20 394

170 679

170 679

4.2   FLERÅRIG BUDGETRAM GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN

FLERÅRIG BUDGETRAM GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN

| miljoner euro |
| --- |
| Rubrik i den fleråriga budgetramen | Totalt tillgängliga anslag | Åtaganden som ingåtts | Anslag som överförts till 2020 | Anslag som förfallit |
| från slutligt antagen budget | från överförda anslag | från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | % | inkomster avsatta för särskilda ändamål | Överföring genom beslut | Totalt | från slutligt antagen budget | från överförda anslag | från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1 | Smart tillväxt för alla | 92 794 | 80 540 | 0 | 9 996 | 90 536 | 98 % | 2 074 | 36 | 2 110 | 52 | — | 97 | 149 |
| | 1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 27 826 | 23 406 | 0 | 2 376 | 25 782 | 93 % | 2 013 | 3 | 2 016 | 27 | — | 1 | 28 |
| | 1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 64 969 | 57 134 | — | 7 620 | 64 754 | 100 % | 60 | 33 | 93 | 25 | — | 96 | 121 |
| 2 | Hållbar tillväxt: naturresurser | 62 846 | 59 161 | 438 | 1 001 | 60 600 | 96 % | 1 330 | 467 | 1 797 | 14 | 21 | 414 | 449 |
| | varav: Marknadsutgifter och direktstöd | 44 806 | 42 718 | 438 | 807 | 43 962 | 98 % | 348 | 467 | 815 | 8 | 21 | — | 29 |
| 3 | Säkerhet och medborgarskap | 4 065 | 3 737 | — | 137 | 3 874 | 95 % | 142 | — | 142 | 50 | — | 0 | 50 |
| 4 | Europa i världen | 13 454 | 11 622 | 34 | 1 454 | 13 111 | 97 % | 340 | 1 | 341 | 2 | — | 0 | 2 |
| 5 | Administration | 10 776 | 9 797 | 1 | 574 | 10 371 | 96 % | 255 | — | 255 | 146 | 0 | 3 | 149 |
| | varav: Institutionernas administrativa utgifter | 4 550 | 4 033 | | 338 | 4 371 | 96 % | 94 | 0 | 94 | 82 | 0 | 3 | 85 |
| 6 | Kompensationer | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativ reserv och underskott som förts över från det föregående budgetåret | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Särskilda instrument | 618 | 295 | — | — | 295 | 48 % | 8 | 94 | 102 | 175 | 30 | 16 | 221 |
| Totalt | 184 554 | 165 153 | 473 | 13 161 | 178 787 | 97 % | 4 149 | 598 | 4 747 | 438 | 51 | 530 | 1 019 |

miljoner euro

Rubrik i den fleråriga budgetramen

Totalt tillgängliga anslag

Åtaganden som ingåtts

Anslag som överförts till 2020

Anslag som förfallit

från slutligt antagen budget

från överförda anslag

från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

%

inkomster avsatta för särskilda ändamål

Överföring genom beslut

Totalt

från slutligt antagen budget

från överförda anslag

från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1

Smart tillväxt för alla

92 794

80 540

0

9 996

90 536

98 %

2 074

36

2 110

52

—

97

149

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

27 826

27 826

23 406

23 406

0

0

2 376

2 376

25 782

25 782

93 %

93 %

2 013

2 013

3

3

2 016

2 016

27

27

—

1

1

28

28

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

64 969

64 969

57 134

57 134

—

—

7 620

7 620

64 754

64 754

100 %

100 %

60

60

33

33

93

93

25

25

—

96

96

121

121

2

Hållbar tillväxt: naturresurser

62 846

59 161

438

1 001

60 600

96 %

1 330

467

1 797

14

21

414

449

varav: Marknadsutgifter och direktstöd

varav: Marknadsutgifter och direktstöd

44 806

44 806

42 718

42 718

438

438

807

807

43 962

43 962

98 %

98 %

348

348

467

467

815

815

8

8

21

21

—

29

29

3

Säkerhet och medborgarskap

4 065

3 737

—

137

3 874

95 %

142

—

142

50

—

0

50

4

Europa i världen

13 454

11 622

34

1 454

13 111

97 %

340

1

341

2

—

0

2

5

Administration

10 776

9 797

1

574

10 371

96 %

255

—

255

146

0

3

149

varav: Institutionernas administrativa utgifter

varav: Institutionernas administrativa utgifter

4 550

4 550

4 033

4 033

338

338

4 371

4 371

96 %

96 %

94

94

0

0

94

94

82

82

0

0

3

3

85

85

6

Kompensationer

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativ reserv och underskott som förts över från det föregående budgetåret

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Särskilda instrument

618

295

—

—

295

48 %

8

94

102

175

30

16

221

Totalt

Totalt

184 554

184 554

165 153

165 153

473

473

13 161

13 161

178 787

178 787

97 %

97 %

4 149

4 149

598

598

4 747

4 747

438

438

51

51

530

530

1 019

1 019

4.3   FLERÅRIG BUDGETRAM GENOMFÖRANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

FLERÅRIG BUDGETRAM GENOMFÖRANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

| miljoner euro |
| --- |
| Rubrik i den fleråriga budgetramen | Totalt tillgängliga anslag | Gjorda utbetalningar | Anslag som överförts till 2020 | Anslag som förfallit |
| från slutligt antagen budget | från överförda anslag | från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | % | automatiska överföringar | överföringar genom beslut | inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | från slutligt antagen budget | från överförda anslag | från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1 | Smart tillväxt för alla | 82 553 | 67 637 | 113 | 7 785 | 75 535 | 91 % | 151 | 3 | 6 813 | 6 967 | 32 | 18 | 1 | 52 |
| | 1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 26 044 | 20 090 | 102 | 1 555 | 21 748 | 84 % | 138 | 3 | 4 108 | 4 249 | 30 | 16 | 1 | 48 |
| | 1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 56 510 | 47 547 | 10 | 6 230 | 53 787 | 95 % | 13 | — | 2 705 | 2 718 | 2 | 2 | 0 | 4 |
| 2 | Hållbar tillväxt: naturresurser | 61 252 | 57 163 | 637 | 1 721 | 59 521 | 97 % | 198 | 467 | 1 023 | 1 687 | 9 | 35 | — | 44 |
| | varav: Marknadsutgifter och direktstöd | 44 933 | 42 449 | 631 | 806 | 43 885 | 98 % | 190 | 467 | 349 | 1 006 | 7 | 34 | — | 42 |
| 3 | Säkerhet och medborgarskap | 3 575 | 3 153 | 7 | 96 | 3 256 | 91 % | 9 | — | 180 | 188 | 129 | 2 | 0 | 131 |
| 4 | Europa i världen | 10 933 | 8 908 | 60 | 1 140 | 10 108 | 92 % | 39 | — | 772 | 811 | 6 | 4 | 4 | 14 |
| 5 | Administration | 11 694 | 9 048 | 850 | 482 | 10 381 | 89 % | 748 | 0 | 349 | 1 098 | 146 | 66 | 4 | 216 |
| | varav: Institutionernas administrativa utgifter | 5 107 | 3 571 | 515 | 291 | 4 377 | 86 % | 463 | 0 | 143 | 605 | 82 | 39 | 3 | 124 |
| 6 | Kompensationer | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativ reserv och underskott som förts över från det föregående budgetåret | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Särskilda instrument | 671 | 295 | 0 | — | 295 | 44 % | 1 | — | 8 | 9 | 352 | 0 | 16 | 368 |
| Totalt | 170 679 | 146 203 | 1 667 | 11 225 | 159 096 | 93 % | 1 145 | 470 | 9 144 | 10 759 | 675 | 125 | 25 | 825 |

miljoner euro

Rubrik i den fleråriga budgetramen

Totalt tillgängliga anslag

Gjorda utbetalningar

Anslag som överförts till 2020

Anslag som förfallit

från slutligt antagen budget

från överförda anslag

från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

%

automatiska överföringar

överföringar genom beslut

inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

från slutligt antagen budget

från överförda anslag

från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1

Smart tillväxt för alla

82 553

67 637

113

7 785

75 535

91 %

151

3

6 813

6 967

32

18

1

52

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

26 044

26 044

20 090

20 090

102

102

1 555

1 555

21 748

21 748

84 %

84 %

138

138

3

3

4 108

4 108

4 249

4 249

30

30

16

16

1

1

48

48

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

56 510

56 510

47 547

47 547

10

10

6 230

6 230

53 787

53 787

95 %

95 %

13

13

—

2 705

2 705

2 718

2 718

2

2

2

2

0

0

4

4

2

Hållbar tillväxt: naturresurser

61 252

57 163

637

1 721

59 521

97 %

198

467

1 023

1 687

9

35

—

44

varav: Marknadsutgifter och direktstöd

varav: Marknadsutgifter och direktstöd

44 933

44 933

42 449

42 449

631

631

806

806

43 885

43 885

98 %

98 %

190

190

467

467

349

349

1 006

1 006

7

7

34

34

—

42

42

3

Säkerhet och medborgarskap

3 575

3 153

7

96

3 256

91 %

9

—

180

188

129

2

0

131

4

Europa i världen

10 933

8 908

60

1 140

10 108

92 %

39

—

772

811

6

4

4

14

5

Administration

11 694

9 048

850

482

10 381

89 %

748

0

349

1 098

146

66

4

216

varav: Institutionernas administrativa utgifter

varav: Institutionernas administrativa utgifter

5 107

5 107

3 571

3 571

515

515

291

291

4 377

4 377

86 %

86 %

463

463

0

0

143

143

605

605

82

82

39

39

3

3

124

124

6

Kompensationer

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativ reserv och underskott som förts över från det föregående budgetåret

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

9

Särskilda instrument

671

295

0

—

295

44 %

1

—

8

9

352

0

16

368

Totalt

Totalt

170 679

170 679

146 203

146 203

1 667

1 667

11 225

11 225

159 096

159 096

93 %

93 %

1 145

1 145

470

470

9 144

9 144

10 759

10 759

675

675

125

125

25

25

825

825

4.4   FLERÅRIG BUDGETRAM ÄNDRINGAR I UTESTÅENDE ÅTAGANDEN

FLERÅRIG BUDGETRAM ÄNDRINGAR I UTESTÅENDE ÅTAGANDEN

| miljoner euro |
| --- |
| Rubrik i den fleråriga budgetramen | Utestående åtaganden vid föregående års slut | Åtaganden för innevarande budgetår | Totala utestående åtaganden vid årets slut |
| Åtaganden som överförts från föregående budgetår | Tillbakadragande/ Uppskrivningar/ Annulleringar | Betalningar | Utestående åtaganden vid budgetårets utgång | Åtaganden som ingåtts under året | Betalningar | Åtaganden som inte får överföras och därför annullerats | Utestående åtaganden vid budgetårets utgång |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1 | Smart tillväxt för alla | 206 991 | (1 360 ) | (66 413 ) | 139 217 | 90 536 | (9 122 ) | (4) | 81 410 | 220 627 |
| | 1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 37 006 | (738) | (13 367 ) | 22 901 | 25 782 | (8 380 ) | (4) | 17 397 | 40 298 |
| | 1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 169 985 | (622) | (53 046 ) | 116 317 | 64 754 | (742) | (0) | 64 012 | 180 329 |
| 2 | Hållbar tillväxt: naturresurser | 40 047 | (253) | (15 133 ) | 24 661 | 60 600 | (44 387 ) | (0) | 16 213 | 40 874 |
| | varav: Marknadsutgifter och direktstöd | 359 | (6) | (235) | 117 | 43 962 | (43 650 ) | — | 313 | 430 |
| 3 | Säkerhet och medborgarskap | 5 834 | (269) | (1 934 ) | 3 632 | 3 874 | (1 323 ) | — | 2 551 | 6 183 |
| 4 | Europa i världen | 27 352 | (1 200 ) | (6 918 ) | 19 234 | 13 111 | (3 190 ) | (0) | 9 920 | 29 154 |
| 5 | Administration | 961 | (97) | (859) | 5 | 10 371 | (9 522 ) | (1) | 849 | 854 |
| | varav: Institutionernas administrativa utgifter | 587 | (69) | (515) | 2 | 4 371 | (3 861 ) | 0 | 510 | 511 |
| 6 | Kompensationer | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativ reserv och underskott som förts över från det föregående budgetåret | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Särskilda instrument | 0 | (0) | (0) | — | 295 | (295) | — | 1 | 1 |
| Totalt | 281 185 | (3 179 ) | (91 257 ) | 186 749 | 178 787 | (67 838 ) | (5) | 110 944 | 297 693 |

miljoner euro

Rubrik i den fleråriga budgetramen

Utestående åtaganden vid föregående års slut

Åtaganden för innevarande budgetår

Totala utestående åtaganden vid årets slut

Åtaganden som överförts från föregående budgetår

Tillbakadragande/ Uppskrivningar/ Annulleringar

Betalningar

Utestående åtaganden vid budgetårets utgång

Åtaganden som ingåtts under året

Betalningar

Åtaganden som inte får överföras och därför annullerats

Utestående åtaganden vid budgetårets utgång

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1

Smart tillväxt för alla

206 991

(1 360 )

(66 413 )

139 217

90 536

(9 122 )

(4)

81 410

220 627

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

37 006

37 006

(738)

(738)

(13 367 )

(13 367 )

22 901

22 901

25 782

25 782

(8 380 )

(8 380 )

(4)

(4)

17 397

17 397

40 298

40 298

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

169 985

169 985

(622)

(622)

(53 046 )

(53 046 )

116 317

116 317

64 754

64 754

(742)

(742)

(0)

(0)

64 012

64 012

180 329

180 329

2

Hållbar tillväxt: naturresurser

40 047

(253)

(15 133 )

24 661

60 600

(44 387 )

(0)

16 213

40 874

varav: Marknadsutgifter och direktstöd

varav: Marknadsutgifter och direktstöd

359

359

(6)

(6)

(235)

(235)

117

117

43 962

43 962

(43 650 )

(43 650 )

—

313

313

430

430

3

Säkerhet och medborgarskap

5 834

(269)

(1 934 )

3 632

3 874

(1 323 )

—

2 551

6 183

4

Europa i världen

27 352

(1 200 )

(6 918 )

19 234

13 111

(3 190 )

(0)

9 920

29 154

5

Administration

961

(97)

(859)

5

10 371

(9 522 )

(1)

849

854

varav: Institutionernas administrativa utgifter

varav: Institutionernas administrativa utgifter

587

587

(69)

(69)

(515)

(515)

2

2

4 371

4 371

(3 861 )

(3 861 )

0

0

510

510

511

511

6

Kompensationer

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativ reserv och underskott som förts över från det föregående budgetåret

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Särskilda instrument

0

(0)

(0)

—

295

(295)

—

1

1

Totalt

Totalt

281 185

281 185

(3 179 )

(3 179 )

(91 257 )

(91 257 )

186 749

186 749

178 787

178 787

(67 838 )

(67 838 )

(5)

(5)

110 944

110 944

297 693

297 693

4.5   FLERÅRIG BUDGETRAM UTESTÅENDE ÅTAGANDEN FÖRDELADE PÅ URSPRUNGSÅR

FLERÅRIG BUDGETRAM UTESTÅENDE ÅTAGANDEN FÖRDELADE PÅ URSPRUNGSÅR

| miljoner euro |
| --- |
| Rubrik i den fleråriga budgetramen | < 2013 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | Totalt |
| 1 | Smart tillväxt för alla | 1 428 | 3 640 | 2 139 | 4 683 | 12 476 | 45 924 | 68 924 | 81 414 | 220 627 |
| | 1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 472 | 921 | 1 175 | 1 608 | 3 133 | 5 427 | 10 160 | 17 402 | 40 298 |
| | 1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 956 | 2 719 | 964 | 3 075 | 9 343 | 40 496 | 58 763 | 64 012 | 180 329 |
| 2 | Hållbar tillväxt: naturresurser | 68 | 130 | 285 | 1 316 | 2 685 | 7 603 | 12 575 | 16 213 | 40 874 |
| | varav: Marknadsutgifter och direktstöd | — | — | — | 1 | 3 | 37 | 76 | 313 | 430 |
| 3 | Säkerhet och medborgarskap | 33 | 18 | 20 | 53 | 433 | 1 223 | 1 851 | 2 552 | 6 183 |
| 4 | Europa i världen | 909 | 958 | 1 010 | 1 851 | 3 253 | 4 973 | 6 231 | 9 970 | 29 154 |
| 5 | Administration | — | — | 0 | — | 0 | 1 | 2 | 851 | 854 |
| | varav: Institutionernas administrativa utgifter | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 511 | 511 |
| 9 | Särskilda instrument | — | — | — | — | — | — | 0 | 1 | 1 |
| Totalt | 2 438 | 4 746 | 3 453 | 7 904 | 18 846 | 59 723 | 89 583 | 110 999 | 297 693 |

miljoner euro

Rubrik i den fleråriga budgetramen

< 2013

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

Totalt

1

Smart tillväxt för alla

1 428

3 640

2 139

4 683

12 476

45 924

68 924

81 414

220 627

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

472

472

921

921

1 175

1 175

1 608

1 608

3 133

3 133

5 427

5 427

10 160

10 160

17 402

17 402

40 298

40 298

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

956

956

2 719

2 719

964

964

3 075

3 075

9 343

9 343

40 496

40 496

58 763

58 763

64 012

64 012

180 329

180 329

2

Hållbar tillväxt: naturresurser

68

130

285

1 316

2 685

7 603

12 575

16 213

40 874

varav: Marknadsutgifter och direktstöd

varav: Marknadsutgifter och direktstöd

—

—

—

—

1

1

3

3

37

37

76

76

313

313

430

430

3

Säkerhet och medborgarskap

33

18

20

53

433

1 223

1 851

2 552

6 183

4

Europa i världen

909

958

1 010

1 851

3 253

4 973

6 231

9 970

29 154

5

Administration

—

—

0

—

0

1

2

851

854

varav: Institutionernas administrativa utgifter

varav: Institutionernas administrativa utgifter

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

511

511

511

511

9

Särskilda instrument

—

—

—

—

—

—

0

1

1

Totalt

Totalt

2 438

2 438

4 746

4 746

3 453

3 453

7 904

7 904

18 846

18 846

59 723

59 723

89 583

89 583

110 999

110 999

297 693

297 693

Inrättandet av den nya kommissionen inbegrep en intern omorganisering av generaldirektoraten. Omfördelning av relaterade transaktioner ledde till ett skifte mellan utestående belopp mellan åren. Det totala beloppet utestående åtaganden förblir oförändrade.

4.6   Detaljerad redovisning i den fleråriga budgetramen: FÖRDELNING OCH ÄNDRINGAR AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

Detaljerad redovisning i den fleråriga budgetramen: FÖRDELNING OCH ÄNDRINGAR AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

| miljoner euro |
| --- |
| Program | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| Budgetanslag | Ytterligare anslag | Totala tillgängliga anslag | Budgetanslag | Ytterligare anslag | Totala tillgängliga anslag |
| Ursprunglig antagen budget | Ändringsbudgetar och överföringar | Slutlig antagen budget | Överföringar | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Ursprunglig antagen budget | Ändringsbudgetar och överföringar | Slutlig antagen budget | Överföringar | Inkomster avsatta för särskilda ändamål |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1 | Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) | 187 | — | 187 | — | 190 | 377 | 1 022 | 1 | 1 023 | — | 190 | 1 213 |
| | Europeiska satellitnavigeringssystem (Egnos och Galileo) | 691 | — | 691 | — | 128 | 819 | 923 | 70 | 993 | 2 | 253 | 1 248 |
| | Internationell termonukleär reaktor (Iter) | 407 | 2 | 409 | — | 49 | 458 | 617 | (58) | 559 | 0 | 49 | 608 |
| | Europeiska jordobservationsprogrammet (Copernicus) | 861 | — | 861 | — | 21 | 882 | 602 | 1 | 603 | 2 | 14 | 619 |
| | Europeiska solidaritetskåren | 143 | — | 143 | 0 | 8 | 151 | 120 | (12) | 108 | 7 | 8 | 123 |
| | Europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet | 245 | — | 245 | — | — | 245 | 147 | (145) | 2 | — | — | 2 |
| | Kärnsäkerhet och avveckling | 144 | — | 144 | — | — | 144 | 158 | (1) | 157 | — | — | 157 |
| | Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation | 12 312 | 80 | 12 392 | — | 2 652 | 15 043 | 10 972 | (160) | 10 812 | 73 | 3 767 | 14 652 |
| | Euratoms forsknings- och utbildningsprogram | 374 | 0 | 374 | — | 115 | 488 | 370 | (3) | 367 | 19 | 153 | 539 |
| | Konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) | 367 | 0 | 367 | — | 47 | 414 | 252 | 25 | 277 | 3 | 86 | 365 |
| | Allmän utbildning, yrkesutbildning och idrott (Erasmus+) | 2 766 | 20 | 2 786 | — | 484 | 3 271 | 2 563 | 46 | 2 609 | 7 | 601 | 3 217 |
| | Sysselsättning och social innovation (EaSI) | 136 | — | 136 | — | 51 | 187 | 118 | 10 | 129 | 1 | 50 | 180 |
| | Tull, Fiscalis och bedrägeribekämpning | 135 | — | 135 | — | 11 | 146 | 134 | 1 | 135 | 0 | 10 | 145 |
| | FSE-energi | 949 | — | 949 | — | 44 | 993 | 327 | (1) | 326 | 1 | 3 | 331 |
| | FSE – Transport | 2 640 | — | 2 640 | — | 82 | 2 722 | 1 223 | 92 | 1 314 | 1 | 18 | 1 334 |
| | FSE – Informations- och kommunikationsteknik (IKT) | 175 | — | 175 | — | 5 | 180 | 152 | (33) | 118 | 0 | 4 | 123 |
| | Energiprojekt till stöd för ekonomisk återhämtning | — | — | — | — | 0 | 0 | 61 | (61) | — | — | 35 | 35 |
| | Decentraliserade organ | 383 | (4) | 379 | — | 27 | 406 | 382 | (2) | 379 | — | 27 | 406 |
| | Övriga åtgärder och program | 194 | (2) | 193 | — | 473 | 665 | 165 | (1) | 164 | 1 | 391 | 556 |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | 97 | (0) | 97 | — | 1 | 98 | 100 | (32) | 68 | — | 1 | 69 |
| | Kommissionens särskilda befogenheter | 128 | 4 | 133 | — | 4 | 137 | 115 | 3 | 118 | — | 4 | 122 |
| | Regional utjämning (mindre utvecklade regioner) | 27 875 | 9 | 27 885 | — | 3 654 | 31 539 | 24 042 | 206 | 24 248 | — | 4 304 | 28 551 |
| | Övergångsregioner | 5 849 | 5 | 5 854 | — | 806 | 6 660 | 4 370 | (271) | 4 099 | — | 1 118 | 5 217 |
| | Konkurrenskraft (mer utvecklade regioner) | 8 649 | 27 | 8 676 | — | 1 151 | 9 827 | 7 442 | 28 | 7 470 | — | 1 382 | 8 852 |
| | Yttersta randområdena och glest befolkade regioner | 231 | — | 231 | — | 22 | 253 | 176 | 38 | 215 | — | 28 | 242 |
| | Sammanhållningsfonden | 9 754 | — | 9 754 | — | 1 801 | 11 555 | 7 706 | 400 | 8 107 | — | 1 695 | 9 801 |
| | Europeiskt territoriellt samarbete | 1 973 | — | 1 973 | — | 235 | 2 208 | 1 191 | 256 | 1 447 | — | 256 | 1 703 |
| | Tekniskt bistånd | 240 | — | 240 | — | 2 | 242 | 213 | (25) | 187 | 12 | 2 | 202 |
| | Europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt | 568 | — | 568 | — | 23 | 591 | 401 | 11 | 412 | 0 | 94 | 506 |
| | Sysselsättningsinitiativ för unga | 350 | (41) | 309 | — | 81 | 390 | 632 | (109) | 523 | — | 56 | 579 |
| | Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) | 1 700 | — | 1 700 | — | 1 | 1 701 | 852 | (8) | 843 | — | 2 | 845 |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | 4 | — | 4 | — | 0 | 4 | 11 | (0) | 11 | — | 0 | 11 |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 1 | 80 527 | 100 | 80 627 | 0 | 12 166 | 92 794 | 67 557 | 266 | 67 823 | 131 | 14 600 | 82 553 |
| 2 | Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) | 43 192 | — | 43 192 | 460 | 1 155 | 44 806 | 43 116 | (3) | 43 113 | 665 | 1 155 | 44 933 |
| | Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) | 14 727 | — | 14 727 | — | 1 356 | 16 083 | 13 148 | 362 | 13 510 | 2 | 1 356 | 14 868 |
| | Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) | 942 | — | 942 | — | 218 | 1 160 | 571 | 81 | 652 | 1 | 218 | 871 |
| | Partnerskapsavtal om fiske (FPA) och regionala fiskeriförvaltningsorganisationer | 148 | — | 148 | — | — | 148 | 142 | 0 | 142 | — | — | 142 |
| | Miljö- och klimatpolitik (Life) | 558 | 1 | 559 | — | 7 | 567 | 342 | 13 | 354 | 4 | 6 | 365 |
| | Decentraliserade organ | 61 | — | 61 | — | 8 | 70 | 61 | (2) | 59 | — | 8 | 68 |
| | Övriga insatser och åtgärder | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | 14 | (1) | 12 | — | 0 | 12 | 20 | (14) | 6 | — | 0 | 6 |
| | Särskilda åtgärder | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 2 | 59 642 | — | 59 642 | 460 | 2 745 | 62 846 | 57 400 | 437 | 57 837 | 672 | 2 743 | 61 252 |
| 3 | Asyl-, migrations- och integrationsfonden | 1 121 | 70 | 1 191 | — | 17 | 1 208 | 953 | 21 | 974 | 1 | 17 | 992 |
| | Konsumentfrågor | 29 | — | 29 | — | 1 | 30 | 24 | 3 | 27 | 1 | 1 | 28 |
| | Kreativa Europa | 245 | — | 245 | — | 14 | 258 | 195 | 7 | 202 | 1 | 14 | 217 |
| | Krisstöd inom unionen | 0 | — | 0 | — | 0 | 0 | 70 | (10) | 60 | 0 | 0 | 60 |
| | Fonden för inre säkerhet | 533 | (0) | 533 | — | 148 | 681 | 664 | (162) | 502 | 1 | 146 | 649 |
| | It-system | 0 | (0) | — | — | — | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Rättsliga frågor | 45 | (0) | 45 | — | 1 | 45 | 38 | 9 | 47 | 1 | 1 | 48 |
| | Rättvisa, jämlikhet och medborgarskap | 66 | — | 66 | — | 2 | 67 | 58 | 4 | 62 | 0 | 2 | 64 |
| | Unionens civilskyddsmekanism | 150 | (45) | 105 | — | 4 | 109 | 82 | (13) | 69 | — | 3 | 72 |
| | Ett Europa för medborgarna | 29 | — | 29 | — | 0 | 29 | 29 | (4) | 25 | 0 | 0 | 25 |
| | Livsmedel och foder | 290 | — | 290 | — | 4 | 294 | 239 | 2 | 242 | 1 | 5 | 247 |
| | Hälsa | 68 | — | 68 | — | 3 | 71 | 61 | 3 | 64 | 1 | 2 | 67 |
| | Decentraliserade organ | 1 090 | (25) | 1 066 | — | 85 | 1 151 | 998 | (87) | 911 | — | 85 | 996 |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | 15 | — | 15 | — | 0 | 15 | 18 | (10) | 8 | — | 0 | 8 |
| | Särskilda åtgärder | 106 | — | 106 | — | 0 | 106 | 100 | (0) | 99 | 1 | 0 | 101 |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 3 | 3 787 | 0 | 3 787 | — | 279 | 4 065 | 3 527 | (237) | 3 291 | 9 | 276 | 3 575 |
| 4 | Stöd inför anslutning (IPA II) | 2 423 | (29) | 2 394 | — | 739 | 3 133 | 1 708 | (325) | 1 382 | 5 | 562 | 1 950 |
| | Makroekonomiskt stöd | 27 | (27) | 0 | — | — | 0 | 27 | (17) | 10 | — | — | 10 |
| | Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland | — | — | — | — | 110 | 110 | — | — | — | — | 110 | 110 |
| | Unionens civilskyddsmekanism | 24 | (11) | 13 | — | 1 | 13 | 21 | (10) | 11 | — | 1 | 11 |
| | Initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete | 20 | (1) | 19 | — | 0 | 19 | 16 | (3) | 13 | — | 0 | 13 |
| | Europeiska fonden för hållbar utveckling | 25 | — | 25 | — | 129 | 154 | 25 | — | 25 | 25 | 429 | 479 |
| | Europeiskt grannskapsinstrument | 2 677 | 61 | 2 738 | — | 41 | 2 779 | 2 060 | 1 | 2 061 | 4 | 41 | 2 106 |
| | Instrument för utvecklingssamarbete | 3 190 | 15 | 3 205 | — | 83 | 3 287 | 2 796 | (219) | 2 578 | 16 | 123 | 2 716 |
| | Partnerskapsinstrument | 154 | (5) | 149 | — | 10 | 159 | 100 | 36 | 136 | 0 | 9 | 145 |
| | Demokrati och mänskliga rättigheter | 197 | (18) | 179 | — | 2 | 181 | 159 | 3 | 163 | 3 | 2 | 167 |
| | Stabilitet och fred | 377 | 0 | 377 | — | 11 | 388 | 321 | (3) | 319 | 3 | 9 | 331 |
| | Humanitärt bistånd | 1 652 | 315 | 1 966 | 34 | 424 | 2 425 | 1 603 | 137 | 1 740 | 6 | 371 | 2 117 |
| | Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) | 335 | 8 | 343 | — | 41 | 384 | 306 | 3 | 309 | 0 | 53 | 362 |
| | Kärnsäkerhetssamarbete | 34 | — | 34 | — | 0 | 34 | 41 | (6) | 36 | 1 | 0 | 36 |
| | Decentraliserade organ | 20 | — | 20 | — | 0 | 21 | 20 | — | 20 | — | 0 | 21 |
| | Övriga åtgärder och program | 84 | (3) | 81 | — | 205 | 286 | 73 | 4 | 77 | 0 | 206 | 282 |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | 6 | (4) | 2 | — | 0 | 2 | 8 | (1) | 7 | — | 1 | 7 |
| | Särskilda åtgärder | 75 | 5 | 80 | — | 0 | 81 | 74 | (6) | 68 | — | 0 | 68 |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 4 | 11 319 | 306 | 11 625 | 34 | 1 795 | 13 454 | 9 358 | (406) | 8 953 | 64 | 1 916 | 10 933 |
| 5 | Pensioner | 2 004 | (2) | 2 002 | — | 0 | 2 002 | 2 004 | (2) | 2 002 | — | 0 | 2 002 |
| | Europaskolor | 191 | (11) | 181 | — | 12 | 193 | 191 | (11) | 181 | 2 | 12 | 195 |
| | Decentraliserade organ | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | 4 | — | 4 | — | 0 | 4 | 6 | (2) | 4 | 1 | 0 | 6 |
| | Kommissionens administrativa utgifter | 3 629 | 12 | 3 641 | 1 | 385 | 4 027 | 3 629 | 11 | 3 640 | 359 | 386 | 4 385 |
| | Andra institutioners administrativa utgifter | 4 115 | — | 4 115 | 0 | 435 | 4 550 | 4 115 | — | 4 115 | 554 | 437 | 5 107 |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 5 | 9 943 | (0) | 9 943 | 1 | 832 | 10 776 | 9 945 | (2) | 9 942 | 916 | 836 | 11 694 |
| 6 | Kompensationer | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 6 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativ reserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Underskott som förts över | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 8 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Reserven för katastrofbistånd | 352 | (306) | 46 | — | — | 46 | 352 | — | 352 | — | — | 352 |
| | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter | 176 | — | 176 | — | 24 | 199 | 10 | (9) | 1 | 0 | 24 | 25 |
| | EU:s solidaritetsfond | 50 | 294 | 344 | 30 | — | 373 | 50 | 245 | 295 | — | — | 295 |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 9 | 577 | (12) | 565 | 30 | 24 | 618 | 412 | 236 | 647 | 0 | 24 | 671 |
| Totalt | 165 796 | 394 | 166 189 | 525 | 17 840 | 184 554 | 148 199 | 294 | 148 492 | 1 792 | 20 394 | 170 679 |

miljoner euro

Program

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Budgetanslag

Ytterligare anslag

Totala tillgängliga anslag

Budgetanslag

Ytterligare anslag

Totala tillgängliga anslag

Ursprunglig antagen budget

Ändringsbudgetar och överföringar

Slutlig antagen budget

Överföringar

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Ursprunglig antagen budget

Ändringsbudgetar och överföringar

Slutlig antagen budget

Överföringar

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1

Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

187

—

187

—

190

377

1 022

1

1 023

—

190

1 213

Europeiska satellitnavigeringssystem (Egnos och Galileo)

691

—

691

—

128

819

923

70

993

2

253

1 248

Internationell termonukleär reaktor (Iter)

407

2

409

—

49

458

617

(58)

559

0

49

608

Europeiska jordobservationsprogrammet (Copernicus)

861

—

861

—

21

882

602

1

603

2

14

619

Europeiska solidaritetskåren

143

—

143

0

8

151

120

(12)

108

7

8

123

Europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet

245

—

245

—

—

245

147

(145)

2

—

—

2

Kärnsäkerhet och avveckling

144

—

144

—

—

144

158

(1)

157

—

—

157

Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation

12 312

80

12 392

—

2 652

15 043

10 972

(160)

10 812

73

3 767

14 652

Euratoms forsknings- och utbildningsprogram

374

0

374

—

115

488

370

(3)

367

19

153

539

Konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme)

367

0

367

—

47

414

252

25

277

3

86

365

Allmän utbildning, yrkesutbildning och idrott (Erasmus+)

2 766

20

2 786

—

484

3 271

2 563

46

2 609

7

601

3 217

Sysselsättning och social innovation (EaSI)

136

—

136

—

51

187

118

10

129

1

50

180

Tull, Fiscalis och bedrägeribekämpning

135

—

135

—

11

146

134

1

135

0

10

145

FSE-energi

949

—

949

—

44

993

327

(1)

326

1

3

331

FSE – Transport

2 640

—

2 640

—

82

2 722

1 223

92

1 314

1

18

1 334

FSE – Informations- och kommunikationsteknik (IKT)

175

—

175

—

5

180

152

(33)

118

0

4

123

Energiprojekt till stöd för ekonomisk återhämtning

—

—

—

—

0

0

61

(61)

—

—

35

35

Decentraliserade organ

383

(4)

379

—

27

406

382

(2)

379

—

27

406

Övriga åtgärder och program

194

(2)

193

—

473

665

165

(1)

164

1

391

556

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

97

(0)

97

—

1

98

100

(32)

68

—

1

69

Kommissionens särskilda befogenheter

128

4

133

—

4

137

115

3

118

—

4

122

Regional utjämning (mindre utvecklade regioner)

27 875

9

27 885

—

3 654

31 539

24 042

206

24 248

—

4 304

28 551

Övergångsregioner

5 849

5

5 854

—

806

6 660

4 370

(271)

4 099

—

1 118

5 217

Konkurrenskraft (mer utvecklade regioner)

8 649

27

8 676

—

1 151

9 827

7 442

28

7 470

—

1 382

8 852

Yttersta randområdena och glest befolkade regioner

231

—

231

—

22

253

176

38

215

—

28

242

Sammanhållningsfonden

9 754

—

9 754

—

1 801

11 555

7 706

400

8 107

—

1 695

9 801

Europeiskt territoriellt samarbete

1 973

—

1 973

—

235

2 208

1 191

256

1 447

—

256

1 703

Tekniskt bistånd

240

—

240

—

2

242

213

(25)

187

12

2

202

Europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt

568

—

568

—

23

591

401

11

412

0

94

506

Sysselsättningsinitiativ för unga

350

(41)

309

—

81

390

632

(109)

523

—

56

579

Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE)

1 700

—

1 700

—

1

1 701

852

(8)

843

—

2

845

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

4

—

4

—

0

4

11

(0)

11

—

0

11

Totalt flerårig budgetram rubrik 1

Totalt flerårig budgetram rubrik 1

80 527

80 527

100

100

80 627

80 627

0

0

12 166

12 166

92 794

92 794

67 557

67 557

266

266

67 823

67 823

131

131

14 600

14 600

82 553

82 553

2

Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ)

43 192

—

43 192

460

1 155

44 806

43 116

(3)

43 113

665

1 155

44 933

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu)

14 727

—

14 727

—

1 356

16 083

13 148

362

13 510

2

1 356

14 868

Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF)

942

—

942

—

218

1 160

571

81

652

1

218

871

Partnerskapsavtal om fiske (FPA) och regionala fiskeriförvaltningsorganisationer

148

—

148

—

—

148

142

0

142

—

—

142

Miljö- och klimatpolitik (Life)

558

1

559

—

7

567

342

13

354

4

6

365

Decentraliserade organ

61

—

61

—

8

70

61

(2)

59

—

8

68

Övriga insatser och åtgärder

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

14

(1)

12

—

0

12

20

(14)

6

—

0

6

Särskilda åtgärder

—

—

—

—

—

—

—

0

0

—

—

0

Totalt flerårig budgetram rubrik 2

Totalt flerårig budgetram rubrik 2

59 642

59 642

—

—

59 642

59 642

460

460

2 745

2 745

62 846

62 846

57 400

57 400

437

437

57 837

57 837

672

672

2 743

2 743

61 252

61 252

3

Asyl-, migrations- och integrationsfonden

1 121

70

1 191

—

17

1 208

953

21

974

1

17

992

Konsumentfrågor

29

—

29

—

1

30

24

3

27

1

1

28

Kreativa Europa

245

—

245

—

14

258

195

7

202

1

14

217

Krisstöd inom unionen

0

—

0

—

0

0

70

(10)

60

0

0

60

Fonden för inre säkerhet

533

(0)

533

—

148

681

664

(162)

502

1

146

649

It-system

0

(0)

—

—

—

—

—

0

0

—

0

0

Rättsliga frågor

45

(0)

45

—

1

45

38

9

47

1

1

48

Rättvisa, jämlikhet och medborgarskap

66

—

66

—

2

67

58

4

62

0

2

64

Unionens civilskyddsmekanism

150

(45)

105

—

4

109

82

(13)

69

—

3

72

Ett Europa för medborgarna

29

—

29

—

0

29

29

(4)

25

0

0

25

Livsmedel och foder

290

—

290

—

4

294

239

2

242

1

5

247

Hälsa

68

—

68

—

3

71

61

3

64

1

2

67

Decentraliserade organ

1 090

(25)

1 066

—

85

1 151

998

(87)

911

—

85

996

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

15

—

15

—

0

15

18

(10)

8

—

0

8

Särskilda åtgärder

106

—

106

—

0

106

100

(0)

99

1

0

101

Totalt flerårig budgetram rubrik 3

Totalt flerårig budgetram rubrik 3

3 787

3 787

0

0

3 787

3 787

—

—

279

279

4 065

4 065

3 527

3 527

(237)

(237)

3 291

3 291

9

9

276

276

3 575

3 575

4

Stöd inför anslutning (IPA II)

2 423

(29)

2 394

—

739

3 133

1 708

(325)

1 382

5

562

1 950

Makroekonomiskt stöd

27

(27)

0

—

—

0

27

(17)

10

—

—

10

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

—

—

—

—

110

110

—

—

—

—

110

110

Unionens civilskyddsmekanism

24

(11)

13

—

1

13

21

(10)

11

—

1

11

Initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete

20

(1)

19

—

0

19

16

(3)

13

—

0

13

Europeiska fonden för hållbar utveckling

25

—

25

—

129

154

25

—

25

25

429

479

Europeiskt grannskapsinstrument

2 677

61

2 738

—

41

2 779

2 060

1

2 061

4

41

2 106

Instrument för utvecklingssamarbete

3 190

15

3 205

—

83

3 287

2 796

(219)

2 578

16

123

2 716

Partnerskapsinstrument

154

(5)

149

—

10

159

100

36

136

0

9

145

Demokrati och mänskliga rättigheter

197

(18)

179

—

2

181

159

3

163

3

2

167

Stabilitet och fred

377

0

377

—

11

388

321

(3)

319

3

9

331

Humanitärt bistånd

1 652

315

1 966

34

424

2 425

1 603

137

1 740

6

371

2 117

Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp)

335

8

343

—

41

384

306

3

309

0

53

362

Kärnsäkerhetssamarbete

34

—

34

—

0

34

41

(6)

36

1

0

36

Decentraliserade organ

20

—

20

—

0

21

20

—

20

—

0

21

Övriga åtgärder och program

84

(3)

81

—

205

286

73

4

77

0

206

282

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

6

(4)

2

—

0

2

8

(1)

7

—

1

7

Särskilda åtgärder

75

5

80

—

0

81

74

(6)

68

—

0

68

Totalt flerårig budgetram rubrik 4

Totalt flerårig budgetram rubrik 4

11 319

11 319

306

306

11 625

11 625

34

34

1 795

1 795

13 454

13 454

9 358

9 358

(406)

(406)

8 953

8 953

64

64

1 916

1 916

10 933

10 933

5

Pensioner

2 004

(2)

2 002

—

0

2 002

2 004

(2)

2 002

—

0

2 002

Europaskolor

191

(11)

181

—

12

193

191

(11)

181

2

12

195

Decentraliserade organ

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

4

—

4

—

0

4

6

(2)

4

1

0

6

Kommissionens administrativa utgifter

3 629

12

3 641

1

385

4 027

3 629

11

3 640

359

386

4 385

Andra institutioners administrativa utgifter

4 115

—

4 115

0

435

4 550

4 115

—

4 115

554

437

5 107

Totalt flerårig budgetram rubrik 5

Totalt flerårig budgetram rubrik 5

9 943

9 943

(0)

(0)

9 943

9 943

1

1

832

832

10 776

10 776

9 945

9 945

(2)

(2)

9 942

9 942

916

916

836

836

11 694

11 694

6

Kompensationer

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Totalt flerårig budgetram rubrik 6

Totalt flerårig budgetram rubrik 6

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativ reserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Underskott som förts över

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Totalt flerårig budgetram rubrik 8

Totalt flerårig budgetram rubrik 8

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Reserven för katastrofbistånd

352

(306)

46

—

—

46

352

—

352

—

—

352

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

176

—

176

—

24

199

10

(9)

1

0

24

25

EU:s solidaritetsfond

50

294

344

30

—

373

50

245

295

—

—

295

Totalt flerårig budgetram rubrik 9

Totalt flerårig budgetram rubrik 9

577

577

(12)

(12)

565

565

30

30

24

24

618

618

412

412

236

236

647

647

0

0

24

24

671

671

Totalt

Totalt

165 796

165 796

394

394

166 189

166 189

525

525

17 840

17 840

184 554

184 554

148 199

148 199

294

294

148 492

148 492

1 792

1 792

20 394

20 394

170 679

170 679

4.7   Detaljerad redovisning i den fleråriga budgetramen: GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN

Detaljerad redovisning i den fleråriga budgetramen: GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN

| miljoner euro |
| --- |
| Program | Totalt tillgängliga anslag | Åtaganden som ingåtts | Anslag som överförts till 2020 | Anslag som förfallit |
| från slutligt antagen budget | från överförda anslag | från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | % | inkomster avsatta för särskilda ändamål | Överföring genom beslut | Totalt | från slutligt antagen budget | från överförda anslag | från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1 | Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) | 377 | 187 | — | 190 | 377 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Europeiska satellitnavigeringssystem (Egnos och Galileo) | 819 | 691 | — | 82 | 773 | 94 % | 46 | — | 46 | 0 | — | — | 0 |
| | Internationell termonukleär reaktor (Iter) | 458 | 409 | — | 17 | 426 | 93 % | 32 | — | 32 | 0 | — | — | 0 |
| | Europeiska jordobservationsprogrammet (Copernicus) | 882 | 861 | — | 21 | 882 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Europeiska solidaritetskåren | 151 | 143 | 0 | 4 | 148 | 98 % | 3 | — | 3 | — | — | — | — |
| | Europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet | 245 | 245 | — | — | 245 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kärnsäkerhet och avveckling | 144 | 144 | — | — | 144 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation | 15 043 | 12 391 | — | 1 417 | 13 808 | 92 % | 1 234 | — | 1 234 | 0 | — | 1 | 1 |
| | Euratoms forsknings- och utbildningsprogram | 488 | 371 | — | 51 | 422 | 86 % | 64 | 3 | 67 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) | 414 | 367 | — | 31 | 398 | 96 % | 15 | — | 15 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Allmän utbildning, yrkesutbildning och idrott (Erasmus+) | 3 271 | 2 786 | — | 273 | 3 060 | 94 % | 211 | — | 211 | — | — | — | — |
| | Sysselsättning och social innovation (EaSI) | 187 | 135 | — | 25 | 159 | 85 % | 26 | — | 26 | 2 | — | 0 | 2 |
| | Tull, Fiscalis och bedrägeribekämpning | 146 | 135 | — | 8 | 143 | 98 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | FSE-energi | 993 | 949 | — | 44 | 992 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | FSE – Transport | 2 722 | 2 639 | — | 77 | 2 716 | 100 % | 4 | — | 4 | 1 | — | — | 1 |
| | FSE – Informations- och kommunikationsteknik (IKT) | 180 | 171 | — | 4 | 175 | 98 % | 0 | — | 0 | 4 | — | 0 | 4 |
| | Energiprojekt till stöd för ekonomisk återhämtning | 0 | — | — | — | — | — | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Decentraliserade organ | 406 | 360 | — | 16 | 376 | 93 % | 10 | — | 10 | 19 | — | 0 | 19 |
| | Övriga åtgärder och program | 665 | 193 | — | 112 | 304 | 46 % | 361 | — | 361 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | 98 | 97 | — | 1 | 98 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Kommissionens särskilda befogenheter | 137 | 132 | — | 2 | 134 | 98 % | 2 | — | 2 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Regional utjämning (mindre utvecklade regioner) | 31 539 | 27 877 | — | 3 567 | 31 444 | 100 % | 43 | — | 43 | 8 | — | 43 | 51 |
| | Övergångsregioner | 6 660 | 5 851 | — | 806 | 6 657 | 100 % | 0 | — | 0 | 3 | — | — | 3 |
| | Konkurrenskraft (mer utvecklade regioner) | 9 827 | 8 674 | — | 1 130 | 9 804 | 100 % | 8 | — | 8 | 1 | — | 14 | 15 |
| | Yttersta randområdena och glest befolkade regioner | 253 | 231 | — | 22 | 253 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Sammanhållningsfonden | 11 555 | 9 752 | — | 1 775 | 11 527 | 100 % | (0) | 2 | 1 | — | — | 26 | 26 |
| | Europeiskt territoriellt samarbete | 2 208 | 1 973 | — | 216 | 2 189 | 99 % | 7 | — | 7 | 0 | — | 12 | 12 |
| | Tekniskt bistånd | 242 | 228 | — | 0 | 228 | 94 % | 1 | — | 1 | 12 | — | 1 | 13 |
| | Europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt | 591 | 567 | — | 23 | 590 | 100 % | — | — | — | 1 | — | 0 | 1 |
| | Sysselsättningsinitiativ för unga | 390 | 277 | — | 81 | 358 | 92 % | — | 32 | 32 | — | — | — | — |
| | Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) | 1 701 | 1 700 | — | — | 1 700 | 100 % | 1 | — | 1 | — | — | — | — |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | 4 | 4 | — | — | 4 | 97 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 1 | 92 794 | 80 540 | 0 | 9 996 | 90 536 | 98 % | 2 074 | 36 | 2 110 | 52 | — | 97 | 149 |
| 2 | Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) | 44 806 | 42 718 | 438 | 807 | 43 962 | 98 % | 348 | 467 | 815 | 8 | 21 | — | 29 |
| | Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) | 16 083 | 14 725 | — | 40 | 14 765 | 92 % | 903 | — | 903 | 2 | — | 413 | 415 |
| | Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) | 1 160 | 940 | — | 142 | 1 082 | 93 % | 75 | — | 75 | 2 | — | 1 | 3 |
| | Partnerskapsavtal om fiske (FPA) och regionala fiskeriförvaltningsorganisationer | 148 | 148 | — | — | 148 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Miljö- och klimatpolitik (Life) | 567 | 559 | — | 5 | 564 | 100 % | 2 | — | 2 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Decentraliserade organ | 70 | 59 | — | 7 | 67 | 95 % | 1 | — | 1 | 2 | — | — | 2 |
| | Övriga insatser och åtgärder | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | 12 | 12 | — | — | 12 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Särskilda åtgärder | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 2 | 62 846 | 59 161 | 438 | 1 001 | 60 600 | 96 % | 1 330 | 467 | 1 797 | 14 | 21 | 414 | 449 |
| 3 | Asyl-, migrations- och integrationsfonden | 1 208 | 1 184 | — | 9 | 1 192 | 99 % | 9 | — | 9 | 7 | — | — | 7 |
| | Konsumentfrågor | 30 | 29 | — | 1 | 30 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Kreativa Europa | 258 | 245 | — | 10 | 255 | 99 % | 4 | — | 4 | 0 | — | — | 0 |
| | Krisstöd inom unionen | 0 | 0 | — | — | 0 | 38 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Fonden för inre säkerhet | 681 | 533 | — | 64 | 597 | 88 % | 84 | — | 84 | 0 | — | — | 0 |
| | It-system | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Rättsliga frågor | 45 | 45 | — | 0 | 45 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Rättvisa, jämlikhet och medborgarskap | 67 | 66 | — | 1 | 67 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Unionens civilskyddsmekanism | 109 | 70 | — | 3 | 73 | 67 % | 1 | — | 1 | 35 | — | 0 | 35 |
| | Ett Europa för medborgarna | 29 | 29 | — | 0 | 29 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Livsmedel och foder | 294 | 290 | — | 3 | 292 | 99 % | 2 | — | 2 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Hälsa | 71 | 68 | — | 2 | 71 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Decentraliserade organ | 1 151 | 1 059 | — | 44 | 1 102 | 96 % | 41 | — | 41 | 7 | — | 0 | 7 |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | 15 | 15 | — | — | 15 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Särskilda åtgärder | 106 | 106 | — | 0 | 106 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 3 | 4 065 | 3 737 | — | 137 | 3 874 | 95 % | 142 | — | 142 | 50 | — | 0 | 50 |
| 4 | Stöd inför anslutning (IPA II) | 3 133 | 2 393 | — | 601 | 2 994 | 96 % | 138 | — | 138 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Makroekonomiskt stöd | 0 | 0 | — | — | 0 | 97 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland | 110 | — | — | 103 | 103 | 94 % | 7 | — | 7 | — | — | — | — |
| | Unionens civilskyddsmekanism | 13 | 13 | — | 0 | 13 | 99 % | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| | Initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete | 19 | 19 | — | 0 | 19 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Europeiska fonden för hållbar utveckling | 154 | 25 | — | 70 | 95 | 61 % | 60 | — | 60 | — | — | — | — |
| | Europeiskt grannskapsinstrument | 2 779 | 2 738 | — | 31 | 2 769 | 100 % | 10 | — | 10 | 0 | — | — | 0 |
| | Instrument för utvecklingssamarbete | 3 287 | 3 204 | — | 58 | 3 262 | 99 % | 25 | — | 25 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Partnerskapsinstrument | 159 | 149 | — | 7 | 156 | 98 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | Demokrati och mänskliga rättigheter | 181 | 179 | — | 1 | 179 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Stabilitet och fred | 388 | 377 | — | 10 | 387 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Humanitärt bistånd | 2 425 | 1 966 | 34 | 412 | 2 412 | 99 % | 13 | — | 13 | — | — | — | — |
| | Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) | 384 | 343 | — | 17 | 360 | 94 % | 24 | — | 24 | 0 | — | — | 0 |
| | Kärnsäkerhetssamarbete | 34 | 34 | — | — | 34 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentraliserade organ | 21 | 20 | — | 0 | 21 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Övriga åtgärder och program | 286 | 81 | — | 145 | 226 | 79 % | 60 | — | 60 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | 2 | 1 | — | — | 1 | 47 % | 0 | 1 | 1 | — | — | 0 | 0 |
| | Särskilda åtgärder | 81 | 80 | — | 0 | 81 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 4 | 13 454 | 11 622 | 34 | 1 454 | 13 111 | 97 % | 340 | 1 | 341 | 2 | — | 0 | 2 |
| 5 | Pensioner | 2 002 | 1 990 | — | 0 | 1 990 | 99 % | 0 | — | 0 | 12 | — | — | 12 |
| | Europaskolor | 193 | 181 | — | 10 | 191 | 99 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentraliserade organ | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | 4 | 4 | — | — | 4 | 100 % | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| | Kommissionens administrativa utgifter | 4 027 | 3 589 | 1 | 225 | 3 816 | 95 % | 159 | — | 159 | 51 | 0 | 0 | 52 |
| | Andra institutioners administrativa utgifter | 4 550 | 4 033 | 0 | 338 | 4 371 | 96 % | 94 | 0 | 94 | 82 | 0 | 3 | 85 |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 5 | 10 776 | 9 797 | 1 | 574 | 10 371 | 96 % | 255 | — | 255 | 146 | 0 | 3 | 149 |
| 6 | Kompensationer | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 6 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativ reserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Underskott som förts över | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 8 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Reserven för katastrofbistånd | 46 | — | — | — | — | — | — | 46 | 46 | — | — | — | — |
| | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter | 199 | 1 | — | — | 1 | 0 % | 8 | — | 8 | 175 | — | 16 | 191 |
| | EU:s solidaritetsfond | 373 | 295 | — | — | 295 | 79 % | — | 49 | 49 | — | 30 | — | 30 |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 9 | 618 | 295 | — | — | 295 | 48 % | 8 | 94 | 102 | 175 | 30 | 16 | 221 |
| Totalt | 184 554 | 165 153 | 473 | 13 161 | 178 787 | 97 % | 4 149 | 598 | 4 747 | 438 | 51 | 530 | 1 019 |

miljoner euro

Program

Totalt tillgängliga anslag

Åtaganden som ingåtts

Anslag som överförts till 2020

Anslag som förfallit

från slutligt antagen budget

från överförda anslag

från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

%

inkomster avsatta för särskilda ändamål

Överföring genom beslut

Totalt

från slutligt antagen budget

från överförda anslag

från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1

Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

377

187

—

190

377

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Europeiska satellitnavigeringssystem (Egnos och Galileo)

819

691

—

82

773

94 %

46

—

46

0

—

—

0

Internationell termonukleär reaktor (Iter)

458

409

—

17

426

93 %

32

—

32

0

—

—

0

Europeiska jordobservationsprogrammet (Copernicus)

882

861

—

21

882

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Europeiska solidaritetskåren

151

143

0

4

148

98 %

3

—

3

—

—

—

—

Europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet

245

245

—

—

245

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Kärnsäkerhet och avveckling

144

144

—

—

144

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation

15 043

12 391

—

1 417

13 808

92 %

1 234

—

1 234

0

—

1

1

Euratoms forsknings- och utbildningsprogram

488

371

—

51

422

86 %

64

3

67

0

—

0

0

Konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme)

414

367

—

31

398

96 %

15

—

15

0

—

0

0

Allmän utbildning, yrkesutbildning och idrott (Erasmus+)

3 271

2 786

—

273

3 060

94 %

211

—

211

—

—

—

—

Sysselsättning och social innovation (EaSI)

187

135

—

25

159

85 %

26

—

26

2

—

0

2

Tull, Fiscalis och bedrägeribekämpning

146

135

—

8

143

98 %

3

—

3

0

—

—

0

FSE-energi

993

949

—

44

992

100 %

1

—

1

0

—

—

0

FSE – Transport

2 722

2 639

—

77

2 716

100 %

4

—

4

1

—

—

1

FSE – Informations- och kommunikationsteknik (IKT)

180

171

—

4

175

98 %

0

—

0

4

—

0

4

Energiprojekt till stöd för ekonomisk återhämtning

0

—

—

—

—

—

0

—

0

—

—

—

—

Decentraliserade organ

406

360

—

16

376

93 %

10

—

10

19

—

0

19

Övriga åtgärder och program

665

193

—

112

304

46 %

361

—

361

0

—

0

0

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

98

97

—

1

98

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Kommissionens särskilda befogenheter

137

132

—

2

134

98 %

2

—

2

1

—

0

1

Regional utjämning (mindre utvecklade regioner)

31 539

27 877

—

3 567

31 444

100 %

43

—

43

8

—

43

51

Övergångsregioner

6 660

5 851

—

806

6 657

100 %

0

—

0

3

—

—

3

Konkurrenskraft (mer utvecklade regioner)

9 827

8 674

—

1 130

9 804

100 %

8

—

8

1

—

14

15

Yttersta randområdena och glest befolkade regioner

253

231

—

22

253

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Sammanhållningsfonden

11 555

9 752

—

1 775

11 527

100 %

(0)

2

1

—

—

26

26

Europeiskt territoriellt samarbete

2 208

1 973

—

216

2 189

99 %

7

—

7

0

—

12

12

Tekniskt bistånd

242

228

—

0

228

94 %

1

—

1

12

—

1

13

Europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt

591

567

—

23

590

100 %

—

—

—

1

—

0

1

Sysselsättningsinitiativ för unga

390

277

—

81

358

92 %

—

32

32

—

—

—

—

Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE)

1 701

1 700

—

—

1 700

100 %

1

—

1

—

—

—

—

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

4

4

—

—

4

97 %

0

—

0

—

—

—

—

Totalt flerårig budgetram rubrik 1

Totalt flerårig budgetram rubrik 1

92 794

92 794

80 540

80 540

0

0

9 996

9 996

90 536

90 536

98 %

98 %

2 074

2 074

36

36

2 110

2 110

52

52

—

—

97

97

149

149

2

Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ)

44 806

42 718

438

807

43 962

98 %

348

467

815

8

21

—

29

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu)

16 083

14 725

—

40

14 765

92 %

903

—

903

2

—

413

415

Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF)

1 160

940

—

142

1 082

93 %

75

—

75

2

—

1

3

Partnerskapsavtal om fiske (FPA) och regionala fiskeriförvaltningsorganisationer

148

148

—

—

148

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Miljö- och klimatpolitik (Life)

567

559

—

5

564

100 %

2

—

2

0

—

0

0

Decentraliserade organ

70

59

—

7

67

95 %

1

—

1

2

—

—

2

Övriga insatser och åtgärder

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

12

12

—

—

12

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Särskilda åtgärder

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Totalt flerårig budgetram rubrik 2

Totalt flerårig budgetram rubrik 2

62 846

62 846

59 161

59 161

438

438

1 001

1 001

60 600

60 600

96 %

96 %

1 330

1 330

467

467

1 797

1 797

14

14

21

21

414

414

449

449

3

Asyl-, migrations- och integrationsfonden

1 208

1 184

—

9

1 192

99 %

9

—

9

7

—

—

7

Konsumentfrågor

30

29

—

1

30

100 %

0

—

0

0

—

0

0

Kreativa Europa

258

245

—

10

255

99 %

4

—

4

0

—

—

0

Krisstöd inom unionen

0

0

—

—

0

38 %

0

—

0

0

—

0

0

Fonden för inre säkerhet

681

533

—

64

597

88 %

84

—

84

0

—

—

0

It-system

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rättsliga frågor

45

45

—

0

45

99 %

0

—

0

0

—

0

0

Rättvisa, jämlikhet och medborgarskap

67

66

—

1

67

99 %

1

—

1

0

—

0

0

Unionens civilskyddsmekanism

109

70

—

3

73

67 %

1

—

1

35

—

0

35

Ett Europa för medborgarna

29

29

—

0

29

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Livsmedel och foder

294

290

—

3

292

99 %

2

—

2

0

—

0

0

Hälsa

71

68

—

2

71

100 %

0

—

0

0

—

0

0

Decentraliserade organ

1 151

1 059

—

44

1 102

96 %

41

—

41

7

—

0

7

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

15

15

—

—

15

99 %

0

—

0

0

—

0

0

Särskilda åtgärder

106

106

—

0

106

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Totalt flerårig budgetram rubrik 3

Totalt flerårig budgetram rubrik 3

4 065

4 065

3 737

3 737

—

—

137

137

3 874

3 874

95 %

95 %

142

142

—

—

142

142

50

50

—

—

0

0

50

50

4

Stöd inför anslutning (IPA II)

3 133

2 393

—

601

2 994

96 %

138

—

138

1

—

0

1

Makroekonomiskt stöd

0

0

—

—

0

97 %

—

—

—

0

—

—

0

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

110

—

—

103

103

94 %

7

—

7

—

—

—

—

Unionens civilskyddsmekanism

13

13

—

0

13

99 %

0

—

0

—

—

0

0

Initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete

19

19

—

0

19

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Europeiska fonden för hållbar utveckling

154

25

—

70

95

61 %

60

—

60

—

—

—

—

Europeiskt grannskapsinstrument

2 779

2 738

—

31

2 769

100 %

10

—

10

0

—

—

0

Instrument för utvecklingssamarbete

3 287

3 204

—

58

3 262

99 %

25

—

25

0

—

0

0

Partnerskapsinstrument

159

149

—

7

156

98 %

3

—

3

0

—

—

0

Demokrati och mänskliga rättigheter

181

179

—

1

179

99 %

1

—

1

0

—

—

0

Stabilitet och fred

388

377

—

10

387

100 %

1

—

1

0

—

—

0

Humanitärt bistånd

2 425

1 966

34

412

2 412

99 %

13

—

13

—

—

—

—

Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp)

384

343

—

17

360

94 %

24

—

24

0

—

—

0

Kärnsäkerhetssamarbete

34

34

—

—

34

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Decentraliserade organ

21

20

—

0

21

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Övriga åtgärder och program

286

81

—

145

226

79 %

60

—

60

0

—

0

0

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

2

1

—

—

1

47 %

0

1

1

—

—

0

0

Särskilda åtgärder

81

80

—

0

81

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Totalt flerårig budgetram rubrik 4

Totalt flerårig budgetram rubrik 4

13 454

13 454

11 622

11 622

34

34

1 454

1 454

13 111

13 111

97 %

97 %

340

340

1

1

341

341

2

2

—

—

0

0

2

2

5

Pensioner

2 002

1 990

—

0

1 990

99 %

0

—

0

12

—

—

12

Europaskolor

193

181

—

10

191

99 %

2

—

2

0

—

—

0

Decentraliserade organ

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

4

4

—

—

4

100 %

—

—

—

—

—

0

0

Kommissionens administrativa utgifter

4 027

3 589

1

225

3 816

95 %

159

—

159

51

0

0

52

Andra institutioners administrativa utgifter

4 550

4 033

0

338

4 371

96 %

94

0

94

82

0

3

85

Totalt flerårig budgetram rubrik 5

Totalt flerårig budgetram rubrik 5

10 776

10 776

9 797

9 797

1

1

574

574

10 371

10 371

96 %

96 %

255

255

—

—

255

255

146

146

0

0

3

3

149

149

6

Kompensationer

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Totalt flerårig budgetram rubrik 6

Totalt flerårig budgetram rubrik 6

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativ reserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Underskott som förts över

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Totalt flerårig budgetram rubrik 8

Totalt flerårig budgetram rubrik 8

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Reserven för katastrofbistånd

46

—

—

—

—

—

—

46

46

—

—

—

—

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

199

1

—

—

1

0 %

8

—

8

175

—

16

191

EU:s solidaritetsfond

373

295

—

—

295

79 %

—

49

49

—

30

—

30

Totalt flerårig budgetram rubrik 9

Totalt flerårig budgetram rubrik 9

618

618

295

295

—

—

—

—

295

295

48 %

48 %

8

8

94

94

102

102

175

175

30

30

16

16

221

221

Totalt

Totalt

184 554

184 554

165 153

165 153

473

473

13 161

13 161

178 787

178 787

97 %

97 %

4 149

4 149

598

598

4 747

4 747

438

438

51

51

530

530

1 019

1 019

4.8   Detaljerad redovisning i den fleråriga budgetramen: GENOMFÖRANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

Detaljerad redovisning i den fleråriga budgetramen: GENOMFÖRANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

| miljoner euro |
| --- |
| Program | Totalt tillgängliga anslag | Gjorda utbetalningar | Anslag som överförts till 2020 | Anslag som förfallit |
| från slutligt antagen budget | från överförda anslag | från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | % | automatiska överföringar | överföringar genom beslut | inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | från slutlig antagen budget | från överförda anslag | från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1 | Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) | 1 213 | 1 023 | — | 163 | 1 186 | 98 % | 0 | — | 27 | 27 | 0 | — | — | 0 |
| | Europeiska satellitnavigeringssystem (Egnos och Galileo) | 1 248 | 991 | 2 | 48 | 1 041 | 83 % | 2 | — | 205 | 207 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Internationell termonukleär reaktor (Iter) | 608 | 558 | 0 | 17 | 575 | 95 % | 1 | — | 32 | 32 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Europeiska jordobservationsprogrammet (Copernicus) | 619 | 601 | 2 | 14 | 617 | 100 % | 2 | — | 0 | 2 | (0) | 0 | — | 0 |
| | Europeiska solidaritetskåren | 123 | 105 | 4 | 0 | 109 | 89 % | 3 | — | 7 | 10 | 0 | 4 | 0 | 4 |
| | Europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet | 2 | 0 | — | — | 0 | 7 % | 2 | — | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Kärnsäkerhet och avveckling | 157 | 157 | — | — | 157 | 100 % | — | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation | 14 652 | 10 731 | 65 | 782 | 11 578 | 79 % | 81 | — | 2 983 | 3 065 | 0 | 8 | 1 | 10 |
| | Euratoms forsknings- och utbildningsprogram | 539 | 331 | 17 | 42 | 390 | 72 % | 33 | 3 | 111 | 146 | 0 | 2 | 0 | 2 |
| | Konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) | 365 | 274 | 3 | 53 | 330 | 90 % | 2 | — | 33 | 36 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Allmän utbildning, yrkesutbildning och idrott (Erasmus+) | 3 217 | 2 602 | 7 | 248 | 2 857 | 89 % | 7 | — | 353 | 360 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Sysselsättning och social innovation (EaSI) | 180 | 126 | 0 | 3 | 129 | 72 % | 1 | — | 47 | 48 | 2 | 1 | 0 | 3 |
| | Tull, Fiscalis och bedrägeribekämpning | 145 | 133 | 0 | 4 | 137 | 95 % | 0 | — | 6 | 6 | 2 | 0 | — | 2 |
| | FSE-energi | 331 | 325 | 1 | 3 | 330 | 100 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | FSE – Transport | 1 334 | 1 312 | 1 | 14 | 1 327 | 100 % | 2 | — | 4 | 6 | 0 | 0 | — | 1 |
| | FSE – Informations- och kommunikationsteknik (IKT) | 123 | 118 | 0 | 4 | 122 | 99 % | 0 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Energiprojekt till stöd för ekonomisk återhämtning | 35 | — | — | 35 | 35 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Decentraliserade organ | 406 | 361 | — | 16 | 377 | 93 % | 0 | — | 10 | 10 | 19 | — | 0 | 19 |
| | Övriga åtgärder och program | 556 | 162 | 1 | 106 | 268 | 48 % | 1 | — | 285 | 287 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | 69 | 64 | — | 1 | 65 | 94 % | 0 | — | 0 | 0 | 4 | — | — | 4 |
| | Kommissionens särskilda befogenheter | 122 | 116 | — | 3 | 119 | 97 % | 0 | — | 1 | 1 | 2 | — | 0 | 2 |
| | Regional utjämning (mindre utvecklade regioner) | 28 551 | 24 248 | — | 3 281 | 27 529 | 96 % | 0 | — | 1 023 | 1 023 | — | — | — | — |
| | Övergångsregioner | 5 217 | 4 099 | — | 1 053 | 5 151 | 99 % | 0 | — | 66 | 66 | — | — | — | — |
| | Konkurrenskraft (mer utvecklade regioner) | 8 852 | 7 470 | — | 982 | 8 452 | 95 % | 0 | — | 400 | 400 | — | — | — | — |
| | Yttersta randområdena och glest befolkade regioner | 242 | 215 | — | 9 | 223 | 92 % | 0 | — | 19 | 19 | — | — | — | — |
| | Sammanhållningsfonden | 9 801 | 8 107 | — | 686 | 8 793 | 90 % | 0 | — | 1 008 | 1 008 | — | — | — | — |
| | Europeiskt territoriellt samarbete | 1 703 | 1 447 | — | 99 | 1 546 | 91 % | 0 | — | 157 | 157 | — | — | — | — |
| | Tekniskt bistånd | 202 | 173 | 10 | 1 | 184 | 91 % | 13 | — | 1 | 14 | 1 | 2 | 0 | 4 |
| | Europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt | 506 | 412 | 0 | 92 | 504 | 100 % | 0 | — | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Sysselsättningsinitiativ för unga | 579 | 523 | — | 26 | 549 | 95 % | 0 | — | 30 | 30 | — | — | — | — |
| | Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) | 845 | 843 | — | 2 | 845 | 100 % | — | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | 11 | 11 | — | 0 | 11 | 96 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 1 | 82 553 | 67 637 | 113 | 7 785 | 75 535 | 91 % | 151 | 3 | 6 813 | 6 967 | 32 | 18 | 1 | 52 |
| 2 | Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) | 44 933 | 42 449 | 631 | 806 | 43 885 | 98 % | 190 | 467 | 349 | 1 006 | 7 | 34 | — | 42 |
| | Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) | 14 868 | 13 505 | 2 | 705 | 14 213 | 96 % | 2 | — | 650 | 652 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) | 871 | 651 | 1 | 197 | 848 | 97 % | 1 | — | 21 | 22 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Partnerskapsavtal om fiske (FPA) och regionala fiskeriförvaltningsorganisationer | 142 | 142 | — | — | 142 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Miljö- och klimatpolitik (Life) | 365 | 350 | 4 | 5 | 359 | 99 % | 4 | — | 1 | 5 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Decentraliserade organ | 68 | 59 | — | 7 | 67 | 98 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Övriga insatser och åtgärder | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | 6 | 6 | — | — | 6 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Särskilda åtgärder | 0 | 0 | — | — | 0 | 100 % | 0 | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 2 | 61 252 | 57 163 | 637 | 1 721 | 59 521 | 97 % | 198 | 467 | 1 023 | 1 687 | 9 | 35 | — | 44 |
| 3 | Asyl-, migrations- och integrationsfonden | 992 | 878 | 1 | 8 | 886 | 89 % | 1 | — | 9 | 11 | 95 | 1 | — | 95 |
| | Konsumentfrågor | 28 | 26 | 0 | 1 | 27 | 97 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Kreativa Europa | 217 | 200 | 1 | 8 | 209 | 96 % | 2 | — | 6 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Krisstöd inom unionen | 60 | 60 | 0 | 0 | 60 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Fonden för inre säkerhet | 649 | 500 | 1 | 27 | 529 | 81 % | 1 | — | 118 | 120 | 0 | 0 | (0) | 0 |
| | It-system | 0 | 0 | — | 0 | 0 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Rättsliga frågor | 48 | 46 | 0 | 0 | 47 | 96 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Rättvisa, jämlikhet och medborgarskap | 64 | 61 | 0 | 1 | 62 | 98 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Unionens civilskyddsmekanism | 72 | 42 | — | 2 | 44 | 61 % | 0 | — | 1 | 1 | 27 | — | 0 | 27 |
| | Ett Europa för medborgarna | 25 | 25 | 0 | 0 | 25 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Livsmedel och foder | 247 | 241 | 1 | 4 | 246 | 99 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Hälsa | 67 | 63 | 1 | 2 | 65 | 97 % | 1 | — | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Decentraliserade organ | 996 | 905 | — | 44 | 949 | 95 % | 0 | — | 41 | 41 | 6 | — | 0 | 6 |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | 8 | 7 | — | — | 7 | 84 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Särskilda åtgärder | 101 | 99 | 1 | 0 | 100 | 99 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 3 | 3 575 | 3 153 | 7 | 96 | 3 256 | 91 % | 9 | — | 180 | 188 | 129 | 2 | 0 | 131 |
| 4 | Stöd inför anslutning (IPA II) | 1 950 | 1 375 | 5 | 202 | 1 583 | 81 % | 6 | — | 360 | 366 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| | Makroekonomiskt stöd | 10 | 10 | — | — | 10 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland | 110 | — | — | 103 | 103 | 94 % | — | — | 7 | 7 | — | — | — | — |
| | Unionens civilskyddsmekanism | 11 | 9 | — | 1 | 9 | 82 % | 0 | — | — | — | 2 | — | — | 2 |
| | Initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete | 13 | 13 | — | 0 | 13 | 100 % | — | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Europeiska fonden för hållbar utveckling | 479 | 25 | 25 | 275 | 325 | 68 % | — | — | 154 | 154 | — | — | — | — |
| | Europeiskt grannskapsinstrument | 2 106 | 2 055 | 4 | 22 | 2 080 | 99 % | 6 | — | 19 | 25 | 0 | 0 | — | 1 |
| | Instrument för utvecklingssamarbete | 2 716 | 2 564 | 14 | 48 | 2 627 | 97 % | 13 | — | 73 | 86 | 0 | 2 | 1 | 3 |
| | Partnerskapsinstrument | 145 | 134 | 0 | 4 | 138 | 95 % | 0 | — | 3 | 3 | 1 | 0 | 2 | 3 |
| | Demokrati och mänskliga rättigheter | 167 | 159 | 3 | 0 | 162 | 97 % | 3 | — | 1 | 4 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| | Stabilitet och fred | 331 | 315 | 3 | 7 | 324 | 98 % | 4 | — | 2 | 6 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| | Humanitärt bistånd | 2 117 | 1 734 | 5 | 324 | 2 064 | 97 % | 6 | — | 47 | 53 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) | 362 | 308 | 0 | 31 | 340 | 94 % | 0 | — | 22 | 22 | 0 | — | — | 0 |
| | Kärnsäkerhetssamarbete | 36 | 35 | 0 | — | 36 | 98 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Decentraliserade organ | 21 | 20 | — | 0 | 21 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Övriga åtgärder och program | 282 | 76 | 0 | 123 | 199 | 71 % | 0 | — | 83 | 83 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | 7 | 7 | — | — | 7 | 93 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | 1 | 1 |
| | Särskilda åtgärder | 68 | 68 | — | 0 | 68 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 4 | 10 933 | 8 908 | 60 | 1 140 | 10 108 | 92 % | 39 | — | 772 | 811 | 6 | 4 | 4 | 14 |
| 5 | Pensioner | 2 002 | 1 990 | — | — | 1 990 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | 12 | — | — | 12 |
| | Europaskolor | 195 | 181 | 2 | 10 | 192 | 99 % | 0 | — | 3 | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentraliserade organ | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | 6 | 4 | 1 | 0 | 4 | 77 % | 0 | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Kommissionens administrativa utgifter | 4 385 | 3 303 | 332 | 182 | 3 817 | 87 % | 285 | — | 204 | 489 | 52 | 26 | 1 | 79 |
| | Andra institutioners administrativa utgifter | 5 107 | 3 571 | 515 | 291 | 4 377 | 86 % | 463 | 0 | 143 | 605 | 82 | 39 | 3 | 124 |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 5 | 11 694 | 9 048 | 850 | 482 | 10 381 | 89 % | 748 | 0 | 349 | 1 098 | 146 | 66 | 4 | 216 |
| 6 | Kompensationer | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 6 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativ reserv | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Underskott som förts över | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 8 | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Reserven för katastrofbistånd | 352 | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | 352 | — | — | 352 |
| | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter | 25 | 0 | 0 | — | 0 | 1 % | 1 | — | 8 | 9 | 0 | 0 | 16 | 16 |
| | EU:s solidaritetsfond | 295 | 295 | — | — | 295 | 100 % | 0 | — | — | — | 1 | — | — | 1 |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 9 | 671 | 295 | 0 | — | 295 | 44 % | 1 | — | 8 | 9 | 352 | 0 | 16 | 368 |
| Totalt | 170 679 | 146 203 | 1 667 | 11 225 | 159 096 | 93 % | 1 145 | 470 | 9 144 | 10 759 | 675 | 125 | 25 | 825 |

miljoner euro

Program

Totalt tillgängliga anslag

Gjorda utbetalningar

Anslag som överförts till 2020

Anslag som förfallit

från slutligt antagen budget

från överförda anslag

från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

%

automatiska överföringar

överföringar genom beslut

inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

från slutlig antagen budget

från överförda anslag

från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1

Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

1 213

1 023

—

163

1 186

98 %

0

—

27

27

0

—

—

0

Europeiska satellitnavigeringssystem (Egnos och Galileo)

1 248

991

2

48

1 041

83 %

2

—

205

207

0

0

—

0

Internationell termonukleär reaktor (Iter)

608

558

0

17

575

95 %

1

—

32

32

0

0

—

0

Europeiska jordobservationsprogrammet (Copernicus)

619

601

2

14

617

100 %

2

—

0

2

(0)

0

—

0

Europeiska solidaritetskåren

123

105

4

0

109

89 %

3

—

7

10

0

4

0

4

Europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet

2

0

—

—

0

7 %

2

—

—

2

0

—

—

0

Kärnsäkerhet och avveckling

157

157

—

—

157

100 %

—

—

—

—

0

—

—

0

Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation

14 652

10 731

65

782

11 578

79 %

81

—

2 983

3 065

0

8

1

10

Euratoms forsknings- och utbildningsprogram

539

331

17

42

390

72 %

33

3

111

146

0

2

0

2

Konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme)

365

274

3

53

330

90 %

2

—

33

36

0

0

0

0

Allmän utbildning, yrkesutbildning och idrott (Erasmus+)

3 217

2 602

7

248

2 857

89 %

7

—

353

360

0

0

0

1

Sysselsättning och social innovation (EaSI)

180

126

0

3

129

72 %

1

—

47

48

2

1

0

3

Tull, Fiscalis och bedrägeribekämpning

145

133

0

4

137

95 %

0

—

6

6

2

0

—

2

FSE-energi

331

325

1

3

330

100 %

1

—

1

1

0

0

—

0

FSE – Transport

1 334

1 312

1

14

1 327

100 %

2

—

4

6

0

0

—

1

FSE – Informations- och kommunikationsteknik (IKT)

123

118

0

4

122

99 %

0

—

0

1

0

0

0

0

Energiprojekt till stöd för ekonomisk återhämtning

35

—

—

35

35

99 %

0

—

0

0

—

—

—

—

Decentraliserade organ

406

361

—

16

377

93 %

0

—

10

10

19

—

0

19

Övriga åtgärder och program

556

162

1

106

268

48 %

1

—

285

287

1

0

0

1

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

69

64

—

1

65

94 %

0

—

0

0

4

—

—

4

Kommissionens särskilda befogenheter

122

116

—

3

119

97 %

0

—

1

1

2

—

0

2

Regional utjämning (mindre utvecklade regioner)

28 551

24 248

—

3 281

27 529

96 %

0

—

1 023

1 023

—

—

—

—

Övergångsregioner

5 217

4 099

—

1 053

5 151

99 %

0

—

66

66

—

—

—

—

Konkurrenskraft (mer utvecklade regioner)

8 852

7 470

—

982

8 452

95 %

0

—

400

400

—

—

—

—

Yttersta randområdena och glest befolkade regioner

242

215

—

9

223

92 %

0

—

19

19

—

—

—

—

Sammanhållningsfonden

9 801

8 107

—

686

8 793

90 %

0

—

1 008

1 008

—

—

—

—

Europeiskt territoriellt samarbete

1 703

1 447

—

99

1 546

91 %

0

—

157

157

—

—

—

—

Tekniskt bistånd

202

173

10

1

184

91 %

13

—

1

14

1

2

0

4

Europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt

506

412

0

92

504

100 %

0

—

2

2

0

0

0

0

Sysselsättningsinitiativ för unga

579

523

—

26

549

95 %

0

—

30

30

—

—

—

—

Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE)

845

843

—

2

845

100 %

—

—

0

0

—

—

—

—

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

11

11

—

0

11

96 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Totalt flerårig budgetram rubrik 1

Totalt flerårig budgetram rubrik 1

82 553

82 553

67 637

67 637

113

113

7 785

7 785

75 535

75 535

91 %

91 %

151

151

3

3

6 813

6 813

6 967

6 967

32

32

18

18

1

1

52

52

2

Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ)

44 933

42 449

631

806

43 885

98 %

190

467

349

1 006

7

34

—

42

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu)

14 868

13 505

2

705

14 213

96 %

2

—

650

652

2

0

—

2

Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF)

871

651

1

197

848

97 %

1

—

21

22

0

0

—

0

Partnerskapsavtal om fiske (FPA) och regionala fiskeriförvaltningsorganisationer

142

142

—

—

142

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Miljö- och klimatpolitik (Life)

365

350

4

5

359

99 %

4

—

1

5

0

0

—

0

Decentraliserade organ

68

59

—

7

67

98 %

0

—

1

1

0

—

—

0

Övriga insatser och åtgärder

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

6

6

—

—

6

100 %

0

—

0

0

—

—

—

—

Särskilda åtgärder

0

0

—

—

0

100 %

0

—

—

—

0

—

—

0

Totalt flerårig budgetram rubrik 2

Totalt flerårig budgetram rubrik 2

61 252

61 252

57 163

57 163

637

637

1 721

1 721

59 521

59 521

97 %

97 %

198

198

467

467

1 023

1 023

1 687

1 687

9

9

35

35

—

—

44

44

3

Asyl-, migrations- och integrationsfonden

992

878

1

8

886

89 %

1

—

9

11

95

1

—

95

Konsumentfrågor

28

26

0

1

27

97 %

1

—

0

1

0

0

0

0

Kreativa Europa

217

200

1

8

209

96 %

2

—

6

8

0

0

0

0

Krisstöd inom unionen

60

60

0

0

60

100 %

0

—

0

0

0

0

—

0

Fonden för inre säkerhet

649

500

1

27

529

81 %

1

—

118

120

0

0

(0)

0

It-system

0

0

—

0

0

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Rättsliga frågor

48

46

0

0

47

96 %

0

—

1

1

0

0

0

1

Rättvisa, jämlikhet och medborgarskap

64

61

0

1

62

98 %

0

—

1

1

0

0

0

0

Unionens civilskyddsmekanism

72

42

—

2

44

61 %

0

—

1

1

27

—

0

27

Ett Europa för medborgarna

25

25

0

0

25

98 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Livsmedel och foder

247

241

1

4

246

99 %

1

—

1

1

0

0

0

0

Hälsa

67

63

1

2

65

97 %

1

—

1

2

0

0

0

0

Decentraliserade organ

996

905

—

44

949

95 %

0

—

41

41

6

—

0

6

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

8

7

—

—

7

84 %

0

—

0

0

1

—

0

1

Särskilda åtgärder

101

99

1

0

100

99 %

1

—

0

1

0

0

—

0

Totalt flerårig budgetram rubrik 3

Totalt flerårig budgetram rubrik 3

3 575

3 575

3 153

3 153

7

7

96

96

3 256

3 256

91 %

91 %

9

9

—

—

180

180

188

188

129

129

2

2

0

0

131

131

4

Stöd inför anslutning (IPA II)

1 950

1 375

5

202

1 583

81 %

6

—

360

366

1

1

0

2

Makroekonomiskt stöd

10

10

—

—

10

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

110

—

—

103

103

94 %

—

—

7

7

—

—

—

—

Unionens civilskyddsmekanism

11

9

—

1

9

82 %

0

—

—

—

2

—

—

2

Initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete

13

13

—

0

13

100 %

—

—

0

0

—

—

—

—

Europeiska fonden för hållbar utveckling

479

25

25

275

325

68 %

—

—

154

154

—

—

—

—

Europeiskt grannskapsinstrument

2 106

2 055

4

22

2 080

99 %

6

—

19

25

0

0

—

1

Instrument för utvecklingssamarbete

2 716

2 564

14

48

2 627

97 %

13

—

73

86

0

2

1

3

Partnerskapsinstrument

145

134

0

4

138

95 %

0

—

3

3

1

0

2

3

Demokrati och mänskliga rättigheter

167

159

3

0

162

97 %

3

—

1

4

1

1

0

2

Stabilitet och fred

331

315

3

7

324

98 %

4

—

2

6

0

1

0

1

Humanitärt bistånd

2 117

1 734

5

324

2 064

97 %

6

—

47

53

0

0

—

0

Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp)

362

308

0

31

340

94 %

0

—

22

22

0

—

—

0

Kärnsäkerhetssamarbete

36

35

0

—

36

98 %

1

—

0

1

0

0

—

0

Decentraliserade organ

21

20

—

0

21

100 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Övriga åtgärder och program

282

76

0

123

199

71 %

0

—

83

83

0

0

—

0

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

7

7

—

—

7

93 %

0

—

0

0

0

—

1

1

Särskilda åtgärder

68

68

—

0

68

100 %

0

—

0

0

0

—

0

0

Totalt flerårig budgetram rubrik 4

Totalt flerårig budgetram rubrik 4

10 933

10 933

8 908

8 908

60

60

1 140

1 140

10 108

10 108

92 %

92 %

39

39

—

—

772

772

811

811

6

6

4

4

4

4

14

14

5

Pensioner

2 002

1 990

—

—

1 990

99 %

0

—

0

0

12

—

—

12

Europaskolor

195

181

2

10

192

99 %

0

—

3

3

0

—

—

0

Decentraliserade organ

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

6

4

1

0

4

77 %

0

0

—

0

0

1

—

1

Kommissionens administrativa utgifter

4 385

3 303

332

182

3 817

87 %

285

—

204

489

52

26

1

79

Andra institutioners administrativa utgifter

5 107

3 571

515

291

4 377

86 %

463

0

143

605

82

39

3

124

Totalt flerårig budgetram rubrik 5

Totalt flerårig budgetram rubrik 5

11 694

11 694

9 048

9 048

850

850

482

482

10 381

10 381

89 %

89 %

748

748

0

0

349

349

1 098

1 098

146

146

66

66

4

4

216

216

6

Kompensationer

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Totalt flerårig budgetram rubrik 6

Totalt flerårig budgetram rubrik 6

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativ reserv

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Underskott som förts över

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Totalt flerårig budgetram rubrik 8

Totalt flerårig budgetram rubrik 8

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0

0

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Reserven för katastrofbistånd

352

—

—

—

—

—

0

—

—

—

352

—

—

352

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

25

0

0

—

0

1 %

1

—

8

9

0

0

16

16

EU:s solidaritetsfond

295

295

—

—

295

100 %

0

—

—

—

1

—

—

1

Totalt flerårig budgetram rubrik 9

Totalt flerårig budgetram rubrik 9

671

671

295

295

0

0

—

—

295

295

44 %

44 %

1

1

—

—

8

8

9

9

352

352

0

0

16

16

368

368

Totalt

Totalt

170 679

170 679

146 203

146 203

1 667

1 667

11 225

11 225

159 096

159 096

93 %

93 %

1 145

1 145

470

470

9 144

9 144

10 759

10 759

675

675

125

125

25

25

825

825

4.9   Detaljerad redovisning i den fleråriga budgetramen: ÄNDRINGAR I UTESTÅENDE ÅTAGANDEN

Detaljerad redovisning i den fleråriga budgetramen: ÄNDRINGAR I UTESTÅENDE ÅTAGANDEN

| miljoner euro |
| --- |
| Program | Utestående åtaganden vid föregående års slut | Åtaganden för innevarande budgetår | Totala utestående åtaganden vid årets slut |
| Åtaganden som överförts från föregående budgetår | Tillbakadragande/ Uppskrivningar/ Annulleringar | Betalningar | Utestående åtaganden vid budgetårets utgång | Åtaganden som ingåtts under året | Betalningar | Åtaganden som inte får överföras och därför annullerats | Utestående åtaganden vid budgetårets utgång |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1 | Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) | 2 714 | (0) | (1 015 ) | 1 698 | 377 | (171) | — | 206 | 1 905 |
| | Europeiska satellitnavigeringssystem (Egnos och Galileo) | 1 224 | (0) | (724) | 500 | 773 | (316) | — | 456 | 957 |
| | Internationell termonukleär reaktor (Iter) | 1 454 | (0) | (519) | 935 | 426 | (56) | (0) | 370 | 1 305 |
| | Europeiska jordobservationsprogrammet (Copernicus) | 243 | (1) | (230) | 12 | 882 | (387) | — | 495 | 507 |
| | Europeiska solidaritetskåren | 17 | (0) | (6) | 10 | 148 | (103) | — | 45 | 55 |
| | Europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet | — | — | — | — | 245 | (0) | — | 245 | 245 |
| | Kärnsäkerhet och avveckling | 596 | (0) | (128) | 468 | 144 | (29) | — | 115 | 583 |
| | Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation | 20 541 | (412) | (7 640 ) | 12 490 | 13 808 | (3 938 ) | (4) | 9 866 | 22 356 |
| | Euratoms forsknings- och utbildningsprogram | 275 | (11) | (145) | 119 | 422 | (245) | (0) | 176 | 295 |
| | Konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) | 943 | (19) | (296) | 628 | 398 | (33) | — | 365 | 993 |
| | Allmän utbildning, yrkesutbildning och idrott (Erasmus+) | 855 | (62) | (387) | 406 | 3 060 | (2 469 ) | — | 591 | 997 |
| | Sysselsättning och social innovation (EaSI) | 222 | (22) | (95) | 105 | 159 | (34) | — | 125 | 230 |
| | Tull, Fiscalis och bedrägeribekämpning | 175 | (6) | (98) | 71 | 143 | (39) | — | 103 | 175 |
| | FSE-energi | 2 072 | (14) | (320) | 1 738 | 992 | (9) | — | 983 | 2 721 |
| | FSE – Transport | 4 241 | (75) | (1 277 ) | 2 890 | 2 716 | (51) | — | 2 666 | 5 556 |
| | FSE – Informations- och kommunikationsteknik (IKT) | 448 | (12) | (116) | 321 | 175 | (7) | — | 169 | 490 |
| | Energiprojekt till stöd för ekonomisk återhämtning | 254 | (48) | (35) | 172 | — | — | — | — | 172 |
| | Decentraliserade organ | 52 | — | (36) | 15 | 376 | (341) | — | 36 | 51 |
| | Övriga åtgärder och program | 404 | (30) | (173) | 200 | 304 | (95) | — | 210 | 410 |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | 107 | (8) | (48) | 51 | 98 | (17) | — | 81 | 131 |
| | Kommissionens särskilda befogenheter | 169 | (18) | (80) | 72 | 134 | (39) | — | 95 | 166 |
| | Regional utjämning (mindre utvecklade regioner) | 85 194 | (494) | (27 428 ) | 57 272 | 31 444 | (101) | — | 31 343 | 88 615 |
| | Övergångsregioner | 18 502 | (24) | (5 139 ) | 13 338 | 6 657 | (12) | — | 6 645 | 19 984 |
| | Konkurrenskraft (mer utvecklade regioner) | 26 523 | (52) | (8 380 ) | 18 092 | 9 804 | (72) | — | 9 732 | 27 824 |
| | Yttersta randområdena och glest befolkade regioner | 588 | — | (205) | 384 | 253 | (18) | — | 234 | 618 |
| | Sammanhållningsfonden | 25 851 | (3) | (8 404 ) | 17 444 | 11 527 | (389) | — | 11 138 | 28 582 |
| | Europeiskt territoriellt samarbete | 4 502 | (2) | (1 536 ) | 2 964 | 2 189 | (10) | — | 2 178 | 5 142 |
| | Tekniskt bistånd | 251 | (21) | (96) | 134 | 228 | (89) | (0) | 139 | 273 |
| | Europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt | 1 304 | (1) | (483) | 820 | 590 | (21) | — | 569 | 1 390 |
| | Sysselsättningsinitiativ för unga | 1 655 | (13) | (527) | 1 114 | 358 | (22) | — | 337 | 1 450 |
| | Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) | 5 595 | (11) | (838) | 4 745 | 1 700 | (7) | — | 1 694 | 6 439 |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | 20 | (1) | (10) | 8 | 4 | (0) | — | 3 | 12 |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 1 | 206 991 | (1 360 ) | (66 413 ) | 139 217 | 90 536 | (9 122 ) | (4) | 81 410 | 220 627 |
| 2 | Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) | 359 | (6) | (235) | 117 | 43 962 | (43 650 ) | — | 313 | 430 |
| | Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) | 34 594 | (38) | (13 714 ) | 20 842 | 14 765 | (499) | — | 14 266 | 35 108 |
| | Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) | 3 280 | (73) | (826) | 2 382 | 1 082 | (22) | (0) | 1 059 | 3 441 |
| | Partnerskapsavtal om fiske (FPA) och regionala fiskeriförvaltningsorganisationer | 15 | (2) | (6) | 8 | 148 | (136) | — | 12 | 19 |
| | Miljö- och klimatpolitik (Life) | 1 768 | (131) | (342) | 1 294 | 564 | (17) | — | 548 | 1 841 |
| | Decentraliserade organ | 3 | (0) | (3) | — | 67 | (64) | — | 3 | 3 |
| | Övriga insatser och åtgärder | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | 28 | (3) | (6) | 19 | 12 | (0) | — | 12 | 31 |
| | Särskilda åtgärder | 0 | (0) | (0) | — | — | — | — | — | — |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 2 | 40 047 | (253) | (15 133 ) | 24 661 | 60 600 | (44 387 ) | (0) | 16 213 | 40 874 |
| 3 | Asyl-, migrations- och integrationsfonden | 2 662 | (98) | (750) | 1 814 | 1 192 | (136) | — | 1 057 | 2 870 |
| | Konsumentfrågor | 40 | (1) | (18) | 22 | 30 | (10) | — | 20 | 43 |
| | Kreativa Europa | 219 | (8) | (96) | 115 | 255 | (113) | — | 141 | 256 |
| | Krisstöd inom unionen | 62 | (0) | (60) | 2 | 0 | (0) | — | 0 | 2 |
| | Fonden för inre säkerhet | 1 746 | (103) | (525) | 1 118 | 597 | (4) | — | 593 | 1 711 |
| | It-system | 46 | (36) | (0) | 10 | — | — | — | — | 10 |
| | Rättsliga frågor | 90 | (2) | (30) | 58 | 45 | (16) | — | 29 | 87 |
| | Rättvisa, jämlikhet och medborgarskap | 105 | (1) | (45) | 59 | 67 | (18) | — | 49 | 108 |
| | Unionens civilskyddsmekanism | 43 | (3) | (17) | 22 | 73 | (27) | — | 45 | 67 |
| | Ett Europa för medborgarna | 21 | (1) | (11) | 9 | 29 | (14) | — | 15 | 24 |
| | Livsmedel och foder | 319 | (9) | (178) | 132 | 292 | (68) | — | 225 | 357 |
| | Hälsa | 133 | (1) | (51) | 82 | 71 | (14) | — | 56 | 138 |
| | Decentraliserade organ | 242 | (0) | (85) | 157 | 1 102 | (864) | — | 238 | 395 |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | 24 | (3) | (7) | 14 | 15 | (1) | — | 14 | 29 |
| | Särskilda åtgärder | 82 | (2) | (63) | 17 | 106 | (37) | — | 69 | 86 |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 3 | 5 834 | (269) | (1 934 ) | 3 632 | 3 874 | (1 323 ) | — | 2 551 | 6 183 |
| 4 | Stöd inför anslutning (IPA II) | 7 425 | (355) | (1 414 ) | 5 656 | 2 994 | (169) | — | 2 826 | 8 481 |
| | Makroekonomiskt stöd | 45 | (0) | (10) | 35 | 0 | — | — | 0 | 35 |
| | Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland | — | — | — | — | 103 | (103) | — | — | — |
| | Unionens civilskyddsmekanism | 15 | (2) | (4) | 9 | 13 | (5) | — | 8 | 17 |
| | Initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete | 22 | (0) | (3) | 19 | 19 | (10) | — | 9 | 28 |
| | Europeiska fonden för hållbar utveckling | 325 | — | (241) | 84 | 95 | (84) | — | 10 | 95 |
| | Europeiskt grannskapsinstrument | 7 833 | (526) | (1 713 ) | 5 594 | 2 769 | (367) | — | 2 401 | 7 995 |
| | Instrument för utvecklingssamarbete | 8 755 | (187) | (2 298 ) | 6 269 | 3 262 | (329) | — | 2 933 | 9 203 |
| | Partnerskapsinstrument | 386 | (3) | (118) | 264 | 156 | (21) | — | 135 | 400 |
| | Demokrati och mänskliga rättigheter | 358 | (8) | (115) | 235 | 179 | (47) | — | 133 | 367 |
| | Stabilitet och fred | 627 | (13) | (206) | 408 | 387 | (118) | (0) | 268 | 676 |
| | Humanitärt bistånd | 893 | (36) | (552) | 305 | 2 412 | (1 511 ) | (0) | 901 | 1 205 |
| | Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) | 266 | (49) | (130) | 88 | 360 | (210) | — | 150 | 238 |
| | Kärnsäkerhetssamarbete | 107 | (3) | (24) | 80 | 34 | (12) | — | 22 | 102 |
| | Decentraliserade organ | — | — | — | — | 21 | (21) | — | 0 | 0 |
| | Övriga åtgärder och program | 152 | (8) | (38) | 105 | 226 | (161) | — | 65 | 171 |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | 16 | (3) | (6) | 6 | 1 | (0) | — | 1 | 7 |
| | Särskilda åtgärder | 126 | (4) | (46) | 76 | 81 | (21) | — | 59 | 135 |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 4 | 27 352 | (1 200 ) | (6 918 ) | 19 234 | 13 111 | (3 190 ) | (0) | 9 920 | 29 154 |
| 5 | Pensioner | — | — | — | — | 1 990 | (1 990 ) | (0) | — | — |
| | Europaskolor | 2 | — | (2) | — | 191 | (190) | — | 0 | 0 |
| | Decentraliserade organ | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | 6 | — | (4) | 2 | 4 | (0) | — | 4 | 6 |
| | Kommissionens administrativa utgifter | 366 | (28) | (337) | 0 | 3 816 | (3 480 ) | (1) | 335 | 335 |
| | Andra institutioners administrativa utgifter | 587 | (69) | (515) | 2 | 4 371 | (3 861 ) | 0 | 510 | 511 |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 5 | 961 | (97) | (859) | 5 | 10 371 | (9 522 ) | (1) | 849 | 854 |
| 6 | Kompensationer | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 6 | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativ reserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Underskott som förts över | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 8 | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Reserven för katastrofbistånd | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter | 0 | (0) | (0) | — | 1 | (0) | — | 1 | 1 |
| | EU:s solidaritetsfond | — | — | — | — | 295 | (295) | — | — | — |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 9 | 0 | (0) | (0) | — | 295 | (295) | — | 1 | 1 |
| Totalt | 281 185 | (3 179 ) | (91 257 ) | 186 749 | 178 787 | (67 838 ) | (5) | 110 944 | 297 693 |

miljoner euro

Program

Utestående åtaganden vid föregående års slut

Åtaganden för innevarande budgetår

Totala utestående åtaganden vid årets slut

Åtaganden som överförts från föregående budgetår

Tillbakadragande/ Uppskrivningar/ Annulleringar

Betalningar

Utestående åtaganden vid budgetårets utgång

Åtaganden som ingåtts under året

Betalningar

Åtaganden som inte får överföras och därför annullerats

Utestående åtaganden vid budgetårets utgång

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1

Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

2 714

(0)

(1 015 )

1 698

377

(171)

—

206

1 905

Europeiska satellitnavigeringssystem (Egnos och Galileo)

1 224

(0)

(724)

500

773

(316)

—

456

957

Internationell termonukleär reaktor (Iter)

1 454

(0)

(519)

935

426

(56)

(0)

370

1 305

Europeiska jordobservationsprogrammet (Copernicus)

243

(1)

(230)

12

882

(387)

—

495

507

Europeiska solidaritetskåren

17

(0)

(6)

10

148

(103)

—

45

55

Europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet

—

—

—

—

245

(0)

—

245

245

Kärnsäkerhet och avveckling

596

(0)

(128)

468

144

(29)

—

115

583

Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation

20 541

(412)

(7 640 )

12 490

13 808

(3 938 )

(4)

9 866

22 356

Euratoms forsknings- och utbildningsprogram

275

(11)

(145)

119

422

(245)

(0)

176

295

Konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme)

943

(19)

(296)

628

398

(33)

—

365

993

Allmän utbildning, yrkesutbildning och idrott (Erasmus+)

855

(62)

(387)

406

3 060

(2 469 )

—

591

997

Sysselsättning och social innovation (EaSI)

222

(22)

(95)

105

159

(34)

—

125

230

Tull, Fiscalis och bedrägeribekämpning

175

(6)

(98)

71

143

(39)

—

103

175

FSE-energi

2 072

(14)

(320)

1 738

992

(9)

—

983

2 721

FSE – Transport

4 241

(75)

(1 277 )

2 890

2 716

(51)

—

2 666

5 556

FSE – Informations- och kommunikationsteknik (IKT)

448

(12)

(116)

321

175

(7)

—

169

490

Energiprojekt till stöd för ekonomisk återhämtning

254

(48)

(35)

172

—

—

—

—

172

Decentraliserade organ

52

—

(36)

15

376

(341)

—

36

51

Övriga åtgärder och program

404

(30)

(173)

200

304

(95)

—

210

410

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

107

(8)

(48)

51

98

(17)

—

81

131

Kommissionens särskilda befogenheter

169

(18)

(80)

72

134

(39)

—

95

166

Regional utjämning (mindre utvecklade regioner)

85 194

(494)

(27 428 )

57 272

31 444

(101)

—

31 343

88 615

Övergångsregioner

18 502

(24)

(5 139 )

13 338

6 657

(12)

—

6 645

19 984

Konkurrenskraft (mer utvecklade regioner)

26 523

(52)

(8 380 )

18 092

9 804

(72)

—

9 732

27 824

Yttersta randområdena och glest befolkade regioner

588

—

(205)

384

253

(18)

—

234

618

Sammanhållningsfonden

25 851

(3)

(8 404 )

17 444

11 527

(389)

—

11 138

28 582

Europeiskt territoriellt samarbete

4 502

(2)

(1 536 )

2 964

2 189

(10)

—

2 178

5 142

Tekniskt bistånd

251

(21)

(96)

134

228

(89)

(0)

139

273

Europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt

1 304

(1)

(483)

820

590

(21)

—

569

1 390

Sysselsättningsinitiativ för unga

1 655

(13)

(527)

1 114

358

(22)

—

337

1 450

Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE)

5 595

(11)

(838)

4 745

1 700

(7)

—

1 694

6 439

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

20

(1)

(10)

8

4

(0)

—

3

12

Totalt flerårig budgetram rubrik 1

Totalt flerårig budgetram rubrik 1

206 991

206 991

(1 360 )

(1 360 )

(66 413 )

(66 413 )

139 217

139 217

90 536

90 536

(9 122 )

(9 122 )

(4)

(4)

81 410

81 410

220 627

220 627

2

Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ)

359

(6)

(235)

117

43 962

(43 650 )

—

313

430

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu)

34 594

(38)

(13 714 )

20 842

14 765

(499)

—

14 266

35 108

Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF)

3 280

(73)

(826)

2 382

1 082

(22)

(0)

1 059

3 441

Partnerskapsavtal om fiske (FPA) och regionala fiskeriförvaltningsorganisationer

15

(2)

(6)

8

148

(136)

—

12

19

Miljö- och klimatpolitik (Life)

1 768

(131)

(342)

1 294

564

(17)

—

548

1 841

Decentraliserade organ

3

(0)

(3)

—

67

(64)

—

3

3

Övriga insatser och åtgärder

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

28

(3)

(6)

19

12

(0)

—

12

31

Särskilda åtgärder

0

(0)

(0)

—

—

—

—

—

—

Totalt flerårig budgetram rubrik 2

Totalt flerårig budgetram rubrik 2

40 047

40 047

(253)

(253)

(15 133 )

(15 133 )

24 661

24 661

60 600

60 600

(44 387 )

(44 387 )

(0)

(0)

16 213

16 213

40 874

40 874

3

Asyl-, migrations- och integrationsfonden

2 662

(98)

(750)

1 814

1 192

(136)

—

1 057

2 870

Konsumentfrågor

40

(1)

(18)

22

30

(10)

—

20

43

Kreativa Europa

219

(8)

(96)

115

255

(113)

—

141

256

Krisstöd inom unionen

62

(0)

(60)

2

0

(0)

—

0

2

Fonden för inre säkerhet

1 746

(103)

(525)

1 118

597

(4)

—

593

1 711

It-system

46

(36)

(0)

10

—

—

—

—

10

Rättsliga frågor

90

(2)

(30)

58

45

(16)

—

29

87

Rättvisa, jämlikhet och medborgarskap

105

(1)

(45)

59

67

(18)

—

49

108

Unionens civilskyddsmekanism

43

(3)

(17)

22

73

(27)

—

45

67

Ett Europa för medborgarna

21

(1)

(11)

9

29

(14)

—

15

24

Livsmedel och foder

319

(9)

(178)

132

292

(68)

—

225

357

Hälsa

133

(1)

(51)

82

71

(14)

—

56

138

Decentraliserade organ

242

(0)

(85)

157

1 102

(864)

—

238

395

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

24

(3)

(7)

14

15

(1)

—

14

29

Särskilda åtgärder

82

(2)

(63)

17

106

(37)

—

69

86

Totalt flerårig budgetram rubrik 3

Totalt flerårig budgetram rubrik 3

5 834

5 834

(269)

(269)

(1 934 )

(1 934 )

3 632

3 632

3 874

3 874

(1 323 )

(1 323 )

—

—

2 551

2 551

6 183

6 183

4

Stöd inför anslutning (IPA II)

7 425

(355)

(1 414 )

5 656

2 994

(169)

—

2 826

8 481

Makroekonomiskt stöd

45

(0)

(10)

35

0

—

—

0

35

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

—

—

—

—

103

(103)

—

—

—

Unionens civilskyddsmekanism

15

(2)

(4)

9

13

(5)

—

8

17

Initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete

22

(0)

(3)

19

19

(10)

—

9

28

Europeiska fonden för hållbar utveckling

325

—

(241)

84

95

(84)

—

10

95

Europeiskt grannskapsinstrument

7 833

(526)

(1 713 )

5 594

2 769

(367)

—

2 401

7 995

Instrument för utvecklingssamarbete

8 755

(187)

(2 298 )

6 269

3 262

(329)

—

2 933

9 203

Partnerskapsinstrument

386

(3)

(118)

264

156

(21)

—

135

400

Demokrati och mänskliga rättigheter

358

(8)

(115)

235

179

(47)

—

133

367

Stabilitet och fred

627

(13)

(206)

408

387

(118)

(0)

268

676

Humanitärt bistånd

893

(36)

(552)

305

2 412

(1 511 )

(0)

901

1 205

Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp)

266

(49)

(130)

88

360

(210)

—

150

238

Kärnsäkerhetssamarbete

107

(3)

(24)

80

34

(12)

—

22

102

Decentraliserade organ

—

—

—

—

21

(21)

—

0

0

Övriga åtgärder och program

152

(8)

(38)

105

226

(161)

—

65

171

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

16

(3)

(6)

6

1

(0)

—

1

7

Särskilda åtgärder

126

(4)

(46)

76

81

(21)

—

59

135

Totalt flerårig budgetram rubrik 4

Totalt flerårig budgetram rubrik 4

27 352

27 352

(1 200 )

(1 200 )

(6 918 )

(6 918 )

19 234

19 234

13 111

13 111

(3 190 )

(3 190 )

(0)

(0)

9 920

9 920

29 154

29 154

5

Pensioner

—

—

—

—

1 990

(1 990 )

(0)

—

—

Europaskolor

2

—

(2)

—

191

(190)

—

0

0

Decentraliserade organ

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

6

—

(4)

2

4

(0)

—

4

6

Kommissionens administrativa utgifter

366

(28)

(337)

0

3 816

(3 480 )

(1)

335

335

Andra institutioners administrativa utgifter

587

(69)

(515)

2

4 371

(3 861 )

0

510

511

Totalt flerårig budgetram rubrik 5

Totalt flerårig budgetram rubrik 5

961

961

(97)

(97)

(859)

(859)

5

5

10 371

10 371

(9 522 )

(9 522 )

(1)

(1)

849

849

854

854

6

Kompensationer

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Totalt flerårig budgetram rubrik 6

Totalt flerårig budgetram rubrik 6

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativ reserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Underskott som förts över

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Totalt flerårig budgetram rubrik 8

Totalt flerårig budgetram rubrik 8

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Reserven för katastrofbistånd

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

0

(0)

(0)

—

1

(0)

—

1

1

EU:s solidaritetsfond

—

—

—

—

295

(295)

—

—

—

Totalt flerårig budgetram rubrik 9

Totalt flerårig budgetram rubrik 9

0

0

(0)

(0)

(0)

(0)

—

—

295

295

(295)

(295)

—

—

1

1

1

1

Totalt

Totalt

281 185

281 185

(3 179 )

(3 179 )

(91 257 )

(91 257 )

186 749

186 749

178 787

178 787

(67 838 )

(67 838 )

(5)

(5)

110 944

110 944

297 693

297 693

4.10   Detaljerad redovisning i den fleråriga budgetramen: UTESTÅENDE ÅTAGANDEN FÖRDELADE PÅ URSPRUNGSÅR

Detaljerad redovisning i den fleråriga budgetramen: UTESTÅENDE ÅTAGANDEN FÖRDELADE PÅ URSPRUNGSÅR

| miljoner euro |
| --- |
| Program | < 2013 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | Totalt |
| 1 | Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) | — | — | — | — | 4 | 4 | 1 691 | 206 | 1 905 |
| | Europeiska satellitnavigeringssystem (Egnos och Galileo) | 0 | — | — | 30 | 11 | 121 | 338 | 456 | 957 |
| | Internationell termonukleär reaktor (Iter) | — | 348 | — | — | — | 266 | 321 | 370 | 1 305 |
| | Europeiska jordobservationsprogrammet (Copernicus) | — | — | — | 0 | 3 | 3 | 6 | 495 | 507 |
| | Europeiska solidaritetskåren | — | — | — | — | — | — | 10 | 45 | 55 |
| | Europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet | — | — | — | — | — | — | — | 245 | 245 |
| | Kärnsäkerhet och avveckling | — | 35 | 41 | 77 | 103 | 105 | 107 | 115 | 583 |
| | Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation | 271 | 385 | 823 | 1 187 | 1 988 | 3 219 | 4 615 | 9 866 | 22 356 |
| | Euratoms forsknings- och utbildningsprogram | 8 | 1 | 2 | 19 | 9 | 30 | 51 | 176 | 295 |
| | Konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) | 5 | 137 | 4 | 13 | 84 | 153 | 231 | 365 | 993 |
| | Allmän utbildning, yrkesutbildning och idrott (Erasmus+) | 0 | 0 | 1 | 20 | 41 | 106 | 237 | 591 | 997 |
| | Sysselsättning och social innovation (EaSI) | — | 0 | 1 | 7 | 6 | 27 | 64 | 125 | 230 |
| | Tull, Fiscalis och bedrägeribekämpning | — | — | 0 | 1 | 7 | 12 | 52 | 103 | 175 |
| | FSE-energi | 2 | — | 183 | 182 | 256 | 513 | 601 | 983 | 2 721 |
| | FSE – Transport | 2 | 3 | 91 | 41 | 487 | 724 | 1 543 | 2 666 | 5 556 |
| | FSE – Informations- och kommunikationsteknik (IKT) | 0 | — | 20 | 12 | 110 | 60 | 115 | 172 | 490 |
| | Energiprojekt till stöd för ekonomisk återhämtning | 172 | — | — | — | — | — | — | — | 172 |
| | Decentraliserade organ | — | — | — | — | — | 15 | 0 | 36 | 51 |
| | Övriga åtgärder och program | 11 | 10 | 8 | 16 | 15 | 41 | 99 | 210 | 410 |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | 0 | 1 | — | 1 | 4 | 9 | 36 | 81 | 131 |
| | Kommissionens särskilda befogenheter | 0 | 0 | 1 | 3 | 5 | 19 | 43 | 95 | 166 |
| | Regional utjämning (mindre utvecklade regioner) | 665 | 2 184 | 424 | 1 388 | 4 259 | 19 724 | 28 628 | 31 343 | 88 615 |
| | Övergångsregioner | 37 | — | 85 | 314 | 1 382 | 5 230 | 6 291 | 6 645 | 19 984 |
| | Konkurrenskraft (mer utvecklade regioner) | 53 | 363 | 129 | 532 | 1 114 | 6 502 | 9 398 | 9 732 | 27 824 |
| | Yttersta randområdena och glest befolkade regioner | — | — | 6 | 16 | 27 | 113 | 221 | 234 | 618 |
| | Sammanhållningsfonden | 154 | 122 | 122 | 252 | 793 | 6 061 | 9 940 | 11 138 | 28 582 |
| | Europeiskt territoriellt samarbete | 48 | 50 | — | 0 | 9 | 986 | 1 871 | 2 178 | 5 142 |
| | Tekniskt bistånd | — | — | 0 | 24 | 17 | 29 | 63 | 139 | 273 |
| | Europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt | — | — | — | 3 | 96 | 334 | 388 | 569 | 1 390 |
| | Sysselsättningsinitiativ för unga | — | — | — | 105 | 400 | 228 | 381 | 337 | 1 450 |
| | Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) | — | — | 197 | 441 | 1 245 | 1 283 | 1 579 | 1 694 | 6 439 |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | 0 | — | — | 0 | 1 | 4 | 3 | 3 | 12 |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 1 | 1 428 | 3 640 | 2 139 | 4 683 | 12 476 | 45 924 | 68 924 | 81 414 | 220 627 |
| 2 | Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) | — | — | — | 1 | 3 | 37 | 76 | 313 | 430 |
| | Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) | 0 | — | 198 | 1 149 | 2 148 | 6 413 | 10 934 | 14 266 | 35 108 |
| | Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) | 12 | 87 | 2 | 5 | 342 | 911 | 1 022 | 1 059 | 3 441 |
| | Partnerskapsavtal om fiske (FPA) och regionala fiskeriförvaltningsorganisationer | — | — | — | — | — | 3 | 5 | 12 | 19 |
| | Miljö- och klimatpolitik (Life) | 56 | 43 | 84 | 162 | 190 | 236 | 524 | 548 | 1 841 |
| | Decentraliserade organ | — | — | — | — | — | — | — | 3 | 3 |
| | Övriga insatser och åtgärder | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | — | 0 | 1 | 0 | 2 | 3 | 13 | 12 | 31 |
| | Särskilda åtgärder | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 2 | 68 | 130 | 285 | 1 316 | 2 685 | 7 603 | 12 575 | 16 213 | 40 874 |
| 3 | Asyl-, migrations- och integrationsfonden | 3 | 1 | 1 | 23 | 267 | 724 | 796 | 1 057 | 2 870 |
| | Konsumentfrågor | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 7 | 12 | 20 | 43 |
| | Kreativa Europa | — | 1 | 0 | 1 | 9 | 20 | 85 | 141 | 256 |
| | Krisstöd inom unionen | — | — | — | — | 2 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| | Fonden för inre säkerhet | 15 | 7 | 3 | 6 | 101 | 337 | 651 | 593 | 1 711 |
| | It-system | — | — | — | — | 0 | — | 10 | — | 10 |
| | Rättsliga frågor | 2 | 4 | 3 | 5 | 12 | 15 | 16 | 29 | 87 |
| | Rättvisa, jämlikhet och medborgarskap | 7 | 2 | 3 | 4 | 9 | 13 | 21 | 49 | 108 |
| | Unionens civilskyddsmekanism | — | — | 1 | 1 | 2 | 5 | 14 | 45 | 67 |
| | Ett Europa för medborgarna | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 7 | 15 | 24 |
| | Livsmedel och foder | 1 | 2 | 3 | 5 | 14 | 34 | 73 | 225 | 357 |
| | Hälsa | 4 | 2 | 3 | 5 | 13 | 23 | 31 | 56 | 138 |
| | Decentraliserade organ | — | — | — | 0 | — | 42 | 115 | 238 | 395 |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | 1 | 7 | 14 | 29 |
| | Särskilda åtgärder | 0 | — | 0 | 0 | 1 | 2 | 14 | 69 | 86 |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 3 | 33 | 18 | 20 | 53 | 433 | 1 223 | 1 851 | 2 552 | 6 183 |
| 4 | Stöd inför anslutning (IPA II) | 179 | 356 | 219 | 646 | 1 096 | 1 518 | 1 642 | 2 826 | 8 481 |
| | Makroekonomiskt stöd | — | — | — | — | — | 30 | 5 | 0 | 35 |
| | Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Unionens civilskyddsmekanism | — | — | 2 | 2 | 1 | 2 | 3 | 8 | 17 |
| | Initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete | — | — | 6 | 3 | 1 | 4 | 4 | 9 | 28 |
| | Europeiska fonden för hållbar utveckling | — | — | — | — | — | — | 84 | 10 | 95 |
| | Europeiskt grannskapsinstrument | 455 | 266 | 345 | 452 | 981 | 1 302 | 1 770 | 2 424 | 7 995 |
| | Instrument för utvecklingssamarbete | 247 | 303 | 339 | 608 | 962 | 1 738 | 2 049 | 2 956 | 9 203 |
| | Partnerskapsinstrument | 5 | 9 | 21 | 23 | 46 | 62 | 98 | 135 | 400 |
| | Demokrati och mänskliga rättigheter | 4 | 5 | 14 | 23 | 31 | 56 | 98 | 137 | 367 |
| | Stabilitet och fred | 10 | 13 | 23 | 36 | 57 | 97 | 172 | 268 | 676 |
| | Humanitärt bistånd | — | — | 8 | 10 | 18 | 75 | 194 | 901 | 1 205 |
| | Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) | 1 | — | 18 | 18 | 5 | 29 | 17 | 150 | 238 |
| | Kärnsäkerhetssamarbete | 3 | 5 | 7 | 11 | 13 | 14 | 27 | 22 | 102 |
| | Decentraliserade organ | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | 0 |
| | Övriga åtgärder och program | 4 | 0 | 7 | 15 | 28 | 21 | 30 | 65 | 171 |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | 1 | — | 0 | 2 | 0 | 2 | 1 | 1 | 7 |
| | Särskilda åtgärder | 0 | 1 | 1 | 3 | 11 | 22 | 37 | 59 | 135 |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 4 | 909 | 958 | 1 010 | 1 851 | 3 253 | 4 973 | 6 231 | 9 970 | 29 154 |
| 5 | Pensioner | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Europaskolor | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| | Decentraliserade organ | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | — | — | — | — | 0 | 1 | 2 | 4 | 6 |
| | Kommissionens administrativa utgifter | — | — | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 335 | 335 |
| | Andra institutioners administrativa utgifter | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 511 | 511 |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 5 | — | — | 0 | — | 0 | 1 | 2 | 851 | 854 |
| 6 | Kompensationer | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 6 | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativ reserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Underskott som förts över | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 8 | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Reserven för katastrofbistånd | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter | — | — | — | — | — | — | — | 1 | 1 |
| | EU:s solidaritetsfond | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Totalt flerårig budgetram rubrik 9 | — | — | — | — | — | — | — | 1 | 1 |
| Totalt | 2 438 | 4 746 | 3 453 | 7 904 | 18 846 | 59 723 | 89 583 | 110 999 | 297 693 |

miljoner euro

Program

< 2013

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

Totalt

1

Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)

—

—

—

—

4

4

1 691

206

1 905

Europeiska satellitnavigeringssystem (Egnos och Galileo)

0

—

—

30

11

121

338

456

957

Internationell termonukleär reaktor (Iter)

—

348

—

—

—

266

321

370

1 305

Europeiska jordobservationsprogrammet (Copernicus)

—

—

—

0

3

3

6

495

507

Europeiska solidaritetskåren

—

—

—

—

—

—

10

45

55

Europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet

—

—

—

—

—

—

—

245

245

Kärnsäkerhet och avveckling

—

35

41

77

103

105

107

115

583

Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation

271

385

823

1 187

1 988

3 219

4 615

9 866

22 356

Euratoms forsknings- och utbildningsprogram

8

1

2

19

9

30

51

176

295

Konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme)

5

137

4

13

84

153

231

365

993

Allmän utbildning, yrkesutbildning och idrott (Erasmus+)

0

0

1

20

41

106

237

591

997

Sysselsättning och social innovation (EaSI)

—

0

1

7

6

27

64

125

230

Tull, Fiscalis och bedrägeribekämpning

—

—

0

1

7

12

52

103

175

FSE-energi

2

—

183

182

256

513

601

983

2 721

FSE – Transport

2

3

91

41

487

724

1 543

2 666

5 556

FSE – Informations- och kommunikationsteknik (IKT)

0

—

20

12

110

60

115

172

490

Energiprojekt till stöd för ekonomisk återhämtning

172

—

—

—

—

—

—

—

172

Decentraliserade organ

—

—

—

—

—

15

0

36

51

Övriga åtgärder och program

11

10

8

16

15

41

99

210

410

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

0

1

—

1

4

9

36

81

131

Kommissionens särskilda befogenheter

0

0

1

3

5

19

43

95

166

Regional utjämning (mindre utvecklade regioner)

665

2 184

424

1 388

4 259

19 724

28 628

31 343

88 615

Övergångsregioner

37

—

85

314

1 382

5 230

6 291

6 645

19 984

Konkurrenskraft (mer utvecklade regioner)

53

363

129

532

1 114

6 502

9 398

9 732

27 824

Yttersta randområdena och glest befolkade regioner

—

—

6

16

27

113

221

234

618

Sammanhållningsfonden

154

122

122

252

793

6 061

9 940

11 138

28 582

Europeiskt territoriellt samarbete

48

50

—

0

9

986

1 871

2 178

5 142

Tekniskt bistånd

—

—

0

24

17

29

63

139

273

Europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt

—

—

—

3

96

334

388

569

1 390

Sysselsättningsinitiativ för unga

—

—

—

105

400

228

381

337

1 450

Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE)

—

—

197

441

1 245

1 283

1 579

1 694

6 439

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

0

—

—

0

1

4

3

3

12

Totalt flerårig budgetram rubrik 1

Totalt flerårig budgetram rubrik 1

1 428

1 428

3 640

3 640

2 139

2 139

4 683

4 683

12 476

12 476

45 924

45 924

68 924

68 924

81 414

81 414

220 627

220 627

2

Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ)

—

—

—

1

3

37

76

313

430

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu)

0

—

198

1 149

2 148

6 413

10 934

14 266

35 108

Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF)

12

87

2

5

342

911

1 022

1 059

3 441

Partnerskapsavtal om fiske (FPA) och regionala fiskeriförvaltningsorganisationer

—

—

—

—

—

3

5

12

19

Miljö- och klimatpolitik (Life)

56

43

84

162

190

236

524

548

1 841

Decentraliserade organ

—

—

—

—

—

—

—

3

3

Övriga insatser och åtgärder

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

—

0

1

0

2

3

13

12

31

Särskilda åtgärder

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Totalt flerårig budgetram rubrik 2

Totalt flerårig budgetram rubrik 2

68

68

130

130

285

285

1 316

1 316

2 685

2 685

7 603

7 603

12 575

12 575

16 213

16 213

40 874

40 874

3

Asyl-, migrations- och integrationsfonden

3

1

1

23

267

724

796

1 057

2 870

Konsumentfrågor

0

0

1

1

1

7

12

20

43

Kreativa Europa

—

1

0

1

9

20

85

141

256

Krisstöd inom unionen

—

—

—

—

2

0

0

0

2

Fonden för inre säkerhet

15

7

3

6

101

337

651

593

1 711

It-system

—

—

—

—

0

—

10

—

10

Rättsliga frågor

2

4

3

5

12

15

16

29

87

Rättvisa, jämlikhet och medborgarskap

7

2

3

4

9

13

21

49

108

Unionens civilskyddsmekanism

—

—

1

1

2

5

14

45

67

Ett Europa för medborgarna

0

0

0

0

0

2

7

15

24

Livsmedel och foder

1

2

3

5

14

34

73

225

357

Hälsa

4

2

3

5

13

23

31

56

138

Decentraliserade organ

—

—

—

0

—

42

115

238

395

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

0

0

1

2

2

1

7

14

29

Särskilda åtgärder

0

—

0

0

1

2

14

69

86

Totalt flerårig budgetram rubrik 3

Totalt flerårig budgetram rubrik 3

33

33

18

18

20

20

53

53

433

433

1 223

1 223

1 851

1 851

2 552

2 552

6 183

6 183

4

Stöd inför anslutning (IPA II)

179

356

219

646

1 096

1 518

1 642

2 826

8 481

Makroekonomiskt stöd

—

—

—

—

—

30

5

0

35

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Unionens civilskyddsmekanism

—

—

2

2

1

2

3

8

17

Initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete

—

—

6

3

1

4

4

9

28

Europeiska fonden för hållbar utveckling

—

—

—

—

—

—

84

10

95

Europeiskt grannskapsinstrument

455

266

345

452

981

1 302

1 770

2 424

7 995

Instrument för utvecklingssamarbete

247

303

339

608

962

1 738

2 049

2 956

9 203

Partnerskapsinstrument

5

9

21

23

46

62

98

135

400

Demokrati och mänskliga rättigheter

4

5

14

23

31

56

98

137

367

Stabilitet och fred

10

13

23

36

57

97

172

268

676

Humanitärt bistånd

—

—

8

10

18

75

194

901

1 205

Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp)

1

—

18

18

5

29

17

150

238

Kärnsäkerhetssamarbete

3

5

7

11

13

14

27

22

102

Decentraliserade organ

—

—

—

—

—

—

(0)

0

0

Övriga åtgärder och program

4

0

7

15

28

21

30

65

171

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

1

—

0

2

0

2

1

1

7

Särskilda åtgärder

0

1

1

3

11

22

37

59

135

Totalt flerårig budgetram rubrik 4

Totalt flerårig budgetram rubrik 4

909

909

958

958

1 010

1 010

1 851

1 851

3 253

3 253

4 973

4 973

6 231

6 231

9 970

9 970

29 154

29 154

5

Pensioner

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Europaskolor

—

—

—

—

—

—

0

0

0

Decentraliserade organ

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

—

—

—

—

0

1

2

4

6

Kommissionens administrativa utgifter

—

—

0

—

0

0

0

335

335

Andra institutioners administrativa utgifter

0

0

0

0

0

0

0

511

511

Totalt flerårig budgetram rubrik 5

Totalt flerårig budgetram rubrik 5

—

—

—

—

0

0

—

—

0

0

1

1

2

2

851

851

854

854

6

Kompensationer

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Totalt flerårig budgetram rubrik 6

Totalt flerårig budgetram rubrik 6

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativ reserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Underskott som förts över

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Totalt flerårig budgetram rubrik 8

Totalt flerårig budgetram rubrik 8

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Reserven för katastrofbistånd

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

—

—

—

—

—

—

—

1

1

EU:s solidaritetsfond

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Totalt flerårig budgetram rubrik 9

Totalt flerårig budgetram rubrik 9

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1

1

1

1

Totalt

Totalt

2 438

2 438

4 746

4 746

3 453

3 453

7 904

7 904

18 846

18 846

59 723

59 723

89 583

89 583

110 999

110 999

297 693

297 693

Inrättandet av den nya kommissionen inbegrep en intern omorganisering av generaldirektoraten. Omfördelning av relaterade transaktioner ledde till ett skifte mellan utestående belopp mellan åren. Det totala beloppet utestående åtaganden förblir oförändrade.

5.   GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN PER INSTITUTION

5.1   GENOMFÖRANDET AV BUDGETINTÄKTER

GENOMFÖRANDET AV BUDGETINTÄKTER

| miljoner euro |
| --- |
| Institution | Budgeterade intäkter | Fastställda fordringar | Intäkter | Intäkter som procentandel av budgeten | Utestående |
| Ursprunglig antagen budget | Slutlig antagen budget | Innevarande budgetår | Överförda | Totalt | Fordringar under innevarande budgetår | Överförda fordringar | Totalt |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| Europaparlamentet | 171 | 171 | 207 | 22 | 228 | 201 | 6 | 208 | 121 % | 21 |
| Europeiska rådet och rådet | 55 | 55 | 73 | 1 | 75 | 72 | 1 | 73 | 132 % | 2 |
| Europeiska kommissionen | 147 824 | 148 117 | 169 322 | 13 747 | 183 069 | 162 644 | 596 | 163 240 | 110 % | 19 829 |
| Domstolen | 56 | 56 | 55 | 0 | 55 | 55 | 0 | 55 | 98 % | 0 |
| Revisionsrätten | 22 | 22 | 22 | — | 22 | 22 | 0 | 22 | 103 % | 0 |
| Europeiska ekonomiska och sociala kommittén | 12 | 12 | 17 | 0 | 17 | 17 | 0 | 17 | 134 % | 0 |
| Regionkommittén | 10 | 10 | 12 | 0 | 12 | 12 | 0 | 12 | 121 % | 0 |
| Ombudsmannen | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 90 % | — |
| Europeiska datatillsynsmannen | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 87 % | — |
| Europeiska utrikestjänsten | 46 | 46 | 290 | 1 | 290 | 288 | 1 | 289 | 623 % | 2 |
| Totalt | 148 199 | 148 492 | 170 001 | 13 770 | 183 771 | 163 314 | 604 | 163 918 | 110 % | 19 853 |

miljoner euro

Institution

Budgeterade intäkter

Fastställda fordringar

Intäkter

Intäkter som procentandel av budgeten

Utestående

Ursprunglig antagen budget

Slutlig antagen budget

Innevarande budgetår

Överförda

Totalt

Fordringar under innevarande budgetår

Överförda fordringar

Totalt

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

Europaparlamentet

171

171

207

22

228

201

6

208

121 %

21

Europeiska rådet och rådet

55

55

73

1

75

72

1

73

132 %

2

Europeiska kommissionen

147 824

148 117

169 322

13 747

183 069

162 644

596

163 240

110 %

19 829

Domstolen

56

56

55

0

55

55

0

55

98 %

0

Revisionsrätten

22

22

22

—

22

22

0

22

103 %

0

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

12

12

17

0

17

17

0

17

134 %

0

Regionkommittén

10

10

12

0

12

12

0

12

121 %

0

Ombudsmannen

1

1

1

0

1

1

0

1

90 %

—

Europeiska datatillsynsmannen

1

1

1

0

1

1

0

1

87 %

—

Europeiska utrikestjänsten

46

46

290

1

290

288

1

289

623 %

2

Totalt

Totalt

148 199

148 199

148 492

148 492

170 001

170 001

13 770

13 770

183 771

183 771

163 314

163 314

604

604

163 918

163 918

110 %

110 %

19 853

19 853

I de konsoliderade rapporterna om genomförandet av EU:s allmänna budget ingår, liksom under tidigare år, uppgifter om genomförandet av budgeten för alla institutioner, eftersom en separat budget upprättas för varje institution inom EU-budgeten.

Budget och genomförande av organ konsolideras inte i EU-budgeten och ingår inte i EU-budgetens rapporter. Kommissionens bidrag till organen är dock en del av EU-budgeten. I denna budgetdel i årsredovisningen beaktas bara den subvention som betalas från kommissionens budget till organen.

Det bör noteras att Europeiska utrikestjänsten, utöver sin egen budget, också mottar bidrag från kommissionen på 152,7 miljoner euro (2018: 141,7 miljoner euro), EUF och förvaltningsfonderna mottar bidrag på 63,1 miljoner euro (2018: 70,1 miljoner euro). Dessa bidrag täcker kostnaderna för kommissionens personal vid de delegationer som finansieras genom EUF och förvaltningsfonderna, inklusive inkomster avsatta för särskilda ändamål som under året genererats från dessa bidrag. Dessa budgetanslag ställs till Europeiska utrikestjänstens förfogande (som inkomster avsatta för särskilda ändamål) primärt för att täcka kostnaderna för kommissionsanställda som arbetar vid EU-delegationer, med anledning av att dessa administrativt förvaltas av Europeiska utrikestjänsten.

5.2   GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN

GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN

| miljoner euro |
| --- |
| Institution | Totalt tillgängliga anslag | Åtaganden som ingåtts | Anslag som överförts till 2020 | Anslag som förfallit |
| från slutligt antagen budget | från överförda anslag | från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | % | från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Överföring genom beslut | Totalt | från slutligt antagen budget | från överförda anslag | från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| Europaparlamentet | 2 083 | 1 973 | 0 | 60 | 2 033 | 98 % | 23 | 0 | 23 | 24 | 0 | 2 | 26 |
| Europeiska rådet och rådet | 621 | 537 | 0 | 25 | 562 | 91 % | 14 | 0 | 14 | 45 | 0 | 0 | 45 |
| Europeiska kommissionen | 180 004 | 161 120 | 473 | 12 823 | 174 416 | 97 % | 4 055 | 598 | 4 653 | 356 | 51 | 527 | 934 |
| Domstolen | 431 | 424 | 0 | 1 | 425 | 99 % | 1 | 0 | 1 | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Revisionsrätten | 147 | 144 | 0 | 0 | 144 | 98 % | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Europeiska ekonomiska och sociala kommittén | 143 | 136 | 0 | 4 | 140 | 98 % | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Regionkommittén | 101 | 98 | 0 | 2 | 100 | 99 % | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Ombudsmannen | 11 | 11 | 0 | 0 | 11 | 92 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Europeiska datatillsynsmannen | 17 | 15 | 0 | 0 | 15 | 92 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | — | 1 |
| Europeiska utrikestjänsten | 996 | 694 | 0 | 246 | 940 | 94 % | 55 | 0 | 55 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Totalt | 184 554 | 165 153 | 473 | 13 161 | 178 787 | 97 % | 4 149 | 598 | 4 747 | 438 | 51 | 530 | 1 019 |

miljoner euro

Institution

Totalt tillgängliga anslag

Åtaganden som ingåtts

Anslag som överförts till 2020

Anslag som förfallit

från slutligt antagen budget

från överförda anslag

från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

%

från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Överföring genom beslut

Totalt

från slutligt antagen budget

från överförda anslag

från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

Europaparlamentet

2 083

1 973

0

60

2 033

98 %

23

0

23

24

0

2

26

Europeiska rådet och rådet

621

537

0

25

562

91 %

14

0

14

45

0

0

45

Europeiska kommissionen

180 004

161 120

473

12 823

174 416

97 %

4 055

598

4 653

356

51

527

934

Domstolen

431

424

0

1

425

99 %

1

0

1

6

0

0

6

Revisionsrätten

147

144

0

0

144

98 %

0

0

0

3

0

0

3

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

143

136

0

4

140

98 %

0

0

0

3

0

0

3

Regionkommittén

101

98

0

2

100

99 %

1

0

1

0

0

0

0

Ombudsmannen

11

11

0

0

11

92 %

0

0

0

1

0

0

1

Europeiska datatillsynsmannen

17

15

0

0

15

92 %

0

0

0

1

0

—

1

Europeiska utrikestjänsten

996

694

0

246

940

94 %

55

0

55

0

0

0

1

Totalt

Totalt

184 554

184 554

165 153

165 153

473

473

13 161

13 161

178 787

178 787

97 %

97 %

4 149

4 149

598

598

4 747

4 747

438

438

51

51

530

530

1 019

1 019

5.3   GENOMFÖRANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

GENOMFÖRANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

| miljoner euro |
| --- |
| Institution | Totalt tillgängliga anslag | Gjorda utbetalningar | Anslag som överförts till 2020 | Anslag som förfallit |
| från slutlig antagen budget | från överföringar | från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | % | Automatiska överföringar | Överföringar genombeslut | från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | från slutlig antagen budget | från överföringar | från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| Europaparlamentet | 2 382 | 1 699 | 284 | 52 | 2 035 | 85 % | 274 | 0 | 31 | 305 | 24 | 15 | 2 | 41 |
| Europeiska rådet och rådet | 682 | 484 | 53 | 24 | 562 | 82 % | 53 | 0 | 15 | 67 | 45 | 7 | 0 | 53 |
| Europeiska kommissionen | 165 573 | 142 633 | 1 152 | 10 934 | 154 719 | 93 % | 682 | 470 | 9 001 | 10 154 | 592 | 86 | 22 | 700 |
| Domstolen | 452 | 399 | 18 | 1 | 418 | 93 % | 25 | 0 | 1 | 25 | 6 | 3 | 0 | 8 |
| Revisionsrätten | 155 | 138 | 7 | 0 | 144 | 93 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 3 | 1 | 0 | 3 |
| Europeiska ekonomiska och sociala kommittén | 151 | 128 | 7 | 3 | 138 | 91 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 3 | 2 | 0 | 4 |
| Regionkommittén | 110 | 88 | 8 | 1 | 97 | 88 % | 11 | 0 | 2 | 13 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Ombudsmannen | 12 | 10 | 0 | 0 | 11 | 90 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Europeiska datatillsynsmannen | 19 | 13 | 2 | 0 | 15 | 81 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | — | 2 |
| Europeiska utrikestjänsten | 1 143 | 610 | 135 | 210 | 956 | 84 % | 84 | 0 | 93 | 177 | 0 | 10 | 0 | 11 |
| Totalt | 170 679 | 146 203 | 1 667 | 11 225 | 159 096 | 93 % | 1 145 | 470 | 9 144 | 10 759 | 675 | 125 | 25 | 825 |

miljoner euro

Institution

Totalt tillgängliga anslag

Gjorda utbetalningar

Anslag som överförts till 2020

Anslag som förfallit

från slutlig antagen budget

från överföringar

från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

%

Automatiska överföringar

Överföringar genombeslut

från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

från slutlig antagen budget

från överföringar

från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

Europaparlamentet

2 382

1 699

284

52

2 035

85 %

274

0

31

305

24

15

2

41

Europeiska rådet och rådet

682

484

53

24

562

82 %

53

0

15

67

45

7

0

53

Europeiska kommissionen

165 573

142 633

1 152

10 934

154 719

93 %

682

470

9 001

10 154

592

86

22

700

Domstolen

452

399

18

1

418

93 %

25

0

1

25

6

3

0

8

Revisionsrätten

155

138

7

0

144

93 %

7

0

0

7

3

1

0

3

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

151

128

7

3

138

91 %

8

0

1

9

3

2

0

4

Regionkommittén

110

88

8

1

97

88 %

11

0

2

13

0

1

0

1

Ombudsmannen

12

10

0

0

11

90 %

0

0

0

0

1

0

0

1

Europeiska datatillsynsmannen

19

13

2

0

15

81 %

2

0

0

2

1

0

—

2

Europeiska utrikestjänsten

1 143

610

135

210

956

84 %

84

0

93

177

0

10

0

11

Totalt

Totalt

170 679

170 679

146 203

146 203

1 667

1 667

11 225

11 225

159 096

159 096

93 %

93 %

1 145

1 145

470

470

9 144

9 144

10 759

10 759

675

675

125

125

25

25

825

825

6.   GENOMFÖRANDE AV EU-ORGANENS BUDGET

Organens inkomster och utgifter är inte konsoliderade som sådana i EU-budgeten, vilket framgår i rapporterna 6.1 och 6.2 nedan. I denna budgetdel i årsredovisningen beaktas bara den subvention som betalas från kommissionens budget till organen.

I rapporterna om EU-budgetens genomförande ingår den subvention som betalas från EU-budgeten till organen som åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden, när det är tillämpligt.

I organens rapporter nedan visas en översikt över organen, både decentraliserade (kallas också traditionella organ) och genomförandeorgan, samt deras inkomster (6.1) och utgifter (6.2).

Andra källor till inkomster och utgifter läggs inte till i EU:s budgeträkenskaper. Varje organ redovisar sina egna räkenskaper.

6.1   BUDGETINTÄKTER

BUDGETINTÄKTER

| miljoner euro |
| --- |
| Organ | Finansiering från underrubrik i den fleråriga budgetramen | Slutlig antagen budget | Intäkter som tagits emot |
| Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa | 3 | 138 | 140 |
| Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter | 1a | 16 | 16 |
| Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation | 1a | 6 | 6 |
| Gemenskapens växtsortsmyndighet | Ej tillämpligt | 18 | 18 |
| Genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor | 3 | 11 | 11 |
| Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur | 1a, 3, 4 | 51 | 51 |
| Europeiska arbetsmiljöbyrån | 1a | 16 | 16 |
| Europeiska stödkontoret för asylfrågor | 3 | 103 | 103 |
| Europeiska bankmyndigheten | 1a | 45 | 46 |
| Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån | 3 | 333 | 350 |
| Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar | 3 | 59 | 59 |
| Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning | 1a | 19 | 19 |
| Europeiska kemikaliemyndigheten | 1a, 2 | 116 | 112 |
| Europeiska miljöbyrån | 2 | 52 | 52 |
| Europeiska fiskerikontrollbyrån | 2 | 17 | 17 |
| Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet | 3 | 80 | 80 |
| Europeiska globala system för satellitnavigering (GNSS) | 1a | 36 | 768 |
| Europeiska jämställdhetsinstitutet | 3 | 8 | 8 |
| Europeiska institutet för innovation och teknik | 1a | 416 | 416 |
| Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten | 1a | 27 | 27 |
| Europeiska sjösäkerhetsbyrån | 1a | 79 | 97 |
| Europeiska läkemedelsmyndigheten | 3 | 347 | 340 |
| Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk | 3 | 16 | 18 |
| Europeiska forskningsrådet | 1a | 52 | 52 |
| Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten | 1a | 45 | 47 |
| Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen | 4 | 21 | 21 |
| Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete | 3 | 39 | 40 |
| Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå | 1a | 16 | 17 |
| Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning | 3 | 138 | 143 |
| Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning | 3 | 9 | 17 |
| Europeiska unionens järnvägsbyrå | 1a | 28 | 29 |
| Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet | 1a | 196 | 171 |
| Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter | 3 | 22 | 23 |
| Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet | Ej tillämpligt | 252 | 259 |
| Genomförandeorganet för små och medelstora företag | 1a | 49 | 49 |
| Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor | 1a | 21 | 22 |
| Europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi | 1a | 576 | 729 |
| Genomförandeorganet för innovation och nätverk | 1a | 29 | 29 |
| Genomförandeorganet för forskning | 5 | 76 | 76 |
| Översättningscentrum för Europeiska unionens organ | 5 | 47 | 37 |
| Totalt | | 3 626 | 4 533 |

miljoner euro

Organ

Finansiering från underrubrik i den fleråriga budgetramen

Slutlig antagen budget

Intäkter som tagits emot

Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa

3

138

140

Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter

1a

16

16

Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation

1a

6

6

Gemenskapens växtsortsmyndighet

Ej tillämpligt

18

18

Genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor

3

11

11

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur

1a, 3, 4

51

51

Europeiska arbetsmiljöbyrån

1a

16

16

Europeiska stödkontoret för asylfrågor

3

103

103

Europeiska bankmyndigheten

1a

45

46

Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån

3

333

350

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar

3

59

59

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

1a

19

19

Europeiska kemikaliemyndigheten

1a, 2

116

112

Europeiska miljöbyrån

2

52

52

Europeiska fiskerikontrollbyrån

2

17

17

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

3

80

80

Europeiska globala system för satellitnavigering (GNSS)

1a

36

768

Europeiska jämställdhetsinstitutet

3

8

8

Europeiska institutet för innovation och teknik

1a

416

416

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten

1a

27

27

Europeiska sjösäkerhetsbyrån

1a

79

97

Europeiska läkemedelsmyndigheten

3

347

340

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

3

16

18

Europeiska forskningsrådet

1a

52

52

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten

1a

45

47

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

4

21

21

Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete

3

39

40

Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå

1a

16

17

Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning

3

138

143

Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning

3

9

17

Europeiska unionens järnvägsbyrå

1a

28

29

Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet

1a

196

171

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

3

22

23

Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet

Ej tillämpligt

252

259

Genomförandeorganet för små och medelstora företag

1a

49

49

Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor

1a

21

22

Europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi

1a

576

729

Genomförandeorganet för innovation och nätverk

1a

29

29

Genomförandeorganet för forskning

5

76

76

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

5

47

37

Totalt

Totalt

3 626

3 626

4 533

4 533

| miljoner euro |
| --- |
| Typ av intäkter | Slutlig antagen budget | Mottaget belopp |
| Kommissionens bidrag | 1 459 | 1 471 |
| Intäkter från arvoden | 726 | 732 |
| Annan intäkt | 1 441 | 2 331 |
| Totalt | 3 626 | 4 533 |

miljoner euro

Typ av intäkter

Slutlig antagen budget

Mottaget belopp

Kommissionens bidrag

1 459

1 471

Intäkter från arvoden

726

732

Annan intäkt

1 441

2 331

Totalt

Totalt

3 626

3 626

4 533

4 533

6.2   ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN PER ORGAN

ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN PER ORGAN

| miljoner euro |
| --- |
| Organ | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| Totala tillgängliga anslag | Åtaganden som ingåtts | Totala tillgängliga anslag | Gjorda utbetalningar |
| Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa | 355 | 178 | 219 | 133 |
| Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter | 16 | 16 | 19 | 16 |
| Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation | 6 | 6 | 6 | 5 |
| Gemenskapens växtsortsmyndighet | 20 | 19 | 19 | 16 |
| Genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor | 11 | 11 | 13 | 11 |
| Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur | 51 | 51 | 56 | 49 |
| Europeiska arbetsmiljöbyrån | 16 | 15 | 21 | 17 |
| Europeiska stödkontoret för asylfrågor | 109 | 94 | 118 | 96 |
| Europeiska bankmyndigheten | 48 | 45 | 54 | 46 |
| Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån | 357 | 346 | 446 | 318 |
| Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar | 59 | 59 | 70 | 58 |
| Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning | 18 | 18 | 20 | 19 |
| Europeiska kemikaliemyndigheten | 115 | 112 | 130 | 110 |
| Europeiska miljöbyrån | 73 | 60 | 92 | 59 |
| Europeiska fiskerikontrollbyrån | 17 | 17 | 20 | 17 |
| Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet | 81 | 81 | 88 | 79 |
| Europeiska globala system för satellitnavigering (GNSS) | 1 164 | 325 | 1 211 | 560 |
| Europeiska jämställdhetsinstitutet | 8 | 8 | 10 | 8 |
| Europeiska institutet för innovation och teknik | 558 | 481 | 425 | 415 |
| Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten | 27 | 27 | 31 | 27 |
| Europeiska sjösäkerhetsbyrån | 111 | 105 | 121 | 98 |
| Europeiska läkemedelsmyndigheten | 375 | 362 | 412 | 345 |
| Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk | 18 | 17 | 19 | 17 |
| Europeiska forskningsrådet | 52 | 52 | 54 | 51 |
| Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten | 48 | 47 | 53 | 47 |
| Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen | 21 | 21 | 21 | 20 |
| Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete | 39 | 39 | 44 | 40 |
| Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå | 17 | 16 | 18 | 13 |
| Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning | 155 | 150 | 169 | 144 |
| Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning | 17 | 12 | 21 | 14 |
| Europeiska unionens järnvägsbyrå | 30 | 30 | 32 | 29 |
| Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet | 256 | 189 | 267 | 163 |
| Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter | 24 | 23 | 29 | 23 |
| Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet | 455 | 249 | 477 | 240 |
| Genomförandeorganet för små och medelstora företag | 49 | 48 | 52 | 47 |
| Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor | 23 | 22 | 26 | 21 |
| Europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi | 730 | 728 | 761 | 739 |
| Genomförandeorganet för innovation och nätverk | 29 | 29 | 30 | 29 |
| Genomförandeorganet för forskning | 76 | 76 | 82 | 75 |
| Översättningscentrum för Europeiska unionens organ | 46 | 43 | 49 | 42 |
| Totalt | 5 678 | 4 225 | 5 806 | 4 253 |

miljoner euro

Organ

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Totala tillgängliga anslag

Åtaganden som ingåtts

Totala tillgängliga anslag

Gjorda utbetalningar

Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa

355

178

219

133

Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter

16

16

19

16

Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation

6

6

6

5

Gemenskapens växtsortsmyndighet

20

19

19

16

Genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor

11

11

13

11

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur

51

51

56

49

Europeiska arbetsmiljöbyrån

16

15

21

17

Europeiska stödkontoret för asylfrågor

109

94

118

96

Europeiska bankmyndigheten

48

45

54

46

Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån

357

346

446

318

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar

59

59

70

58

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

18

18

20

19

Europeiska kemikaliemyndigheten

115

112

130

110

Europeiska miljöbyrån

73

60

92

59

Europeiska fiskerikontrollbyrån

17

17

20

17

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

81

81

88

79

Europeiska globala system för satellitnavigering (GNSS)

1 164

325

1 211

560

Europeiska jämställdhetsinstitutet

8

8

10

8

Europeiska institutet för innovation och teknik

558

481

425

415

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten

27

27

31

27

Europeiska sjösäkerhetsbyrån

111

105

121

98

Europeiska läkemedelsmyndigheten

375

362

412

345

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

18

17

19

17

Europeiska forskningsrådet

52

52

54

51

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten

48

47

53

47

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

21

21

21

20

Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete

39

39

44

40

Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå

17

16

18

13

Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning

155

150

169

144

Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning

17

12

21

14

Europeiska unionens järnvägsbyrå

30

30

32

29

Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet

256

189

267

163

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

24

23

29

23

Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet

455

249

477

240

Genomförandeorganet för små och medelstora företag

49

48

52

47

Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor

23

22

26

21

Europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi

730

728

761

739

Genomförandeorganet för innovation och nätverk

29

29

30

29

Genomförandeorganet för forskning

76

76

82

75

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

46

43

49

42

Totalt

Totalt

5 678

5 678

4 225

4 225

5 806

5 806

4 253

4 253

| miljoner euro |
| --- |
| Typ av kostnader | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| Totala tillgängliga anslag | Åtaganden som ingåtts | Totala tillgängliga anslag | Gjorda utbetalningar |
| Personal | 1 269 | 1 251 | 1 288 | 1 246 |
| Administration | 430 | 414 | 502 | 387 |
| Rörelseverksamhet | 3 979 | 2 561 | 4 016 | 2 621 |
| Totalt | 5 678 | 4 225 | 5 806 | 4 253 |

miljoner euro

Typ av kostnader

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Totala tillgängliga anslag

Åtaganden som ingåtts

Totala tillgängliga anslag

Gjorda utbetalningar

Personal

1 269

1 251

1 288

1 246

Administration

430

414

502

387

Rörelseverksamhet

3 979

2 561

4 016

2 621

Totalt

Totalt

5 678

5 678

4 225

4 225

5 806

5 806

4 253

4 253

ORDLISTA

Aktuariella antaganden

Aktuariella antaganden

De antaganden som används för att beräkna kostnaderna för framtida händelser som påverkar pensionsåtagandet.

Aktuariella vinster och förluster

Aktuariella vinster och förluster

För ett förmånsbestämt system, ändringar i aktuariella underskott eller överskott. De uppkommer till följd av skillnader mellan tidigare aktuariella antaganden och vad som faktiskt har inträffat och på grund av effekterna av ändrade aktuariella antaganden.

Administrativa anslag

Administrativa anslag

Administrativa anslag täcker löpande kostnader för institutioner och enheter (personal, byggnader, kontorsutrustning).

Antagen budget

Antagen budget

Budgetförslaget blir den antagna budgeten så snart den har godkänts av budgetmyndigheten.

Ändringsbudget

Ändringsbudget

Beslut som fattats under budgetåret för att ändra (öka, minska, överföra) delar av den antagna budgeten för det året.

Fordringar på medlemsstaterna

Fordringar på medlemsstaterna

Dessa utgör kostnader som uppkommit under rapporteringsperioden som måste finansieras genom framtida budgetar, dvs. av EU-medlemsstaterna. Detta är en följd av samexistensen mellan periodiserad redovisning och redovisning enligt kontantmetoden.

Årlig verksamhetsrapport

Årlig verksamhetsrapport

Den årliga verksamhetsrapporten anger bland annat de resultat som uppnåtts i förhållande till bland annat uppsatta mål, risker och form av intern kontroll. Den ”delegerade utanordnaren” ska sedan budgetåret 2001 för kommissionen och 2003 för samtliga EU-institutioner lämna in en årlig verksamhetsrapport till sin institution om utförandet av sina arbetsuppgifter, tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter.

Anslag

Anslag

Budgetfinansiering. I budgeten ingår både åtaganden och betalningar (kontantutbetalningar eller banköverföringar till stödmottagare). Anslagen för åtaganden och betalningar skiljer sig ofta åt (differentierade anslag), eftersom fleråriga program och projekt vanligtvis utnyttjats till fullo under det år de fastställs och betalas under de år som programmet genomförs och under projektets gång. Icke-differentierade anslag tillämpas för administrativa utgifter för jordbruksmarknadsstöd och direktstöd och åtagandebemyndiganden som är lika stora som betalningsbemyndigandena.

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Särskilda inkomster som erhållits för att finansiera specifika utgiftsposter. Den viktigaste källan till externa inkomster avsatta för särskilda ändamål är finansiella bidrag från tredjeländer till program som finansieras av unionen. Den huvudsakliga källan till interna inkomster avsatta för särskilda ändamål är inkomster från tredje parter i samband med varor, tjänster eller bygg- och anläggningsarbeten som utförts på deras begäran. Inkomster från återbetalningar av belopp som betalats ut på felaktiga grunder samt från försäljning av publikationer och filmer.

Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas

Alla finansiella tillgångar (med undantag av derivat) ska enligt International Public Sector Accounting Standards (IPSAS) värderas till verkligt värde och ändringar i verkligt värde redovisas i en reserv i nettotillgångarna fram till borttagande (eller nedskrivning).

Budgetpost

Budgetpost

När det gäller budgetens struktur, tas intäkter och kostnader upp i budgeten enligt en bindande kontoplan som avspeglar karaktären hos och syftet med varje post som införts av budgetmyndigheten. De enskilda rubrikerna (avdelning, kapitel, artikel eller punkt) utgör en formell beskrivning av kontoplanen.

Annullering av anslag

Annullering av anslag

Outnyttjade anslag, får inte längre användas.

Överföring av anslag

Överföring av anslag

Undantag från principen om ettårighet i den mån anslag som inte kunde användas under ett visst budgetår får överföras, under stränga villkor och i undantagsfall, för användning under påföljande år.

Åtagande

Åtagande

Juridisk förpliktelse att på vissa villkor ge finansiering. EU åtar sig att ersätta sin andel av kostnaderna för ett av EU finansierat projekt. Dagens åtaganden är morgondagens betalningar. Dagens betalningar är gårdagens åtaganden.

Åtagandebemyndiganden

Åtagandebemyndiganden

Åtagandebemyndiganden täcker den totala kostnaden för rättsliga åtaganden (kontrakt, bidragsöverenskommelser eller bidragsbeslut) som kan undertecknas under det innevarande budgetåret.

Kostnader avseende tjänstgöring under innevarande period

Kostnader avseende tjänstgöring under innevarande period

Ökningen av skulder för ersättningar till anställda som uppkommit genom tjänstgöring under innevarande budgetår.

Tillbakadragande av åtaganden

Tillbakadragande av åtaganden

En handling genom vilken ett tidigare åtagande (eller en del av det) har annullerats.

Förmånsbestämda system

Förmånsbestämda system

Pensionssystem eller andra pensionsplaner där systemets regler fastställer förmånerna, oberoende av avgifterna, och förmånerna inte är direkt kopplade till investeringar i systemet. Systemet kan antingen vara fonderat eller ofonderat.

Derivat

Derivat

Finansieringsinstrument vars värde är kopplat till ändringar i värdet av ett annat finansieringsinstrument, en indikator eller en råvara. I motsats till innehavaren av ett primärt finansieringsinstrument (exempelvis en statsobligation), som i framtiden har en ovillkorlig rättighet att erhålla kontanter (eller några andra ekonomiska fördelar), har innehavaren av ett derivat bara en villkorad rättighet att erhålla en sådan förmån. Valutaforwardskontrakt är ett exempel på ett derivat.

Direkt förvaltning

Direkt förvaltning

Metod för budgetgenomförandet. Inom ramen för direkt förvaltning genomförs budgeten direkt av kommissionens avdelningar, genomförandeorgan eller förvaltningsfonder.

Diskonteringsränta

Diskonteringsränta

Den räntesats som används för att justera för pengars tidsvärde. Diskontering är en teknik som används för att jämföra kostnader och fördelar som uppkommer under olika tidsperioder.

Effektiv ränta

Effektiv ränta

Den ränta som diskonterar de uppskattade framtida in- och utbetalningarna under den förväntade livslängden för den finansiella tillgången eller den finansiella skulden till det redovisade värdet netto för tillgången eller skulden.

Finansiella tillgångar eller skulder till verkligt värde genom resultatavräkning

Finansiella tillgångar eller skulder till verkligt värde genom resultatavräkning

Alla finansiella tillgångar eller skulder som enligt International Public Sector Accounting Standards (IPSAS) värderas till verkligt värde och för vilka ändringar i verkligt värde ska redovisas i resultatavräkningen för perioden (dvs. derivat).

Finansiell korrigering

Finansiell korrigering

Syftet med finansiella korrigeringar är att skydda EU-budgeten från felaktiga eller oriktiga utgifter. För utgifter med delad förvaltning åligger uppdraget att återkräva felaktiga utbetalningar i första hand medlemsstaten.

En ”bekräftad” finansiell korrigering har godkänts av den berörda medlemsstaten. En ”beslutad” finansiell korrigering har antagits genom ett beslut av kommissionen och är alltid en nettokorrigering, där medlemsstaten är skyldig att ersätta felaktiga medel till EU-budgeten, vilket leder till en definitiv minskning av den berörda medlemsstatens anslagstilldelning. De finansiella korrigeringar som bekräftats och beslutats redovisas i denna publikation som en kategori.

En ”genomförd” finansiell korrigering har korrigerat den konstaterade oriktigheten.

Indirekt förvaltning

Indirekt förvaltning

Metod för budgetgenomförandet. Inom ramen för indirekt förvaltning anförtror kommissionen delar av budgetgenomförandet till organ som lyder under EU-rätt eller nationell rätt.

Avbrott och inställelser

Avbrott och inställelser

Om kommissionen, på grundval av sitt eget arbete eller den information som revisionsmyndigheterna har rapporterat, kommer fram till att en medlemsstat inte har åtgärdat allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemen och/eller korrigerat felaktiga utgifter som har redovisats och attesterats, får den avbryta eller ställa in betalningarna.

Oriktighet

Oriktighet

En oriktighet är en handling som inte överensstämmer med EU-regler och som kan ha negativa effekter på EU:s ekonomiska intressen, men som kan vara följden av ett oavsiktligt fel som begåtts av de stödmottagare som ansöker om utbetalning eller de myndigheter som ansvarar för utbetalningarna. Om en oriktighet begås avsiktligt är det bedrägeri.

Anslag som förfallit

Anslag som förfallit

Outnyttjade anslag ska annulleras vid budgetårets slut. Förfallit avser helt eller delvist upphävande av tillstånd till att ådra sig utgifter och/eller skulder i form av ett anslag. För gemensamma företag får, enligt vad som anges i deras finansiella regler, alla anslag som inte tagits i anspråk föras upp i de beräknade intäkterna och kostnaderna för tre på varandra följande budgetår (den så kallade n+3-regeln). Därmed kan anslag för gemensamma företag som förfallit återaktiveras fram till budgetår n+3.

Utestående åtaganden

Utestående åtaganden

Utestående åtaganden (Reste à Liquider (RAL)) motsvarar ett belopp för vilket ett budgetåtagande har ingåtts, men där den efterföljande betalningen ännu inte har gjorts. De representerar betalningsförpliktelser för EU för de kommande åren och är ett direkt resultat av förekomsten av fleråriga program och skillnaden mellan åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden.

Reste à Liquider (RAL)

Egna medel

Egna medel

Utgör den huvudsakliga finansieringen för EU-institutioner och EU-organ och definieras i förordningen om egna medel (EU, Euratom) nr 609/2014. Egna medel omfattar BNI-baserade medel, mervärdesskattebaserade medel och traditionella egna medel.

Betalningsbemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Betalningsbemyndiganden täcker utgifter som förfaller under innevarande år och som härrör från rättsliga åtaganden som ingåtts under innevarande år och/eller tidigare år.

Förfinansiering

Förfinansiering

En betalning som avser att förse stödmottagarna med en fixkassa. Den kan delas upp på ett antal betalningar som fastställs i ett särskilt kontrakt, beslut, avtal eller grundläggande rättsakt. Fixkassan eller förskottet återbetalas eller används i det syfte för vilket det beviljats under den period som anges i överenskommelsen.

Förebyggande åtgärder

Förebyggande åtgärder

Förebyggande åtgärder, som står till kommissionens förfogande för att skydda EU-budgeten när kommissionen är medveten om potentiella brister, inbegriper avbrott av betalningsfrister och inställande av betalningar från EU-budgeten till det operativa programmet.

Utestående åtaganden (RAL)

Utestående åtaganden (RAL)

Utestående åtaganden (Reste à Liquider (RAL)) motsvarar ett belopp för vilket ett budgetåtagande har ingåtts, men där den efterföljande betalningen ännu inte har gjorts. De representerar betalningsförpliktelser för EU för de kommande åren och är ett direkt resultat av förekomsten av fleråriga program och skillnaden mellan åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden.

Reste à Liquider (RAL)

Delad förvaltning

Delad förvaltning

Metod för budgetgenomförandet. Vid delad förvaltning delegeras uppgiften att genomföra budgeten till medlemsstaterna. Cirka 80 % av EU:s utgifter omfattas av denna metod för genomförande.

Traditionella egna medel

Traditionella egna medel

Dessa utgör intäkter för EU och utgör en del av de så kallade egna medel som finansierar EU:s verksamhet. Traditionella egna medel fastställs i förordningen om egna medel (EU, Euratom) nr 609/2014 och omfattar tullar och sockeravgifter.

Överföringar (mellan budgetposter)

Överföringar (mellan budgetposter)

Överföringar mellan budgetposter innebär omplacering av anslag från en budgetpost till en annan, under loppet av budgetåret, och därmed utgör de ett undantag till principen om specificering. De är dock uttryckligen tillåtna genom fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) enligt de villkor som fastställs i budgetförordningen. I budgetförordningen fastställs olika former av överföringar, beroende på huruvida de är mellan eller inom budgetrubriker, kapitel, artiklar eller rubriker och kräver olika behörighetsnivåer.

FÖRTECKNING ÖVER FÖRKORTNINGAR

| AAR | Årlig verksamhetsrapport |
| --- | --- |
| Amif | Asyl-, migrations- och integrationsfonden |
| Authorising Officers by Delegation | Delegerad utanordnare |
| ATM (Air Traffic Management) | Flygledningstjänst |
| Balance of payments | Betalningsbalans |
| Bufi fond | Fonden för böter |
| GJP | Gemensam jordbrukspolitik |
| Cultural and Creative Sector Guarantee Facility | Lånegaranti för de kulturella och kreativa sektorerna |
| FSE | Fonden för ett sammanlänkat Europa |
| Connecting Europe Facility Debt Instrument | Skuldinstrumentet för fonden för ett sammanlänkat Europa |
| Cohesion Fund | Sammanhållningsfonden |
| Competitiveness and Innovation Framework Program | Ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation |
| COM (European Commission) | Europeiska kommissionen |
| Cosmeprogrammet | Program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag |
| COSO | Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission |
| Common Provisions Regulation | Förordningen om gemensamma bestämmelser |
| Decommissioning and Waste Management | Avveckling och avfallshantering |
| Ejflu | Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling |
| EGFJ | Europeiska garantifonden för jordbruket |
| European Union Accounting Rule | Europeiska unionens redovisningsregler |
| EaSI | Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation |
| EBRD | Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling |
| European Court of Auditors | Europeiska unionens revisionsrätt |
| ECB | Europeiska centralbanken |
| Ekofinrådet | Rådet (ekonomiska och finansiella frågor) |
| EKSG under avveckling | Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling |
| EUF | Europeiska utvecklingsfonden |
| EDIF (Guarantee Facility under the Western Balkan) | Garantiinstrumentet inom instrumentet för västra Balkan |
| EES | Europeiska ekonomiska samarbetsområdet |
| EEAS (European External Action Service) | Europeiska utrikestjänsten |
| EFHU | Europeiska fonden för hållbar utveckling |
| Efse (European Fund for Southeast Europe) | Europeiska fonden för sydöstra Europa |
| EFSF | Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten |
| Efsi | Europeiska fonden för strategiska investeringar |
| EFSM | Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen |
| Efta | Europeiska frihandelssammanslutningen |
| Egnos | Europeiskt system för navigering genom geostationär överlappning |
| EIB | Europeiska investeringsbanken |
| EIF | Europeiska investeringsfonden |
| ElectriFI | Initiativet för finansiering av elektrifiering |
| ELM | EIB:s externa utlåningsmandat |
| EHFF | Europeiska havs- och fiskerifonden |
| EMU | Ekonomiska och monetära unionen |
| Enef | Fonden för företagsexpansion |
| Enif | Fonden för företagsinnovation |
| EGPI | Europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument |
| EP | Europaparlamentet |
| Eruf | Europeiska regionala utvecklingsfonden |
| EIB:s motståndskraftsinitiativ | EIB:s initiativ för stärkt motståndskraft hos länderna i det södra grannskapet och i västra Balkan |
| ESA | Europeiska rymdorganisationen |
| ESF | Europeiska socialfonden |
| ESI-fonder | Europeiska struktur- och investeringsfonder |
| ESM | Europeiska stabilitetsmekanismen |
| ETF | Europeisk finansieringsordning för uppstartning av teknikföretag 1998 |
| EU | Europeiska unionen |
| Eumetsat | Europeiska organisationen för utnyttjande av meteorologiska satelliter |
| Euratom | Europeiska atomenergigemenskapen |
| FIFO-metoden | Först in, först ut |
| FP7 | Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration |
| BF | EU:s budgetförordning |
| FSDA (Financial Statement Discussion and Analysis) | Diskussion och analys av årsredovisningen |
| BNP | Bruttonationalprodukt |
| BNI | Bruttonationalinkomst |
| GNSS | Globalt system för satellitnavigering |
| H2020 | Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation |
| Infrastructure and Innovation Window | Infrastruktur- och innovationsdelen i Efsi-garantin |
| IMF | Internationella valutafonden |
| IPSAS | Internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn |
| It | Informationsteknik |
| Iter | Internationell termonukleär experimentreaktor |
| JRC | Gemensamma forskningscentrumet |
| Joint Undertaking | Gemensamt företag |
| Loan Guarantee Instrument for TEN-T project | Instrument för lånegarantier till projekt inom det transeuropeiska transportnätet |
| MAP (Multi Annual Program) | Flerårigt ramprogram – Medium Enterprise Financial Inclusion Programme |
| Member of the European Parliament | Ledamot av Europaparlamentet |
| MFAs | Makroekonomiskt stöd |
| FBR | Flerårig budgetram |
| SMF | Mikroföretag samt små och medelstora företag |
| Own Resources Decision | Rådets beslut om egna medel |
| Project Bond Initiative | Europa 2020-initiativet om projektobligationer |
| PF4EE | Instrument för privat finansiering för energieffektivisering |
| PGF (Participants Guarantee Fund) | Garantifond för deltagare |
| OPP | Offentligt-privat partnerskap |
| PSEO (Pension Scheme of European Officials) | Pensionssystemet för EU-tjänstemän |
| RAL (Reste à Liquider) | Utestående åtaganden |
| Risk Sharing Finance Facility | Finansieringsinstrument för riskdelning |
| FoTUD | Forskning, teknisk utveckling och demonstration |
| S&P | Standard & Poor's Financial Services LLC |
| SANAD | MENA-fond för mikroföretag samt små och medelstora företag |
| Sapard | Särskilt föranslutningsprogram för jordbruk och landsbygdens utveckling |
| SEMED | Programmet för finansiell delaktighet för mikroföretag och små och medelstora företag i södra och östra Medelhavsregionen |
| SME Initiative Uncapped Guarantee Instrument | Instrumentet för obegränsade garantier inom småföretagsinitiativet |
| SMF | Små och medelstora företag |
| SMF-delen | Delen för små och medelstora företag |
| EUF-fördraget | Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| TOR | Traditionella egna medel |
| TRDI | Tillfälligt instrument för landsbygdsutveckling |
| Moms | Mervärdesskatt |

AAR

Årlig verksamhetsrapport

Amif

Asyl-, migrations- och integrationsfonden

Authorising Officers by Delegation

Delegerad utanordnare

ATM (Air Traffic Management)

Flygledningstjänst

Balance of payments

Betalningsbalans

Bufi fond

Fonden för böter

GJP

Gemensam jordbrukspolitik

Cultural and Creative Sector Guarantee Facility

Lånegaranti för de kulturella och kreativa sektorerna

FSE

Fonden för ett sammanlänkat Europa

Connecting Europe Facility Debt Instrument

Skuldinstrumentet för fonden för ett sammanlänkat Europa

Cohesion Fund

Sammanhållningsfonden

Competitiveness and Innovation Framework Program

Ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation

COM (European Commission)

Europeiska kommissionen

Cosmeprogrammet

Program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag

COSO

Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission

Common Provisions Regulation

Förordningen om gemensamma bestämmelser

Decommissioning and Waste Management

Avveckling och avfallshantering

Ejflu

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling

EGFJ

Europeiska garantifonden för jordbruket

European Union Accounting Rule

Europeiska unionens redovisningsregler

EaSI

Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation

EBRD

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling

European Court of Auditors

Europeiska unionens revisionsrätt

ECB

Europeiska centralbanken

Ekofinrådet

Rådet (ekonomiska och finansiella frågor)

EKSG under avveckling

Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling

EUF

Europeiska utvecklingsfonden

EDIF (Guarantee Facility under the Western Balkan)

Garantiinstrumentet inom instrumentet för västra Balkan

EES

Europeiska ekonomiska samarbetsområdet

EEAS (European External Action Service)

Europeiska utrikestjänsten

EFHU

Europeiska fonden för hållbar utveckling

Efse (European Fund for Southeast Europe)

Europeiska fonden för sydöstra Europa

EFSF

Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten

Efsi

Europeiska fonden för strategiska investeringar

EFSM

Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen

Efta

Europeiska frihandelssammanslutningen

Egnos

Europeiskt system för navigering genom geostationär överlappning

EIB

Europeiska investeringsbanken

EIF

Europeiska investeringsfonden

ElectriFI

Initiativet för finansiering av elektrifiering

ELM

EIB:s externa utlåningsmandat

EHFF

Europeiska havs- och fiskerifonden

EMU

Ekonomiska och monetära unionen

Enef

Fonden för företagsexpansion

Enif

Fonden för företagsinnovation

EGPI

Europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument

EP

Europaparlamentet

Eruf

Europeiska regionala utvecklingsfonden

EIB:s motståndskraftsinitiativ

EIB:s initiativ för stärkt motståndskraft hos länderna i det södra grannskapet och i västra Balkan

ESA

Europeiska rymdorganisationen

ESF

Europeiska socialfonden

ESI-fonder

Europeiska struktur- och investeringsfonder

ESM

Europeiska stabilitetsmekanismen

ETF

Europeisk finansieringsordning för uppstartning av teknikföretag 1998

EU

Europeiska unionen

Eumetsat

Europeiska organisationen för utnyttjande av meteorologiska satelliter

Euratom

Europeiska atomenergigemenskapen

FIFO-metoden

Först in, först ut

FP7

Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration

BF

EU:s budgetförordning

FSDA (Financial Statement Discussion and Analysis)

Diskussion och analys av årsredovisningen

BNP

Bruttonationalprodukt

BNI

Bruttonationalinkomst

GNSS

Globalt system för satellitnavigering

H2020

Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation

Infrastructure and Innovation Window

Infrastruktur- och innovationsdelen i Efsi-garantin

IMF

Internationella valutafonden

IPSAS

Internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn

It

Informationsteknik

Iter

Internationell termonukleär experimentreaktor

JRC

Gemensamma forskningscentrumet

Joint Undertaking

Gemensamt företag

Loan Guarantee Instrument for TEN-T project

Instrument för lånegarantier till projekt inom det transeuropeiska transportnätet

MAP (Multi Annual Program)

Flerårigt ramprogram – Medium Enterprise Financial Inclusion Programme

Member of the European Parliament

Ledamot av Europaparlamentet

MFAs

Makroekonomiskt stöd

FBR

Flerårig budgetram

SMF

Mikroföretag samt små och medelstora företag

Own Resources Decision

Rådets beslut om egna medel

Project Bond Initiative

Europa 2020-initiativet om projektobligationer

PF4EE

Instrument för privat finansiering för energieffektivisering

PGF (Participants Guarantee Fund)

Garantifond för deltagare

OPP

Offentligt-privat partnerskap

PSEO (Pension Scheme of European Officials)

Pensionssystemet för EU-tjänstemän

RAL (Reste à Liquider)

Utestående åtaganden

Risk Sharing Finance Facility

Finansieringsinstrument för riskdelning

FoTUD

Forskning, teknisk utveckling och demonstration

S&P

Standard & Poor's Financial Services LLC

SANAD

MENA-fond för mikroföretag samt små och medelstora företag

Sapard

Särskilt föranslutningsprogram för jordbruk och landsbygdens utveckling

SEMED

Programmet för finansiell delaktighet för mikroföretag och små och medelstora företag i södra och östra Medelhavsregionen

SME Initiative Uncapped Guarantee Instrument

Instrumentet för obegränsade garantier inom småföretagsinitiativet

SMF

Små och medelstora företag

SMF-delen

Delen för små och medelstora företag

EUF-fördraget

Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

TOR

Traditionella egna medel

TRDI

Tillfälligt instrument för landsbygdsutveckling

Moms

Mervärdesskatt

---

(1)  Enligt subsidiaritetsprincipen ska unionen vidta en åtgärd endast om och i den mån som målen för den planerade åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av dess omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå. Enligt proportionalitetsprincipen får unionens åtgärder till innehåll och form inte gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målen i fördragen (se artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen).

1

(2)  Interinstitutionellt avtal av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (EUT C 373, 20.12.2013, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

3

(4)  Se artikel 317 i EUF-fördraget.

4

(5)  För närmare information se meddelandet till kommissionen från dess ordförande Jean-Claude Juncker och förste vice ordförande Frans Timmermans: Governance in the European Commission, C(2017) 6915 final av den 11 oktober 2017, URL: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/c_2017_6915_final_en.pdf

5

(6)  Som en följd av detta används begreppet ”Europeiska kommissionen” både för att beteckna institutionen – och kollegiet – som bildas av kommissionens ledamöter och dess administration som förvaltas av generaldirektörerna i dess generaldirektorat (och chefer i andra administrativa strukturer såsom avdelningar, byråer och genomförandeorgan).

6

(7)  Se kommissionens beslut av den 21 november 2018 om förvaltningens styrelse, C (2018) 7706 final.

7

(8)  Exempelvis bygger kommissionens principer för intern kontroll på de interna kontrollprinciper som utarbetades av Coso (Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission).

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/publications/governance-in-the-commission_en. För mer information, se meddelandet till kommissionen ”Streamlining and strengthening corporate governance within the European Commission” C(2018) 7704, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/file_import/streamlining-strengthening-corporate-governan-ce-european-commission_en.pdf

9

(10)  Särskild rapport nr 27/2016 ”Europeiska kommissionens förvaltning – bästa praxis?”

10

(11)  Sedan mitten av 2019 (med anledning av den reviderade artikel 12 i de interna reglerna) ska förvaltningen av Europeiska utvecklingsfonden (EUF) delegeras till fem avdelningar (GD Internationellt samarbete och utveckling, GD Europeiskt civilskydd och humanitära biståndsåtgärder, GD Utbildning, ungdom, idrott och kultur, genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur, genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur samt gemensamma forskningscentrumet) .

11

(1)  Vissa sifferuppgifter i tabellerna nedan kan förefalla inkonsekventa när de summeras på grund av avrundningen till miljoner euro.

1

(2)  Europaparlamentet antog den 4 december 2019 en budget för utbetalning av unionens kortfristiga skulder från unionens egna medel, som ska uppbäras eller infordras från medlemsstaterna under 2020. I enlighet med artikel 83 i tjänsteföreskrifterna (rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 av den 29 februari 1968 (EGT L 56, 4.3.1968, s. 1) i dess ändrade lydelse) ska medlemsstaterna gemensamt garantera att pensionsrättigheterna uppfylls.

2

(3)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

3

(4)  EU:s pensionssystem är en teoretisk (virtuell) fond med fastställda ersättningar, där anställdas avgifter bidrar till att finansiera deras framtida pensioner. Även om det inte finns någon egentlig investeringsfond anses det belopp som skulle ha samlats in av en sådan fond ha investerats i medlemsstaternas långsiktiga obligationer och återspeglas i det pensionsåtagande som är registrerat i Europeiska unionens årsredovisning. Medlemsstaterna garanterar gemensamt att ersättningarna betalas ut i enlighet med artikel 83 i tjänsteföreskrifterna och artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen (se COM(2018) 829 för en närmare beskrivning av systemet).

4

(12)  EUT L 169, 1.7.2015, s. 1.

12

(13)  EUT L 249, 27.9.2017, s. 1.

13

(14)  EUT L 348, 20.12.2013, s. 129.

14

(15)  EUT L 168, 7.6.2014, s. 39.

15

(16)  EUT L 168, 7.6.2014, s. 105.

16

(5)  ”Ej tilldelad till en rubrik” i den fleråriga budgetramen omfattar konsoliderade enheters budgetgenomförande och eliminering vid konsolidering, åtgärder utanför budgeten och program som bara försetts med oväsentliga belopp.

5

(17)  EUT L 76, 19.3.2018, s. 30.

17

(18)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 549.

18

(19)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.

19

(20)  EUT L 122, 24.4. 2014, s. 44.

20

(21)  EUT L 349, 21.12.2013, s. 100.

21

(22)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 1.

22

(23)  EUT L 77, 20.3.2019, s. 1.

23

(24)  EUT L 291, 16.11.2018, s. 3.

24

(6)  EUT L 132, 21.5.2016, s. 85.

6

(7)  Exklusive rygg-mot-rygg-lån för finansiellt stöd.

7

Exklusive rygg-mot-rygg-lån för finansiellt stöd.

(8)  Exklusive rygg-mot-rygg-lån för finansiellt stöd.

8

Exklusive rygg-mot-rygg-lån för finansiellt stöd.

(9)  Finansiella tillgångar som kan säljas (exklusive investeringar i penningmarknadsfonder och egetkapitalinstrument).

9

(10)  Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning.

10

(25)  EUT L 128, 27.5.2009, s. 1.

25

(26)  EUT L 118, 12.5.2010, s. 1.

26

(11)  Med tillämpning av korrigeringskoefficient (korr.koeff.).

11

(12)  Betalas för de första tre åren som följer på tjänstens upphörande.

12

(27)  EUT L 70, 16.3.2016, s. 1.

27

(28)  EUT L 117, 15.4.2020, s. 3.

28

(29)  EUT L 126, 21.4.2020, s. 67.

29

(30)  EUT L 99, 10.4.2019, s. 41.

30

(31)  EUT L 821, 19.3.2020, s. 1.

31

(32)  EUT L 941, 27.3.2020, s. 1.

32

(33)  EUT L 99, 31.3.2020, s. 5.

33

(34)  EUT L 130, 24.4.2020, s. 1.

34

(35)  EUT L 159, 20.5.2020, s. 1.

35

(36)  https://ec.europa.eu/info/strategy/eu-budget/eu-long-term-budget/2021-2027_sv

36

(37)  Vissa sifferuppgifter i tabellerna nedan kan förefalla inkonsekventa när de summeras på grund av avrundningen till miljoner euro.

37

(13)  Tillgångarna i denna tabell innefattar flera poster i årsredovisningen (finansiella tillgångar som kan säljas på 5 028 miljoner euro, likvida medel på 1 485 miljoner euro, lån på 73 miljoner euro och andra poster på 24 miljoner euro).

13

(14)  Skulderna i denna tabell innefattar flera poster i årsredovisningen (avsättningar på 1 702 miljoner euro, skulder på 75 miljoner euro och andra poster till ett belopp på 12 miljoner euro).

14

(15)  För vissa garantier täcks EU:s risk full ut genom avsättningar.

15

(16)  Utan refinansieringstransaktioner.

16

(17)  Exklusive förebyggande stöd.

17

(18)  EUT L 345, 27.12.2017, s. 34.

18

(19)  EUT L 275, 25.10.2003, s. 32.

19

(20)  EUT L 306, 22.11.2017, s. 24.

20

(21)  EUT L 76, 19.3.2018, s. 3.

21

(22)  EUT L 140, 28.5.2019, s. 6.

22

(38)  Vissa sifferuppgifter i tabellerna nedan kan förefalla inkonsekventa när de summeras på grund av avrundningen till miljoner euro.

38

(39)  EUT L 168, 7.6.2014, s. 29.

39

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 384/180 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 384/180

---

Revisionsrättens revisionsförklaring till Europaparlamentet och rådet – oberoende revisorns rapport

(2020/C 384/02)

Uttalande

| I. | Vi har granskat






  a) | Europeiska unionens konsoliderade räkenskaper som består av den konsoliderade årsredovisningen (1) och rapporterna om genomförandet av budgeten (2) för det budgetår som slutade den 31 december 2019 och som godkändes av kommissionen den 26 juni 2020, |
| --- | --- | --- |

I.

a)

Europeiska unionens konsoliderade räkenskaper som består av den konsoliderade årsredovisningen (1) och rapporterna om genomförandet av budgeten (2) för det budgetår som slutade den 31 december 2019 och som godkändes av kommissionen den 26 juni 2020,

| b) | de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

b)

de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| II. | Vi anser att Europeiska unionens konsoliderade räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2019 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av EU:s finansiella ställning per den 31 december 2019, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum, i enlighet med budgetförordningen och redovisningsreglerna, som baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

II.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Intäkter

| Uttalande om intäkternas laglighet och korrekthet









  III. | Vi anser att de intäkter som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2019 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

Uttalande om intäkternas laglighet och korrekthet

III.

Kostnader

| Uttalande med avvikande mening om kostnadernas laglighet och korrekthet









  IV. | På grund av betydelsen av det förhållande som beskrivs under rubriken Grund för ett uttalande med avvikande mening om kostnadernas laglighet och korrekthet anser vi att de kostnader som godkänts i räkenskaperna för det budgetår som slutade den 31 december 2019 innehåller väsentliga fel. |
| --- | --- |

Uttalande med avvikande mening om kostnadernas laglighet och korrekthet

IV.

Grund för uttalandet

| V. | Vi utförde vår revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder (ISA) och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och de internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai) som fastställts av Intosai. I avsnittet om revisorns ansvar nedan beskrivs mer ingående vilket ansvar vi har enligt dessa standarder och riktlinjer. Vi uppfyllde även kraven på oberoende och våra etiska skyldigheter enligt International Ethics Standards Board for Accountants (IESBA) och dess etiska riktlinjer för yrkesverksamma revisorer. Vi anser att vi har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för vårt uttalande. |
| --- | --- |

V.

Grund för ett uttalande med avvikande mening om kostnadernas laglighet och korrekthet

| VI. | Vår uppskattade övergripande felnivå för kostnader som godkänts i räkenskaperna är 2,7 % för det år som slutade den 31 december 2019. En betydande del av dessa kostnader, mer än hälften, innehåller väsentliga fel. I huvudsak gäller detta ersättningsbaserade kostnader, där den uppskattade felnivån är 4,9 %. Främst på grund av kostnadsökningen för Sammanhållning ökade den typen av kostnader till 66,9 miljarder euro 2019, vilket motsvarar 53,1 % av vår granskningspopulation (3). Effekterna av de fel som vi konstaterade är därför både väsentliga och av avgörande betydelse för de kostnader som godkänts för året. |
| --- | --- |

VI.

Områden av särskild betydelse för revisionen

Vi bedömde skulden för pensioner och andra ersättningar till anställda

| VII. | I EU:s balansräkning redovisas en skuld för pensioner och andra ersättningar till anställda på 97,7 miljarder euro vid utgången av 2019, vilket motsvarar nästan 40 % av den totala skulden på 251,5 miljarder euro 2019. |
| --- | --- |

VII.

| VIII. | Merparten av skulden för pensioner och andra ersättningar till anställda (83,8 miljarder euro) avser pensionssystemet för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen. Den skuld som har bokförts i räkenskaperna motsvarar det belopp som skulle ha redovisats om man hade inrättat en pensionsfond för att betala ålderspensionsåtaganden (4). Utöver ålderspensioner täcker åtagandet invaliditetspensioner och pensioner till EU-anställdas efterlevande makar och barn. De förmåner som betalas ut enligt pensionssystemet belastar EU-budgeten. Medlemsstaterna garanterar gemensamt utbetalningen av förmånerna, och tjänstemännen bidrar med en tredjedel till finansieringen av systemet. Eurostat beräknar denna skuld för kommissionens räkenskapsförare med hjälp av de parametrar som kommissionens försäkringstekniska rådgivare har bedömt. |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Den näst största delen av skulden för pensioner och andra ersättningar till anställda (11,8 miljarder euro) är EU:s uppskattade skuld till det gemensamma sjukförsäkringssystemet (RCAM). Denna skuld gäller hälso- och sjukvårdskostnader för EU-personal som ska betalas efter avslutad tjänstgöring (nettokostnad efter personalens bidrag). |
| --- | --- |

IX.

| X. | Vad beträffar pensionsskulden bedömde vi vid revisionen de försäkringstekniska antagandena och den värdering de resulterat i. Vår bedömning byggde på det arbete som utförts av externa försäkringstekniska experter för en studie om pensionssystemet för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen. Vi kontrollerade sifferuppgifterna, de försäkringstekniska parametrarna, beräkningen av skulden samt presentationen i den konsoliderade balansräkningen och noterna till den konsoliderade årsredovisningen. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Vi drar slutsatsen att uppskattningen av den totala skulden för pensioner och andra ersättningar till anställda i den konsoliderade balansräkningen ger en rättvisande bild. Vi kommer att hålla den uppskattningen, liksom tillförlitligheten hos de underliggande uppgifterna, under uppsikt. |
| --- | --- |

XI.

Vi bedömde större bokslutsuppskattningar i årsredovisningen

| XII. | Vid utgången av 2019 uppgick det uppskattade värdet av stödberättigande kostnader som stödmottagarna hade haft men ännu inte redovisat till 105,7 miljarder euro (vid utgången av 2018: 99,8 miljarder euro). Dessa belopp redovisades som upplupna kostnader (5). |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | Vid utgången av 2019 uppgick det i räkenskaperna uppskattade belopp som inte utnyttjats av finansieringsinstrument med delad förvaltning och stödordningar till 6,9 miljarder euro (vid utgången av 2018: 6,5 miljarder euro), och det redovisas i balansräkningen som ”Övriga förskott till medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | För bedömningen av dessa bokslutsuppskattningar granskade vi det system för beräkning av periodavgränsning som kommissionen har infört och försäkrade oss om att det var korrekt och fullständigt vid de generaldirektorat som gör de flesta betalningarna. Under arbetet med urvalet av fakturor och betalningar av förfinansiering granskade vi de relevanta beräkningarna av periodavgränsning och kontrollerade risken för att periodiseringen var felaktig. Vi begärde ytterligare förtydliganden från kommissionens redovisningsavdelningar angående de allmänna metoderna för att göra dessa uppskattningar. |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Vi drar slutsatsen att beräkningen av det totala beloppet för upplupna kostnader och övriga förskott till medlemsstaterna i den konsoliderade balansräkningen ger en rättvisande bild. |
| --- | --- |

XV.

Vi bedömde de potentiella effekterna av händelser efter balansdagen på räkenskaperna

| XVI. | Den 1 februari 2020 upphörde Förenade kungariket att vara en EU-medlemsstat. Efter de båda parternas undertecknande av avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (”utträdesavtalet”) åtog sig Förenade kungariket att fullgöra alla de ekonomiska skyldigheter enligt den nuvarande och tidigare fleråriga budgetramar som följer av dess EU-medlemskap. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Vi har inte identifierat några händelser när det gäller Förenade kungarikets utträde som skulle kräva justeringar av EU:s konsoliderade årsredovisning för 2019 i enlighet med den internationella redovisningsstandarden om händelser efter rapporteringsdagen (6). |
| --- | --- |

XVII.

| XVIII. | Covid-19-pandemin har allvarligt påverkat medlemsstaternas ekonomier och offentliga finanser men har inte krävt någon justering av de uppgifter som redovisas i räkenskaperna (7) (dvs. den är en ”händelse efter rapportperiodens slut som inte ska beaktas”). De initiativ som kommissionen har föreslagit som svar på pandemin kan dock, om de genomförs, påverka årsredovisningen för senare rapporteringsperioder. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Mot denna bakgrund finns det ingen ekonomisk inverkan att redovisa i EU:s konsoliderade årsredovisning för 2019, och vi drar slutsatsen att räkenskaperna per den 31 december 2019 korrekt återspeglar händelserna efter balansdagen. |
| --- | --- |

XIX.

Övriga upplysningar

| XX. | Ledningen ansvarar för att lämna ”övrig information”. I uttrycket ingår diskussion och analys av årsredovisningen, men inte de konsoliderade räkenskaperna eller vår rapport om dem. Vårt uttalande om de konsoliderade räkenskaperna omfattar inte sådan övrig information, och vi lämnar ingen form av bestyrkande av den. Vårt ansvar i samband med revisionen av de konsoliderade räkenskaperna är att läsa denna information och överväga om den avviker väsentligt från de konsoliderade räkenskaperna eller den kunskap som vi inhämtat under revisionen eller på annat sätt förefaller innehålla väsentliga felaktigheter. Om vi kommer fram till att den övriga informationen innehåller väsentliga felaktigheter är vi skyldiga att rapportera det. Vi har ingenting att rapportera i det avseendet. |
| --- | --- |

XX.

Ledningens ansvar

| XXI. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och med budgetförordningen ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram EU:s konsoliderade årsredovisning på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket (lagar, förordningar, principer, regler och standarder). Kommissionen har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för EU:s räkenskaper är lagliga och korrekta (artikel 317 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

XXI.

| XXII. | När de konsoliderade räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma EU:s förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om relevanta frågor och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna, såvida den inte har för avsikt att antingen avveckla enheten eller att upphöra med verksamheten eller inte har något annat realistiskt alternativ än att göra något av detta. |
| --- | --- |

XXII.

| XXIII. | Kommissionen ansvarar för tillsynen över EU:s process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

XXIII.

| XXIV. | Enligt budgetförordningen (avdelning XIII) ska kommissionens räkenskapsförare överlämna EU:s konsoliderade årsredovisning till revisionsrätten för granskning först i form av preliminära räkenskaper senast den 31 mars påföljande år och sedan i form av slutliga räkenskaper senast den 31 juli. Redan de preliminära räkenskaperna ska ge en sann och rättvisande bild av EU:s finansiella ställning. Därför måste alla poster i de preliminära räkenskaperna presenteras som slutliga beräkningar för att vi ska kunna utföra vår uppgift i enlighet med avdelning XIII i budgetförordningen och inom angivna tidsfrister. Ändringar mellan de preliminära och slutliga räkenskaperna bör normalt endast göras baserat på våra iakttagelser. |
| --- | --- |

XXIV.

Revisorns ansvar för revisionen av de konsoliderade räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| XXV. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida EU:s konsoliderade räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka eventuella ekonomiska beslut som fattas med grund i de konsoliderade räkenskaperna. |
| --- | --- |

XXV.

| XXVI. | När det gäller intäkter baserar vi revisionen av egna medel från mervärdesskatt och bruttonationalinkomst på de makroekonomiska aggregat som ligger till grund för beräkningen av dem och bedömer kommissionens system för att behandla uppgifterna fram till dess att medlemsstaternas bidrag har tagits emot och bokförts i de konsoliderade räkenskaperna. När det gäller traditionella egna medel granskar vi tullmyndigheternas räkenskaper och analyserar flödet av tullavgifter fram till dess att kommissionen har tagit emot och bokfört beloppen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

XXVI.

| XXVII. | När det gäller kostnader granskar vi betalningstransaktioner när kostnaderna har uppkommit, bokförts och godkänts. Den granskningen omfattar alla betalningar vid den tidpunkt de görs utom förskott. Förskott granskar vi när mottagarna av medel har lämnat bevis som visar att de använts på rätt sätt och institutionen eller organet har godkänt bevisen genom att reglera förskottsbetalningen, vilket kanske inte sker förrän ett efterföljande år. |
| --- | --- |

XXVII.

| XXVIII. | Vi tillämpar professionellt omdöme och är professionellt skeptiska under hela revisionen. Vi gör också följande:






  a) | Identifierar och bedömer riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i de konsoliderade räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer EU-lagstiftningen, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vi utformar och utför granskningsåtgärder för att hantera dessa risker och inhämtar tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för vårt uttalande. Väsentliga felaktigheter eller väsentlig bristande efterlevnad som beror på oegentligheter är svårare att upptäcka än om de beror på fel, eftersom det vid oegentligheter kan handla om maskopi, förfalskning, uppsåtlig underlåtenhet, felaktiga uppgifter eller att man har satt sig över den interna kontrollen. Det är följaktligen större risk för att sådana händelser inte upptäcks. |
| --- | --- | --- |

XXVIII.

a)

Identifierar och bedömer riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i de konsoliderade räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer EU-lagstiftningen, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vi utformar och utför granskningsåtgärder för att hantera dessa risker och inhämtar tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för vårt uttalande. Väsentliga felaktigheter eller väsentlig bristande efterlevnad som beror på oegentligheter är svårare att upptäcka än om de beror på fel, eftersom det vid oegentligheter kan handla om maskopi, förfalskning, uppsåtlig underlåtenhet, felaktiga uppgifter eller att man har satt sig över den interna kontrollen. Det är följaktligen större risk för att sådana händelser inte upptäcks.

| b) | Skaffar oss en förståelse av den interna kontroll som är relevant för revisionen i syfte att utforma lämpliga granskningsåtgärder, men inte i syfte att göra ett uttalande om effektiviteten i den interna kontrollen. |
| --- | --- |

b)

Skaffar oss en förståelse av den interna kontroll som är relevant för revisionen i syfte att utforma lämpliga granskningsåtgärder, men inte i syfte att göra ett uttalande om effektiviteten i den interna kontrollen.

| c) | Utvärderar ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som ledningen har använt och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen och därmed sammanhängande upplysningar. |
| --- | --- |

c)

Utvärderar ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som ledningen har använt och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen och därmed sammanhängande upplysningar.

| d) | Kommer, med grund i de inhämtade revisionsbevisen, fram till en slutsats om huruvida ledningens användning av antagandet om fortsatt drift är riktigt och huruvida det finns någon väsentlig osäkerhetsfaktor som avser sådana händelser eller förhållanden som kan leda till betydande tvivel om enhetens förmåga att fortsätta verksamheten. Om vi kommer fram till att det finns en väsentlig osäkerhetsfaktor, är vi skyldiga att i vår rapport hänvisa till de därmed sammanhängande upplysningarna i de konsoliderade räkenskaperna eller, om upplysningarna inte är korrekta, modifiera vårt uttalande. Våra slutsatser baseras på de revisionsbevis som vi har inhämtat fram till datumet för vår rapport. Men framtida händelser eller förhållanden kan förorsaka att enheten inte längre kan fortsätta verksamheten. |
| --- | --- |

d)

Kommer, med grund i de inhämtade revisionsbevisen, fram till en slutsats om huruvida ledningens användning av antagandet om fortsatt drift är riktigt och huruvida det finns någon väsentlig osäkerhetsfaktor som avser sådana händelser eller förhållanden som kan leda till betydande tvivel om enhetens förmåga att fortsätta verksamheten. Om vi kommer fram till att det finns en väsentlig osäkerhetsfaktor, är vi skyldiga att i vår rapport hänvisa till de därmed sammanhängande upplysningarna i de konsoliderade räkenskaperna eller, om upplysningarna inte är korrekta, modifiera vårt uttalande. Våra slutsatser baseras på de revisionsbevis som vi har inhämtat fram till datumet för vår rapport. Men framtida händelser eller förhållanden kan förorsaka att enheten inte längre kan fortsätta verksamheten.

| e) | Utvärderar de konsoliderade räkenskapernas och alla upplysningarnas övergripande presentation, struktur och innehåll, och bedömer om de konsoliderade räkenskaperna ger en rättvisande bild av de underliggande transaktionerna och händelserna. |
| --- | --- |

e)

Utvärderar de konsoliderade räkenskapernas och alla upplysningarnas övergripande presentation, struktur och innehåll, och bedömer om de konsoliderade räkenskaperna ger en rättvisande bild av de underliggande transaktionerna och händelserna.

| f) | Inhämtar tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis avseende den finansiella informationen om de enheter som omfattas av EU-konsolideringen för att kunna göra ett revisionsuttalande om de konsoliderade räkenskaperna och de underliggande transaktionerna. Vi ansvarar för ledning, övervakning och utförande av revisionen och är ensamma ansvariga för vårt revisionsuttalande. |
| --- | --- |

f)

Inhämtar tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis avseende den finansiella informationen om de enheter som omfattas av EU-konsolideringen för att kunna göra ett revisionsuttalande om de konsoliderade räkenskaperna och de underliggande transaktionerna. Vi ansvarar för ledning, övervakning och utförande av revisionen och är ensamma ansvariga för vårt revisionsuttalande.

| XXIX. | Vi informerar ledningen om bland annat revisionens planerade inriktning och omfattning samt tidpunkten för den och viktiga granskningsresultat, inbegripet iakttagelser om betydande brister i den interna kontrollen. |
| --- | --- |

XXIX.

| XXX. | Bland de områden som vi har diskuterat med kommissionen och andra granskade enheter fastställer vi vilka som var av störst betydelse vid revisionen av de konsoliderade räkenskaperna och som därför utgör områden av särskild betydelse för den aktuella perioden. Vi beskriver dessa områden i vår rapport, såvida inte lagstiftning eller förordningar förbjuder offentliggörande, eller vi, vilket är mycket ovanligt, beslutar att inte informera om ett område i vår rapport därför att de negativa konsekvenserna av det rimligen kan förväntas bli större än eventuella fördelar för allmänintresset. |
| --- | --- |

XXX.

24 september 2020

Klaus-Heiner LEHNE

ordförande

Europeiska revisionsrätten

12, rue Alcide de Gasperi – L-1615 Luxemburg

---

(1)  Den konsoliderade årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter (inbegripet segmentrapportering).

1

(2)  Rapporterna om budgetgenomförandet innefattar även de förklarande noterna.

2

(3)  Mer information finns i punkterna
  1.21
  –
  1.26
  i vår årsrapport för 2019.

3

1.21

1.26

(4)  Se standard 39 i de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) om ersättningar till anställda. För pensionssystemet speglar åtagandet avseende ersättningar till personalen nuvärdet av EU:s förväntade framtida betalningar som krävs för att reglera de pensionsåtaganden som härrör från anställdas tjänstgöring under innevarande period och tidigare perioder.

4

(5)  Dessa omfattar upplupna kostnader på balansräkningens skuldsida på 66,9 miljarder euro och, på balansräkningens tillgångssida, 38,8 miljarder euro som minskar värdet av förfinansieringen.

5

(6)  Se Ipsas 14 – händelser efter rapporteringsdagen.

6

(7)  Se Ipsas 14 – händelser efter rapporteringsdagen.

7

---